bet · H901MJU20 · 2022-03-24 00:00:00 — Det går att förena en ökad mobilitet med en minskad klimatpåverkan. Svensk miljöteknik är och kan fortsättningsvis vara en exportframgång som bereder väg för miljövänliga transporter världen över. Många olika förnybara bränslen behöver utvecklas och kommersialiseras – något som gäller för alla trafikslag. Fler transportslag måste elektrifieras för att nå klimatmålet till 2030. De fossila bränslena i bör mot denna bakgrund fasas ut i transportsektorn till 2030, med vissa undantag. Utfasning av fossila drivmedel, punkt 20 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 31, 2021/22:3663 av m.fl. (C) yrkande 3 och 2021/22:3315 av m.fl. (M). Fossildrivna och särskilt energislukande fordon måste fasas ut. Fordonen måste bli mer effektiva och drivas med förnybara drivmedel. För att hela transportsektorn ska bli fossilfri krävs flera olika typer av förnybara drivmedel. El, biogas, flytande biodrivmedel, vätgas och elektrobränslen är alla viktiga pusselbitar att jobba med. Som en del i detta arbete bör ett slutdatum för försäljning av fossila drivmedel införas . Klimatanpassningsarbetet, punkt 21 (C, MP) av (C), (MP) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkande 13. Även om den globala medeltemperaturökningen begränsas till kommer klimatförändringarna att ha stor påverkan på eftersom landets temperatur väntas stiga mer än det globala genomsnittet. Detta kommer att leda till mer ofta återkommande extremväder såsom värmeböljor och skyfall med ökad risk för översvämningar, ras, erosion och förhöjda havsnivåer. Vi behöver därför rusta vårt samhälle. Klimatanpassningsåtgärder får aldrig kompensera för bristande ambitioner att i första hand minska utsläppen, men det är viktigt att anpassa samhället till ett förändrat klimat. Eftersom kunskap om rådande klimatförändringar och deras konsekvenser ligger till grund för klimatanpassningsarbetet vill vi se att tillräckligt med stöd ges till ansvariga instanser till forskning, samordning och utvärdering av arbetet med klimatanpassning. Vi behöver säkerställa såväl kortsiktig som långsiktig finansiering av de insatser som kommer att behövas för att anpassa vårt samhälle. Regeringen bör därför tillsätta en utredning som undersöker nya finansieringsmodeller för kommunernas klimatanpassningsarbete och förbättrar kunskapsutbyte genom stärkt myndighetssamordning. Forskning och metodutveckling, punkt 22 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4062 av m.fl. (MP) yrkande 24. Klimatförändringen kommer att leda till stora påfrestningar på våra vattenresurser och på tillgången till vatten. Åtgärdsarbetet skiljer sig åt betydligt mellan landets kommuner. Åtgärder kan inkludera att bereda plats för vatten, skapa gröna tak och planera för att stänga av underfarter för bilar. Men i många kommuner saknas aktiva åtgärder. Det är en utmaning för hela samhället att genomföra den anpassning som krävs för att skydda oss mot tilltagande klimatförändringar. För små kommuner som saknar både ekonomiska resurser och en tillräckligt stor och anpassad organisation, är utmaningen särskilt stor. Staten behöver därför fortsätta att stödja forskning och modellutveckling om hur klimatförändringarna och temperaturhöjningarna påverkar vattenresursen, för att bättre kunna planera för förändrade vattenflöden och vattenvolymer. Fossilfritt , punkt 23 (M) av (M), (M) och Kopparklint (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4030 av m.fl. (M) yrkande 15 och 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 19. Fossilfritt samlar en mängd aktörer: företag, organisationer och lärosäten, som står bakom deklarationen att ska bli världens första fossilfria välfärdsland. Samarbetet är mycket uppskattat och har levererat färdplaner för att åstadkomma fossilfrihet inom fler än 20 sektorer. Det har blivit ett sammanhållande nav för näringslivets omställning. Fossilfritt uppdrag löper . Vi vill behålla och vidareutveckla Fossilfritt arbete med att hålla samman näringslivets klimatomställning. Vi vill särskilt framhålla vikten av att rikta Fossilfritt arbete mot områden som är särskilt viktiga för omställningen, exempelvis elektrifieringen. Fossilfritt , punkt 23 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 19 och 2021/22:4030 av m.fl. (M) yrkande 15. Initiativet Fossilfritt som inleddes har målet att bygga en stark industri och skapa fler jobb och exportmöjligheter genom omställning till fossilfrihet. Totalt 22 olika branscher har tagit fram färdplaner för att visa hur de kan stärka sin konkurrenskraft genom att bli fossilfria eller klimatneutrala. Regeringen bör fortsätta och fördjupa Fossilfritt arbete. Planerna måste utvecklas till att också beakta andra aspekter av hållbarhet än klimat, som resurseffektivitet och biologisk mångfald. Biogena utsläpp, punkt 24 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3277 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 20. Utsläppen av växthusgaser måste minska kraftigt det närmaste decenniet. Även om begränsad förbränning av biomassa kan vara motiverat och lämpligt ur hållbarhetssynpunkt så ökar även dessa s.k. biogena utsläpp, precis som fossila utsläpp, koldioxidhalten i atmosfären. Det är därför viktigt att både fossila och biogena utsläpp begränsas i så hög utsträckning som möjligt. Regeringen bör därför tydligare redovisa även de biogena utsläppen i . Klimatkompensationsprojekt, punkt 25 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkandena 27 och 28. Klimatkompensation kan bli ett viktigt verktyg för att nå klimatmålen inom aktiviteter där utsläppen kan vara svåra att minska på annat sätt. För oss är utgångspunkten att individer och företag alltid i första hand, och så långt som möjligt, ska verka för att förebygga nya utsläpp. Klimatkompensation är ett bra verktyg för utsläpp som är oundvikliga. Klimatkompensation är därmed ett av många verktyg som behövs för att nå målet om nettonollutsläpp i till 2045. För ett svenskt företag som vill börja klimatkompensera kan det vara svårt att veta hur man bör beräkna sina utsläpp, hur man tar reda på om ett klimatkompensationsprojekt är effektivt och socialt hållbart och hur man bör kommunicera denna satsning till sina kunder på ett rättvisande sätt. För svenska konsumenter kan det vara svårt att veta vilka klimatkompenserade produkter och tjänster som håller hög kvalitet. Vi vill uppmuntra fler företag och privatpersoner att klimatkompensera för sina oundvikliga utsläpp och säkra att klimatkompensationsprojekten är effektiva. Vi vill underlätta för konsumenter som vill köpa klimatkompenserade produkter och tjänster att fatta välinformerade beslut. Relevanta myndigheter bör därför hjälpa företagen att beräkna sina utsläpp, både direkta och indirekta, på ett sätt som är förenligt med internationell standard. Regeringen bör därmed överväga att ge och i uppdrag att ta fram rekommendationer för företag som vill beräkna sina utsläpp av växthusgaser, inklusive indirekta utsläpp. Regeringen bör vidare överväga att ge och i uppdrag att ta fram tydliga rekommendationer och standarder som kan vägleda företagen att välja klimatkompensationsprojekt. Rekommendationerna bör dels beskriva vilka krav projekten ska leva upp till och dels vilka oberoende tredjepartskontrollanter som är pålitliga. Motioner som bereds förenklat, punkt 27 (M) (M), (M) och Kopparklint (M) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. När det gäller vårt partis förslag hänvisar vi till våra aktuella parti- och kommittémotioner. Vi vidhåller de synpunkter vi har framfört men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 27 (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. När det gäller vårt partis förslag hänvisar vi till våra aktuella kommittémotioner. Vi vidhåller de synpunkter vi har framfört men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 27 (C) (C) och (C) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. När det gäller vårt partis förslag hänvisar vi till våra aktuella kommittémotioner. Vi vidhåller de synpunkter vi har framfört men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 27 (V) (V) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. När det gäller mitt partis förslag hänvisar jag till vår aktuella partimotion. Jag vidhåller de synpunkter vi har framfört men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 27 (KD) (KD) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. När det gäller mitt partis förslag hänvisar jag till våra aktuella kommittémotioner. Jag vidhåller de synpunkter vi har framfört men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 27 (L) (L) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. När det gäller mitt partis förslag hänvisar jag till våra aktuella parti- och kommittémotioner. Jag vidhåller de synpunkter vi har framfört men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. förslag inom klimatpolitiken (MP) (MP) anför: I detta särskilda yttrande redogör jag för klimatpolitik på internationell nivå, inom EU och på nationell nivå. spelar en avgörande roll för den internationella klimatpolitiken på framför allt två sätt. Det första är att bidra till finansieringen av åtgärder som minskar utsläpp och till utsatta länders möjlighet att anpassa sig till klimatkrisens katastrofala konsekvenser. Det andra är att testa innovativa och modiga lösningar på komplexa problem i som sedan kan exporteras till andra länder. Ett starkt internationellt klimatarbete främjar dessutom en liknande utveckling i andra länder, något som även kan dra nytta av genom att exempelvis importera tekniker och lösningar som testats på andra ställen. För att ska vara trovärdigt i sin roll som ledare för världens klimatarbete måste stödet till fossila investeringar i utvecklingsarbetet fortsätta att fasas ut. ska också arbeta för att andra länder och aktörer ska styra om alla finansiella flöden och investeringar som sker på den globala marknaden. anser därför att bör göra följande: • Stärka den internationella klimatfinansieringen. Utöver offentliga medel behöver och EU satsa på innovativa sätt att mobilisera klimatfinansiering. Gröna obligationer och gröna kreditgarantier är ett sådant sätt. Mottagarlandets behov ska vara avgörande. • Se till att utrikes- och handelspolitik ligger i linje med den globala klimatomställningen. Handels- och investeringsavtal ska utformas i linje med Agenda 2030 och klimatmålen från . • Arbeta för att ska fasa ut all finansiering till energiproduktion som bygger på fossila bränslen omgående. EU är världens största ekonomi och en viktig internationell aktör i handel, forskning och utveckling. ska driva krav om klimat, miljö och social hänsyn i internationella överenskommelser och handelsavtal, så att EU kraftigt minskar sina globala fotavtryck. Europeiska investeringsbanken har beslutat att helt upphöra med finansiering av fossila projekt efter 2021 och att all finansiering ska ske i linje med fr.o.m. slutet av 2020. Motsvarande omställning krävs hos samtliga finansiella institutioner inom EU. EU:s interna ekonomiska stödsystem är starkt styrande för utvecklingen inom EU. Det gäller alla sektorer men särskilt jordbruket, transportsektorn, den regionala utvecklingen, energiförsörjningen, forskning och innovation. ska driva på för förändring så att regelverken och stödsystemen styr mot minskade utsläpp. Det gäller t.ex. skatter på energi och koldioxid eller regelverk för olika stödsystem. EU:s utsläppshandelssystem (EU ETS) behöver skärpas ytterligare för att vi ska klara målen i . ska vara drivande i detta. Utsläppstaket i systemet behöver minska snabbare och den fria tilldelningen i EU ETS fasas ut, som vi fortsätter att ta bort överskottet av utsläppsrätter från marknaden. De stödmekanismer som inrättas måste utvecklas så att de fungerar som öppna, transparenta och kraftfulla instrument för omställningen inom industrin, energisektorn och flyget inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). Systemet för utsläppshandel behöver utvecklas och inkludera sjöfart och internationella flygresor. ska driva på processen i EU och, liksom och , vara redo att gå före med ett nationellt utsläppshandelssystem för transportsektorn. anser därför att bör verka för att • höja klimatambitionerna inom EU • uppdatera mål och handlingsplaner för att hålla den globala uppvärmningen till • EU:s budget anpassas till klimatmålen och gemensamma regelverk utformas så att alla EU:s medlemsländer tar sitt ansvar för att nå målen i • regelverket för EU ETS skärps så att det är i linje med målen i • den fria tilldelningen avvecklas • sjöfarten och allt flyg inkluderas i EU ETS. • en due diligence-lag om mänskliga rättigheter och miljö, som aktivt bidrar till klimatarbetet, införs på EU-nivå. utgångspunkt är att utsläpp ska vara nära noll 2035, för att därefter uppnå negativa utsläpp. Vi behöver också mål om utsläppsminskningar för svensk konsumtion. måste ta ansvar för alla sina utsläpp. Ett givet utsläppsmål kan nås på flera olika sätt och därmed resultera i olika stora utsläpp. Klimatförändringar drivs av den ackumulerade mängden utsläpp. Vi behöver därför styrmedel som skapar incitament för att minska våra utsläpp . Med hjälp av en styrande koldioxidbudget kan en total mängd utsläpp kopplas till klimatmål. Då minskar risken att nödvändiga beslut skjuts . Beräkningar baserade på IPCC:s specialrapport om global uppvärmning och där man tar rättviseaspekten i beaktande visar att utsläpp behöver minska med 12–och vara nära noll för att ligga i linje med . Huruvida rättviseaspekten faktiskt tas i beaktande grundas däremot på en politisk bedömning. Här är linje tydlig: rika länder som byggt sitt välstånd på fossil energi har ett ansvar för att gå före i klimatomställningen och hjälpa andra. driver därför att utsläpp ska vara nära noll 2035. anser därför att bör • skärpa sitt nationella klimatmål till nära nollutsläpp • införa en nationell koldioxidbudget för baserat på data från FN:s klimatpanel • ta fram nationella utsläpp som sker utomlands till följd av svensk konsumtion. Vetenskapens besked är tydligt: för att nå mål krävs nollutsläpp i kombination med negativa utsläpp i stor skala och med start . klimatmål är att nå nettonollutsläpp till 2045 och därefter uppnå negativa utsläpp. Målet innebär att utsläppen från verksamheter inom ska vara lägre än utsläppen . Resterande ska uppnås med s.k. kompletterande åtgärder. Dessa omfattar investeringar i andra länder som genererar utsläppsminskningar, utökade kolsänkor och CCS-teknik. Det är avgörande att arbetet med negativa utsläpp ses som ett komplement till åtgärder som resulterar i utsläppsminskningar, vilket även i fortsättningen är den enskilt viktigaste faktorn och absolut avgörande för att begränsa klimatkrisen. anser därför att bör göra följande: • Ta ett samlat grepp på naturbaserade klimatlösningar i skogen, i jordbrukslandskapet och i hav och sjöar, och på deras potential att bidra till att nå klimatmål. Relevanta myndigheter ska få i uppdrag att titta på den samlade tekniska och hållbara potentialen för att öka kolinlagringen i landskapet, inklusive den produktiva skogsmarken. • Skydda skog för att binda kol. Anta ett nationellt mål om att skydda av landytan, utifrån representativitet och ekologisk funktion. Av denna yta ska få ett strikt skydd. • Gynna odlings- och brukningsmetoder som ökar kolinlagringen, genom t.ex. val av grödor, nya metoder som använder mindre markbearbetning, rätt gröda på rätt plats, mer mosaik och blandad betesmark, och skog eller skogspartier. • Ge Energimyndigheten i uppdrag att upphandla hållbar bio-CCS i . Stöd ska endast ges till permanent lagring av växthusgaser. Klimatkrisen är redan här. Därför krävs långtgående anpassningsåtgärder för att garantera rätten till både säkerhet och mänsklig välfärd. Klimatpolitik handlar inte längre endast om att minska våra utsläpp. behöver en nationell klimatanpassningsstrategi för att säkerställa vattentillförsel, matproduktion och rätten till ett tryggt hem för alla invånare. kommer att behöva anpassa sig till ett ännu mer besvärligt väder. Klimatforskning förutspår att nederbörden i kan komma att öka med 10–nästkommande sekel. Eftersom nederbörden förväntas variera kraftigt mellan olika år och platser innebär detta i praktiken att år av torka kommer att övergå av massiva skyfall. Översvämmade gator, förstörda skördar och kontaminerat dricksvatten är bara några av konsekvenserna som många svenskar kan tvingas leva med. Redan nu måste vi börja arbeta för att säkerställa vår beredskap. anser därför att bör göra följande: • Revidera den nationella klimatanpassningsstrategin. Ansvaret för klimatanpassningsåtgärder behöver förtydligas. Särskilt kritiska områden där statligt stöd ges behöver identifieras och prioriteras. • Ge kommunerna ansvar för att identifiera risker för befolkningen i klimatanpassningsstrategier, utöver risker för den byggda miljön. Exempelvis kan framtida värmeböljor allvarligt drabba äldre och i värsta fall leda till förtida dödsfall. • Stärk jordbrukets förutsättningar att klara både perioder av torka och översvämningar. Det behövs satsningar för att stärka den vattenhållande förmågan i landskapet, exempelvis genom att öka kolinlagring och bördighet, både för att inrätta våtmarker och för att investera i täckdikning. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 2021/22:438 av m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag på skarpa klimatmål för flygsektorn och harmonisering av dem med den övriga transportsektorns och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1123 av och (båda M): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det likt i transportsektorn ska sättas upp specifika mål även för utsläpp från produktion av livsmedel och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1134 av och (båda M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att klimatpolitiken ska utgå från en princip om klimateffektivitet där klimatsatsningars påverkan på utsläpp omräknat i koldioxidekvivalenter ska redovisas samt att avsteg från denna princip särskilt ska motiveras, och detta tillkännager för regeringen. 2021/22:1408 av m.fl. (S): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör överväga att verka för införandet av koldioxidmärkning av produkter och tjänster som säljs i och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1567 av Serkan Köse (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om betydelsen av klimatomställning på alla nivåer och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1910 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om integrering av markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk (land use, land-use change and forestry, LULUCF) i EU-interna åtaganden, i linje med ingångna avtal och med Kyotoprotokollets andra åtagandeperiod och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2390 av m.fl. (SD): 22.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att användningen av torv från redan dikade torvmarker inte ska behöva utsläppsrätter inom EU-ETS och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2453 av m.fl. (SD): 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra en översyn av lagstiftningen som missgynnar syntetiska alternativa bränslen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2455 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det globala perspektivet inom klimatarbetet bör ges en central plats och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i internationella förhandlingar ska verka för att de som släpper ut mest också ska ha de största åtagandena om att minska utsläppen och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att hårdare krav ska ställas på och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att svensk klimatpolitik måste bygga på en nyttokostnadsanalys och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en analys av den svenska föregångspolitiken på klimatområdet och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att svenska klimatmål inte bör formuleras på ett sätt som försvårar industrietablering i och tillkännager detta för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att svensk klimatpolitik inte leder till åtgärder som gör att utsläpp av växthusgaser flyttar till andra länder, och detta tillkännager för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om flexibilitet och löpande översyn i förhandlingarna om EU:s klimatlagstiftning och tillkännager detta för regeringen. 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska verka för att de frivilliga åtagandena inom ramen för klimatavtalet i framöver ska utformas så att de enkelt kan jämföras och tillkännager detta för regeringen. 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om fördelning av utsläppsminskningar inom EU och tillkännager detta för regeringen. 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att mål för att minska utsläppen av växthusgaser ska uppnås utan att äventyra de enskilda nationernas eller hushållens ekonomi och tillkännager detta för regeringen. 17.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att åtaganden inom EU bör kopplas till ansträngningar att komma fram till bindande mål på global nivå och tillkännager detta för regeringen. 19.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att de nationella utsläppsminskningsmålen bör anpassas till målen på EU-nivå och tillkännager detta för regeringen. 20.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att LULUCF, utsläpp och upptag av växthusgaser från markanvändning, bör räknas med i rapporteringen av utsläpp av växthusgaser och tillkännager detta för regeringen. 21.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bredda uppdraget till det och tillkännager detta för regeringen. 22.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inte använda sektorsvisa mål inom klimatpolitiken och tillkännager detta för regeringen.