bet · H901AU13 · 2022-05-03 00:00:00 — Utskottet anser att granskningen tillför värdefull kunskap på området. I de båda kommittémotionerna 2021/22:4565 (SD) yrkande 1 och 2021/22:4536 (M) yrkande 2 föreslås att bosättningslagen ska avskaffas, om än med olika tidsperspektiv. Utskottet delar inte denna uppfattning utan vill framhålla att en självklar utgångspunkt är att alla kommuner ska vara med och ta ansvar för mottagandet av nyanlända och för att förbättra de nyanländas etablering på arbetsmarknaden och i samhällslivet. granskning visar att intentionerna med reformen med anvisningssystemet för vissa nyanländas bosättning i huvudsak har levt upp till intentioner om ett snabbare och jämnare fördelat mottagande mellan kommuner samt en bättre etablering av nyanlända på arbetsmarknaden. Enligt utskottet bör inriktningen därför vara att vidta åtgärder för att få lagen att fungera väl i tillämpningen, inte att avskaffa den. Flera motionsförslag gäller rekommendationer till regeringen och . I kommittémotion 2021/22:4525 (KD) framför motionärerna att regeringen bör vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att samtliga rekommendationer genomförs (yrkande 1) och att det av bosättningsförordningen uttryckligen bör framgå vilka uppgifter som ryms inom uppgiftsskyldighet (yrkande 2). I kommittémotion 2021/22:4603 (C) yrkande 1 anser motionären att regeringen bör lämna förslag om hur barnens rättigheter kan tillvaratas på ett bättre sätt. När det gäller rekommendation till regeringen konstaterar utskottet att regeringen instämmer med i att det finns behov av att se över hur möjligheten för att ta hänsyn till barnets bästa vid beslut om anvisning kan stärkas. Utskottet håller med regeringen om att frågan behöver analyseras vidare och noterar att frågan bereds inom . När det gäller rekommendation till om insamlandet av uppgifter om nyanländas yrkes- och utbildningsbakgrund konstaterar utskottet att denna rekommendation inte uttryckligen berörs i regeringens skrivelse. Utskottet utgår emellertid från att enligt 11 a § bosättningsförordningen lämnar de uppgifter om nyanlända som behövs. Mot bakgrund av de iakttagelser som görs i granskningen kan det inte uteslutas att myndigheten gör vissa förändringar när det gäller anvisningsarbetet. Det får anses vara regeringens uppgift att avgöra om det även krävs en förordningsändring. I kommittémotion 2021/22:4603 (C) yrkande 3 föreslår motionären att bosättningslagen förtydligas när det gäller vilken typ av boende kommunerna har ansvar att tillhandahålla. Ett liknande förslag har behandlats av utskottet (bet. 2021/22:AU9). Utskottet har inte ändrat uppfattning utan kan konstatera att regeringen i förarbetena till bosättningslagen uttalar att intentionen är att kommunerna i så stor utsträckning som möjligt bör erbjuda de nyanlända som omfattas av anvisningar permanenta bostäder, som det inte kan uteslutas att vissa kommuner kommer att bli tvungna att erbjuda tillfälliga bostäder för att kunna fullgöra sin skyldighet. Detta medförde att regeringen vid tillfället ansåg att det inte var lämpligt att i lagen reglera vilken typ av boende som avses. Utskottet kan visserligen konstatera att landets kommuner därmed har utrymme att göra olika tolkningar av lagen, vilket i sin tur kan leda till att det lokala mottagandet av nyanlända runt om i landet inte är enhetligt. Utskottet sätter dock sin tillit till att regeringen följer utvecklingen nogsamt och att regeringen om det anses vara motiverat tar initiativ till en översyn av bosättningslagen i detta avseende. I de båda kommittémotionerna 2021/22:4536 (M) yrkande 1 och 2021/22:4525 (KD) yrkande 3 framhåller motionärerna att bosättningslagen bör ses över dels när det gäller viktningen av de faktorer som styr fördelningen av nyanlända, dels med syftet att bostadssituationen i en kommun bör vara ytterligare en faktor att ta hänsyn till. När det gäller viktningen av faktorerna noterar utskottet att det av framgår att den fördelningsmodell som använder sig av i arbetet med att ta fram förslag på länstal tar hänsyn till de kriterier som anges i lagen och fördelningsmodellen analyseras och justeras löpande. Vidare framgår det att av anvisningsmottagandet på kommunnivå fördelas utifrån kommunens arbetsmarknadsförutsättningar, och resterande fördelas utifrån kommunens nivå på asylmottagande. Utskottet är inte helt klar över om motionärerna anser att någon faktor bör väga mer eller mindre. I alla händelser gör utskottet ingen annan bedömning än den som regeringen uttryckte i förarbetena, dvs. att detta är en tillämpningsfråga som inte bör regleras, eftersom relevanta förhållanden kan ändras . När det gäller förslaget om bostadssituationen som en tillkommande faktor vid fördelningen mellan kommunerna, som även detta har behandlats av utskottet (bet. 2021/22:AU9), kan konstateras att bosättningslagen innebär att kommunerna ska tillhandahålla de bostäder som behövs för att landet som helhet ska klara av mottagandet av nyanlända. Detta innebär att kommunerna, i motsats till den tidigare ordningen med ett frivilligt mottagande, vid sin planering av bostadsförsörjningen har att ta hänsyn till behovet av att ta emot nyanlända. För att kommunerna på detta sätt ska planera för mottagandet bör bostadssituationen därför inte tillhöra de faktorer som anges i lagen. För utskottet framstår det som att motionärernas förslag inte bara skulle innebära en återgång till en tidigare ordning, utan även motverka att alla kommuner är med och tar ansvar för mottagandet av nyanlända, vilket utskottet givetvis inte kan ställa sig bakom. Det bör dock nämnas att det av förordningen som styr de s.k. kommuntalen framgår att kommunernas förutsättningar att tillhandahålla bostäder får beaktas utöver de kriterier som anges i bosättningslagen. I kommittémotion 2021/22:4565 (SD) yrkande 3 anser motionärerna att undanträngningseffekterna på bostadsmarknaden som uppkommit till följd av bosättningslagen bör kartläggas. Utskottet kan inte utesluta att sådana effekter finns, men anser att en kartläggning som utgår ifrån etniska grupper, vilket verkar vara det som efterfrågas av motionärerna, är problematisk i flera avseenden, bl.a. med hänsyn till dataskyddsförordningens bestämmelser om lagring av personuppgifter. För utskottet framstår det dessutom som tveksamt att på detta sätt ställa olika befolkningsgrupper i samhället mot varandra. I kommittémotion 2021/22:4603 (C) yrkande 2 lyfter motionären fram kommunernas ökade kostnader för försörjningsstöd i och med bosättningslagens införande, bl.a. till följd av det s.k. glappet. Utskottet har behandlat ett liknande yrkande och har inte ändrat uppfattning (bet. 2021/22:AU9). Att nyanlända behöver söka kompletterande försörjningsstöd framstår möjligen inte som en önskvärd situation, men utskottet måste konstatera att ersättningsystemens utformning tillsammans med de allmänna kraven på myndigheternas handläggning kan resultera i långa ledtider. Det är dock viktigt att notera att enligt gällande bestämmelser kan den kommun som först tar emot nyanlända få ersättning för initiala kostnader för ekonomiskt bistånd som kan uppstå innan den första etableringsersättningen beviljats. Utskottet sätter sin tillit till att regeringen följer utvecklingen och om det är motiverat tar initiativ till en översyn av regelverket och det glapp som kan uppstå mellan ersättningsformer när asylsökande får uppehållstillstånd. Vidare när det gäller den statliga ersättningen till kommunerna noterar utskottet att i kommittémotion 2021/22:4565 (SD) yrkande 2 vill motionärerna säkerställa att de generella statsbidragen tillgodoser kommunernas ökade kostnader som bosättningslagen medför. Om motionärernas avsikt är att kommunersättningarna för migration och integration i ännu högre utsträckning än borde schabloniseras och förenklas kan utskottet delvis dela denna bedömning. Utskottet noterar förslag om att ersättningssystemet i första hand genom schablonersättningar bör ge kommunsektorn ekonomisk ersättning för de insatser som de är skyldiga att utföra. På detta sätt kommer varje enskild ersättning inte att kunna ge ersättning för varje enskild kommuns faktiska kostnad för en insats, men systemet som helhet ska i genomsnitt ersätta kommunsektorns faktiska kostnader. Utredningens förslag har remissbehandlats och bereds i . Utskottet anser att det pågående beredningsarbetet bör avvaktas och utgår vidare från att regeringen vid behov vidtar relevanta åtgärder. Utskottet noterar avslutningsvis att regeringen i budgetpropositionen föreslår en förlängning av det tillfälliga statsbidraget till kommuner som har tagit emot många nyanlända i relation till antalet invånare. Med det ovan anförda föreslår utskottet att avslår samtliga motionsyrkanden och lägger regeringens skrivelse till handlingarna. om bosättningslagen (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4536 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:4525 av m.fl. (KD) yrkande 3, 2021/22:4525 av m.fl. (KD) yrkandena 1 och 2, 2021/22:4565 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3 och 2021/22:4603 av Alireza Akhondi (C) yrkandena 1–3 och lägger skrivelse 2021/22:191 till handlingarna. Vi anser att bosättningslagen bidrar till att minska boendesegrationen genom att nyanlända fördelas mellan landets kommuner. Det behövs emellertid en översyn av de faktorer som styr fördelningen av nyanlända och viktningen av dessa faktorer. anger bosättningslagen fyra faktorer: kommunens arbetsmarknadsförutsättningar, befolkningsstorlek, sammantaget mottagande av nyanlända och ensamkommande barn och omfattningen av asylsökande som vistas i kommunen. Vi menar att en tillkommande faktor bör vara hur bostadssituationen ser ut i en kommun. Regeringen bör därför ta initiativ till en översyn av bosättningslagen med denna inriktning. som vi föreslår en översyn av bosättningslagen anser vi att detta är en kortsiktig lösning. Vi kan konstatera, liksom utskottet tycks göra, att det skiljer sig åt mellan kommunerna när det gäller hur länge ett boende enligt bosättningslagen erbjuds. Vissa kommuner erbjuder permanenta boenden men vi anser inte det vara rimligt att den som är ny i får permanent bostad eller långvarig rätt till bostad framför andra. Det skapar en helt felaktig bild av vad man kan förvänta sig i , och det är en bostadspolitisk inriktning som inte gäller generellt för alla i . Vi anser därför att regeringen bör verka för att bosättningslagen avskaffas och ersätts med en modell med etableringsboende i max som mer liknar den ordning som fanns tidigare där kommunerna hade ett större inflytande. om bosättningslagen (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4565 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3, 2021/22:4525 av m.fl. (KD) yrkandena 1–3, 2021/22:4536 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2 samt 2021/22:4603 av Alireza Akhondi (C) yrkandena 1–3 och lägger skrivelse 2021/22:191 till handlingarna. Vi anser att införandet av bosättningslagen var ett allvarligt ingrepp i det kommunala självstyret. Dessutom visar granskning på ett antal negativa konsekvenser för kommuner som inte uppmärksammas av utskottet. Mot denna bakgrund anser vi att regeringen bör återkomma till med förslag om att bosättningslagen avskaffas. granskning visar vidare bl.a. att kommuner anser att etableringstiden är för kort och att nyanlända behöver än att komma i arbete. De extra kostnader som detta medför ska staten enligt vår mening kompensera kommunerna för eftersom mottagandet inte längre sker frivilligt. Om inte bosättningslagen avskaffas anser vi att regeringen bör säkerställa att de generella statsbidragen tillgodoser kommunernas ökade kostnader som bosättningslagen medför. Ytterligare ett problem med den tvingande bosättningslagen är undanträngningseffekten på bostadsmarknaden. Enligt finns det kommuner som ger nyanlända förtur i bostadskön, vilket innebär att andra invånare får utstå en avsevärt längre väntan på en egen bostad. Vi noterar att utskottet inte avvisar att det skulle finnas några sådana effekter men ändå inte vill få tillgång till mer information om problemets utbredning. Om bosättningslagen inte avskaffas anser vi därför att regeringen bör genomföra en kartläggning av de undanträngningseffekterna på bostadsmarknaden som uppkommit till följd av bosättningslagen. om bosättningslagen (C) av Alireza Akhondi (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4603 av Alireza Akhondi (C) yrkandena 1–3, 2021/22:4525 av m.fl. (KD) yrkandena 1–3, 2021/22:4536 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2 samt 2021/22:4565 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3 och lägger skrivelse 2021/22:191 till handlingarna. Som framgår av har införandet av bosättningslagen lett till vissa positiva effekter, bl.a. har väntetider kortats, sysselsättningen bland de mottagna ökat och möjligheten att ta tillvara nyanländas kompetenser förbättrats. finns det alltjämt en rad brister i mottagandet. Granskningen visar på ökade kostnader för försörjningsstöd i och med det glapp som uppstår från det att ansvar upphör och Arbetsförmedlings etableringsansvar tar vid. Utskottet noterar visserligen att problemet finns men förmår tyvärr inte gå vidare och ta initiativ till relevanta åtgärder. Jag anser däremot att regeringen bör återkomma till med förslag för att minimera det glapp som uppstår mellan ersättningsformer när asylsökande får uppehållstillstånd. Vidare anser jag att regeringen i sin skrivelse inte på ett tillfredsställande sätt behandlar den problematik som är knuten till svårigheterna att ta tillvara barns rättigheter som framhålls i . Jag anser därför att regeringen bör återkomma till med förslag om hur barns rättigheter kan tillvaratas på ett bättre sätt. Slutligen kan jag, liksom utskottet tycks göra, konstatera att kommunerna gör olika tolkningar av bosättningslagen, vilket i sin tur har resulterat i bristande enhetlighet i det lokala mottagandet av nyanlända. Jag kan bara beklaga att utskottet inte har förmått gå vidare och samla sig kring en översyn av bosättningslagen i detta avseende. Jag anser däremot att regeringen bör återkomma till med ett klargörande av hur bosättningslagen ska tolkas mot bakgrund av de problem som uppmärksammas i granskningen, bl.a. en bristande enhetlighet i det lokala mottagandet. om bosättningslagen (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4525 av m.fl. (KD) yrkandena 1–3, 2021/22:4536 av m.fl. (M) yrkande 1, 2021/22:4536 av m.fl. (M) yrkande 2, 2021/22:4565 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3 och 2021/22:4603 av Alireza Akhondi (C) yrkandena 1–3 och lägger skrivelse 2021/22:191 till handlingarna. Jag noterar att samlade bedömning är att intentionerna med bosättningslagen har uppnåtts och att myndigheternas arbete i huvudsak fungerar väl. pekar på vissa brister. Det gäller bl.a. att inte systematiskt samlar in uppgifter om nyanländas yrkes- och utbildningsbakgrund så att uppgifterna kan användas vid bedömning av och beslut om anvisningskommun. menar också att regeringen bör se över hur möjligheten för att ta hänsyn till barnets bästa vid beslut om anvisning kan stärkas. Denna rekommendation tas också upp av regeringen som aviserar att den ska ser över hur barnets bästa vid beslut om anvisning kan stärkas. rekommendation till berörs dock inte i regeringens skrivelse. Jag anser därför att regeringen bör vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att samtliga rekommendationer genomförs. Vidare kan jag konstatera att det i granskningen lyfts fram vissa oklarheter när det gäller uppgiftsskyldighet gentemot kommunerna. Enligt 11 a § bosättningsförordningen har en uppgiftsskyldighet gentemot kommunerna som innebär att de ska lämna de uppgifter om en nyanländ som behövs för kommunens mottagande av den nyanlända. Men bestämmelsen är oprecis och det saknas en närmare reglering av vilka uppgifter det handlar om. Jag anser därför att regeringen bör se till att det av nämnda förordning uttryckligen framgår vilka uppgifter som ryms inom uppgiftsskyldighet. Slutligen anser jag att bosättningslagen bör ses över när det gäller de faktorer som styr fördelningen av nyanlända och viktningen av dessa faktorer. anger bosättningslagen fyra faktorer: kommunens arbetsmarknadsförutsättningar, befolkningsstorlek, sammantaget mottagande av nyanlända och ensamkommande barn och omfattningen av asylsökande som vistas i kommunen. Jag menar att en tillkommande faktor bör vara hur bostadssituationen ser ut i en kommun. Regeringen bör därför ta initiativ till en översyn av bosättningslagen med denna inriktning. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2021/22:191 om bosättningslagen. 2021/22:4525 av m.fl. (KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att samtliga rekommendationer genomförs och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det uttryckligen ska framgå av 11 a § bosättningsförordningen (2016:39) vilka uppgifter som ryms inom uppgiftsskyldighet och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över bosättningslagen (2016:38) i fråga om viktningen av de faktorer som styr fördelningen av nyanlända samt att bostadssituationen i en kommun ska utgöra ytterligare en faktor, och detta tillkännager för regeringen. 2021/22:4536 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över bosättningslagen i fråga om viktningen av de faktorer som styr fördelningen av nyanlända samt att bostadssituationen i en kommun ska utgöra ytterligare en faktor och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bosättningslagen ska avskaffas och ersättas med en modell som mer liknar den som fanns tidigare med ett större kommunalt inflytande och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4565 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bosättningslagen bör avskaffas och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa att tillräckliga generella statsbidrag tillgodoser kommunernas ökade kostnader till följd av bosättningslagen och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att undanträngningseffekterna på bostadsmarknaden till följd av bosättningslagen bör kartläggas och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4603 av Alireza Akhondi (C): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag om hur barnens rättigheter kan tillvaratas på ett bättre sätt och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag för att minimera det glapp som uppstått mellan de olika ersättningssystemen och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med ett klargörande av hur bosättningslagen ska tolkas mot bakgrund av de problem som beskriver och tillkännager detta för regeringen. Jag vill yrka bifall till reservation, nummer 1. Låt mig börja med att konstatera det som är en självklarhet i alla övriga länder i stort sett men kanske inte i Socialdemokraternas , nämligen att integrationen inte sker i ett vakuum utan är nära sammankopplat med migrationen. Det vill säga att möjligheter att lyckas med integrationen naturligtvis står i direkt och omedelbar relation till hur högt eller lågt flyktingmottagandet är. Det är ett uppenbart faktum för nästan samtliga, förutom socialdemokrater och miljöpartister i riksdag. har haft en hög nivå på asylinvandringen utan att ta verkligt ansvar för att de som invandrar också blir en del av samhället. är det enda parti som har en sammanhållen integrationspolitik med konkreta förslag för att forma en ny integrationspolitik som ställer höga krav och skapar stora möjligheter, så att ordet integration förknippas med hopp snarare än hopplöshet. När blev socialdemokratisk partiledare och ville undgå ansvar för sina tidigare som finansminister tog det socialdemokratiska partihögkvarteret på fram talepunkten: Vi ska vända på alla stenar i kampen mot segregationen och gängkriminaliteten. Det, fru talman, är alltså de stenar som Socialdemokraterna själva gömt sig under i förnekandet av i stort sett varje samhällsproblem. Under den första stenen hittar vi, som vi kunde konstatera i arbetsmarknadsutskottets debatt här , . kommuner är enligt dagens lagstiftning, anvisningslagen, skyldiga att ta emot nyanlända, det vill säga asylsökande som fått uppehållstillstånd. Att nyanlända fördelas mellan landets kommuner bidrar till att minska boendesegregationen. föreslår vi en översyn av de faktorer som styr fördelningen av nyanlända och viktningen av de faktorerna. anger anvisningslagen fyra faktorer: kommunens arbetsmarknadsförutsättningar, befolkningsstorlek, sammantagna mottagande av nyanlända och ensamkommande barn samt omfattningen av asylsökande som vistas i kommunen. Hur bostadssituationen ser ut bör vara en tillkommande faktor. Därför föreslår vi moderater att regeringen ges i uppdrag att göra en översyn av bosättningslagen med den inriktningen. , fru talman, som vi föreslår en översyn av bosättningslagen anser vi att detta är en kortsiktig lösning. Vi kan konstatera, liksom utskottet tycks ha gjort i behandlingen av den riksrevisionsrapport som vi nu behandlar, att det skiljer sig åt mellan kommunerna när det gäller hur länge boende enligt anvisningslagen erbjuds. Vissa erbjuder permanenta boenden. Det är faktiskt inte rimligt, fru talman, och framför allt inte rättvist att den som är ny i får permanent bostad eller långvarig rätt till bostad framför andra. Det skapar en felaktig bild av vad man kan förvänta sig i . Det är också en bostadspolitisk inriktning som inte gäller generellt för alla som bor, lever och verkar i . Därför, fru talman, vill vi moderater i stället införa en nationell modell med etableringsboende i max . För att en person ska få ett etableringsboende ska det även ställas krav på att personen deltar aktivt i etableringsinsatser och därmed följer sin etableringsplan för att öka möjligheten till egen försörjning. Detta får dock inte leda till ett oproportionerligt stort mottagande för kommuner med många lediga bostäder. Anvisningslagen bör avskaffas, men för det krävs en stram och långsiktigt hållbar migrationspolitik. Det krävs också att staten, som är den som beslutar om det svenska flyktingmottagandet och följaktligen också borde ta sitt ansvar för det, slutar vältra över sitt ansvar och kostnader på landets kommuner. För att sammanfatta den moderata ståndpunkten: Se över anvisningslagen och inför en nationell modell med etableringsboenden! När den stora flyktingvågen 2015 vida överskred tidigare beräkningar av mottagandet - ett mottagande som var högt - ställdes inför en stor utmaning, som övriga partier brukar kalla det. Men jag föredrar att kalla saker för vad de är: Detta innebar stora problem för . Dessa stora problem - gigantiska problem - innebar att det inte fanns bostäder, arbeten och möjlighet till egen försörjning för att täcka de behov som uppkom. Ensamkommande pojkar och män som saknade pass eller någon annan form av identifiering var plötsligt en del av vårt land. Otaliga främlingar som skulle försörjas genom vår gemensamma välfärd utan att någonsin ha bidragit till densamma fanns plötsligt inom våra gränser.