bet · H901MJU27 · 2022-05-24 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets betänkande En ökad differentiering av strandskyddet Utskottet föreslår att avslår regeringens proposition En ökad differentiering av strandskyddet och tillstyrker därmed fem motionsyrkanden. Utskottet anser att bör avslå övriga motionsyrkanden. I betänkandet finns tolv reservationer (S, M, SD, C, V, KD, L, MP) och sju särskilda yttranden (M, SD, C, V, KD, L, MP). I en av reservationerna (S, C, MP) tillstyrks regeringens proposition. Proposition 2021/22:168 En ökad differentiering av strandskyddet. Tolv yrkanden i följdmotioner. Cirka 80 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning En ökad differentiering av strandskyddet Tillfälle att yttra sig 1.Regeringens lagförslag, punkt 1 (S, C, MP) 2.Ny lagstiftning om strandskyddet, punkt 2 (V) 3.Ny lagstiftning om strandskyddet, punkt 2 (KD) 4.Ny utredning om strandskyddet, punkt 3 (M) 5.Ny utredning om strandskyddet, punkt 3 (SD) 6.Översyn av dispensgivning m.m., punkt 4 (V) 7.Ett reformerat strandskydd, punkt 5 (M) 8.Ett reformerat strandskydd, punkt 5 (SD) 9.Ett reformerat strandskydd, punkt 5 (KD) 10.Ett reformerat strandskydd, punkt 5 (L) 11.Tillfälle att yttra sig, punkt 7 (KD) 12.Ersättning för värdeminskning, punkt 8 (M) 1.Regeringens lagförslag, punkt 1 (M) 2.Regeringens lagförslag, punkt 1 (SD) 3.Regeringens lagförslag, punkt 1 (C) 4.Regeringens lagförslag, punkt 1 (V) 5.Regeringens lagförslag, punkt 1 (KD) 6.Regeringens lagförslag, punkt 1 (L) 7.Regeringens lagförslag, punkt 1 (MP) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut avslår regeringens förslag. 2021/22:4511 av m.fl. (V) yrkande 2, 2021/22:4529 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2021/22:4568 av m.fl. (L) yrkande 3, 2021/22:4572 av m.fl. (KD) yrkande 1 och 2021/22:4574 av m.fl. (M) yrkande 1 och avslår proposition 2021/22:168 punkterna 1–4 och motion 2021/22:4568 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 2. Reservation 1 (S, C, MP) Ny lagstiftning om strandskyddet 2021/22:4511 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2021/22:4572 av m.fl. (KD) yrkande 2. Reservation 2 (V) Reservation 3 (KD) Ny utredning om strandskyddet 2021/22:4529 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2021/22:4574 av m.fl. (M) yrkande 2. Reservation 4 (M) Reservation 5 (SD) Översyn av dispensgivning m.m. 2021/22:4511 av m.fl. (V) yrkande 3. Reservation 6 (V) 2021/22:105 av (KD), 2021/22:254 av (SD), 2021/22:417 av (M), 2021/22:418 av (M), 2021/22:537 av (M), 2021/22:555 av (M), 2021/22:707 av (C) yrkande 1, 2021/22:1122 av (M), 2021/22:1130 av (M), 2021/22:1786 av och (båda M), 2021/22:1942 av m.fl. (M), 2021/22:2017 av m.fl. (M), 2021/22:2268 av (L) yrkande 2, 2021/22:2356 av (L), 2021/22:2432 av m.fl. (SD) yrkande 13, 2021/22:2451 av m.fl. (SD) yrkande 10.1, 2021/22:2462 av m.fl. (SD) yrkandena 33–38, 2021/22:2537 av m.fl. (SD) yrkande 21, 2021/22:2623 av (M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:2634 av och (båda M), 2021/22:2818 av (M), 2021/22:2901 av i (M), 2021/22:2947 av (M), 2021/22:3022 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2021/22:3060 av (M), 2021/22:3093 av (M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:3225 av m.fl. (C) yrkandena 52–64 och 66–68, 2021/22:3320 av (M), 2021/22:3689 av m.fl. (M) yrkande 24, 2021/22:3708 av m.fl. (M) yrkandena 25–27, 2021/22:3881 av m.fl. (KD) yrkandena 59, 60 och 62–64, 2021/22:3981 av m.fl. (L) yrkande 18, 2021/22:3997 av m.fl. (L) yrkandena 22 och 61 samt 2021/22:4222 av m.fl. (KD) yrkande 41. Reservation 7 (M) Reservation 8 (SD) Reservation 9 (KD) Reservation 10 (L) Behov av utredningar m.m. 2021/22:2046 av (M) yrkande 2, 2021/22:3225 av m.fl. (C) yrkande 65, 2021/22:3324 av och (båda M), 2021/22:3525 av m.fl. (C) yrkandena 3 och 4 samt 2021/22:3650 av m.fl. (C) yrkande 46. Tillfälle att yttra sig 2021/22:3881 av m.fl. (KD) yrkande 61. Reservation 11 (KD) 2021/22:598 av (M) och 2021/22:3708 av m.fl. (M) yrkande 28. Reservation 12 (M) På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (C), (MP), (M), (S), (S), (M), (S), (V), (SD), (S), (L), (C), (S), Kopparklint (M), (SD), (SD) och (KD). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet regeringens proposition 2021/22:168 En ökad differentiering av strandskyddet. Regeringens förslag till riksdagsbeslut återges i bilaga 1. Regeringens lagförslag finns i bilaga 2. Lagförslaget har granskats av Lagrådet. Med anledning av propositionen har fem motioner väckts med sammanlagt 12 yrkanden. I betänkandet behandlar utskottet även ca 80 motionsyrkanden om strandskydd från allmänna motionstiden /22. Förslagen i motionerna finns i bilaga 1. I bilaga 3 finns civilutskottets yttrande. I propositionen lämnar regeringen lagförslag som syftar till att öka differentieringen av strandskyddet så att olika områdens varierande skyddsbehov får genomslag och så att det skapas bättre förutsättningar för strandnära bostäder och näringsverksamheter, främst för småföretagare, besöksnäring och gröna näringar, i områden med lågt bebyggelsetryck. Enligt förslaget ska det lokala inflytandet öka och det ska bli betydligt enklare att bygga strandnära i gles- och landsbygd och i små tätorter. Regeringen föreslår att lättnader i strandskyddet ska gälla i s.k. strandnära utvecklingsområden. Strandskyddsområdet vid små insjöar och smala vattendrag minskas och det blir lättare att få dispens eller upphäva det återstående strandskyddet vid sådana vatten, under förutsättning att fri passage säkerställs. Regeringen föreslås också kunna meddela föreskrifter om att strandskydd inte ska gälla vid insjöar eller vattendrag som har anlagts eller restaurerats för vissa syften, bl.a. för att genomföra klimatanpassningsåtgärder. Regeringen föreslår även att strandskyddet ska stärkas och förtydligas i områden av särskild betydelse för djur- och växtlivet och i områden där bebyggelsetrycket är högt eller efterfrågan på mark för fritidshusbebyggelse är mycket stor. Ändringarna föreslås i huvudsak träda i kraft . Betänkandet är disponerat så att utskottet inleder med att behandla regeringens lagförslag. Därefter behandlar utskottet följdmotioner om lagförslaget och om förslag om tillkännagivanden till regeringen i frågor som anknyter till lagförslagen. Efter det behandlas motionsyrkanden om strandskydd från allmänna motionstiden /22. En ökad differentiering av strandskyddet Utskottets förslag i korthet avslår regeringens proposition och bifaller därmed fyra motionsyrkanden om avslag på propositionen och ett yrkande om avslag på lagförslaget i viss del. avslår motionsyrkanden om ändring av vissa paragrafer i lagförslaget. Vidare avslår motionsyrkanden bl.a. om att regeringen ska återkomma med ny lagstiftning om strandskyddet och om att tillsätta en ny utredning om strandskyddets utformning. avslår även ett antal motioner med bl.a. förslag om alternativ utformning av strandskyddsbestämmelserna. Jämför reservation 1 (S, C, MP), 2 (V), 3 (KD), 4 (M), 5 (SD), 6 (V), 7 (M), 8 (SD), 9 (KD) och 10 (L) samt särskilt yttrande 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (V), 5 (KD), 6 (L) och 7 (MP). Ett mer ändamålsenligt strandskydd genom ökad differentiering Regeringen föreslår att lättnader i strandskyddet ska gälla i s.k. strandnära utvecklingsområden. Bland annat ska strandskyddsområdet vid små insjöar och smala vattendrag minskas och det ska bli lättare att få dispens eller upphäva det återstående strandskyddet vid sådana vatten, under förutsättning att fri passage säkerställs. Regeringen anför i propositionen att befolkningsutvecklingen, befolkningstätheten och bebyggelsetrycket i har förändrats sedan det generella strandskyddet infördes . Städer och tätorter har förtätats och växt medan befolkningen på landsbygden i vissa delar har minskat. Tillgången till strandskyddade områden varierar stort över landet och i vissa delar av landet riskerar bebyggelsens utbredning att minska den allemansrättsliga tillgången till strandområden och försämra förutsättningarna för att bevara goda livsvillkor för djur- och växtliv på land och i vatten. I andra delar av landet är bebyggelsetrycket lågt. Därmed bör det enligt regeringen i vissa fall vara möjligt att använda en del av strandskyddsområdet för att skapa attraktiva boenden och verksamheter i strandnära lägen som kan stimulera och bidra till utvecklingen av landsbygden och små tätorter, utan risk för att därigenom långsiktigt skada de värden som strandskyddet avser att skydda. Regeringen hänvisar i propositionen till kommittédirektiven Översyn av strandskyddet (dir. 2019:41) där det bl.a. anförs att det för att balansera de olika intressen som berörs – främst bostäder, näringsverksamhet, allemansrättslig tillgänglighet, skyddet av djur- och växtliv och skyddet mot klimatförändringar – behövs en väl avvägd differentiering med ett fortsatt starkt – och om behov finns förstärkt – strandskydd i områden som redan är starkt exploaterade. I propositionen föreslås att strandnära utvecklingsområden ska ersätta systemet med landsbygdsutveckling i strandnära lägen. Regeringen bedömer att strandskyddet bör differentieras för att ge bättre förutsättningar för bostäder och näringsverksamhet, främst för småföretagare, besöksnäring och gröna näringar i områden med lågt bebyggelsetryck. En differentiering av strandskyddet som tar hänsyn till variationer i landet är en förutsättning för en tillförlitlig och förståelig strandskyddsreglering som också ger legitimitet och trovärdighet. behöver strandskyddets syften säkerställas. Strandskyddet behöver alltså utformas på ett sätt som i högre grad tar hänsyn till behovet av utveckling och främjar möjligheterna att leva, bo och driva företag, som ett långsiktigt skydd av strändernas natur- och friluftsvärden inte får äventyras. Regelverket behöver bli mer flexibelt och ge ökade möjligheter att beakta lokala förhållanden och förutsättningar där tillgången till obebyggda stränder är god och exploateringsgraden är låg. Regeringen anser att starkt lokalt inflytande och lokal förankring är två förutsättningar som man behöver beakta för att åstadkomma en väl avvägd differentiering som är förenlig med strandskyddets syften. Sådana bedömningar görs således lämpligen på lokal nivå. Lokalt inflytande och lokal förankring med utgångspunkt i förhållandena på platsen är avgörande för att uppnå en förståelig strandskyddsreglering, och i förlängningen för acceptansen och legitimiteten av regelverket. Regeringen anser att det lokala inflytandet ska öka och att ett stärkt lokalt inflytande därför är en viktig del i ett ändrat regelverk. Regeringen anför även att det är viktigt att ett ändrat regelverk utformas så att det ger en väl avvägd balans mellan å ena sidan en ökad differentiering och å andra sidan en enhetlig och förutsebar tillämpning. Ett ökat kommunalt inflytande bör vara en viktig utgångspunkt. Ett sådant inflytande bör säkerställas genom ett system som ger möjlighet till såväl långsiktig planering som utrymme för bedömningar i det enskilda fallet. För att uppnå en enhetlig och förutsebar tillämpning är det av grundläggande betydelse att man utformar systemet så att tydliga kriterier slås fast dels i fråga om vilka områden som bör vara föremål för en mer flexibel tillämpning, dels i fråga om de skäl som bör få beaktas vid en sådan tillämpning. Ett flexibelt regelverk där lokala förhållanden beaktas behöver vara utformat så att det säkerställer en enhetlig, förutsebar och rättssäker tillämpning. Det är därför viktigt att regelverket är tydligt i fråga om när och under vilka förutsättningar lokala förhållanden får beaktas. Detta är dessutom nödvändigt för ett starkt strandskydd i områden som är särskilt viktiga för strandskyddets syften. Kriterier för strandnära utvecklingsområden Regeringen föreslår att det med ett strandnära utvecklingsområde ska avses ett område där tillgången till obebyggt strandskyddat område är god, såväl inom området som i den omgivande trakten där bebyggelsetrycket är lågt och som inte är av särskild betydelse för något av strandskyddets syften. De kriterier för strandnära utvecklingsområden som föreslås syftar till att tillgodose landsbygdernas och små tätorters behov av utveckling i områden där det finns förutsättningar att – med hänsyn till strandskyddets långsiktiga syften – möjliggöra lättnader i strandskyddet. Vid bedömningen av om tillgången till obebyggda strandskyddade områden är god bör hänsyn tas till ett större område än den närmaste omgivningen. Bedömningen av om ett område uppfyller kriteriet om god tillgång på obebyggda strandskyddade områden bör utgå från såväl tillgången inom det aktuella området som i den omgivande trakten. Med trakten avses i detta sammanhang en del av kommunen. I vissa fall, t.ex. om området är beläget i närheten av en kommungräns, bör även förhållandena i angränsande kommuner inkluderas i bedömningen. För att underlätta den kommande tillämpningen ges i propositionen exempel på var bebyggelsetryck kan förväntas. Exemplen ger en schematisk bild av bebyggelsetrycket. Bedömningen måste enligt regeringen göras från fall till fall. Eftersom strandskyddets syften är långsiktiga behöver bedömningar av om en plats eller ett område är av särskild betydelse för något av strandskyddets syften göras utifrån hur förhållandena kan förväntas se ut i ett långsiktigt perspektiv. Bedömningen behöver göras utifrån förutsättningarna i varje enskilt fall. I propositionen beskrivs några olika typer av områden som kan anses vara av särskild betydelse för något av strandskyddets syften. Berörda myndigheter föreslås få i uppdrag att ta fram en vägledning för att underlätta kommunernas arbete med att bedöma om kriterierna för strandnära utvecklingsområden är uppfyllda. Fler möjligheter till undantag från strandskyddet genom dispens och upphävande Regeringen föreslår att prövningsmyndigheten ska få beakta särskilda skäl vid prövningen av upphävande av eller dispens från strandskyddet inom ett strandnära utvecklingsområde, utöver de särskilda skäl för upphävande av eller dispens från strandskyddet som framgår av 7 kap. 18 c § . Som särskilda skäl ska myndigheten få beakta om upphävandet eller dispensen avser ett enstaka en- eller tvåbostadshus, en komplementbyggnad som hör till ett sådant bostadshus eller en åtgärd som behövs för att byggnaderna ska kunna uppföras eller användas för sitt ändamål eller byggnader, anläggningar, anordningar eller åtgärder som behövs antingen för att tillgodose ett angeläget allmänt intresse av ny eller förändrad sammanhållen bebyggelse eller för småskalig verksamhet som har nytta av ett strandnära läge. Vid bedömningen av om det finns särskilda skäl för enstaka en- och tvåbostadshus med tillhörande komplementbyggnader m.m. ska det beaktas att ett upphävande av eller en dispens från strandskyddet i en sådan situation inte får innebära att den allemansrättsliga tillgången till långa obrutna strandområden i trakten försämras. Prövningen i det enskilda fallet underlättas om kommunen redovisar strandnära utvecklingsområden i översiktsplanen Det ska inte vara en nödvändig förutsättning att kommunen har redovisat strandnära utvecklingsområden i sin översiktsplan för att lättnaderna inom sådana områden ska gälla. Om en sådan redovisning finns i översiktsplanen, ska den dock beaktas vid bedömningen av om en viss plats ligger inom ett strandnära utvecklingsområde. En förutsättning för att översiktsplanen ska kunna ge sådan vägledning ska efter vara att planen är aktuell. Regeringen bedömer att bestämmelserna om landsbygdsutveckling i strandnära lägen bör fasas ut men bör kunna användas i redan påbörjade ärenden. Regeringen anser att det inte är lämpligt att de områden med landsbygdsutveckling i strandnära lägen (LIS-områden) som har pekats ut i en översiktsplan med automatik ska utgöra strandnära utvecklingsområden. Att ett område har pekats ut som lämpligt för landsbygdsutveckling i strandnära läge bör dock innebära att detta även utgör ett strandnära utvecklingsområde. Genom detaljplaneläggning ges kommunen möjlighet att pröva frågan om att upphäva strandskydd i strandnära utvecklingsområden. Förstärkt strandskydd inom vissa områden Inom områden av särskild betydelse för djur- och växtlivet eller inom områden där bebyggelsetrycket är högt eller där efterfrågan på mark för fritidshusbebyggelse är mycket stor ska prövningsmyndigheten enligt regeringens förslag göra särskilda beaktanden när den tillämpar vissa av upphävande- och dispensgrunder. Myndigheten ska då beakta att ett upphävande av eller en dispens från strandskyddet i ett sådant område inte får innebära att den långsiktiga tillgången till eller förutsättningarna för att bevara värdefulla strand- och vattenområden försämras. Detta ska gälla vid tillämpning av de särskilda skäl som innebär att man vid prövningen får beakta om det område som upphävandet eller dispensen avser redan har tagits i anspråk på ett sätt som gör att det saknar betydelse för strandskyddets syften genom en väg, järnväg, bebyggelse, verksamhet eller annan exploatering är väl avskilt från området närmast strandlinjen behövs för en anläggning som för sin funktion måste ligga vid vattnet och behovet inte kan tillgodoses utanför området eller behövs för att utvidga en pågående verksamhet och utvidgningen inte kan genomföras utanför området. Regeringen anser att det finns ett behov av att ytterligare stärka och förtydliga strandskyddet, särskilt i högexploaterade områden där den allemansrättsliga tillgången till strandområden är eller riskerar att bli begränsad och i områden där utrymmet för djur och växter minskar. Ett förstärkt och förtydligat strandskydd är särskilt angeläget i storstadsområdena och i anslutning till andra större tätorter samt i områden som är av särskild betydelse för djur- och växtlivet. Ett stärkt skydd behövs enligt regeringens mening även i delar av kust- och skärgårdsområdena och i delar av områdena vid de större sjöarna där det råder mycket stor efterfrågan på mark för fritidshusbebyggelse. En sådan skärpning av strandskyddet behöver dock balanseras mot behovet av att nödvändig samhällsservice måste kunna komma till stånd, t.ex. på öar i skärgårdar som fyller en särskild funktion i sådant avseende. Detta kan inkludera offentlig eller viss kommersiell verksamhet, såsom småskaliga livsmedelsbutiker, serviceställen, postutlämning, apotek, vårdcentraler eller skolor. Mot bakgrund av att strandskyddets syften är långsiktiga måste bedömningen av om ett område är av särskild betydelse för djur- och växtlivet göras utifrån hur förhållandena kan förväntas se ut i ett långsiktigt perspektiv. Klimatanpassningsåtgärder kan behövas för att minska risken för ras, skred, erosion och översvämning. Kommunerna, men även bl.a. fastighetsägare, kan behöva utföra klimatanpassningsåtgärder för att skydda investeringar som har lång livslängd inom sektorer som bedöms som sårbara och samhällsviktiga. Det kan förutom bebyggelse handla om vattenförsörjning, avloppssystem, elförsörjning, elektroniska kommunikationer, vattenleder, vägar och järnvägar. Mot bakgrund av klimatförändringarna kan behovet av att vidta klimatanpassningsåtgärder förväntas öka . Regeringen anser dock att det inte finns anledning att införa något nytt särskilt skäl i 7 kap. 18 c § första stycket för klimatanpassningsåtgärder, eftersom det redan bör finnas utrymme för att medge strandskyddsdispens för väl avvägda klimatanpassningsåtgärder inom ramen för de befintliga särskilda skälen för strandskyddsdispens. Vid utförande av klimatanpassningsåtgärder som kräver undantag från strandskyddet genom dispens kan det särskilda skäl som anges i 7 kap. 18 c § första stycket 3 aktualiseras. Detta särskilda skäl avser en anläggning som för sin funktion måste ligga vid vattnet och behovet inte kan tillgodoses utanför området. Denna bestämmelse är inte begränsad till anläggningar som uppförs i syfte att tillgodose allmänna intressen utan är även tillämplig för enskilda intressen. Vid bedömningen av om det finns särskilda skäl för dispens eller upphävande enligt denna grund kommer även det nya krav att gälla som innebär att prövningsmyndigheten ska beakta att den långsiktiga tillgången till värdefulla strand- och vattenområden eller förutsättningarna för att bevara dessa områden inte får försämras. Detta bör leda till ett snävare tillämpningsområde för detta särskilda skäl även för klimatanpassningsåtgärder. Regeringen bedömer dock att klimatanpassningsåtgärder som har föregåtts av ett gediget utredningsunderlag och som är väl avvägda mot övriga allmänna och enskilda intressen normalt bör vara så angelägna att det finns särskilda skäl för att ge dispens enligt de särskilda skäl som regleras i punkterna 5 och 6. Dessa dispensgrunder kommer enligt regeringens förslag inte att omfattas av den nya bestämmelsen om förstärkt strandskydd i vissa områden. Mot bakgrund av detta bedömer regeringen att den föreslagna bestämmelsen om förstärkt strandskydd i vissa områden inte försvårar genomförandet av angelägna klimatanpassningsåtgärder. Små insjöar och smala vattendrag Regeringen föreslår att vid insjöar som är eller mindre och vattendrag som är eller smalare vid normalt medelvattenstånd ska strandskyddet endast omfatta land- och vattenområdet intill från strandlinjen (begränsat strandskydd). Regeringen anser att det, för att öka acceptansen för reglerna, finns ett behov av att väsentligt begränsa strandskyddet vid små sjöar och smala vattendrag. Strandskyddet vid små sjöar och vattendrag bör specificeras till att avse ett till ytan bestämt område. På så sätt blir regelverket tydligare och tillämpningen mer förutsebar för markägare och enskilda. Regeringen bedömer att det med ett strandskydd som gäller intill från strandlinjen finns ett tillräckligt omfattande område som kan utnyttjas som zon för fri passage mellan byggnaderna eller anläggningarna och strandlinjen vid en prövning av upphävande eller dispens från strandskyddet. Genom förslaget begränsas storleken på det område som skyddas i väsentlig omfattning, vilket underlättar för boende och verksamheter på landsbygden. Sammanvägt med regeringens förslag om förtydligat strandskydd inom områden av särskild betydelse för djur- och växtlivet och förstärkt strandskydd inom områden där bebyggelsetrycket är högt eller efterfrågan på mark för fritidshusbebyggelse är mycket stor innebär detta en ökad differentiering av strandskyddet genom att skyddet blir starkare i särskilt värdefulla områden och svagare där skyddsvärdena inte är stora. Regeringen föreslår också att ska kunna besluta om att utvidga strandskyddsområdet vid en liten insjö eller ett smalt vattendrag om det är av särskild betydelse för att säkerställa något av strandskyddets syften. Kraven på områdets värden för strandskyddets syften bör enligt regeringen vara högre när det gäller ett område vid en liten insjö eller ett smalt vattendrag än i andra fall för att området ska kunna komma i fråga för en utvidgning av strandskyddet. Vidare föreslår regeringen att det som ett särskilt skäl vid prövningen av en fråga om upphävande av eller dispens från strandskyddet får beaktas om det område som upphävandet eller dispensen avser är strandskyddat för att det ligger vid en liten insjö eller ett smalt vattendrag, om inte har beslutat att utvidga strandskyddsområdet. Vissa anlagda insjöar och vattendrag ska kunna undantas från strandskydd Regeringen föreslår att den ska få meddela föreskrifter om att strandskydd inte ska gälla vid insjöar eller vattendrag som har anlagts eller restaurerats i huvudsakligt syfte att minska näringsbelastningen på den lokala vattenmiljön genomföra en klimatanpassningsåtgärd, eller skapa bättre förutsättningar för djur- och växtlivet. Regeringen anför att det finns ett behov av att anpassa strandskyddsreglerna så att de inte ska hämma viljan att anlägga eller återställa våtmarker och andra sjöar och vattendrag.