bet · H901NU20 · 2022-04-28 00:00:00 — De rapporterade undersökningarna tar dock inte ställning till om förekomsterna är brytvärda, utan detta blir något som eventuella framtida prospekteringsinsatser får avgöra. Uppdrag att utveckla myndighetssamverkan för delar av en hållbar europeisk värdekedja för batterier fick SGU, och i uppdrag av regeringen att utveckla myndighetssamverkan för delar av en hållbar europeisk värdekedja för batterier. En del av uppdraget består i att analysera handlingsförslagen i den ”Strategi för fossilfri konkurrenskraft – en hållbar batterivärdekedja” som tagits fram av Initiativet Fossilfritt . I batteristrategin från Fossilfritt konstateras bl.a. att råvaruförsörjningen är en utmaning som kräver utveckling av mer hållbara gruvor och en dramatiskt ökad grad av återvinning av batterimetaller. Detta mot bakgrund av att det kommer behövas 20–30 storskaliga anläggningar för produktion av battericeller enbart i under det kommande decenniet för att möta efterfrågan på batterier för olika tillämpningar. En slutredovisning av uppdraget med en beskrivning av genomförandet, nyckelfrågor för eventuell fortsatt analys eller med tillhörande och konsekvensanalyserade förslag på åtgärder ska lämnas till regeringen . Uppdrag om geologisk lagring av koldioxid i och i grannländer SGU hade i sitt regleringsbrev i uppdrag att fortsätta arbetet med omvärldsbevakning och interna kompetenshöjande insatser för hantering, bearbetning och tolkning av seismiska djupdata avseende koldioxidlagring med utgångspunkt i Klimatpolitiska vägvalsutredningen (SOU 2020:4). SGU ska aktivt delta i nationell och internationell samverkan och särskilt bevaka CCS-aktiviteter för att bibehålla och utveckla svensk förmåga inför framtagande av en handlingsplan med mål att påbörja undersökningar av potentiella svenska lagringsplatser. Uppdraget ska redovisades i till regeringen i och med att myndigheten överlämnade rapporten av koldioxid i och i grannländer – status och utveckling (RR 2021:04) till regeringen. I rapporten framför SGU bl.a. att det i finns geologiska förutsättningar och potential för geologisk lagring av koldioxid. För att säkerställa en effektiv och säker lagring behövs dock fördjupad kunskap om den aktuella berggrunden och därmed även tillgång till nya moderna data. Dessutom pekar SGU på att det finns ett antal hinder och utmaningar som behöver hanteras innan ett svenskt koldioxidlager kan aktualiseras. Utskottets ställningstagande redovisas under följande rubriker: – SGU:s arbete med geovetenskaplig forskning – Uppdrag till SGU som rör innovationskritiska metaller och – Övrigt om SGU:s uppdrag och förutsättningar. SGU:s arbete med geovetenskaplig forskning SGU är myndigheten för frågor om berg, jord och grundvatten i och har bl.a. i uppgift att tillhandahålla geologisk information för samhällets behov . Som redovisats ska myndigheten i detta syfte bedriva en behovsstyrd insamling av grundläggande geologisk information samt förvalta och utveckla informationen för att göra den tillgänglig och lätt att använda. Utskottet kan konstatera att underlaget ska kunna användas som bas för forskning och identifikation av forskningsbehov och att SGU ska främja och stödja riktad grundforskning och tillämpad forskning inom det geovetenskapliga området samt medverka i internationellt samarbete och internationella utvecklingsprojekt. I motion 2021/22:3691 (M) yrkande 9 framförs att mer pengar bör satsas på SGU och myndighetens arbete med geovetenskaplig forskning. Utskottet avser inte att ställa sig bakom detta förslag men vill dock framhålla att det arbete som SGU bedriver på forskningsområdet är viktigt, inte minst mot bakgrund av det ökande behovet av metaller och för att bl.a. möjliggöra ny miljövänlig teknik och en grön omställning av samhället. Den geologiska forskningen är trots allt grunden för att föra geovetenskapen och dess tillämpningar framåt. SGU:s arbete innebär t.ex. att bidrag fördelas till riktad grundforskning och tillämpad forskning inom geovetenskap. Utskottet noterar att det av SGU:s årsredovisning framgår att forskningsstödet som fördelas som projektbidrag uppgår till ca . Det framgår vidare att SGU genom en öppen utlysning stöder tillämpad och riktad geovetenskaplig grundforskning vid universitet och högskolor. Motionsyrkandet avstyrks därmed. Uppdrag till SGU som rör innovationskritiska metaller och I motionerna 2021/22:2431 (SD) yrkande 8, 2021/22:3199 (V) yrkande 2, 2021/22:3691 (M) yrkande 6 och 2021/22:4030 (M) yrkande 27 framförs förslag som går ut på att SGU ska få olika uppdrag att kartlägga förekomsten och försörjningen av innovationskritiska metaller och . Utskottet kan konstatera att SGU enligt sin instruktion har i uppgift att verka för att skapa goda förutsättningar för ett hållbart nyttjande av landets mineralresurser och för att främja hållbar tillväxt och företagande inom sektorn. I uppgiften ingår bl.a. att marknadsföra som prospekteringsland och tillhandahålla vägledning och prospekteringsinformation till företag som planerar att prospektera i . Som redovisats har SGU pågående och avslutade uppdrag från regeringen som rör innovationskritiska metaller och . Härutöver vill utskottet åter påminna om den pågående utredning som ska ta fram förslag för att främja en hållbar försörjning av innovationskritiska metaller och . Eftersom utredaren ska lämna sitt betänkande senare ser inte utskottet några skäl att föregripa dennes slutsatser genom att föreslå att uttalar sig om vilka regeringsuppdrag som SGU bör få. Samtliga motionsyrkanden avstyrks därmed. Övrigt om SGU:s uppdrag och förutsättningar Som utskottet i det föregående konstaterat är SGU förvaltningsmyndighet för frågor om landets geologiska art och mineralhantering. Myndigheten har bl.a. i uppgift att marknadsföra som prospekteringsland och tillhandahålla vägledning och prospekteringsinformation till företag som planerar att prospektera i . SGU:s arbete bedrivs även i en organisatorisk enhet som benämns Bergsstaten och som har till uppgift att handlägga ärenden som rör prospektering och utvinning av . Bergsstaten leds av bergmästaren, som beslutar i frågor enligt minerallagen. Detta har redovisats i det föregående och framgår av myndighetens instruktion. I motion 2021/22:2431 (SD) yrkande 4 framförs att SGU måste få bättre förutsättningar att kunna möta de utmaningar som en ökad efterfrågan på innovationskritiska metaller och kan få för myndighetens verksamhet. Utskottet instämmer visserligen i vad som sägs om att myndigheten måste ha tillräckliga resurser för att tillhandahålla information och hantera tillståndsprocesser, men avser inte att förorda några tillkännagivanden när det gäller SGU:s förutsättningar. Vidare framhålls i motion 2021/22:4199 (L) yrkande 89 att SGU bör få i uppdrag att förbereda verksamheten på att ta emot en ansökan för ett tillstånd att lagra koldioxid. Utskottet noterar att SGU lämnade en rapport om geologisk lagring av koldioxid i och i grannländer till regeringen. Som redovisats framför SGU i rapporten bl.a. att det i finns geologiska förutsättningar och potential för geologisk lagring av koldioxid. För att säkerställa en effektiv och säker lagring behövs dock fördjupad kunskap om den aktuella berggrunden och därmed även tillgång till nya moderna data. Dessutom pekar SGU på att det finns ett antal hinder och utmaningar som behöver hanteras innan ett svenskt koldioxidlager kan aktualiseras. Därmed avstyrks samtliga motionsyrkanden. Övriga strategiska frågor om gruvor och mineralförsörjning Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om olika strategiska frågor om gruvor och mineralförsörjning. Yrkandena rör bl.a. en ny mineralstrategi, materialåtervinning inom gruv- och mineralnäringen, kompetensförsörjning och lokal förankring. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående utredningar och det arbete som bedrivs på det regionalpolitiska området. Jämför reservation 25 (M, SD, KD), 26 (M, KD), 27 (V), 28 (SD), 29 (C), 30 (V) och 31 (KD). I partimotion 2021/22:4030 av m.fl. (M) förordas i yrkande 24 att en ny gruv- och mineralstrategi tas fram. Strategin bör bl.a. ha fokus på att stärka konkurrenskraften i den svenska gruv- och mineralnäringen och behandla frågor som t.ex. kompetensförsörjning, investeringsvillkor, forskning och innovation samt klimatomställningen. I kommittémotion 2021/22:3691 av m.fl. (M) yrkande 1 förordas att en ny gruv- och mineralstrategi tas fram. Strategin bör bl.a. ha fokus på att stärka konkurrenskraften i den svenska gruv- och mineralnäringen och behandla frågor som t.ex. kompetensförsörjning, investeringsvillkor, forskning och innovation samt klimatomställningen. I yrkande 5 anförs även att en utredning bör tillsättas för att se över vilka hinder som bör rivas för att underlätta materialåtervinning och användandet av restprodukter i gruv- och mineralnäringen. Mot bakgrund av såväl en ökad efterfrågan på metaller och tillsammans med en minskad prospekteringstakt som ett nytt geopolitiskt läge och att tappat i internationellt anseende som gruvnation förordar m.fl. (SD) i kommittémotion 2021/22:2431 yrkande 1 att regeringen reviderar mineralstrategin. Detta framhålls även i kommittémotion 2021/22:2451 av m.fl. (SD) yrkande 7 i denna del. I kommittémotion 2021/22:2431 förordar m.fl. (SD) i yrkande 7 vidare att regeringen vidtar åtgärder för att öka prospekteringsviljan. Det handlar t.ex. om att revidera sådana regelverk som hämmar denna vilja. Motionärerna framhåller även vikten av att den lagstiftning som rör gruvnäringen är robust och funktionell även i kristider. En översyn av lagstiftningen mot denna bakgrund begärs i yrkande 17. I kommittémotion 2021/22:3199 anför m.fl. (V) i yrkande 3 att möjligheten till stödstrukturer till gruvindustrin för att utöka återbruk och återvinning av metaller bör utredas. Motionärerna menar att arbetet med att se till att metaller återbrukas i så hög utsträckning som möjligt bör utökas. I yrkande 4 anförs vidare att berörda länsstyrelser bör ges ett förstärkt uppdrag att verka för en allsidig utveckling av gruvsamhällena så att de attraherar både kvinnor och män. Den framtida kompetensförsörjningen måste säkerställas om gruvnäringen och de lokala samhällena ska kunna utvecklas, i synnerhet som gruvindustrin verkar i områden med litet befolkningsunderlag, skriver motionärerna. I kommittémotion 2021/22:4131 av m.fl. (C) anförs att det behövs en ökad acceptans hos markägare och lokalbefolkningen för att utvinning av innovationskritiska metaller och ska vara långsiktigt hållbar. I yrkande 13 begärs ett tillkännagivande om att det bör göras en genomlysning av möjligheterna till detta. I kommittémotion 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 38 anförs att måste öka ambitionen att säkra tillgången till batterimineral, detta bl.a. för att skapa en hållbar försörjningskedja för en elektrifierad fordonsflotta. Bakgrund och pågående arbete Uppdrag att analysera effekterna av den pågående ryska invasionen av och sanktionerna mot och . Genom en ändring av Tillväxtanalys regleringsbrev gav regeringen myndigheten i uppdrag att analysera effekterna för näringslivet i på kort och medellång sikt av de störningar och chocker som kan uppstå på marknaderna pga. av den pågående ryska invasionen av och sanktionerna mot och . Analysen ska omfatta handelsflöden, störningar både på insats- och efterfrågesidan samt effekter av ändrade priser. Även samhällsekonomiska konsekvenser i stort ska belysas. Uppdraget ska redovisas löpande till regeringen beroende på utvecklingen i omvärlden. I rapporten tillväxtarbete 2020 redovisar en sammanställning av regionernas och kommuns regionala utvecklingsarbete (dnr Ä 2020-2838). Av rapporten framgår att regionerna har omprioriterat och mobiliserat resurser tillsammans med andra aktörer för att analysera och bemöta konsekvenserna av covid-19-pandemin. Att hantera de akuta utmaningarna som pandemin fört med sig har inneburit att en del strategiskt och långsiktigt arbete har fått stå tillbaka till förmån för snabbare och kortare insatser. är det uppfattning att regionerna bl.a. fördjupat och konkretiserat arbetet med hållbarhet och Agenda 2030. konstaterar vidare att det dock finns vissa brister i anpassningen till regionala behov och förutsättningar och i förståelsen för och kunskapen om det regionala utvecklingsansvaret. redovisade uppdraget om smart specialisering till regeringen (dnr Ä 2020-7228). Av redovisningen framgår bl.a. att flertalet regioner har tagit fram strategier för smart specialisering med stöd av . Arbetet har medfört att de flesta regioner tydligare prioriterar regionala satsningar på områden där det enligt regionerna finns störst potential. Arbetet med smart specialisering har också bidragit till en effektivare samverkan mellan regioner och deras olika prioriterade specialiseringsområden. Vidare konstaterar att smart specialisering ger en grund för uppbyggnad av ett effektivare innovationssystem genom ett förtydligande av prioriteringar. Regeringen beslutade att ge regionerna, och berörda samverkansorgan som genomför insatser inom kompetensförsörjningsområdet uppdraget att utifrån de prioriteringar som görs i den regionala utvecklingsstrategin organisera och fastställa målsättningar för regionalt kompetensförsörjningsarbete i samverkan med bl.a. kommuner, arbetsliv, utbildningsaktörer, statliga myndigheter samt övriga berörda aktörer. Vidare ska de tillhandahålla analyser av och prognoser över den privata och den offentliga sektorns behov av kompetens , föra dialog med berörda aktörer om de behov som identifieras samt ge förslag på insatser utifrån behoven, bl.a. i syfte att fler ska påbörja reguljära studier. I budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 19 Regional utveckling) redovisas arbete med att stödja regionalt kompetensförsörjningsarbete –2020. Där framgår det att utifrån det erbjudande om regionalt kompetensförsörjningsarbete som samtliga regioner och accepterat gör de på frivillig basis insatser inom de tre fokusområdena validering, regional yrkesutbildning för vuxna och lärcentrum. Arbetet utgår från utmaningar och prioriteringar i respektive län. En majoritet av regionerna har valt att ta fram regionala handlingsplaner för kompetensförsörjningsarbetet som kopplar till de regionala utvecklingsstrategierna. Redan etablerade regionala nätverk och forum inom kompetensförsörjningsområdet har använts för att i samverkan med berörda aktörer planera och genomföra insatser som syftar till att hantera konsekvenserna av covid-19-pandemin för arbetsmarknaden. behandlade och avstyrkte utskottet motionsyrkanden om att en ny mineralstrategi bör tas fram (bet. 2020/21:NU18). Utskottet konstaterade att den tidigare strategin är genomförd och hänvisade bl.a. till att det pågår ett omfattande arbete inom EU och att frågor som rör metaller och är centrala i handlingsplanen för cirkulär ekonomi. Företrädare i utskottet för och framhöll en annan uppfattning i en reservation. behandlade och avstyrkte miljö- och jordbruksutskottet motionsyrkanden om återvinning av metaller och (bet. 2021/22:MJU15). Utskottet hänvisade främst till pågående arbete om en hållbar försörjning av innovationskritiska metaller och . Företrädare i miljö- och jordbruksutskottet för , framförde sina uppfattningar i olika reservationer. Utskottets ställningstagande redovisas under följande rubriker: – Materialåtervinning inom gruv- och mineralnäringen – Vissa övriga strategiska frågor om mineralförsörjningen. I motionerna 2021/22:2431 (SD) yrkande 1, 2021/22:2451 (SD) yrkande 7, 2021/22:3691 (M) yrkande 1 och 2021/22:4030 (M) yrkande 24 framförs förslag om att borde revidera den gamla gruv- och mineralstrategin eller anta en ny strategi. Utskottet vill med anledning av dessa förslag inledningsvis framhålla att det finns olika syn bland ledamöterna i utskottet på vilka delar i mineralpolitiken som bör prioriteras och dessutom vara föremål för tillkännagivanden från . Med detta sagt kan utskottet konstatera att den mineralstrategi som togs fram 2013 av den dåvarande regeringen har fullföljts och att samhällsutvecklingen därefter medfört ett ökat behov av metaller för bl.a. fossilfria energitekniker som vindkraft och solenergi samt för omställningen av transportsektorn med laddinfrastruktur, batterier och elbilar. Innan de pågående utredningarna om dels en hållbar försörjning av innovationskritiska metaller och , dels en modern och effektiv miljöprövning delgett sina slutsatser ser utskottet dock inte lämpligheten i att förorda någon ny mineralstrategi på en övergripande nivå. Utöver detta vill utskottet även framhålla det arbete om mineralförsörjningen som pågår på EU-nivå. publicerade kommissionen ett meddelande om kritiska råvaror där tio åtgärder för att säkerställa tillgången till hållbart producerade råvaror anges tillsammans med en uppdaterad lista över kritiska metaller och . Utskottet utgår från att gruv- och mineralindustri samt gruvklustret som helhet kommer att vara centrala aktörer i det fortsatta beredningsarbetet för att säkra såväl mineralförsörjningen som hållbarhetsaspekter. Utskottet utgår även från att det nya säkerhetspolitiska läget beaktas i arbetet. Samtliga motionsyrkanden avstyrks därmed. Materialåtervinning inom gruv- och mineralnäringen Utskottet noterar att innovationskritiska metaller och är ett av de prioriterade områdena i regeringens strategi för cirkulär ekonomi och att gruvavfall från pågående och tidigare gruvbrytning har identifierats som potentiella källor för flera innovationskritiska metaller och i . Intresset för att utvinna dessa metaller och ur gruvavfall och andra sekundära material ökar, och initiativ för att bättre nyttja sådana resurser har presenterats av olika aktörer i branschen. Utskottet ser därför att regelverk på området bör vara utformade så att de inte motverkar sådana initiativ, som miljöaspekterna självfallet måste beaktas. Som framgår av redovisningen ovan har regeringen tillsatt en utredning om att säkerställa en hållbar försörjning av innovationskritiska metaller och . I utredningens direktiv står det bl.a. att även i fortsättningen ska vara ett föregångsland inom mineralnäringen när det gäller hållbar utveckling, i linje med Agenda 2030. En aktiv mineral- och gruvnäring innebär oundvikligen uppkomst av stora mängder utvinningsavfall. Det är enligt utskottets uppfattning av stor vikt att det finns förutsättningar att utnyttja avfall på ett resurseffektivt sätt för att dels öka möjligheterna till en hållbar försörjning av metaller och , dels minimera risken för negativ miljöpåverkan. Utskottet vill därför påminna om att regeringen har lämnat en proposition till med förslag som avser att förbättra möjligheterna att ta vara på utvinningsavfall och propositionen bereds inom miljö- och jordbruksutskott. Det kan tilläggas att miljö- och jordbruksutskottet tidigare behandlade och avstyrkte ett antal motionsyrkanden som på en övergripande nivå rörde återvinning av metaller och . Företrädare för olika riksdagspartier redovisade i detta sammanhang sina ståndpunkter när det gäller metall- och mineralåtervinning, vilket har redovisats i det föregående. Utskottet vill sammanfattningsvis framhålla att utredningen om en hållbar försörjning av innovationskritiska metaller och arbetar med sitt uppdrag och att förslag från regeringen som rör gruvavfall har lämnats till . Utskottet ser därmed inga skäl att i detta läge förorda några tillkännagivanden om åtgärder för att öka återvinningen inom gruv- och mineralnäringen, vilket framförs i motionerna 2021/22:3199 (V) yrkande 3 och 2021/22:3691 (M) yrkande 5. Motionsyrkandena avstyrks därmed. Vissa övriga strategiska frågor om mineralförsörjningen I motionerna 2021/22:2431 (SD) yrkandena 7 och 17, 2021/22:3199 (V) yrkandena 3 och 4, 2021/22:3511 (C) yrkande 22, 2021/22:4131 (C) yrkande 13 och 2021/22:4217 (KD) yrkande 38 förordas tillkännagivanden om olika strategiska frågor som rör mineralförsörjningen. Förslagen handlar dels om att öka prospekteringsviljan och skapa en robust minerallagstiftning, dels om gruv- och mineralnäringens kompetensförsörjning och stöd till de lokalsamhällen där gruvbolagen verkar och dels om en ökad ambition för att säkra försörjningen av batterimineral. Det finns åsiktsskillnader bland företrädarna för de olika riksdagspartierna i utskottet när det gäller vilka områden i mineralpolitiken som bör prioriteras. Detta gäller även vad bör fatta beslut om i detta skede mot bakgrund av det pågående utredningsarbetet som rör en hållbar försörjning av innovationskritiska metaller och och en modern och effektiv miljöprövning. Även om många frågor som tas upp i de nämnda motionerna är viktiga och relevanta för gruv- och mineralnäringens utveckling i hållbar riktning och för försörjningen av metaller och har utskottet ingen avsikt att förorda att agerar. Vissa av förslagen i motionerna har dessutom en stark koppling till det regionalpolitiska området och som redovisats pågår arbete inom olika myndigheter när det gäller regional utveckling och kompetensförsörjning. Därmed avstyrks samtliga motionsyrkanden. Övergripande om tillståndsprocesser, punkt 1 (M, SD, KD, L) av (M), (SD), (KD), (L), (SD), (M), (SD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3691 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 4 samt 2021/22:4030 av m.fl. (M) yrkandena 25 och 26 samt 2021/22:1110 av (M). Gruv- och mineralnäringen i har stor betydelse för landet. Det handlar om arbetstillfällen, välfärd och utveckling av ny teknik för en grön omställning. Som det ser ut finns det inte tillräckligt goda förutsättningar för att näringen ska bidra med allt detta som är så viktigt för utveckling. Det främsta problemet för svensk gruv- och mineralnäring är, som vi så påtalat, de långa och krångliga tillståndsprocesserna. Sedan nuvarande miljölagstiftning kom på plats har ingen ny gruva som prövats enligt denna lagstiftning fått tillstånd att öppna i . För gruvföretagen är det en process som är lång, krånglig och oförutsägbar. Ett exempel är järnmalmsprojektet i Kallak där bolaget fick vänta på att få ett besked om tillstånd för sin verksamhet. Likaså koppargruvan i fick vänta på att få ett besked om tillstånd. Dagen före 2020 meddelade regeringen att bolaget – på tvivelaktiga grunder – nekades tillstånd. Detta är bara ett par exempel som tydligt belyser problemen med utformningen av tillståndsprocesserna för gruv- och mineralnäringen. Det är orimligt att detta kan få fortgå utan att något görs. har tidigare beslutat om flera tillkännagivanden som rör tillståndsprocesser och handläggningstider för gruv- och mineralnäringen. Det har företrädare i utskottet från våra partier varit med och sett till. Regeringen har dock varit mycket långsam med att reagera på detta och det verkar närmast som om man inte vill göra något åt problemen. Vi noterar att ett par olika utredningar tillslut tillsattes, men regeringens ointresse och senfärdighet, eller rent av ovilja att agera har fått stora negativa konsekvenser för som en framstående gruvnation. Det är uppenbart att färre företag av just denna anledning är beredda att investera och prospektera i . Vi är rädda för att är på väg att missa chansen att nyttja den svenska gruvnäringen i omställningen till ett fossilfritt samhälle. Eftersom frågan är så pass viktig och att regeringen fortfarande inte har återkommit till med några konkreta förslag på hur tillståndsprocesserna kan förändras menar vi att åter igen bör fatta ett beslut för att tydliggöra sin uppfattning i frågan. Vi anser därför att bör tillkännage för regeringen att den ska återkomma till med förslag som syftar till att skapa en mer modern och rättssäker tillståndsprocess och att bestämmelserna i minerallagen i ett sådant sammanhang ges större betydelse i processen för ett slutligt tillstånd att öppna en gruva. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen.