bet · H901KU39 · 2022-06-09 00:00:00 — Regeringen föreslår att de allmänna flaggdagar som har koppling till det svenska kungahuset, de s.k. kungliga flaggdagarna, efter nästa tronskifte endast ska omfatta regentens födelsedag och tronföljarens födelsedag från det år då tronföljaren fyller . Av propositionen framgår att utredningen i fråga om de kungliga flaggdagar som avser en namnsdag anför bl.a. att firandet av en persons namnsdag är en trend i som inte förefaller växa. Vidare understryks att inget annat land i norra har en namnsdag som allmän flaggdag. Mot den bakgrunden föreslår utredningen att samtliga tre kungliga namnsdagar tas bort som allmänna flaggdagar. Regeringen anser i likhet med utredningen att de kungliga namnsdagarna bör tas bort som flaggdagar. Denna förändring bör dock inte genomföras förrän efter nästa tronskifte. Regeringen anser att regleringen av de allmänna flaggdagarna så långt som möjligt bör utformas enligt generella principer och anser att inte bör hedra regentens gemål genom en allmän flaggdag. Regentgemåls födelsedag bör således tas bort som allmän flaggdag efter nästa tronskifte. Sammanfattningsvis anser regeringen att utredningens förslag om att minska antalet kungliga flaggdagar är väl avvägt och föreslår därför att de kungliga flaggdagarna efter nästa tronskifte bara ska omfatta regentens födelsedag och tronföljarens födelsedag från det år då tronföljaren fyller . I övrigt bör inga fler allmänna flaggdagar läggas till eller tas bort Regeringen bedömer att det inte bör göras några fler ändringar i regleringen av de allmänna flaggdagarna som innebär att en allmän flaggdag läggs till eller tas bort. Utskottet anser att det regeringen föreslår när det gäller de allmänna flaggdagarna är väl avvägt och tillstyrker propositionen i denna del. Dagen för val till som allmän flaggdag Utskottets förslag i korthet avslår en motion om ett tillkännagivande om att dagen för val till inte bör vara en allmän flaggdag. Jämför reservation 2 (SD). I kommittémotion 2021/22:4702 av m.fl. (SD) föreslås ett tillkännagivande till regeringen om att dagen för val till inte bör vara en flaggdag. Motionärerna anför att det är en självklarhet att påbjuda flaggning med den svenska flaggan som en markering av vissa dagars särskilda betydelse för det svenska samhället. Flaggdagar bör primärt vara tillägnade dagar som är av symboliskt viktig nationell betydelse. Motionärerna anser inte att dagen för val till är av en sådan dignitet att flaggning är befogad. Utskottet anser att det är naturligt att med koppling till EU-samarbetet ingår bland de allmänna flaggdagarna. Valet till är i likhet med riksdagsvalet ett konkret uttryck för vår representativa demokrati med allmän och lika rösträtt. Mot bakgrund av detta anser utskottet i likhet med regeringen att dagen för val till bör vara allmän flaggdag. Ett modernt offentligt belöningssystem , punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: 2021/22:4703 av m.fl. (V) och avslår proposition 2021/22:232 punkterna 1–5. Det svenska belöningssystemet reformerades 1975 mot bakgrund av att man ansåg att ordensväsendet återspeglade en gången tids samhällssyn som gav uttryck för värderingar och samhällsinsatser enbart med hänsyn till tjänsteställning. Vidare motiverades reformen med att ordnarna inte kunde fylla sin uppgift när det gällde att belöna viktiga samhällsinsatser. vidhåller den åsikten även om föreslår ett belöningssystem som enligt utredningen är modernt. Jag anser att ett återinförande av de vilande ordnarna inte heller nu reflekterar behoven i dagens samhälle. Jag bedömer att det finns ett värde i att arbetsgivare och liknande kan dela ut olika former av minnesgåvor till anställda efter att de tjänstgjort ett visst antal år. Jag anser dock inte att det är statens uppgift att belöna insatser på central nivå och därför bör avslå propositionen i de delar som handlar om riktlinjer för ett system för offentliga belöningar. Dagen för val till som allmän flaggdag, punkt 3 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4702 av m.fl. (SD). Vi anser att det är en självklarhet att påbjuda flaggning med den svenska flaggan som en markering av vissa dagars särskilda betydelse för det svenska samhället. Flaggdagar bör primärt vara tillägnade dagar som är av symboliskt viktig nationell betydelse. Enligt vår mening är inte dagen för val till av en sådan dignitet att den bör vara allmän flaggdag. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2021/22:232 Ett modernt offentligt belöningssystem och de allmänna flaggdagarna: 1.Riksdagen godkänner de riktlinjer som regeringen föreslår om ett nytt centralt system för offentlig belöning (avsnitt 3.1). 2.Riksdagen godkänner de riktlinjer som regeringen föreslår om principer för belöning inom det offentliga belöningssystemet (avsnitt 3.2). 3.Riksdagen godkänner de riktlinjer som regeringen föreslår om nominering till belöning inom det offentliga belöningssystemet (avsnitt 3.3). 4.Riksdagen godkänner de riktlinjer som regeringen föreslår om beredning av belöningsärenden i det offentliga belöningssystemet (avsnitt 3.4). 5.Riksdagen godkänner de riktlinjer som regeringen föreslår om beslut om utmärkelser i det offentliga belöningssystemet (avsnitt 3.5). 6.Riksdagen godkänner vad regeringen föreslår om att dagen för val till ska vara allmän flaggdag (avsnitt 4.1). 7.Riksdagen godkänner de riktlinjer som regeringen föreslår om att de allmänna flaggdagarna med koppling till kungahuset ska bli färre (avsnitt 4.2). 2021/22:4702 av m.fl. (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att dagen för val till inte bör vara en flaggdag och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4703 av m.fl. (V): avslår proposition 2021/22:232 i den del som handlar om ett nytt centralt belöningssystem. De förslag vi nu debatterar bygger i allt väsentligt på det slutbetänkande som lämnade in 2021. Det är ett betänkande om ett modernt belöningssystem, de allmänna flaggdagarna och utformningen av anslag till hovet. Kommittén förordnades 2019 och påbörjade ett arbete som resulterade i ett betänkande som till stora delar bygger på en betydande parlamentarisk enighet. Denna enighet har lett till att vi i riksdag snart kommer att kunna fatta beslut om att godkänna de åtgärder och principer som regeringen föreslår för att i sin helhet kunna återuppväcka det offentliga belöningssystemet. Systemet med ordensförläningar som kunde delas ut infördes men lades vilande 1974, och tecknen kunde därefter endast delas ut till utländska medborgare. Skälet till detta var att systemet ansågs vara föråldrat. kunde i samråd med experter och sakkunniga, bland annat från Försvarsmakten och hovet, utföra det arbete som borde ha gjorts . Kommittén har haft som uppdrag att varsamt och med respekt för den gamla formen och traditionen ta det offentliga belöningssystemet in i samtiden. I de principer och riktlinjer som ligger som förslag fastslås att det centrala belöningssystemet med främsta utmärkelser ska användas för att belöna förtjänstfulla insatser som är av sådan betydelse att de bör uppmärksammas på nationell nivå. Detta innebär att det allmänna erkänner och synliggör insatser som bidrar till det svenska samhället. När viktiga samhällsinsatser belönas skapas incitament för andra att följa i samma fotspår, vilket kan leda till positiva effekter för samhället i stort. Systemet kommer att konstrueras på ett sådant sätt att det är ointressant vilken ställning i samhället mottagaren har, utan det är gärningen i sig själv som belönas. Det kan till exempel vara när en person, ibland med fara för sitt liv, gör en betydande insats för en medmänniska eller för samhället. Det är således en insats som går utöver det som kan förväntas av en person i en viss roll eller i ett visst sammanhang. Vidare kommer inte folkvalda eller politiskt anställda att belönas så länge deras uppdrag består - detta för att motverka att systemet ska bli eller kan uppfattas som politiskt färgat. Besluten om ordensutmärkelser kommer att meddelas av på förord av regeringen eller, när det gäller andra utmärkelser än för förtjänstfulla insatser, av . Systemet med delat ansvar mellan regeringen och kvarstår således. är ett konservativt parti. Vi lämnade tidigt efter vårt riksdagsinträde in motioner om att återuppta ordensväsendet. För mig som representant för här i kammaren är det därför synnerligen glädjande att det moderna, sammanhållna men ändå av tradition stöpta och formade offentliga belöningssystemet nu kommer återuppväckas. Jag ser fram emot att återigen kunna få se välförtjänta mottagare bära rikets förnämsta utmärkelser i form av , och Svärdsorden. Jag önskar med detta sagt yrka bifall till reservation nummer 2. Jag skulle vilja börja med att yrka bifall till reservation 1. har jag funderat ganska mycket över vad som egentligen är modernt. Ordet "modern" betyder nutidsenlig. Synonymer till "modern" som jag har hittat är ord som "nutida", "trendig" och "populär" - alltså vad som är inne just . Kanske är det så att det är svunna tider som är det moderna just . Det verkar så, för nu står vi här med en majoritet i kammaren som vill återinföra det statliga ordensväsendet och återuppväcka vilande ordnar. delar inte majoritetens uppfattning om att detta är nödvändigt, fru talman. Men kanske är det så att medaljer är på modet numera. Vi hörde precis talmannen redogöra för medaljstorlekar, och har precis infört och fått en egen medalj som delades ut under avtackningen av avgångna ledamöter. Det kanske helt enkelt är så, fru talman, att det är som är lite ute - vem vet. Det svenska belöningssystemet reformerades 1975. Då ansåg man att ordensväsendet återspeglade en gången tids samhällssyn som gav uttryck för värderingar och samhällsinsatser enbart med hänsyn till tjänsteställning. Vidare motiverades reformen med att ordnarna inte kunde fylla sin uppgift när det gällde att belöna viktiga samhällsinsatser. 1969 gjorde utskottet följande uttalande: "Ordensväsendet har sitt ursprung i äldre tiders samhällssystem, och principerna för utdelning av ordnar som belöning för samhällsinsatser kan svårligen förenas med nutida demokratiskt betraktelsesätt. Utskottet ser därför med tillfredsställelse att åtgärder företagits för att avveckla ordnar som en statlig belöning för offentlig tjänst." Detta var 1969, men faktum är att det har väckts motioner sedan långt tillbaka om ordensväsendets avskaffande, faktiskt ända . Trots att har varit fantastiskt intressant och just förtjänstfull, och det har varit fint att få ingå i den, vidhåller åsikten att även om enligt sig själv föreslår ett belöningssystem som enligt utredningen är modernt anser att ett återinförande av de vilande ordnarna inte heller nu reflekterar dagens behov. Vi bedömer att det finns ett värde i att arbetsgivare och liknande kan dela ut olika former av minnesgåvor till anställda efter att de tjänstgjort ett visst antal år. Vi anser dock inte att det är statens uppgift att belöna insatser på central nivå, och därför anser vi också att bör avslå propositionen i de delar som handlar om riktlinjer för ett system för offentliga belöningar, detta enligt reservation 1. I övrigt står vi bakom utskottets förslag i betänkandet. I detta betänkandet som heter KU39 behandlar vi regeringens proposition om ett modernt offentligt belöningssystem och de allmänna flaggdagarna. Som har framgått av tidigare anföranden föreslår att ska säga ja till regeringens förslag. I betänkandet föreslås alltså ett nytt, eller kanske nygammalt, centralt system för offentlig belöning och riktlinjer för allmänna flaggdagar. Till grund för vad som debatteras och föreslås ligger ett arbete i en parlamentarisk sammansatt kommitté, , som haft i uppdrag att göra en översyn av det offentliga belöningssystemet och de allmänna flaggdagarna och att överväga utformningen av anslag till hovet. Utredningen har förtjänstfullt letts av vår tidigare talman , som också är närvarande i kammaren . I utredningen representerades vi moderater av och mig själv. Vi lämnade som sagt vårt betänkande . Jag vill också nämna att till grund för utredningen och förslaget ligger två tillkännagivanden från som lämnades , där vi uppmanade regeringen att se över bland annat systemet för offentliga belöningar. Jag tänkte kort gå in på vad som närmare tas upp i betänkandet. För det första föreslås just ett centralt system för offentlig belöning som ska omfatta statens främsta utmärkelser, det vill säga utmärkelser inom det statliga ordensväsendet och regeringens utmärkelser. Förslaget tar upp riktlinjer för ett modernt offentligt belöningssystem, principerna som ska gälla för belöning och hur nomineringen till en belöning ska gå till. Att det finns ett offentligt, sammanhållet belöningssystem är viktigt. Det är viktigt att kunna uppmärksamma och visa uppskattning för personer som gör extraordinära insatser i samhället. Om jag får göra en liten utvikning, fru talman, har vår kartläggning i utredningen visat att det finns en stor efterfrågan på och ett behov av att kunna belöna människor på olika nivåer. Vi har nämligen sett ett omfattande inrättande av medaljer på myndighetsnivå. När man inte kunde använda det sammanhållna system som fanns har alltså många myndigheter själva inrättat sina egna medaljer. Vi ser alltså ett behov av ett sammanhållet belöningssystem, och det är det som föreslås . Syftet med systemet ska vara att erkänna och synliggöra insatser som bidrar till det svenska samhället och är av stor betydelse. Insatserna ska vara av den digniteten att de bör belönas på nationell nivå med någon av främsta utmärkelser. Nomineringarna ska kunna göras från var och en av oss som sitter här men också av alla som bor i . Alla aktörer i samhället, vem som helst, ska kunna nominera en person till en utmärkelse och belöning. Man ska också kunna belöna en person oavsett dennes ställning i samhället. När viktiga samhällsinsatser premieras på det här sättet skapas drivkrafter för andra att också bidra med insatser. Det tror vi kan bli gynnsamt för samhället i stort. offentliga belöningssystem ändrades i grunden . Reformen sammanföll i tiden med ikraftträdandet av regeringsform. Förändringen av belöningssystemet innebar framför allt att utdelandet av utmärkelser inom det statliga ordensväsendet till svenska medborgare upphörde. , i och med förslaget om ett nytt belöningssystem, ska utmärkelser inom det statliga ordensväsendet återupptas, och både svenska och utländska medborgare ska kunna tilldelas ordnar inom det statliga ordensväsendet igen. Jag vill också passa på att nämna och understryka att politiker och politiska tjänstemän inte ska kunna belönas under pågående uppdrag eller anställning, vilket vi tror är väldigt viktigt för att systemet inte ska kunna användas i politiska syften och därmed riskera att förlora sin legitimitet. För det andra föreslås i betänkandet förändringar i regleringen av de allmänna flaggdagarna. Flaggdagarna har i princip varit oförändrade , förutom att flaggdagar har tillkommit för riksdagsval och veterandagen. Förslaget som vi nu har framför oss innebär bland annat att dagen för Europaparlamentsval blir ny allmän flaggdag. Jag menar att det framstår som berättigat att med koppling till vårt djupa EU-samarbete också är en av de allmänna flaggdagarna. Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag och avslag på reservationerna. Grunden till det förslag som debatteras ligger i ett tillkännagivande från . Och grunden för det tillkännagivandet kan jag väl våga avslöja för kammaren var en diskussion mellan , , och mig. Vi diskuterade behovet av ett sammanhållet modernt belöningssystem, flaggdagarna, insyn i hovet och begränsning av antalet tjänstgörande kungligheter. Det här samtalet resulterade i ett tillkännagivande i om ett modernt och sammanhållet belöningssystem. Precis som flera har varit inne på här finns nog ändå ett behov av att belöna förtjänstfulla insatser. Som påpekade har vi när vi har tittat på det här sett att det vuxit fram en hel - vad ska man kalla det - ogräsmatta av belöningssystem inom olika statliga organ i avsaknad av ett centralt belöningssystem. I andra länder råder ingen sådan avsaknad, och i de flesta av våra grannländer finns det ett centralt ordenssystem. Var det då fel att ta bort ordenssystemet ? Nej, jag menar att det nog var alldeles nödvändigt, för det hade kommit att stelna. Det hade kommit till en nivå där det var så att nådde man en viss tjänstegrad fick man en vasatrissa, och kom man lite högre upp fick man bli kommendör. Det gick alltså efter tjänstegrad: En överste skulle ha det, och en general skulle ha det. Det var en del av det gamla klassamhället. Vad vi är ute efter är att uppmärksamma mer exceptionella insatser. En person som till exempel har gjort en stor insats i en räddningsinsats, en person som har gjort någonting utöver det vanliga, ska kunna belönas på ett tydligt sätt. Jag skulle faktiskt vilja säga att ordensväsendets vila till har varit alldeles nödvändig. Jag ger rätt i hennes kritik av det som var bakgrunden till den vilan. Vi tror att det här, om det nu sköts med nomineringsförfarande där man tar fram beslut och att man inte gödslar med ordnar utan försöker ha en ganska sparsam utdelning, ska kunna fylla en viktig funktion i samhället. Vad gäller flaggdagarna är den förändring som föreslås att man efter nästa tronskifte begränsar antalet kungliga flaggdagar på det sättet att statschefens och den kommande efterträdarens, tronföljarens, födelsedagar framgent är flaggdagar. Namnsdagarna däremot och gemålens födelsedag och namnsdag tas bort som flaggdagar. I klartext betyder det att det alltså inte kommer att bli någon flaggdag för , om man ska prata klartext. Det är den stora förändringen. En flaggdag som vi diskuterade i utredningen, kan vi väl avslöja, var . Man kan ju fundera över varför vi ska ha en flaggdag för en krigisk kung som dog i gyttjan . Det kan man diskutera. Vi konstaterade att har en väldigt stark förankring i till exempel landets andra stad, , och firas som en egen födelsedag eller någonting sådant för staden - man äter till exempel - och då kan man verkligen säga att flaggdagen har folklig förankring. Dessutom är svenska dagen i och därigenom, kan man säga, en påminnelse om det historiska sambandet mellan och . Då fastnade vi för att skulle vara kvar som flaggdag. Jag ska också kort nämna den del av de här tillkännagivandena som handlar om insyn i Kungliga Hovstaterna, ekonomin och begränsning av antalet tjänstgörande kungligheter. Man kan säga att det här tillkännagivandet resulterade i att kungen själv och hans organisation tog tag i det. Det visade sig att det också inom hovet hade diskuterats om man behövde göra någonting åt de här sakerna. Det ledde till en begränsning av antalet tjänstgörande kungligheter och en ökad insyn i den kungliga ekonomin. Det välkomnar vi. Jag yrkar bifall till KU:s förslag. Alldeles var vi samlade hela , och här framme på stolarna som står tomma satt avgångna riksdagsledamöter och tjänstemän som talmannen delade ut medalj till. Skulle man värdera medaljen i pengar, vilket jag inte vill göra då det är mycket lite, hade de inte märkt om det blivit en krona eller vad det nu är extra på pensionen. De hade inte brytt sig om det. Men att få komma hit och få ett tack, ett erkännande och ett synliggörande - du har gjort någonting viktigt för och svensk demokrati -, få alla ledamöternas applåder och ta emot utmärkelsen ur talmannens hand är värt någonting. Det går inte att skatta i pengar. Det handlar inte om huruvida det är modernt eller omodernt och det handlar inte om klass - de var förmodligen från alla möjliga olika bakgrunder - utan det handlar om att ha gjort någonting extraordinärt och få erkänsla för det. Det är precis detta som vi nu lyfter. Det är det moderna. Någon har, kanske med fara för sitt eget liv, stått upp, gått ut ur sin bekvämlighet och betytt någonting för en eller många, kanske för hela , och är värd vårt tack och att vi säger: Det gjorde du bra! Vi ser dig och vi hedrar dig. Det visar en väg till efterföljelse för andra. Till exempel: I stället för att vända bort blicken på tunnelbanan går man fram och hjälper den som råkat riktigt illa ut. För mig personligen har dagens beslut en lång historia. Jag ska inte ta alla delar av den, för det är en mycket lång historia. Jag vill gå när jag motionerade om ett modernt offentligt belöningssystem. Jag tyckte då att jantelagen utmärkte . Du ska inte tro att du är förmer; du ska inte tro att du är någonting särskilt. Men fantasistaden ligger i och inte i . Det är inget särskilt svenskt att vi måste hålla tillbaka varandra när någon gör något utöver det vanliga. Nej, det är en norsk bok , inte en svensk. Och jantelagen ska vi inte uppmuntra eller kalla för modern, utan tvärtom. Görs något som är värt att hedra ska vi göra det. Det är mot denna bakgrund som många, i mitt eget och andra partier, lyfter fram detta i olika motioner. Och uppstod som vi hörde, tack vare fyra ledamöters samtal, en öppning för att KU kan ställa sig bakom behovet av detta. har haft ett belöningssystem, med olika slags belöningar som använts för att täcka det behov som vårt samhälle har och har haft av att uppmärksamma och belöna enskilda och deras insatser. Men vi hörde också att belöningssystem ändrades i grunden . Reformen av belöningssystemet innebar framför allt att utdelandet av utmärkelser inom det statliga ordensväsendet till svenska medborgare upphörde. Utmärkelser inom Svärdsorden och delades tills vidare inte ut; de skulle vara vilande. Ordensutmärkelser inom Serafimerorden och kunde fortfarande delas ut till utländska medborgare men inte till svenska. Det hände därför att det kolliderade när den som hade svenskt medborgarskap och hade gjort något värt att berömma, kanske i , fick stå tillbaka medan den amerikanske medborgaren kunde få ta emot belöningen. Detta väckte inte precis någon tacksamhet. Men 1995 ändrades regleringen något så att kungen åter kunde dela ut utmärkelser inom dessa ordnar till tronföljare. går vi längre. leddes av , som är närvarande här i kammaren, vår tidigare talman som också har varit ordförande i och gjort en betydande insats. Också här gjorde han en förtjänstfull insats och samlade oss alla i de olika partierna. Först kartlade vi formerna för tilldelande av regeringens och förvaltningsmyndigheternas olika offentliga belöningar. Vi redogjorde översiktligt för andra delar av den statliga delen av det offentliga belöningssystemet. Sedan kokade vi ned det till att det finns ett behov. Vi följde naturligtvis riktlinjerna. En förtjänstfull insats skulle belönas. Det handlar om en insats som går utöver det som kan förväntas av en person i en viss roll eller i ett visst sammanhang. Det handlar inte om att belöna någon för att den har nått en viss pinne på samhällsstegen, utan man måste ha gjort något utöver det som skulle ha kunnat förväntas i denna roll. Det finns anledning att hålla isär vad som är en belöning för förtjänst och vad som är en belöning för en förtjänstfull insats. När vi talar om ordensväsendet handlar det om den förtjänstfulla insatsen. Regeringen föreslår utifrån utredningens betänkande att detta belöningssystem ska ha gemensamma utgångspunkter för tilldelandet och att utmärkelserna i princip ska användas för att belöna just förtjänstfulla insatser. Detta förutsätter att det finns ett flertal utmärkelser att använda, och därför har vi lyft fram dessa och väckt dem ur dvalan. Vi menar att staten med den reform som föreslås kommer att förfoga över ett tillräckligt antal utmärkelser med en tillräcklig bredd för att täcka olika belöningsbehov. Några ord om nomineringen; detta kan vara värt att lyfta. Det är alltså inte så att konungen eller möjligen regeringen eller statsministern ska sitta och fundera ut vem som ska få detta.