bet · H901AU8 · 2022-03-24 00:00:00 — Det jämställdhetspolitiska delmålet om ekonomisk jämställdhet tas upp dels i partimotion 2021/22:3666 (C) yrkande 3 där motionärerna efterfrågar en årlig uppföljning av målet, dels i motion 2021/22:3471 (M) yrkande 3 där motionären argumenterar för vikten av att öka kvinnors företagande och att det utifrån detta bör göras en uppföljning av delmålet om ekonomisk jämställdhet. Utskottet bedömer inte att det finns skäl att rikta krav på regeringen enligt något av de aktuella förslagen. Som framgår ovan har alldeles gjort en uppföljning av utvecklingen i förhållande till just detta delmål. Vidare uppmärksammar utskottet att Kommissionen för jämställda livsinkomster som ett av sina förslag rekommenderar att det bör ges ett uppdrag till lämplig myndighet, t.ex. , att göra jämställdhetsanalyser över inkomster som påverkar individers livsinkomster. Regeringens beredning av kommissionens förslag bör inte föregripas. De aktuella yrkandena bör därmed avslås. Jämställdhetsintegrering som ett centralt verktyg i arbetet med att nå de jämställdhetspolitiska målen är något som framhålls i partimotion 2021/22:3666 (C) yrkande 2 och kommittémotion 2021/22:3963 (L) yrkande 1. I det förstnämnda yrkandet tar motionärerna även upp jämställdhetsbudgetering och könsuppdelad statistik som angelägna utvecklingsområden. Frågan om könsuppdelad statistik tas även upp i partimotion 2021/22:4032 (M) yrkande 2. Utskottet har behandlat motsvarande förslag tidigare och inte funnit det motiverat att rikta något uttalande till regeringen på området. Utskottet kan konstatera att jämställdhetsintegrering, i kombination med särskilda jämställdhetsåtgärder, varit och är regeringens strategi för att uppnå de jämställdhetspolitiska målen. Utskottet noterar vidare regeringens fortsatta satsningar på utvecklingsprogrammet Jämställdhetsintegrering i myndigheter () och den ambitionshöjning i arbetet med jämställdhetsintegrering i staten som modellen plus innebär och där har fått ett fortsatt uppdrag att utveckla och tillämpa denna modell. Det är också välkommet att ska följa upp myndigheternas budgetunderlag ur ett jämställdhetsperspektiv. När det gäller arbetet med jämställdhetsbudgetering delar utskottet fullt ut motionärernas uppfattning att detta är ett angeläget utvecklingsområde, men kan konstatera att regeringen bedriver ett aktivt, brett och målinriktat arbete för att prioriteringar, vägval och tilldelning av resurser i budgeten i största möjliga mån ska främja jämställdhet. När det gäller frågan om att stärka arbetet med könsuppdelad statistik instämmer utskottet även här med motionärerna om att detta är ett angeläget utvecklingsområde. Som konstaterats av Kommissionen för jämställda livsinkomster i dess fördjupade kartläggning av vissa myndigheters arbete med jämställdhetsintegrering finns brister i den könsuppdelade statistiken som försvårar jämställdhetsanalyser. Utskottet välkomnar därför det uppdrag som regeringen har gett till om handledning och förstudie om könsuppdelad statistik. Utskottet anser med hänvisning till det som anförts ovan att det inte heller finns skäl att ta något initiativ i fråga om jämställdhetsintegrering, jämställdhetsbudgetering eller könsuppdelad statistik. De aktuella yrkandena bör därför avslås. Utskottet bedömer inte heller att ett tillkännagivande enligt vad som efterfrågas i motion 2021/22:1865 (M) om att rikta jämställdhetsdirektiv till myndigheterna är motiverat med hänvisning till pågående arbete. Även denna motion bör avslås. I kommittémotion 2021/22:3963 (L) yrkande 6 anser motionärerna bl.a. att åtgärder bör vidtas för att stärka kvinnors ägande. Inte heller när det gäller detta förslag ser utskottet med hänvisning till det arbete som pågår att det finns anledning att rikta någon uppmaning till regeringen. Även detta yrkande bör därmed avslås. Avslutningsvis när det gäller den kritiska inställning till som framförs i partimotion 2021/22:4032 (M) yrkande 39 och motion 2021/22:3626 (M) delar utskottet inte uppfattningen att myndigheten bör läggas ned. Enligt utskottet bidrar till en strategisk, sammanhållen och hållbar styrning och ett effektivt genomförande av jämställdhetspolitiken. De aktuella yrkandena om att avveckla bör därmed avslås. Mäns våld mot kvinnor och våld i nära relationer Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. införande av nollvisioner, vikten av preventiva åtgärder och om att beakta hbtqi-personers behov i arbetet mot våld i nära relationer. Utskottet hänvisar främst till pågående och planerat arbete. Jämför reservation 6 (SD), 7 (C), 8 (V) och 9 (KD). I kommittémotion 2021/22:2561 av m.fl. (SD) förordar motionärerna att en nollvision för våld mot kvinnor ska införas (yrkande 1). Enligt motionärerna skulle en nollvision som uttalat mål ännu tydligare visa på frågans seriositet och bidra till arbetet med att fortsätta ligga i framkant när det gäller jämställdhet. I kommittémotion 2021/22:3810 av m.fl. (SD) förordar motionärerna att det införs en nollvision mot våld i nära relationer (yrkande 47). Motionärerna tar vidare upp betydelsen av proaktivt arbete och primärpreventiva åtgärder i arbetet mot våld i nära relationer (yrkande 48). Enligt motionärerna måste detta arbete intensifieras ytterligare. Motionärerna framhåller även att det bör tas fram en nationell handlingsplan för de som utsätts för våld i nära relation (yrkande 49). I kommittémotion 2021/22:2591 av m.fl. (V) anser motionärerna att det bör tillsättas en utredning med fokus på att kartlägga förekomst av våld i nära relation för hbtqi-personer och återkomma med förslag på konkreta åtgärder (yrkande 27). Motionärerna anser vidare att det bör säkerställas att hbtqi-perspektivet finns med och att hbtqi-personers behov beaktas när det tas fram nationella strategier, handlingsplaner och andra åtgärder som syftar till att motverka våld i nära relationer (yrkande 28). I kommittémotion 2021/22:4210 av m.fl. (KD) betonar motionärerna att det behövs en kraftsamling mot våld mot kvinnor (yrkande 32). I motion 2021/22:1811 av m.fl. (S) anser motionärerna att det bör införas en nollvision mot mäns våld mot kvinnor. Motionärerna betonar bl.a. vikten av att lägga mer fokus på det förebyggande och attitydförändrande arbetet. I motion 2021/22:2076 av och (båda C) anser motionärerna att det bör tillsättas en utredning med uppdrag att se över hur kvinnor som lever med skyddad identitet inte ska lida ekonomisk skada på grund av att de lever gömda (yrkande 2). Delmålet om att mäns våld mot kvinnor ska upphöra Målet för jämställdhetspolitiken är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv (prop. 2008/09:1, bet. 2008/09:FiU2, rskr. 2008/09:46). Utifrån det övergripande målet arbetar regeringen efter sex delmål. Det sjätte jämställdhetspolitiska delmålet är att mäns våld mot kvinnor ska upphöra. Kvinnor och män, flickor och pojkar ska ha samma rätt och möjlighet till kroppslig integritet. Alla yttringar av fysiskt och psykiskt, inklusive sexuellt, våld och hot om våld som riktas mot kvinnor och flickor omfattas av delmålet. Delmålet omfattar även att motverka våld i nära relationer och hedersrelaterat våld och förtryck, inklusive hbtqi-personers utsatthet. Delmålet omfattar också mäns och pojkars våldsutsatthet och kroppsliga integritet (skr. 2016/17:10). Enligt regleringsbrevet för har i uppdrag att göra en fördjupad uppföljning av delmålet om att stoppa mäns våld mot kvinnor (A2021/02085). Redovisningen ska innehålla en beskrivning och analys av utvecklingen på området utifrån ett urval indikatorer. Myndigheten ska även redovisa genomförda åtgärder. Vidare ska redovisningen innehålla en beskrivning och analys av det regionala arbetet med att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor. Uppdraget ska redovisas till regeringen . Genom en ändring i sin instruktion som trädde i kraft har även fått i uppgift att redovisa en fördjupad uppföljning av det jämställdhetspolitiska delmålet om att mäns våld mot kvinnor ska upphöra. Nationell strategi för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor Regeringen presenterade 2016 en nationell strategi för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor (skr. 2016/17:10). Strategin som är tioårig började gälla . Strategin inbegriper arbete mot hedersrelaterat våld och förtryck samt mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål. Den innehåller åtgärder som stärker skydd och stöd till våldsutsatta kvinnor, insatser mot våld i samkönade relationer samt åtgärder som motarbetar destruktiv maskulinitet och hederstänkande. Den nationella strategin omfattar i samtliga delar hbtqi-personers utsatthet för våld i nära relationer, hedersrelaterat våld och förtryck samt prostitution och människohandel för sexuella ändamål. De politiska målsättningarna med strategin är följande: – ett utökat och verkningsfullt förebyggande arbete mot våld – förbättrad upptäckt av våld och starkare skydd och stöd för våldsutsatta kvinnor och barn – förbättrad kunskap och metodutveckling. Strategin omfattade ett åtgärdsprogram för åren 2017–2020. Ett åtgärdspaket för att intensifiera arbetet mot mäns våld mot kvinnor och ett andra åtgärdsprogram för åren 2021–2023 presenterades av regeringen . Regeringens åtgärdsprogram för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor 2021–2023 presenterade regeringen ett åtgärdsprogram för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor för åren 2021–2023 (A2021/02397). I åtgärdsprogrammet konkretiserar regeringen de åtgärder som presenterades i regeringens åtgärdspaket för att intensifiera arbetet mot mäns våld mot kvinnor, tillsammans med de åtgärder som regeringen aviserat i budgetpropositionen . Åtgärderna omfattar såväl insatser för att förebygga att våld utövas som att ge stöd och skydd till utsatta. Det innehåller även insatser för att skärpa lagstiftningen. Den inriktning och de överväganden som redogörs för i den nationella strategin kvarstår. Regeringen har i åtgärdsprogrammet identifierat följande fyra utvecklingsområden för : – Särskild sårbarhet: Åtgärdsprogrammet fokuserar på följande grunder till sårbarhet: hbtqi, äldre, funktionsnedsättning, skadligt bruk och beroende, ekonomisk utsatthet samt utrikes födda kvinnor. – Utsatthet efter separation: För många våldsutsatta upphör inte våldet trots att personen har lyckats lämna relationen. Det är av största vikt att samhället ser till att säkerställa skyddet och stödet för våldsutsatta även efter en separation. – Våld i ungas partnerrelationer: Unga personer i övre tonåren och unga vuxna är den grupp i samhället som är mest utsatt för brott i nära relationer. Erfarenheter från aktörer som möter våldsutsatta unga behöver tas till vara för att utveckla förebyggande insatser och tidigt fånga upp unga våldsutövare. – Utsatthet för hot och övergrepp på nätet: Hot och övergrepp som sker på nätet är lika allvarligt som när de sker utanför nätet. Arbetet mot att människor utsätts för hot och övergrepp på nätet är därför ett utvecklingsområde för regeringen. En av punkterna i åtgärdsprogrammet är att ett nationellt våldsförebyggande program ska tas fram. Programmet ska ta sikte på såväl tidigt förebyggande arbete som på insatser för att förhindra att våld upprepas och att stärka det återfallsförebyggande arbetet. Programmet kommer enligt regeringen att presenteras . I åtgärdsprogrammet anger regeringen vidare bl.a. att den kommer att lämna en skrivelse till där den redogör för sitt arbete på området inklusive nya beslutade åtgärder. I regeringens propositionsförteckning anges att skrivelsen Uppföljning av den nationella strategin mot mäns våld mot kvinnor kommer att överlämnas till . Hbtqi-personers lika rättigheter och möjligheter Regeringens arbete för hbtqi-personers lika rättigheter och möjligheter bedrivs utifrån strategin för lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck, även kallad hbtqi-strategin. Strategin utgör enligt regeringen grunden för ett långsiktigt arbete inom ett antal fokusområden, bl.a. våld, diskriminering och andra kränkningar och unga hbtqi-personer. beslutade regeringen om en handlingsplan för hbtqi-personers lika rättigheter och möjligheter i syfte att komplettera den befintliga strategin och kraftsamla arbetet med konkreta åtgärder för perioden –2023. Regeringen betonar i budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 13 s. 85 f.) att genomförandet av den tioåriga nationella strategin för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor fortsätter ha hög prioritet. Regeringen skriver vidare att permanenta medel tillförs området mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck och prostitution och människohandel för att möjliggöra ett långsiktigt och uthålligt arbete. Under rubriken och verkningsfullt förebyggande arbete mot våld understryker regeringen att det våldsförebyggande arbetet måste utvecklas och anför att den har påbörjat arbetet med ett nationellt våldsförebyggande program med fokus på insatser för metodutveckling, uppföljning, kunskapsspridning och förstärkt myndighetssamverkan. Vidare betonar regeringen att personer som utövar våld eller kontrollerande beteende mot närstående behöver insatser för att upphöra med våldet. Regeringen tar bl.a. upp att nya bestämmelser i socialtjänstlagen (2001:453) gäller fr.o.m. och ger kommunerna ansvar att verka för att den som utsätter eller har utsatt närstående för våld eller andra övergrepp ska upphöra med detta. Under rubriken kunskap och metodutveckling skriver regeringen att den bygger vidare på den pågående satsningen för att öka kompetensen om mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck hos berörda yrkesgrupper. Kunskapsluckor och ytterligare behov av kompetensutveckling ska analyseras och fler yrkesgrupper ska få utbildning om mäns våld mot kvinnor och våld i nära relationer. Regeringen lyfter bl.a. fram att kunskapen om hbtqi-personers utsatthet för våld i nära relationer behöver öka. Regeringen skriver vidare att kriminalstatistiken behöver förbättras ytterligare och kvalitetssäkras för att kunna fungera bättre vid uppföljning i arbetet mot mäns våld mot kvinnor. Vidare tar regeringen upp att kunskapen om situationen för de som lever med skyddade personuppgifter ska öka. Uppdrag om våldsutsatta personer som lever med skyddade personuppgifter fick i uppdrag från regeringen att genomföra kunskapshöjande insatser gällande våldsutsatta personer som lever med skyddade personuppgifter, med fokus på kvinnor och barn (A2021/00971). Syftet med uppdraget är att öka kännedomen om gällande lagstiftning samt belysa livssituationen för våldsutsatta kvinnor och barn som lever med skyddade personuppgifter. En långsiktig plan för hur arbetet med målgruppen kan utvecklas och följas ska även presenteras. Uppdraget ska redovisas till regeringen och även . Motionsyrkanden om arbetet mot mäns våld mot kvinnor och våld i nära relationer behandlades av utskottet senast i betänkandena /20:AU7 (s. 9 f.) och 2020/21:AU10 (s. 16 f.), båda med rubriken och åtgärder mot diskriminering. Motionsyrkandena avstyrktes med hänvisning bl.a. till pågående arbete. biföll utskottets förslag till beslut (prot. 2019/20:82 respektive 2020/21:107). Mäns våld mot kvinnor är ett oroande samhällsproblem som utgör hinder för kvinnors och flickors fulla åtnjutande av de mänskliga rättigheterna och som står i vägen för ett jämställt samhälle. Våldet måste motverkas med kraft. ska vara ett tryggt samhälle för alla. Utskottet vill betona att krafttag givetvis bör tas mot alla former av våld i nära relationer. Att mer behöver göras för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor och våld i nära relationer råder det bred enighet om. När det gäller det som förespråkas i kommittémotionerna 2021/22:2561 (SD) yrkande 1 och 2021/22:3810 (SD) yrkande 47 samt i motion 2021/22:1811 (S) om att det bör införas nollvisioner mot våldet, anser utskottet att det som motionärerna efterfrågar redan tillgodoses genom det befintliga jämställdhetspolitiska delmålet om att mäns våld mot kvinnor ska upphöra. Utskottet vill i sammanhanget också uppmärksamma det uppföljningsarbete som pågår när det gäller det aktuella delmålet. De aktuella yrkandena bör därmed avslås. Det är av stor betydelse att det våldsförebyggande arbetet förstärks och utvecklas. Utskottet vill särskilt välkomna det arbete som regeringen har påbörjat med att ta fram ett nationellt våldsförebyggande program med fokus på insatser för metodutveckling, uppföljning, kunskapsspridning och förstärkt myndighetssamverkan. Programmet ska enligt regeringen ta sikte på såväl tidigt förebyggande insatser som insatser för att förhindra att våld upprepas. Utskottet anser att detta arbete ligger i linje med vad som efterfrågas i kommittémotion 2021/22:3810 (SD) yrkande 48. Det aktuella yrkandet bör därmed avslås. Även när det gäller kommittémotion 2021/22:4210 (KD) yrkande 32 i vilken det betonas att det behövs en kraftsamling mot våld mot kvinnor anser utskottet att det som motionärerna efterfrågar i allt väsentligt tillgodoses genom det omfattande arbete som pågår genom bl.a. regeringens åtgärdsprogram 2021–2023 och de satsningar som redovisades av regeringen i budgetpropositionen . Även detta yrkande bör därmed avslås. I kommittémotion 2021/22:2591 (V) yrkandena 27 och 28 uppmärksammar motionärerna förekomsten av våld i nära relationer när det gäller hbtqi-personer. När det gäller hbtqi-personers utsatthet konstaterar utskottet att regeringen i åtgärdsprogrammet –2023 tydligt slår fast att programmet inkluderar hbtqi-personers utsatthet för alla typer av våld som omfattas av strategin, och att hbtqi är en av de grunder till utvecklingsområdet särskild sårbarhet som åtgärdsprogrammet fokuserar på. Utskottet uppmärksammar också regeringens handlingsplan för hbtqi-personers lika rättigheter och möjligheter som presenterades . Utskottet kan konstatera att hbtqi-personers lika rättigheter och möjligheter är ett område som är prioriterat av regeringen och ser med det anförda inte att det finns skäl att rikta något tillkännagivande till regeringen med anledning av de aktuella yrkandena, som därmed bör avslås. Inte heller när det gäller förslaget i kommittémotion 2021/22:3810 (SD) yrkande 49 om att det bör tas fram en nationell handlingsplan för de som utsätts för våld i en nära relation anser utskottet med hänvisning till det omfattande arbete som pågår att det finns anledning för att rikta något tillkännagivande till regeringen. Yrkandet bör därmed avslås. Livssituationen för personer som lever med skyddade personuppgifter tas upp i motion 2021/22:2076 (C) yrkande 2. Kvinnor och barn som tvingas leva gömda är en särskilt utsatt grupp, och utskottet vill understryka vikten av att våldsutsatta personer tillförsäkras det stöd och den trygghet de behöver. När det gäller det specifika förslaget i motionen om att det bör tillsättas en utredning noterar utskottet det uppdrag som regeringen gav . I detta uppdrag ingår bl.a. att undersöka livssituationen för våldsutsatta personer som lever med skyddade personuppgifter, med fokus på kvinnor och barn, samt vilka ytterligare åtgärder som behövs för att underlätta för denna grupp. Utskottet anser att detta uppdrag ligger i linje med det som motionärerna efterfrågar. Även detta yrkande bör därmed avslås. Hedersrelaterat våld och förtryck Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck. Yrkandena handlar bl.a. om kartläggning av omfattningen, ökad kompetens, uppföljning av arbetet på området och om stödet till den som utsätts. Utskottet hänvisar främst till pågående och planerat arbete. Jämför reservation 10 (M), 11 (SD), 12 (C), 13 (KD), 14 (L) och 15 (MP). I kommittémotion 2021/22:3788 av m.fl. (M) anser motionärerna att länsstyrelsernas arbete med att förebygga och motverka hedersrelaterat våld och förtryck bör följas upp regelbundet (yrkande 2). Vidare menar motionärerna att man i varje län bör identifiera kommuner som kommit längre än andra i arbetet med att förebygga och motverka hedersrelaterat våld och förtryck samt bygga upp en struktur för utvecklingsarbete och erfarenhetsutbyte (yrkande 3). Motionärerna lyfter också fram behovet av att landets samtliga kommuner har en handlingsplan mot hedersförtryck (yrkande 4). De anser att det bör säkerställas att alla kommuner har en handlingsplan för att förebygga hedersrelaterat våld och förtryck samt att kunskap och kompetens om hedersrelaterat våld och förtryck finns hos alla kommuners socialtjänst och skolor. Motionärerna anser vidare att det bör göras en nationell kartläggning av det hedersrelaterat våldet och förtryckets utveckling och omfattning i (yrkande 6). En viktig åtgärd för att få en nationell kartläggning av hedersförtryck på plats handlar enligt motionärerna om att se till att landets samtliga kommuner kartlägger dess omfattning i sina respektive kommuner. I kommittémotion 2021/22:2562 av m.fl. (SD) lyfter motionärerna fram behovet av ett intensifierat arbete med informationsspridning om hedersförtryck som når ut till de individer som lever i de parallella samhällen som präglas av hederskultur, både till den som utsätts, eller riskerar att utsättas, och till den som utför handlingarna (yrkande 1). Motionärerna har även förslag om satsningar för att öka kunskapen om hedersproblematiken i offentlig verksamhet (yrkande 3). Det bör även enligt motionärerna införas en statlig samordning för att erbjuda alla kommuner nödvändiga verktyg för att ta fram en handlingsplan mot hedersförtryck och sedan arbeta efter den (yrkande 26). I kommittémotion 2021/22:2563 av m.fl. (SD) betonar motionärerna att hedersnormer inte ska vara en del av vårt svenska samhälle (yrkande 3). I partimotion 2021/22:3509 av m.fl. (C) anser motionärerna att det bör genomföras en nationell kunskapshöjning hos rättsväsendet, skolan, regioner, kommuner och myndigheter om effektiva sätt att förebygga, upptäcka och motverka hedersförtryck (yrkande 26). Motionärerna anser vidare att relevanta myndigheter bör ta fram nationell statistik över hur utbrett hedersvåld och hedersförtryck är (yrkande 27). I partimotion 2021/22:3666 av m.fl. (C) anser motionärerna att yrkesverksamma som jobbar nära unga människor samt tjänstemän på kommuner och myndigheter ska utbildas om hedersrelaterat våld och förtryck (yrkande 74). Ett liknande förslag har motionärerna i yrkande 109. Även i kommittémotionerna 2021/22:3218 av m.fl. (C) yrkande 42, 2021/22:3512 av m.fl. (C) yrkande 28 och 2021/22:3514 av m.fl. (C) yrkande 33 betonas vikten av att olika personalgrupper utbildas om hedersrelaterat våld och förtryck. I kommittémotion 2021/22:4210 av m.fl. (KD) anser motionärerna att det bör genomföras en nationell kartläggning av hedersförtryckets omfattning (yrkande 43). I kommittémotion 2021/22:4212 av m.fl. (KD) anser motionärerna att kunskapsstödet till kommuner bör förbättras så att kompetens och samordningsansvar för hedersrelaterade frågor kan kvalitetssäkras (yrkande 27). I kommittémotion 2021/22:3985 av m.fl. (L) betonar motionärerna vikten av att kartlägga utbredningen av hedersrelaterat våld och förtryck och dess utveckling (yrkande 1). Motionärerna uppmärksammar vidare hbtq-personers utsatthet för hedersrelaterat våld och förtryck (yrkande 33). Motionärerna vill dels se en särskild studie som fördjupar kunskapen om det hedersrelaterade våldet och förtrycket och dess omfattning mot hbtq-personer, dels att det i alla insatser finns ett tydligt hbtq-perspektiv så att inte vissa grupper står utan hjälp. Motionärerna tar även upp den roll som bostadsbolagen kan ha i arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck (yrkande 9). Motionärerna framhåller att bostadsbolagen genom anslag i sina fastigheter kan sprida information om vad man kan göra som granne och medmänniska, och vart man som offer kan vända sig. I motion 2021/22:2956 av (M) understryker motionären att det måste råda nolltolerans mot hederskulturens brott i (yrkande 1).