bet · H901FiU25 · 2022-03-22 00:00:00 — Motsvarande yrkande har behandlats tidigare av utskottet, senast i förra årets betänkande om statlig förvaltning (bet. 2020/21:FiU25). Yrkandet avstyrktes med hänvisning till att utskottet inte ville föregripa det arbete som pågår inom området. biföll utskottets förslag till beslut och avslog motionsyrkandet. Utskottet har tidigare i samband med behandlingen av motsvarande yrkande anfört att det inte vill föregripa det arbete som pågår inom området. Utskottet kan konstatera att arbetet kring avyttring av statlig mark pågår även om utredningen om samordning för bostadsbyggande har slutredovisat sitt uppdrag. Utskottet avstyrker därmed motionsyrkandet. Föreningslivets möjlighet att använda försvarsmark Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om föreningslivets möjligheter att använda försvarsmark. Utskottet har förståelse för att det kan vara svårt för att fullt ut hjälpa andra intressenter vid sidan av sina instruktionsenliga uppgifter, särskilt i ljuset av inriktningsbeslutet för totalförsvaret 2021–2025. I motion 2021/22:1940 av (M) anförs att regeringen bör se över direktiven till för att öka möjligheterna för idrottsrörelsen och föreningslivet att använda försvarsmark för träning och tävling. Motionären menar att i ökande utsträckning avslår ansökningar från idrottsföreningar eller ställer ekonomiska eller andra krav som är omöjliga för föreningarna att acceptera. Motsvarande yrkande om föreningslivets möjlighet att använda försvarsmark har behandlats tidigare av utskottet, senast i förra årets betänkande om statlig förvaltning (bet. 2020/21:FiU25). Yrkandet avstyrktes med hänvisning till inriktningsbeslut för totalförsvaret 2021–2025 och vad det i sin tur innebär för av fastigheter avsedda för försvarsändamål. Utskottet konstaterade att man har förståelse för att myndigheten inte fullt ut kan hjälpa andra intressenter vid sidan av sitt instruktionsenliga uppdrag. biföll utskottets förslag till beslut och avslog motionsyrkandet. Med hänvisning till det som utskottet har anfört i samband med tidigare behandling av motsvarande yrkande avstyrker utskottet motionsyrkandet. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att se över förvaltningen av universitets och högskolors fastigheter och i förlängningen en försäljning av . Utskottet hänvisar till den allmänna principen för myndigheters lokalförsörjning. I motion 2021/22:257 av m.fl. (SD) yrkande 5 anförs att regeringen bör se över möjligheten för universitet och högskolor att äga sina egna fastigheter för att därefter kunna sälja . Motsvarande yrkande har behandlats tidigare av utskottet, senast i förra årets betänkande om statlig förvaltning (bet. 2020/21:FiU25). Yrkandet avstyrktes med hänvisning till att den bärande principen för de statliga myndigheternas lokalförsörjning är att skilja mellan myndigheternas brukande av lokaler och förvaltningen av fastigheter för statens räkning. biföll utskottets förslag till beslut och avslog motionsyrkandet. Med hänvisning till det som utskottet har anfört i samband med tidigare behandling av motsvarande yrkande avstyrker utskottet motionsyrkandet. Regional utveckling i uppdraget till Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om regional utveckling i uppdraget till (). Utskottet konstaterar att det inte finns något som förhindrar SFV att inom sitt befintliga uppdrag bidra till den regionala utvecklingen. I motion 2021/22:1810 av m.fl. (S) anförs att det är bra att Statens fastighetsverks (SFV) förvaltning enligt regleringsbrevet ska vara långsiktig, att fastigheternas värde ska bevaras och att myndigheten ska bidra till ett hållbart byggande och en hållbar förvaltning med god resurshushållning och ekonomisk effektivitet för ögonen. Motionärerna konstaterar dock att SFV:s uppdrag behöver kompletteras med direktiv om att på ett långsiktigt hållbart sätt bidra till regional utveckling genom starkare besöksmål. I motionen nämns att SFV förvaltar, bevarar och utvecklar ca 200 besöksmål, vilket gör myndigheten till största förvaltare av besöksmål och därmed en viktig aktör inom landets kultur- och naturturism. Genom en komplettering av direktiven till SFV skulle de entreprenörer inom besöksnäringen som hyr fastigheterna få den långsiktighet som de behöver för att utveckla sin verksamhet och bidra till regional tillväxt. Enligt förordning (2007:757) med instruktion för ansvarar myndigheten för att förvalta en viss del av statens fasta egendom. Inom sitt uppdrag ska SFV bidra till ett hållbart byggande och en hållbar förvaltning. I regeringens regleringsbrev till SFV formuleras målen för verksamheten, bl.a. att fastigheternas värden ska bevaras på en för ägaren och brukaren långsiktigt lämplig nivå och att SFV ska tillhandahålla ändamålsenliga och konkurrenskraftiga lokaler, mark och anläggningar åt sina hyresgäster och uppfattas som en serviceinriktad hyresvärd (/04004). I budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 2 avsnitt 5.4) konstaterar regeringen att man låtit genomföra flera översyner av den statliga fastighetsförvaltningen, som bl.a. redovisats i betänkandena En effektivare förvaltning av statens fastigheter (SOU 2010:92), Staten som fastighetsägare och hyresgäst (2011:31), Statens kulturfastigheter (SOU 2013:55) och Försvarsfastigheter (SOU 2013:61). Regeringen har tidigare beslutat om vissa förändringar utifrån förslagen i dessa betänkanden och skriver i budgetpropositionen att man inte har för avsikt att gå vidare med övriga förslag. Utskottets konstaterar liksom motionärerna att SFV förvaltar 200 besöksmål, dvs. unika och historiska besöksmål som finns runt om i landet. Utskottet instämmer med motionärerna i att SFV genom att vara största förvaltare av besöksmål är en viktig aktör inom landets kultur- och naturturism. Av regeringens regleringsbrev till SFV framgår att målen för verksamheten bl.a. är att fastigheternas värden ska bevaras på en för ägaren och brukaren långsiktigt lämplig nivå och att myndigheten ska tillhandahålla ändamålsenliga och konkurrenskraftiga lokaler, mark och anläggningar åt sina hyresgäster. Utskottet ser därför inte att det skulle finnas något som förhindrar SFV att inom sitt befintliga uppdrag bidra till den regionala utvecklingen. Vidare delar utskottet regeringens syn på den statliga fastighetsförvaltningen som framfördes i budgetpropositionen . Utskottet avstyrker därmed motionsyrkandet. Den statliga myndighetsstrukturen, punkt 1 (M) av (M), (M), Boriana (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3791 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2021/22:1127 av (M), 2021/22:1367 av (M) yrkande 2, 2021/22:1439 av Boriana (M), 2021/22:1489 av Boriana (M), 2021/22:2260 av (L), 2021/22:2350 av (L) yrkande 2, 2021/22:2701 av (M) yrkande 2, 2021/22:3286 av Boriana (M), 2021/22:3293 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2021/22:3553 av (M). Den statliga förvaltningspolitiken och regeringens styrning av de statliga myndigheterna möter inte dagens utmaningar. Myndigheterna tillåts i allt mindre utsträckning fokusera på sina kärnuppdrag, såsom att utreda brott eller att förmedla arbeten. För att byråkratin ska minska behöver staten prioritera i den breda och detaljerade av myndigheter, regleringsbrev, mål och styrdokument av allehanda slag. Fokus behöver främst vara på myndigheternas kärnuppdrag och huvudsyfte. Alla myndigheter eller myndighetsuppdrag är inte självskrivna och det är inte heller deras budgetanslag. Det behövs därför en bredare genomgång av samtliga myndigheter och deras uppdrag och anslag. I en sådan översyn bör bl.a. effektiviteten i utformningen av myndigheterna, förekomsten av tvärsektoriella krav och myndigheternas storlek utvärderas samt resultatet mynna ut i en stor myndighetsreform. Den statliga myndighetsstrukturen, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3293 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2021/22:1127 av (M), 2021/22:1367 av (M) yrkande 2, 2021/22:1439 av Boriana (M), 2021/22:1489 av Boriana (M), 2021/22:2260 av (L), 2021/22:2350 av (L) yrkande 2, 2021/22:2701 av (M) yrkande 2, 2021/22:3286 av Boriana (M), 2021/22:3553 av (M) och 2021/22:3791 av m.fl. (M) yrkande 1. För att den statliga förvaltningen ska vara ändamålsenlig och för att hushålla med statens resurser är det viktigt att rätt myndighet gör rätt saker. Det behöver därför tas ett helhetsgrepp om myndighetsinventering för att kunna slå fast vilka myndigheter som inte är samhällsnyttiga eller vars egentliga uppdrag överskuggas av ovidkommande hänsyn. Myndigheter som är politiserade eller överflödiga eller vars uppdrag överlappar andra effektivare myndigheters verksamheter bör läggas ned eller reformeras. Exempel på en mindre lyckad myndighet som bör få ett förändrat uppdrag är för Europolitiska studier (Sieps). Digitalisering och it i den statliga förvaltningen, punkt 2 (M) av (M), (M), Boriana (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3753 av m.fl. (M) yrkandena 1, 20, 21, 23 och 28, 2021/22:3756 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2021/22:3790 av m.fl. (M) yrkandena 1–3, 6 och 8 samt 2021/22:123 av (M), 2021/22:399 av (SD), 2021/22:2027 av (M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:2432 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2021/22:3227 av m.fl. (C) yrkandena 5, 16, 18, 27 och 32, 2021/22:3511 av m.fl. (C) yrkande 8 och 2021/22:3576 av (M). Det finns tecken på att har svårt att behålla sin tidigare position i digitaliseringens framkant när den internationella konkurrensen hårdnar. Därför krävs nu breda och kraftfulla åtgärder från såväl staten som kommuner och näringslivet för att ska kunna hävda sin konkurrenskraft långsiktigt i digitaliseringens tidevarv. Det behöver ställas högre krav på alla i en ledande befattning att visa ett gott omdöme i fråga om digitalt ledarskap. Det är exempelvis av yttersta vikt att den politiska ledningen förstår vad artificiell intelligens (AI), cybersäkerhet och digitalisering är, att förstå grunderna för hur det fungerar och vad det kan och inte kan göra. Därför behövs ett digitalt kompetenslyft. Hand i hand med digitaliseringen ser vi hur en delningsekonomi utvecklas där underutnyttjade tillgångar och tjänster säljs, hyrs ut, byts, samägs och samutnyttjas. Inom delningsekonomin förmedlas uppdrag via plattformar som matchar utbud och efterfrågan mot varandra. Genom att allt fler ständigt är uppkopplade kan varor och tjänster komma fler till del. ska bli världens bästa land för delningsekonomi och därför behöver politiken vara framåtblickande och underlätta för delningsekonomin att utvecklas. Regeringen bör därför ta fram en åtgärdsplan som visar hur berörda myndigheter kan tillmötesgå den digitala ekonomins krav och behov. Målet ska vara att alla offentliga tjänster som går att digitalisera ska digitaliseras. Våra statliga och kommunala myndigheter behandlar oerhörda mängder värdefull information som är tillgänglig enligt offentlighetsprincipen men inte på ett sätt som är lätt att hantera för en dator. Arbetet med öppna data är ett sätt att råda bot på detta där information i form av statistik, geografiska data, ekonomi och mycket mer kan tillhandahållas i ett maskinavläsbart format. bör anta principerna inom Data Charter (IODC) som ramverk för öppenhet i den datadrivna förvaltningen. Regeringen bör vidare sätta upp ett tydligt och mätbart mål om att klättra i internationella rankningar vad gäller öppna data. Möjligheten att snabbt komma åt stora, systematiserade datamängder och även att kunna kombinera dessa med andra data kan skapa stora effektiviseringsvinster och värden för såväl offentlig som privat sektor. Alla myndigheter bör få i uppdrag att arbeta strategiskt för att öka utbudet av och tillgängligheten till öppna data, och att i det arbetet beakta både krav på informationssäkerhet och personlig integritet. Dagens regelverk för allmänna handlingar som bl.a. innebär att alla handlingar som upprättas på eller inkommit till en myndighet kan lämnas ut först efter en sekretessprövning av handlingens innehåll, innebär vissa svårigheter när handlingar ska tillhandahållas som öppna data. En utredning bör se över möjligheten att skapa en kategori av data som är öppna i utgångsläget, s.k. open by default, där en samordnande myndighet kan besluta att alla data av en viss sort ska offentliggöras som öppna data av de myndigheter som handhar sådan information. Det behövs också ett omfattande standardiseringsarbete som innebär att kommuner och myndigheter bör lämna ut sina öppna data i standardiserade format, varför en statlig samordning av detta bör göras. Vidare har den digitala utvecklingen förändrat hur vi kommunicerar med varandra. har kommit långt men andra länder har kommit avsevärt mycket längre när det gäller att skapa standardiserade kontakter mellan myndigheter och enskilda. Det innebär bl.a. att den information man som enskild lämnar endast behöver lämnas varefter samtliga myndigheter kan ta del av den efter behov, s.k. once only. bör ta samma eller liknande steg i fråga om hur man arbetar med att effektivisera myndigheternas medborgarkontakter. AI är ett teknikområde på frammarsch med ett flertal tillämpningsområden inom den offentliga verksamheten. Det är därför i det allmännas intresse att noga bevaka utvecklingen för att kartlägga möjligheter och risker med tekniken. Statskontoret bör därför få i uppdrag att göra en genomlysning av de statliga myndigheterna för att se vilken effektiviseringspotential som finns kopplat till digitaliseringen och AI. För att ta till vara potentialen i AI och förbättra servicen till medborgarna bör regeringen dessutom ge fler myndigheter i uppdrag att använda AI där det bedöms möjligt och effektivt. Digitalisering och it i den statliga förvaltningen, punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2432 av m.fl. (SD) yrkande 8 och 2021/22:123 av (M), 2021/22:399 av (SD), 2021/22:2027 av (M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:3227 av m.fl. (C) yrkandena 5, 16, 18, 27 och 32, 2021/22:3511 av m.fl. (C) yrkande 8, 2021/22:3576 av (M), 2021/22:3753 av m.fl. (M) yrkandena 1, 20, 21, 23 och 28, 2021/22:3756 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2021/22:3790 av m.fl. (M) yrkandena 1–3, 6 och 8. Teknikutvecklingen har gått starkt framåt sedan mobiltelefonens genombrott och har ersatt de stationära hemdatorerna. Med mobilt bank-id kan man uträtta bankärendena, boka fordonsbesiktning och se sina provsvar från vårdcentralen var man än befinner sig. Mot bakgrund av att den mobila plattformen kommit att bli minst lika viktig som den stationära är det viktigt att statliga myndigheter ser till att de är tillgängliga på olika digitala plattformar för att passa så många användare som möjligt. Digitalisering och it i den statliga förvaltningen, punkt 2 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3227 av m.fl. (C) yrkandena 5, 16, 18, 27 och 32 samt 2021/22:3511 av m.fl. (C) yrkande 8 och 2021/22:123 av (M), 2021/22:399 av (SD), 2021/22:2027 av (M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:2432 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2021/22:3576 av (M), 2021/22:3753 av m.fl. (M) yrkandena 1, 20, 21, 23 och 28, 2021/22:3756 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2021/22:3790 av m.fl. (M) yrkandena 1–3, 6 och 8. Den digitala världen bygger på utbyte av data via strukturerad kommunikation, men det saknas en struktur inom många områden – över offentliga data och för den statliga it-infrastrukturen. Det finns inte heller någon tydlig differentiering av säkerhetsnivå för olika data eller någon tydlig standard. Det saknas s.k. API:er som gör det lätt att koppla ihop system. Det gör kommunikationen mellan system långsam, ökar risken för felrapportering och gör att system byggs på nytt till varje region och kommun i stället för att bygga på standarder som ger effektivare kommunikation och billigare system genom återanvändning av redan utvecklade moduler. Staten bör därför ta en ledarroll i arbetet för standarder och skapandet av strukturerade data och API:er i svensk offentlig sektor i samarbete med Kommuner och Regioner (SKR). Utgångspunkten för alla offentliga tjänster ska vara att de kan hanteras digitalt. Nya tjänster behöver utvecklas myndighetsövergripande med medborgaren i fokus, och medborgaren ska enbart behöva lämna specifik information en gång till det offentliga, s.k. once only. Efter denna insamling ska det offentliga säkerställa att informationen är tillgänglig för de instanser som behöver den enligt vad som är överenskommet. Den enskilda medborgaren bör ha ägarskap över sina data i offentliga system och veta hur och när den har använts. I finns en exceptionell tillgång till stora offentliga dataserier. Här finns också stor kunskap i både offentlig verksamhet och i det privata näringslivet om hur sådana data kan användas för att förbättra och förfina tjänster. Offentliga data bör som regel vara öppna och fritt tillgängliga, undantaget integritetskänslig information. Öppna data bör vara utgångspunkten, och samtliga myndigheter bör arbeta konsekvent med publicering av öppna data. Så skapar vi fler jobb och en samhällsvinst i miljardklassen, enligt flera rapporter och erfarenheter från andra länder. Statliga myndigheters kostnader, punkt 3 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3686 av m.fl. (C) yrkande 38 och 2021/22:1367 av (M) yrkande 1, 2021/22:1850 av (M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:3614 av (M) och 2021/22:4219 av m.fl. (KD) yrkande 6. Omsorg om skattebetalarnas pengar är grunden för en ansvarsfull ekonomisk politik. Det kan konstateras att utgifterna för de statliga myndigheterna skenat iväg. Det beror till stor del på ökade lokalkostnader. ser vi att flera myndigheter väljer dyrare lokalalternativ. En rimlig utgångspunkt är att myndigheternas lokalisering bör spegla befolkningens. I många andra tjänstebranscher med liknande profil på sina anställda är kontoren förlagda utanför storstäderna av kostnadsskäl. Det bör därför göras en översyn av myndigheternas lokalkostnader. Staten som arbetsgivare, punkt 4 (C, L) av (C) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3509 av m.fl. (C) yrkande 23 och 2021/22:3965 av m.fl. (L) yrkande 31 och 2021/22:461 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 14, 2021/22:832 av och (båda S), 2021/22:1658 av (S) yrkandena 1 och 2, 2021/22:2030 av (M), 2021/22:2147 av (S) yrkande 3, 2021/22:2828 av och Kopparklint (båda M) yrkande 1, 2021/22:3575 av (M) och 2021/22:4059 av (MP) yrkande 1. Diskriminering är ett allvarligt problem i . Det skadar individen, som inte får ett jobb eller samma lön som sina kollegor på grund av etnisk bakgrund, könsidentitet eller religion. Av den anledningen behöver statliga myndigheter förbättra sitt arbete mot diskriminering, inte minst vid rekrytering. Flera studier visar bl.a. att personer med namn som antyder utländsk bakgrund i lägre utsträckning blir kallade till arbetsintervjuer i . Liknande mönster har påvisats för män som söker till kvinnodominerade yrken. Även om nyanställda i statlig verksamhet representerar samhällets befolkning i stort har staten ett särskilt ansvar att föregå med gott exempel och anstränga sig extra hårt för att upplevas som en välkomnande arbetsgivare. Anonymiserade jobbansökningar är ett relativt enkelt verktyg som minskar risken för den sökande att utsättas för diskriminering och vi anser att ett antal statliga myndigheter skulle kunna agera mall för en fortsatt utveckling med sådana ansökningar. Av den anledningen bör statliga myndigheter på prov införa s.k. anonym eller blind rekrytering, och, om testperioden är framgångsrik bör metoden införas vid alla myndigheter där det är praktiskt möjligt. Staten som arbetsgivare, punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:461 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 14 och 2021/22:832 av och (båda S), 2021/22:1658 av (S) yrkandena 1 och 2, 2021/22:2030 av (M), 2021/22:2147 av (S) yrkande 3, 2021/22:2828 av och Kopparklint (båda M) yrkande 1, 2021/22:3509 av m.fl. (C) yrkande 23, 2021/22:3575 av (M), 2021/22:3965 av m.fl. (L) yrkande 31 och 2021/22:4059 av (MP) yrkande 1. Regeringen bör verka för att staten, i sin arbetsgivarpolicy, uttryckligen ser till att statliga myndigheter slutar att använda bemanningsföretag. Undersökningar visar att de statliga myndigheterna i allt större utsträckning anlitar bemanningsföretag, både i myndigheternas stödfunktioner och för arbete i myndigheternas kärnverksamhet, dvs. Vid sidan av det uppenbara problemet att privaträttsliga organ blir en del av myndigheternas kärnverksamhet finns det ytterligare problem med detta. För det första skapar det en uppdelning av personalen där de inhyrda får en högre tröskel till delaktighet och inflytande på jobbet. För det andra innebär det en stor kostnad för staten. Genom att staten går före och ser till att undvika problematiska bemanningslösningar vid den egna personalförsörjningen kan det förhoppningsvis få spridning till andra delar av arbetsmarknaden. Staten som arbetsgivare, punkt 4 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4059 av (MP) yrkande 1 och 2021/22:461 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 14, 2021/22:832 av och (båda S), 2021/22:1658 av (S) yrkandena 1 och 2, 2021/22:2030 av (M), 2021/22:2147 av (S) yrkande 3, 2021/22:2828 av och Kopparklint (båda M) yrkande 1, 2021/22:3509 av m.fl. (C) yrkande 23, 2021/22:3575 av (M) och 2021/22:3965 av m.fl. (L) yrkande 31. Med den pågående distansrevolutionen har det digitala arbetslivet en potential för samhället i stort. Ökad frihet och flexibilitet gynnar arbetstagarnas välbefinnande, klimatet och landsbygdsutvecklingen. I stället för att endast flytta ut några enstaka statliga myndigheter i landet bör de statliga myndigheterna uppmuntra till distansarbete. Det skulle ge fler en möjlighet att få både ett jobb och ett boende som passar just dem som det genererar välbehövliga skatteintäkter som kommer landsbygdskommunerna till del. Statliga myndigheters kostnader, punkt 3 (KD) (KD) anför: Jag avstår från att lämna en reservation till förmån för kommittémotion 2021/22:4219 av m.fl. (KD) yrkande 6 eftersom finansutskottet på initiativ av bland annat föreslog, och beslutade om, ett tillkännagivande till regeringen om () (bet. 2021/22:FiU12, rskr. 2021/22:27). I tillkännagivandet efterfrågas åtgärder för att fler myndigheter ska ansluta sig till Statens servicecenters verksamhet och, vilket bör understrykas, att regeringen därutöver bör utreda förutsättningarna för att kommuner och regioner ska kunna ansluta sig till SSC, så att också dessa får möjlighet att ta del av SSC:s tjänster. Kravet i motionen har därför delvis blivit tillgodosett, och jag följer den fortsatta processen med stort intresse. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 2021/22:123 av (M):