bet · H901KU33 · 2022-01-21 00:00:00 — m.fl. (M) efterlyser i kommittémotion 2020/21:3336 yrkande 13 ett tillkännagivande om att utveckla och förbättra presstödet. Motionärerna konstaterar att godkände regeringens förslag om ett nytt mediestöd och att förslaget byggde på en bred politisk överenskommelse. I ett nästa steg bör enligt motionärerna det befintliga presstödet utvecklas och förbättras. I kommittémotion 2021/22:3368 begär m.fl. (M) tillkännagivanden om att mediestödet behöver reformeras för att bli enklare, stödja den digitala transformationen och motverka bidragsmanipulation samt för att bli mer av ett omställningsstöd för branschen än ett permanent stöd (yrkande 1) och om att olika typer av styrande krav, såsom etikkravet, inte bör få ställas (yrkande 2). Enligt motionärerna bör statens stöd till medierna ses över. De menar bl.a. att driftsstödet och distributionsstödet bör ändras. Vidare är de kritiska till vissa av kriterierna för mediestöden. Det finns framför allt två former av ekonomiskt stöd från staten som allmänna nyhetsmedier kan söka – presstöd och mediestöd. Presstödet har funnits och regleras i presstödsförordningen (1990:524). Presstödsförordningen är tidsbegränsad och gäller t.o.m. . Stödformen har granskats och godkänts av Europeiska kommissionen (kommissionen). Stödformen riktar sig till företag som ger ut dagstidningar med betalande prenumeranter. Tidningsföretag kan beviljas presstöd för dagstidningar som ges ut både i tryckt och i digital form. Det krävs dock att dagstidningen uppfyller ett antal kriterier som anges i presstödsförordningen. Presstödet är ett rättighetsstöd. Det innebär att stöd beviljas om en dagstidning uppfyller de kriterier som gäller för att få stödet. Presstödet lämnas i form av driftsstöd och distributionsstöd. Driftsstödet, som består av allmänt driftsstöd och begränsat driftsstöd, är ett direkt stöd till vissa dagstidningars produktion. Grundläggande villkor för att en dagstidning ska vara berättigad till allmänt driftsstöd är bl.a. att den ska ha en abonnerad upplaga på minst 1 500 exemplar, att dess totalupplaga till övervägande del ska vara abonnerad och att täckningsgraden inte får överstiga . Begränsat driftsstöd kan bl.a. lämnas till dagstidningar med ett redaktionellt innehåll av viss omfattning på något eller några av språken finska, samiska eller meänkieli. Distributionsstödet ska fungera som en stimulans för att motivera större tidningsföretag att medverka i en samdistribution med mindre tidningar. vid Myndigheten för press, radio och tv prövar frågor om presstödet. Nämnden får vid tillämpningen av presstödsförordningen inte ta hänsyn till vare sig tidningens politiska inställning eller dess ställningstagande i enskilda frågor. finns ett nytt mediestöd till juridiska personer som ger ut allmänna nyhetsmedier. Mediestödet regleras i mediestödsförordningen (2018:2053), vilken är tidsbegränsad och gäller t.o.m. utgången av 2023. Stödformen har granskats och godkänts av kommissionen. Syftet med mediestödet är att stärka demokratin genom att främja allmänhetens tillgång till oberoende nyhetsförmedling i hela landet via en mångfald av allmänna nyhetsmedier med redaktionellt innehåll av hög kvalitet (2 § mediestödsförordningen). Med allmänt nyhetsmedium avses enligt mediestödsförordningen ett medium som har till sin primära uppgift att bedriva nyhetsbevakning och som också har ett redaktionellt innehåll bestående av regelbunden och allsidig nyhetsförmedling som ger uttryck för ett brett utbud av ämnen och perspektiv samt granskning av skeenden som är grundläggande för demokratin. I mediestödsförordningen anges de allmänna förutsättningarna för mediestöd. En sådan förutsättning är att de allmänna nyhetsmedierna ska följa god medieetisk sed. Mediestöd lämnas för redaktionell verksamhet (redaktionsstöd), lokal journalistik samt innovation och utveckling. Stödet lämnas i mån av tillgång på medel. Redaktionsstöd är en ny form av mediestöd som infördes . Stödet får ges till allmänna nyhetsmedier som har behov av ekonomiskt stöd för sin redaktionella verksamhet. Stöd för lokal journalistik får lämnas till allmänna nyhetsmedier för insatser för journalistisk bevakning av områden med svag bevakning. Om ett område har svag journalistisk bevakning ska enligt mediestödsförordningen bedömas utifrån i vilken omfattning området bevakas av allmänna nyhetsmedier samt utifrån områdets geografiska och befolkningsmässiga förutsättningar för journalistisk bevakning. Med ett område avses en kommun eller en del av en eller flera närliggande kommuner. Innovations- och utvecklingsstöd får lämnas till allmänna nyhetsmedier för insatser eller förstudier som avser – utveckling av redaktionellt innehåll i digitala kanaler – innovationer och utveckling när det gäller digital publicering och spridning av det allmänna nyhetsmediets innehåll eller – utveckling av digitala affärsmodeller. prövar ansökningar om mediestöd samt beslutar om en sökande har rätt till stöd. Stöd för tidningsdistribution med anledning av utdelning av post fattade regeringen beslut om förordningen (2021:1205) om stöd för tidningsdistribution med anledning av övergången till utdelning av post . Förordningen trädde i kraft . Det nya stödet syftar till att kompensera tidningsutgivarna för de merkostnader som uppkommer vid utdelning av tidningar . Översyn av stöden till medierna gav en utredare i uppdrag att biträda departementet med att bl.a. utvärdera de befintliga stöden till medierna. Enligt uppdragsbeskrivningen har utvecklingen och de snabba förändringarna på mediemarknaden förändrat förutsättningarna för och användningen av stöden till medierna. Dessutom har mediemarknaden präglats av digitaliseringen, globaliseringen och den ökade konkurrensen, vilket inneburit stora utmaningar och ägarförändringar inte minst för tidningsföretagen. har kostnaderna för driftsstödet ökat kraftigt, vilket inneburit att utrymmet för de olika stödformerna inom mediestödet minskat trots stor efterfrågan. I utredarens uppdrag ingår även att lämna förslag till hur stödformerna ska utformas framöver. Av uppdragsbeskrivningen framgår att det framför allt är fråga om förändringar av press- och mediestöden. Utgångspunkter för utredarens arbete är att press- och mediestöden ska vara effektiva och ändamålsenliga samt förutsägbara för medieaktörer och staten. De förslag som lämnas bör om möjligt undvika parallella stödformer, dvs. stödformer som ersätter samma typ av kostnader. En central fråga enligt uppdragsbeskrivningen är om det nuvarande driftsstödet ska fasas ut och ersättas av ett mer teknikneutralt stöd för redaktionella kostnader. Även distributionsstödet bör analyseras. Därutöver kan utredaren även göra en bedömning av behovet av och förutsättningarna för andra åtgärder som på kan bidra till det övergripande syftet att främja allmänhetens tillgång till oberoende nyhetsförmedling och en mångfald av allmänna nyhetsmedier. Utredaren ska också överväga vilka kriterier som ska ligga till grund för fördelningen av mediestöden. Enligt uppdragsbeskrivningen bör press- och mediestöden så långt det är möjligt fördelas utifrån objektiva och kvantitativa kriterier. Även de positiva delarna av det rättighetsbaserade driftsstödet bör tas till vara. kräver ett framtida stöd till medierna som är anpassat till ett digitalt medielandskap enligt uppdragsbeskrivningen andra former av kriterier och avgränsningar. Enligt uppdragsbeskrivningen behöver de lämnade förslagen notifieras för att kunna träda i kraft och utredaren ska föreslå hur en övergång till ett förändrat system ska genomföras. När det gäller själva arbetet med översynen framhålls i uppdragsbeskrivningen att utformningen av press- och mediestöden bör ha ett brett politiskt stöd och att utredaren därför i sitt arbete ska säkerställa en bred politisk förankring av sina förslag. Utredaren ska även ha en nära dialog med branschens aktörer. Uppdraget ska redovisas i form av en departementsskrivelse . har tidigare behandlat motioner om att avskaffa presstödet. Motionerna har avstyrkts och utskottet har bl.a. framhållit att ett statligt presstöd är av väsentlig betydelse när det gäller att motverka koncentrationstendenser och upprätthålla mångfalden inom dagspressen (t.ex. bet. 2005/06:KU1 och bet. 2014/15:KU12). har utskottet avstyrkt motionerna med hänvisning till att en pågående översyn av presstödet inte borde föregripas (t.ex. bet. 2013/14:KU1). Motioner om översyn av presstödet, avskaffande av driftsstödet och ändringar i mediestödet behandlades av utskottet och (bet. 2018/19:KU29 och bet. 2019/20:KU14). Utskottet konstaterade bl.a. att de nya formerna av mediestöd och de senaste ändringarna av presstödssystemet relativt godkänts av och att de nya bestämmelserna hade trätt i kraft . Vidare framhöll utskottet att det ingick i uppdraget för Myndigheten för press, radio och tv att följa och analysera utvecklingen inom medieområdet. Därtill kom att myndighetens senaste rapport om bl.a. tidningsdistribution bereddes inom . Mot bakgrund av bl.a. detta var utskottet inte berett att ta initiativ till en översyn av de befintliga mediestöden. I det senaste betänkandet lämnades i redovisade delar två reservationer (M, SD). Utskottet vidhåller sina tidigare ställningstaganden om behovet av ett statligt stöd till medierna och avstyrker motionsyrkandet om att avskaffa presstödet. vill utskottet understryka vikten av att stöden till medierna anpassas till utvecklingen av och förändringarna på mediemarknaden. Utskottet konstaterar att en utredare har fått i uppdrag att utvärdera de befintliga stödformerna till medierna och att lämna förslag till hur stöden till medierna ska utformas framöver och vilka kriterier som ska ligga till grund för fördelningen av stöden. Härmed får motionsyrkandena om en översyn av stöden till medierna anses tillgodosedda och utskottet avstyrker därför motionsyrkandena. Stärkt skydd för journalister och medieredaktioner, punkt 1 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3789 av m.fl. (M) yrkande 8 och 2020/21:1481 av och (båda S), 2020/21:2728 av m.fl. (MP) yrkande 6, 2020/21:3174 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 2, 2021/22:1552 av (S) och 2021/22:3513 av m.fl. (C) yrkande 6. Den fria åsiktsbildningen är en del av grunden för demokratiska styrelseskick. En rad undersökningar som har gjorts visar att många journalister och medieredaktioner utsätts för hot, trakasserier och våld på grund av sin nyhetsrapportering. En undersökning från 2019 visar att av de svenska journalisterna har hotats. Vanligast är hot om fysiskt våld, har fått nedsättande kommentarer . Det framgår även att drygt fyra av tio utsatta journalister har avstått från att bevaka vissa ämnen eller personer eller grupper på grund av risken för hot. De åtgärder som regeringen vidtagit på det här området är enligt vår mening inte tillräckliga. För att hindra en samhällsutveckling där den fria åsiktsbildningen hotas av självcensur och minskad attraktivitet för det journalistiska yrket bör ytterligare åtgärder enligt vår mening vidtas för att värna tryck- och yttrandefriheten och motverka hot, våld och andra olagliga angrepp mot journalister och medieredaktioner. Det handlar bl.a. om att stärka det straffrättsliga skyddet för journalister och att stärka polisen och det svenska rättsväsendet. Stärkt skydd för journalister och medieredaktioner, punkt 1 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3174 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 2 och 2021/22:3513 av m.fl. (C) yrkande 6 och 2020/21:1481 av och (båda S), 2020/21:2728 av m.fl. (MP) yrkande 6, 2021/22:1552 av (S) och 2021/22:3789 av m.fl. (M) yrkande 8. I samband med bl.a. internets framväxt och att politiker attackerat medierna har hot, hat och trakasserier mot journalister ökat i omfång och grovhet. Det är ett allvarligt hot mot den liberala demokratin. Kvinnor och minoriteter är särskilt utsatta, vilket riskerar att begränsa vilka röster som hörs i samhällsdebatten. Även detta är ett demokratiproblem. Kapaciteten hos de enheter inom polisen som arbetar med demokratifrågor bör stärkas och bör ges ett tydligare uppdrag att utbilda och stötta arbetsgivare, fackföreningar och personer som arbetar inom medierna i hur de bör hantera och anmäla hot och trakasserier. Dessutom bör brottsofferjourerna få ökat stöd för sitt viktiga arbete med att stötta utsatta journalister. Fria medier riskerar också att försvagas av hot mot journalister. Detta är också en fråga som berör jämställdhet eftersom kvinnliga journalister ofta drabbas extra av hot. Det riskerar att leda både till självcensur och till att fler väljer att lägga ned sitt journalistiska värv. Det blir ett hot mot såväl det fria ordet som demokratin i bredare bemärkelse och kan aldrig accepteras. Det är därför också viktigt med uppföljning av regeringens handlingsplan mot hat och hot mot journalister, förtroendevalda och konstnärer och att den kan kompletteras efter behov. Stöd för medieföretags investeringar i säkerhetsåtgärder, punkt 2 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3509 av m.fl. (C) yrkande 8 och 2021/22:3513 av m.fl. (C) yrkande 7. Det bör införas ett offentligt stöd, likt det som finns för trossamfund, som nyhetsredaktioner och andra inom medierna kan använda för att investera i säkerhetsåtgärder – från investeringar i fysisk säkerhet till säkerhetsutbildningar och it-säkerhet. Det är inte minst viktigt för små företag som saknar de stora mediehusens resurser och kunskap. Meddelarfrihet i skattefinansierad verksamhet, punkt 3 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3227 av m.fl. (L) yrkande 30 och 2021/22:3983 av m.fl. (L) yrkande 33. Meddelarfrihet ska gälla alla anställda i skattefinansierad stöd-, vård- och omsorgsverksamhet oavsett organisationsform. Lagen bör ändras för att möjliggöra detta. Översyn av möjligheten till ansvarsfrihet för uppgifter i grundlagsskyddade databaser, punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:95 av m.fl. (V). trädde flera ändringar i tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen i kraft (prop. 2017/18:49 Ändrade mediegrundlagar). När det gäller utgivares ansvar för publiceringar på internet infördes en möjlighet till ansvarsfrihet för material som är äldre än . Ändringarna innebär att om en utgivare efter att hen har tagit emot en underrättelse från Justitiekanslern () eller målsäganden om att viss information i en databas kan anses utgöra yttrandefrihetsbrott, t.ex. hets mot folkgrupp eller förtal, tar bort informationen ur databasen kan han eller hon inte hållas ansvarig för informationen. Detta gäller endast om det kan antas att informationen började tillhandahållas före underrättelsen. stod bakom lagändringen som handlar om en avvägning mellan två motstående intressen. Vi vill att gamla artiklar och tidningar ska finnas tillgängliga i databaser. vill vi att den som begår yttrandefrihetsbrott i form av hets mot folkgrupp ska bestraffas. Dessvärre har det visat sig att lagändringen har utnyttjats av nazistiska organisationer för att sprida material som innebär hets mot folkgrupp. Bland annat har rapporterat om att Nordiska motståndsrörelsens tidigare ansvariga utgivare sluppit straffansvar för 151 fall av hets mot folkgrupp efter lagändringen. Vidare har det kommit till vår kännedom att utgivare av nazistiskt material genom att hålla sig undan JK:s underrättelse, som sker genom sedvanlig delgivning, i praktiken lyckats förlänga den 14-dagarsperiod som gäller för att ta bort olagliga publiceringar. Det var inte lagstiftarens intention att nazistiska organisationer ska kunna undgå straff för hets mot folkgrupp genom att utnyttja den nya bestämmelsen om utgivares ansvar för databaser. Regeringen bör utvärdera reglerna i tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen om utgivares ansvar för material i databaser i syfte att straffrihet för brottet hets mot folkgrupp ska undvikas. Begränsa spridning av pornografi, punkt 6 (C, KD) av Skånberg (KD) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2518 av m.fl. (C) och 2021/22:2077 av och (båda C), 2020/21:495 av (KD) yrkande 1, 2020/21:1490 av m.fl. (S), 2020/21:2778 av Kopparklint (M) yrkandena 1–3, 2021/22:2053 av Kopparklint (M), 2021/22:2151 av (S) och 2021/22:3492 av Kopparklint (M) samt 2020/21:3145 av (KD) yrkande 3. Konsekvenserna av den våldsamma pornografins skadeverkningar, både för de som medverkar i porrfilmer och för de som tittar, har länge varit kända. Flera forskningsstudier har visat hur pornografin blivit mer våldsam och att förnedring av kvinnor är normaliserat inom det som kallas mainstreamporr. Det är tydligt att den lagstiftning som finns för att skydda barn från pornografi skrevs innan barn hade tillgång till internet. I butiker får porren inte exponeras i barnhöjd, porrfilmer får inte visas på tv när barn brukar titta och det är ett brott att sätta upp en pornografisk bild på allmän plats. Men på nätet når våldsporren våra barn , dygnet runt. Lagstiftningen har inte hängt med, och därför måste den förändras. Att censurering av våldsamma filmer kan göras enligt svensk lag men att det inte görs en censurering av sexuellt våld är orimligt. En utredare bör få ett tydligt uppdrag att föreslå lagstiftning för att begränsa spridningen av våldsam pornografi på nätet för att skydda barn och unga. Denna fråga bör belysas utifrån såväl rättspolitiska och socialpolitiska skäl som integritetsskäl. Detta uppmärksammas och görs i andra länder. Möjligheter som prövats är åldersverifikation och att internetleverantörer erbjuder kunder porrfria abonnemang som standard och att kunder som vill se pornografi får göra ett aktivt val. En utredning i syfte att föreslå uppdaterad lagstiftning bör skyndsamt tillsättas. Lagstiftningsinstrumentet måste moderniseras även när det gäller sexuellt våld. Yttrandefrihet på internet och reglering av techjättarna, punkt 8 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2477 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2021/22:3291 av m.fl. (SD) yrkandena 5–17, 2020/21:736 av (SD) yrkande 1, 2020/21:1052 av i (SD) yrkande 1, 2021/22:287 av i (SD) yrkande 1 och 2021/22:4153 av (M) samt 2020/21:1052 av i (SD) yrkande 2, 2020/21:1165 av (M), 2020/21:1531 av (L), 2021/22:287 av i (SD) yrkande 2, 2021/22:3316 av (M) och 2021/22:4197 av m.fl. (MP) yrkande 38. Globala medieaktörer har fått en betydande makt över informationsinfrastrukturen i . Framför allt har amerikanska och kinesiska aktörer fått omfattande möjligheter att påverka informationsspridningen och vilka yttranden som kan göras. Flera inflytelserika debattörer och politiker, men även vanliga medborgare, har tystats genom att få sitt konto på sociala medier avstängt på veka grunder. Godtyckliga avstängningar och borttagande av innehåll har blivit ett demokratiskt problem, även om åtgärderna sker utifrån användaravtal. Vår utgångspunkt är därför att de aktörer som har sådan storlek att de blivit en betydande del av informationsinfrastrukturen inte bör tillåtas att ta bort innehåll som inte strider mot svensk lag. Regeringen bör initiera en dialog med de globala medieaktörerna för att säkerställa att det fria ordet inte tystas godtyckligt. För att säkerställa en långsiktigt och hållbar yttrandefrihet i behöver dessutom techjättarna regleras. Regeringen bör tillsätta en parlamentarisk utredning som får i uppdrag att dra upp riktlinjer för den svenska regleringen av techjättarna enligt följande utgångspunkter. Ett åsiktstorg som drivs av techjättarna bör inte kunna radera lagligt innehåll enbart på subjektiva grunder. Godtycklig moderering bör medföra vite och skadestånd. Vi är inte emot ett system med ”trusted flaggers” så länge inga andra syften finns än att flagga och ta ned olagligt innehåll såsom barnpornografi, terrorpropaganda, hybridkrigföring, drogförsäljning, prostitution och liknande. Skuggbanning som inte riktar sig mot uppenbara trollkonton, olagliga konton, bottar och liknande bör betraktas som bedrägeri från plattformarnas sida och därför vara olaglig. I den föreslagna EU-förordningen om en inre marknad för digitala tjänster ska innehåll som bryter mot lagen i ett medlemsland kunna tas ned i hela EU. Denna process bör i stället regleras nationellt. För att ständigt hålla frågan om yttrandefrihet levande och aktuell, både för myndigheter och för enskilda, bör en myndighet, exempelvis , få i uppdrag att övervaka och redovisa det yttrandefrihetsrättsliga klimatet på internet. En självklar rättighet är att den som blir avstängd eller modererad ska ha rätt att få sin sak prövad av plattformen. Detta innebär att om en kontohavare får sitt konto nedstängt eller sitt innehåll bortplockat eller otillbörligt modererat ska plattformen inom i detalj beskriva vad som föranlett åtgärden. Om en kontohavare har fått sitt konto avstängt på någon av de stora plattformarna ska denne i vissa fall även kunna få sitt ärende prövat i domstol. Detsamma ska gälla modererat innehåll. Om en plattform tar ned innehåll som en domstol senare bedömer som lagligt ska det finnas möjlighet till sanktioner och skadestånd. För att undvika godtycke och onödiga processer ska de som modererar innehåll på de stora plattformarna ha genomgått en utbildning i svensk yttrandefrihetsrätt. Vilken information användare får ta del av avgörs i hög grad av algoritmer. Algoritmer är en viktig komponent i företagens affärsidé och bör rätteligen betraktas som företagshemligheter. Med hänsyn till detta är det orimligt att begära utlämnandet av källkod från berörda företag – däremot bör en enskild användare ha rätt att i ord ta del av fullödig information gällande varför visst innehåll visats för honom eller henne. För techjättarna bör det vara förbjudet att genom otillbörliga justeringar i algoritmer premiera eller missgynna vissa åsiktsriktningar eller partier. Yttrandefrihet på internet och reglering av techjättarna, punkt 8 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4197 av m.fl. (MP) yrkande 38 och 2020/21:736 av (SD) yrkande 1, 2020/21:1052 av i (SD) yrkandena 1 och 2, 2020/21:1165 av (M), 2020/21:1531 av (L), 2021/22:287 av i (SD) yrkandena 1 och 2, 2021/22:2477 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2021/22:3291 av m.fl. (SD) yrkandena 5–17, 2021/22:3316 av (M) och 2021/22:4153 av (M). Stora sociala medier har tagit fram och börjat använda policyer för att markera när yttranden från ledare strider mot etablerade fakta. Arbetet med detta behöver intensifieras och gemensamma principer som utgår från behöver fastställas av EU. I länder som inskränker yttrandefriheten men är öppna mot omvärlden spelar oberoende sociala medier en viktig roll för demokratirörelsen. I dessa sammanhang kan de globala plattformarna med majoriteten användare i demokratiska stater vara bärare av värderingar om frihet och mänskliga rättigheter.