bet · H901UbU20 · 2022-04-29 00:00:00 — I motion 2021/22:1306 av m.fl. (S) anser motionärerna att det bör övervägas att inrätta ett världsbevakningscenter på klimatförändringsområdet med datainsamling via satellit. Med hjälp av satelliter och 3D-kartor kan man genom i bygga ett ”jordens öga”, anför motionärerna. I kommittémotion 2021/22:3643 av m.fl. (M) yrkande 5 ser motionärerna ett behov av ökade satsningar inom EU för att stärka forskning och utveckling om framtida mobilnät. I yrkande 15 framhåller motionärerna att den rymdstrategi som antagit med fokus på uppdaterad lagstiftning, ökat svenskt deltagande i internationell samverkan och synergier med övrig industri nu också behöver genomföras i praktiken. Enligt kommittémotion 2021/22:3757 av m.fl. (M) yrkande 40 behöver det inom ramen för EU tas fram en plan för att stötta forskning om vätgas. Motionärerna framför att det är en stor utmaning att ställa om dagens tunga transporter från fossil till fossilfri drift och att det därför är viktigt att EU, näringsliv och forskning samverkar i frågan. I kommittémotion 2021/22:3992 av m.fl. (M) yrkande 2 anges att rymdforskning är ett prioriterat forskningsområde. Satsningar behöver göras även framöver för att ska fortsätta att hålla en hög nivå inom området, enligt motionärerna. I kommittémotion 2021/22:2390 av m.fl. (SD) yrkande 8 anförs att kärnteknisk forskning bör prioriteras. I yrkande 9 framhålls att en svensk forskningsreaktor för fjärde generationens kärnkraft öppnar för nya perspektiv. Enligt kommittémotion 2021/22:3218 av m.fl. (C) yrkande 18 är forskningen om kvinnliga sexualbrottsförövare eftersatt och behöver stärkas. I kommittémotion 2021/22:3245 av m.fl. (C) yrkande 33 vill motionärerna att ett cybercampus etableras i för att stärka forskning, utbildning och innovation i fråga om cybersäkerhet. Enligt kommittémotion 2021/22:3248 av m.fl. (C) yrkande 9 behöver det nordiska samarbetet stärkas kring energifrågor och forskning. Motionärerna framför att de forskningsinstitutioner som finns inom det nordiska samarbetet bör knytas samman och ges möjlighet att bli ett samnordiskt nätverksuniversitet. I kommittémotion 2021/22:3681 av m.fl. (C) yrkande 8 vill motionärerna främja mer samverkan mellan myndigheter och forskningsorganisationer samt lärosäten kring modern vatten- och va-teknik. I kommittémotion 2021/22:449 yrkande 19 framhåller motionärerna att regeringen bör ge berörda myndigheter i uppdrag att särskilt arbeta för ett ökat internationellt forskningsutbyte kring kvinnors och flickors situation inom säkerhetspolitiska frågor och fredsfrämjande insatser. I kommittémotion 2021/22:3996 av m.fl. (L) yrkande 21 anser motionärerna att EU:s medlemsländer behöver öka sina nationella satsningar på forskning med målet att nå av BNP till forskning. Motionärerna framför vidare att forskningsmedel fritt ska kunna sökas över EU:s gränser och de önskar bl.a. att ett excellenscentrum inrättas för att på europeisk nivå ge långsiktigt stöd till spjutspetsforskning. I kommittémotion 2021/22:4006 av m.fl. (L) yrkande 16 vill motionärerna införa ett forskningspolitiskt mål om ökade investeringar för att återupprätta satsningar på forskning och utveckling (FoU). Motionärerna anser att det skulle vara en viktig insats att öka FoU-avdraget för att få upp volymen hos framför allt små och medelstora företag. I kommittémotion 2021/22:4061 av m.fl. (MP) yrkande 65 anför motionärerna att behöver ta fram en nationell plan för övergång till djurförsöksfri forskning och handlingsplaner för att minska antalet djurförsök inom olika forskningsområden. I yrkande 66 vill motionärerna stärka och utveckla djurförsöksfria forskningsmetoder. I yrkande 67 vill motionärerna vidare verka för att ska bli ett av de ledande länderna i arbetet med att utveckla djurförsöksfri forskning och därmed även stärka som ledande forskningsnation inom medicinsk forskning och life science. I motion 2021/22:4086 av m.fl. (MP) yrkande 4 framför motionärerna att det behövs forskning om rasism inom vården. I motion 2021/22:4092 av (MP) anser motionären att det behövs ett nationellt humanioralyft i svensk forskning och utbildning. Motionären framför att ett nationellt humanioralyft kräver såväl höjda anslag och en omfördelning av de samlade statliga anslagen till forskning som starkare forskningsmiljöer och ämnesspecifik kompetens inom forskningsråden, men också ett ökat samarbete mellan de olika disciplinerna. Det europiska gemensamma företaget för smarta nätverk och tjänster Europeiska unionens råd antog förordning 2021/2085 om bl.a. bildande av gemensamma företag inom ramen för Horisont . Av förordningen framgår att det gemensamma företaget för smarta nät och tjänster etablerades inom ramen för EU:s ramprogram för forskning och innovation, Horisont , som ett av tio gemensamma företag. Det gemensamma företaget har två huvudsakliga uppdrag: att främja teknologiska suveränitet inom 6G och öka utbyggnaden av 5G i . De allmänna målen för det gemensamma företaget är bl.a. att främja tekniska ledarskap inom framtidens smarta nät och tjänster genom att ytterligare stärka de nuvarande starka områdena inom industrin och genom att utvidga verksamhetsområdet från 5G-konnektivitet till den bredare strategiska värdekedjan, inbegripet tillhandahållande av molnbaserade tjänster samt komponenter och utrustning (artikel 159 punkt 1 a). Ett ytterligare mål är att främja europeisk teknisk och vetenskaplig spetskompetens i syfte att stödja ledarskap när det gäller att utforma och behärska 6G-system (artikel 159 punkt 1 c). Det gemensamma företaget finansieras gemensamt av EU och industrin. Budgeten bedöms uppgå till för perioden –2027, varav EU:s bidrag uppgår till (artikel 162) (Europeiska unionens webbplats ). Förstärkt nedsättning av arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med forskning eller utveckling För att förbättra villkoren för forskning och utveckling i har arbetsgivaravgiften för personer som arbetar med forskning eller utveckling sänkts. höjdes avdragsmöjligheten från arbetsgivaravgiften hos den avgiftsskyldige från till (bet. 2019/20:SfU15, rskr. 2019/20:184). Regeringen överlämnade propositionen Ytterligare förstärkt nedsättning av arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med forskning eller utveckling (prop. 2020/21:110) till . I propositionen föreslås bl.a. att det högsta sammanlagda avdraget från arbetsgivaravgifterna höjs från till . Av proposition 2020/21:110 framgår också att regeringen anser att en utvärdering bör göras men först efter det att de nya reglerna varit i kraft (s. 13). biföll propositionen (bet. 2020/21 SfU19, rskr. 2020/21:300). I den forskningspolitiska propositionen presenterade regeringen ett antal forskningssatsningar för att stärka datadriven och digital innovation och forskning samt för att öka fokus på säker och etisk tillämpning av data och ny digital teknik inom både näringsliv och offentlig verksamhet (s. 95–96). Regeringen har gett i uppdrag att inrätta ett nytt nationellt forskningsprogram om digitaliseringens samhälleliga konsekvenser och förbereda finansiering samt att finansiera forskning om cyber- och informationssäkerhet med (U2021/01515). Av regleringsbrev framgår att får användas för digitaliseringens samhälleliga konsekvenser och för forskning om informations- och cybersäkerhet. I det gemensamma regleringsbrevet för svenska och högskolor har samtliga universitet och högskolor fått i uppdrag att redogöra för hur de arbetar med informationssäkerhet. Lärosätena ska redovisa för hur de arbetar för att säkerställa informationssäkerheten vid forskning, undervisning och examination på distans. Regeringen har fattat beslut om en nationell strategi för svensk rymdverksamhet (skr. 2017/18:259). Den innehåller långsiktiga strategiska mål för att stärka svensk rymdverksamhet. Rymdverksamhet bör enligt strategin bedrivas utifrån ett helhetsperspektiv där nyttan för samhället står i centrum som säkerhet säkerställs. Regeringen föreslår i budgetpropositionen (prop. 2021/22.1, utg.omr. 16) en höjning av Rymdstyrelsens forskningsanslag med för att genomföra den svenska rymdstrategin. Satsningen ska ske med beaktande av utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska intressen. beslutade i enlighet med förslaget (bet. 2021/22:UbU1 s. 63, rskr. 2021/22:108). Av Rymdstyrelsens regleringsbrev framgår att Rymdstyrelsen tilldelas ramanslag för rymdforskning med 1 . Anslaget ska användas med hänsynstagande till utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska intressen i enlighet med rymdstrategi. Regeringen anger i den forskningspolitiska propositionen följande. Näringslivets klimatomställning syftar till att möta utmaningen att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären, för att därefter uppnå negativa utsläpp. För att bidra till näringslivets klimatomställning genom hållbara innovationer bör det etableras ett nationellt resurscentrum för industriell och urban symbios vid det statliga forskningsinstitutet . bör också se till att frågor som är gemensamma mellan olika färdplaner, t.ex. finansiering, tillståndsprocesser, bioenergi och vätgasfrågor, hanteras i en gemensam process i samråd med Fossilfritt för att få högsta effektivitet. I budgetpropositionen föreslår och beräknar regeringen en ökning av anslaget 1:3 utg.omr. 24 Institutens strategiska kompetensmedel () för utveckling av hållbara innovationer som genom samverkan bidrar till klimatmål. Inom ramen för denna ökning avsätts 2021, 2022, 2023 och 2024 (prop. 2020/21:60 s. 76). Regeringen föreslår att anslås till , varav avsätts för klimatmålet (prop. 2021/22:1 utg.omr. 16 s. 268). Energiforskning På webbplatsen anges som nyhet följande. Det nordiska energisamarbetet ska fokusera starkt på aktiviteter som understödjer den gröna omställningen och övergången till en ekonomi baserad på hållbar och klimatneutral energi. Det är innehållet i ett nytt nordiskt energipolitiskt samarbetsprogram –2024. Det nya samarbetsprogrammet lyfter fram flera insatsområden som ska prioriteras . Det handlar om bl.a. stärkt forskningssamarbete, samarbete i EU- och EES och grön omställning av transportsektorn. Alla insatser i samarbetsprogrammet bidrar till att målen i den nordiska visionen uppfylls. Enligt visionen ska vara världens mest hållbara och integrerade region 2030, och energisektorn spelar en avgörande roll i det arbetet. (Kommunikationsavdelningen på och Nordiska ministerrådets sekretariat är ansvarig utgivare av .) I regleringsbrev avsattes medel till kärnteknisk forskning. Utlysningen av projektmedel som genomförde gällde ”ny kärnteknik för fjärde generationens kärnkraft”. Totalt beviljade –2022. Medlen var avsedda att säkra svensk kompetens inom området och skulle bl.a. användas till att ge svenska forskare tillträde till de internationella forskningsprogram som finns inom området. Av Energimyndighetens regleringsbrev framgår att inom området energiforskning får anslaget användas bl.a. för utgifter för bidrag för att främja utvecklingen av teknik som baserar sig på fossilfria energislag och effektiv energianvändning i industriella processer i försöks- eller fullskaleanläggningar. Anslaget får därmed användas såväl till kärnteknisk forskning som till forskning om förnybar energi. har ansvar för strategiarbetet och har möjlighet att prioritera insatser kring alla relevanta energislag, inklusive kärnkraft, i den mån detta bedöms rimligt för att bidra till målen. beslutade att bevilja forsknings- och utvecklingsanslag på till för att demonstrera och testa en blykyld mindre reaktor i (dnr 2021-019839). Testreaktorn ska vara eldriven och beräknas vara klar för drift . Projektet är ett samarbete mellan Swedish Modular Reactors, , /Uniper och forskare från (webbplats). Regeringen anger i den forskningspolitiska propositionen följande. En satsning på excellenscentrum ska göras för att bygga vidare på de erfarenheter som har gjorts i samband med tidigare strategiska satsningar. Syftet är att skapa långsiktigt stöd till forsknings- och utbildningsmiljöer som kan bygga upp forskningscentrum av högsta kvalitet som bidrar till att svensk forskning fortsätter att vara internationellt ledande. Den långsiktiga finansieringen ger även möjligheter att rekrytera internationellt framstående forskare , enligt regeringen. Excellenscentrum bör kunna inrättas inom alla forskningsområden eftersom det är den vetenskapliga kvaliteten som ska vara avgörande för medelsfördelningen. Det är viktigt att dessa centrum bidrar till utbildning av hög kvalitet samt till samhällets behov av kompetensförsörjning, inklusive livslångt lärande. Därför bör verksamheten hos de miljöer som tilldelas finansiering vara förankrad i både högre utbildning och utbildning på forskarnivå. Regeringen föreslår i propositionen medel för satsningen på excellenscentrum inom ramen för anslagsökning (s. 57–58). I regleringsbrev (U2022/01581) anges att kan användas för satsningen på excellenscentrum. Alternativa metoder till djurförsök Regeringen angav i den forskningspolitiska propositionen att när det gäller användning av försöksdjur är grundförutsättningen att djur bara får användas om syftet med försöket inte kan uppnås utan användning av djur, att så få djur som möjligt används och att djuren inte utsätts för större lidande än vad som är absolut nödvändigt. I EU är det totalt förbjudet att testa kosmetiska produkter på djur (direktiv /63/EU). Forskning om alternativ till djurförsök utgår från den s.k. 3R-principen, från engelskans replace, reduce och refine, dvs. ersätt, minska och förfina. Forskningen inom detta område är viktig bl.a. för läkemedelsindustrin, men djurförsök används även i exempelvis materialforskning och forskning om kemikalier (s. 93). Formas avsätter medel för forskning om djurskydd och djurskyddsfrämjande åtgärder. Av regleringsbrev (U2022/01581) framgår att ska användas för forskning om och utveckling av alternativa metoder till djurförsök inklusive stöd till svenska laboratoriers medverkan i projekt om utvärdering av alternativa metoder på EU-nivå. Vid finns ett kompetenscenter för 3R-frågor som har byggts upp i samverkan med företrädare för forskarsamhället, industrin och djurskyddsorganisationer. Centret bidrar till att stärka djurskyddet för försöksdjuren genom att främja och samordna arbetet med alternativ till djurförsök. I den forskningspolitiska propositionen framförs att bl.a. genom dessa satsningar arbetar med fortsatt utveckling av alternativa metoder till djurförsök i enlighet med den inriktning som anges i direktiv /63/EU (skäl 10). I skäl 10 i direktivet anges att direktivet är ett viktigt steg mot att uppnå det slutliga målet att ersätta alla försök på levande djur i vetenskapliga syften och i undervisningssyfte så snart det är vetenskapligt möjligt att göra det (s. 93). Regeringen beslutade om en nationell plan mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott (Ku2016/02633/DISK). Forum för levande historia har till uppgift att samordna och följa upp arbetet inom ramen för den nationella planen. Regeringen framför att planen utgör ett samlat grepp och inbegriper strategier och insatser för att förebygga och motverka rasism och hatbrott genom förbättrad samordning och uppföljning, mer utbildning och forskning, ökat stöd till och fördjupad dialog med civilsamhället, ett förstärkt förebyggande arbete på nätet och ett mer aktivt rättsväsende. Insatser inom den nationella planen som rör forskning är bl.a. att har i uppdrag att i samråd med Forte utlysa medel för ett nationellt forskningsprogram inom området rasism (U2020/06608, U2020/06666 och U2016/00588). I regleringsbrev (U2022/01581) anges att kan användas för ett bildningslyft inom humaniora. I anslutning till den forskningspolitiska propositionen ökade finansieringen av humanistisk och samhällsvetenskaplig forskning genom riktade medel till . Regeringen ansåg i den forskningspolitiska proposition som ställde sig bakom att ytterligare insatser är motiverade för att stärka dessa forskningsområden och öka antalet lärare med utbildning på forskarnivå. I budgetpropositionerna beslutade om en rad forskningssatsningar utifrån inriktningen i den forskningspolitiska propositionen (bet. 2020/21:UbU1, rskr. 2020/21:141 och bet 2021/22:UbU1, rskr. 2021/22:108). Som nämnts i tidigare avsnitt höjdes basanslagen till lärosätena i syfte att lärosätena ska få långsiktiga förutsättningar och ha möjligheter att välja forskningsområden och göra egna strategiska prioriteringar samt ta ansvar för hög kvalitet genom bl.a. profilering mot lärosätenas styrkeområden. beslut innebar även satsningar på särskilda forskningsprogram samt på den fria forskningen inom alla områden. I det följande kommenterar utskottet några av forskningssatsningarna. Vad gäller yrkandena om rymdstrategi och betydelsen av att den genomförs i praktiken konstaterar utskottet att Rymdstyrelsens forskningsanslag höjs med för att genomföra den svenska rymdstrategin. Det framgår att satsningen ska göras med beaktande av utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska intressen. Vad gäller forskning om cybersäkerhet noterar utskottet att regeringen har gett i uppdrag att inrätta ett nytt nationellt forskningsprogram om digitaliseringens samhälleliga konsekvenser och förbereda finansiering samt att finansiera forskning om cyber- och informationssäkerhet. I det gemensamma regleringsbrevet för svenska och högskolor framgår vidare att samtliga universitet och högskolor har fått i uppdrag att redogöra för hur de arbetar med informationssäkerhet. Utskottet välkomnar regeringens satsning på excellenscentrum med syftet att skapa långsiktigt stöd till forsknings- och utbildningsmiljöer som kan bygga upp forskningscentrum av högsta kvalitet som bidrar till att svensk forskning fortsätter att vara internationellt ledande. Den långsiktiga finansieringen ger även möjligheter att rekrytera internationellt framstående forskare , enligt regeringen. I den forskningspolitiska propositionen framförde regeringen att för att bidra till näringslivets klimatomställning genom hållbara innovationer bör det etableras ett nationellt resurscentrum för industriell och urban symbios vid det statliga forskningsinstitutet . bör också se till att frågor som är gemensamma mellan olika färdplaner, t.ex. finansiering, tillståndsprocesser, bioenergi och vätgasfrågor, hanteras i en gemensam process i samråd med Fossilfritt för att få högsta effektivitet. Vad gäller djurförsöksfri forskning konstaterar utskottet att det genomförs satsningar genom Formas, och 3R-centret vid för fortsatt utveckling av alternativa metoder till djurförsök. Vad gäller yrkandet om att öka FoU-avdraget för att förbättra villkoren för forskning och utveckling i vill utskottet framföra att biföll propositionen Ytterligare förstärkt nedsättning av arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med forskning eller utveckling (prop. 2020/21:110, bet. 2020/21:SfU19, rskr. 2020/21:300). I propositionen föreslogs bl.a. en höjning av FoU-avdraget. Av propositionen framgick också att regeringen anser att en utvärdering bör göras men först efter det att de nya reglerna varit i kraft . Vad gäller yrkandet om att stärka det nordiska samarbetet kring energifrågor om forskning noterar utskottet att det nordiska energisamarbetet ska fokusera på aktiviteter som understödjer den gröna omställningen och övergången till en ekonomi baserad på hållbar och klimatneutral energi. Det är innehållet i ett nytt nordiskt energipolitiskt samarbetsprogram –2024. Vad gäller satsningar inom EU för att stärka forskning och utveckling kring framtida mobilnät vill utskottet lyfta att Europeiska unionens råd antog en förordning om bl.a. bildande av gemensamma företag inom ramen för Horisont . Av förordningen framgår att det gemensamma företaget för smarta nät och tjänster etablerats inom ramen för EU:s ramprogram för forskning och innovation, Horisont , som ett av tio gemensamma företag. Det gemensamma företaget har två huvudsakliga uppdrag: att främja teknologiska suveränitet inom 6G och öka utbyggnaden av 5G i . Det gemensamma företaget finansieras gemensamt av EU och industrin. Med hänvisning till gällande bestämmelser och vad som anförts ovan avstyrker utskottet motionerna 2021/22:449 (V) yrkande 19, 2021/22:1306 (S), 2021/22:2390 (SD) yrkandena 8 och 9, 2021/22:3218 (C) yrkande 18, 2021/22:3245 (C) yrkande 33, 2021/22:3248 (C) yrkande 9, 2021/22:3643 (M) yrkandena 5 och 15, 2021/22:3681 (C) yrkande 8, 2021/22:3757 (M) yrkande 40, 2021/22:3992 (M) yrkande 2, 2021/22:3996 (L) yrkande 21, 2021/22:4006 (L) yrkande 16, 2021/22:4061 (MP) yrkandena 65–67, 2021/22:4086 (MP) yrkande 4 och 2021/22:4092 (MP). Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motionsyrkanden som beretts i förenklad ordning. Jämför särskilt yttrande 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (V), 5 (KD) och 6 (L). I betänkandet behandlas motionsyrkanden som rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare . Under /19 har detta gjorts i betänkande 2018/19:UbU14, under /20 i betänkande 2019/20:UbU16 och under /21 i betänkande 2020/21:UbU16. har avslagit motionsyrkandena i enlighet med utskottets förslag. Utskottet ser ingen anledning att nu göra någon annan bedömning och avstyrker därför de motionsyrkanden som finns upptagna i bilaga 2. Resursfördelning, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2541 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2021/22:917 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2021/22:1302 av m.fl. (S) yrkande 3. Vi anser att forskning inte alltid bedrivs på ett optimalt sätt i vårt land. Små högskolor forskar inom tunga områden där större universitet redan forskar på samma område och med bättre förutsättningar. Forskning inom samma område bör samordnas så att resurserna utnyttjas maximalt. Mindre högskolor bör nischa sig mot de områden de är bäst på. Staten bör genom anslag och samordning hjälpa till att på olika sätt optimera forskarsamhällets resurser. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Resursfördelning, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:917 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2021/22:1302 av m.fl. (S) yrkande 3 och 2021/22:2541 av m.fl. (SD) yrkande 2. För att ska vara ledande i forskning krävs också att vi satsar på grundutbildningen eftersom dagens studenter är framtidens forskare. Styr- och resursutredningen kom 2019 med sitt förslag till en förändrad finansiering av högre utbildning (SOU:2019:6). Utredningen konstaterade bl.a. att det prestationsbaserade resurstilldelningssystemet medför att utbildningar på grundnivå och avancerad nivå som på olika sätt är flexibla för studenten ofta är ekonomiskt ofördelaktiga för lärosätena att erbjuda. Som en del av detta föreslogs att prestationsdelen i utbildningsfinansieringen minskades. För att öka möjligheten för fler att studera och för att trygga lärosätenas finansiering och möjlighet till utveckling bör finansieringen av högre utbildning förändras. Jag anser att regeringen bör ta fram ett lagförslag baserat på Styr- och resursutredningens förslag om att avskaffa det prestationsbaserade resurstilldelningssystemet. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Resursfördelningsmodell för basanslagen, punkt 2 (SD, KD) av (SD), (SD), (KD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4161 av m.fl. (KD) yrkande 3. Regeringen redovisade en höjning av basanslagen i forskningspropositionen – medel som tilldelas direkt till universitet och högskolor för forskning och utbildning på forskarnivå.