bet · H901FiU22 · 2022-04-05 00:00:00 — 17.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur det kan underlättas för konsumenter att byta bank och hur förfarandet för fullständigt bankbyte via fullmakt kan göras och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2538 av m.fl. (SD): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur ett komplett skuldregister kan införas och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2539 av m.fl. (SD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda ytterligare möjligheter för finansiering av bostadsköp och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att undersöka möjligheterna till en bolånemodell för unga och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2559 av m.fl. (SD): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur lagstiftningen kan förändras så att föreningar och stiftelser inte används för penningtvätt eller för att bekosta terrorhandlingar, och detta tillkännager för regeringen. 2021/22:2597 av m.fl. (V): 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda om banker som vid upprepade tillfällen gör sig skyldiga till skatteflykt eller medhjälp till skatteflykt borde förlora sin rätt att få verka som bank i och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2600 av m.fl. (V): 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda möjligheten för gode män att kunna använda e-legitimation för de personer de har förvaltarskap för, och detta tillkännager för regeringen. 2021/22:2949 av (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda logistiken kring distribution av kontanter till befolkningen i hela i händelse av kris, katastrof eller ofred och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur stor kontroll staten behöver ha över betalningssystemen i för att säkra trygga betalningssystem även i tider av kris, ofred och andra tänkbara katastrofer och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3054 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att de företag som inte tar emot kontanter bör erläggas med en avgift och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3124 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över penningtvättslagen för att möjliggöra att människor tar sig in i det svenska systemet och kan skaffa bank-id och bankkonto även utan familjemedlemmar som står bakom en ansökan och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3221 av m.fl. (C): 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvärdera amorteringskraven i syfte att förenkla inträdet på bostadsmarknaden och tillkännager detta för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda ett ändamålssparande för att möjliggöra bosparande enligt tysk modell och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3227 av m.fl. (C): 20.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om digitala betalningar och tillkännager detta för regeringen. 34.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skapa bättre förutsättningar och öppenhet kring kryptovalutor samt säkra konsumentens rättigheter kopplat till desamma och tillkännager detta för regeringen. 36.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skapa en öppen infrastruktur för digitala betalningar för att öka transparens och konkurrens samt redundans i det digitala betalningssystemet och tillkännager detta för regeringen. 37.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda medborgarnas rättighet till anonyma betalningar och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3231 av m.fl. (C): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att införa en central spärrtjänst som möjliggör för privatpersoner att spärra sig från att ta nya krediter och lån och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över förutsättningarna för att införa ett centralt skuldregister avseende privatpersoner och tillkännager detta för regeringen. 19.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om rätten till nummerportabilitet vid byte av bank och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3232 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V): 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skyldigheten att tillhandahålla platser för dagskasseinsättningar ska gälla alla institut som tillhandahåller betalkonton till företag och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att insättningsmöjligheter för privatpersoner ska ingå i begreppet kontanttjänster och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3245 av m.fl. (C): 19.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bankerna ska införa kontrollsystem för utlandsbetalningar som avviker från det normala för att försvåra phishingbrott, och detta tillkännager för regeringen. 2021/22:3277 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V): 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillse att förutsättningarna för att inrätta en grön statlig investeringsbank är utredda och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag på utformning av en grön statlig omställningsfond och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3303 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av införande av högre krav och förutsättningar för startande och bedrivande av inkassoverksamhet i kampen mot bluffakturor och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3305 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om kunders behov av kontanthantering och betaltjänster i lagen om betaltjänster och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3417 av (MP): 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ett grönt bosparkonto samt ett startlån till första bostadsköpet bör införas och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3511 av m.fl. (C): 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka konsumentskyddet och kraven på bankerna när det gäller it-relaterad brottslighet och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3583 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa möjligheter att sätta in och ta ut pengar i hela och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3686 av m.fl. (C): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att värna grundläggande servicefunktioner och tryggheten för såväl privatpersoner som näringsverksamheter genom att kontanthanteringen tryggas i hela landet och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillgången på kapital på landsbygden bör stärkas genom att sparbankslagen moderniseras så att lokala banker kan utveckla sin verksamhet och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att hela landet ska ha tillgång till såväl privat lånekapital som det offentliga riskkapitalet och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3687 av m.fl. (M): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta för investeringsbolag att etablera sig i genom att införa en investeringsmodell med associationsrättsliga fonder och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3708 av m.fl. (M): 42.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en oberoende utvärdering av kreditrestriktionerna bör ske och tillkännager detta för regeringen. 43.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att höja bolånetaket till och ta bort ränteavdraget på blankolån och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3768 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över förutsättningarna för lättnader i bolånerestriktioner för seniorer och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3832 av (M): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda undantag i bolånetaket, kreditprövningsreglerna och amorteringskraven gällande bolån för unga och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3883 av m.fl. (KD): 41.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom EU ska bidra till att det internationella arbetet med anti money laundering (AML) förstärks med syftet att motverka penningtvätt och terrorfinansiering och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3974 av m.fl. (L): 65.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om penningtvätt och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3980 av m.fl. (L): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om tilläggsdirektiv till utredningen om framtidens betalmarknad och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3997 av m.fl. (L): 80.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om statligt startlån för förstagångsköpare och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4065 av m.fl. (MP): 48.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjligheten att betala med olika betalmedel bör ses som en rättighet och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4066 av m.fl. (MP): 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om åtgärder för att främja en grön finansmarknad i syfte att öka takten i omställningen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4073 av m.fl. (MP): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att motverka överskuldsättning och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4074 av och (båda MP): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbete mot penningtvätt bör prioriteras i kampen mot organiserad brottslighet och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4164 av m.fl. (KD): 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en bibehållen infrastruktur för kontanter och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4222 av m.fl. (KD): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda ett amorteringskrav som sätts på bankernas aggregerade bolåneportfölj, i stället för på hushållen, och tillkännager detta för regeringen. 55.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett nationellt skuldregister som omfattar alla krediter och kreditgivare, och detta tillkännager för regeringen. 57.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda ändringar i kreditupplysningslagen för att förhindra att företag drabbas av bluffakturor, och detta tillkännager för regeringen. Öppen utfrågning om finansiell stabilitet Ordföranden: Då öppnar vi dagens sammanträde och vår utfrågning om finansiell stabilitet, med särskilt fokus på sårbarheter och motståndskraft i ekonomin i ljuset av ökande skulder hos hushåll och kommersiella fastighetsföretag. Eftersom vi har ett antal ledamöter på distans måste vi ledamöter på plats bevilja dessa att de får delta på distans, vilket vi härmed gör. Första talare är riksgäldsdirektören. , Riksgälden: Fru ordförande! Det här är min första dag på nya jobbet, så detta blir lite av en rivstart. Jag ska ge Riksgäldens syn på det valda temat, och jag börjar med observationen att de i och för sig välmotiverade stimulanser som har vidtagits i samband med coronapandemin har förstärkt en del av de sårbarheter som svensk ekonomi redan hade när det gäller den finansiella stabiliteten. Åtgärder som har förbättrat tillgången till billig finansiering har också bidragit till att öka en redan hög skuldsättning bland hushållen och påtagligt ökat skuldsättningen bland fastighetsföretagen. Detta illustreras av ett par diagram. Det vänstra diagrammet visar utvecklingen för hushållens skuldsättning. Det är satt i relation till dels bnp, dels disponibel inkomst. Det högra diagrammet visar något motsvarande för fastighetsföretagen. Här sätts skulderna i förhållande till företagens rörelseresultat. De gröna vertikala linjerna i diagrammen är dragna vid , alltså vid startpunkten för coronapandemin. Det är uppenbart att hos såväl hushållen som fastighetsföretagen har skuldsättningen ökat markant . De har därmed blivit mer räntekänsliga, och eftersom utlåning till kommersiella fastighetsföretag står för en stor del av bankernas tillgångar – ungefär hälften av utlåningen till svenska icke-finansiella företag går till denna sektor – så innebär eventuella problem i denna sektor också ett potentiellt sett problem för våra banker. Denna utveckling pekar på en fundamental avvägning som man behöver förhålla sig till när ekonomin drabbas av en sådan här chock som coronapandemin har varit. Ska man vidta kraftiga åtgärder för att undvika att denna chock utvecklas till en regelrätt kris, eller ska man undvika att göra saker som kanske spär på långsiktiga risker och riskera att bli tvungen att hantera en finansiell kris i närtid? Detta är ingen enkel avvägning att göra. Trots att vi fick en dramatisk nedgång i ekonomin och de finansiella marknaderna uppvisade tydliga stressymtom utvecklades aldrig coronapandemin till en finansiell kris eller ekonomisk kris som spred sig till alla delar av ekonomin. Det var en temporär chock under särskilt vår och tidig , men har det nog mer haft karaktären av en utdragen men ändå förhoppningsvis temporär branschkris där delar av tjänstesektorn har varit nedtryckt. Detta illustreras av diagrammen i bild, där det vänstra visar ett stressindex . Detta index antog initialt under pandemin mycket höga värden, men till skillnad från bankkrisen och den globala finanskrisen lugnade detta snabbt ned sig. Det högra diagrammet visar svensk bnp i indexform fram till tredje kvartalet 2021, och den blå kurvan visar att det skedde en snabb återhämtning även i den reala ekonomin. Tillväxten verkar också ha varit relativt hög , så återhämtningen verkar ha hållit i sig året ut. Det finns förstås fortsatta risker kopplade till såväl spridningen av covid-19 som andra faktorer, inte minst det försämrade säkerhetsläget. Den övergripande bilden är ändå att svensk ekonomi har återhämtat sig från den chock som coronapandemin innebar. finns det förstås sektorer som fortfarande inte har återhämtat sig. I diagrammet illustreras det framför allt av kurvan för hotell och restaurang, som inte alls har återhämtat sig till de nivåer som gällde före pandemin. Sammantaget har dock utvecklingen varit sådan att generella stödåtgärder som främjar kreditgivning och därmed skuldsättning knappast är motiverade längre. Det borde alltså vara läge att avveckla sådana åtgärder, men det behöver förstås göras på ett väl avvägt och transparent sätt för att undvika att det blir onödig turbulens på de finansiella marknaderna. Vilka är förutsättningar att hantera de långsiktiga riskerna för det finansiella systemet som har byggts upp? Här finns både positiva och negativa faktorer. På den negativa sidan har vi ett koncentrerat banksystem med flera systemviktiga institut. Här kan man lägga till att vi har ett väldigt digitaliserat betalningssystem som i stor utsträckning går via bankerna, och det gör oss sårbara för cyberrisker. tillhör de länder som i princip har ett bankbaserat finansiellt system, och det skiljer oss från till exempel . Där är systemet till stor del marknadsbaserat, och en stor del av kreditintermedieringen sker direkt på kreditmarknader. Detta med marknadsfinansiering har dock kommit att bli viktigare i , vilket vi har sett genom att företagsobligationsmarknaden har vuxit betydligt. Det har fördelar, bland annat att beroendet av välfungerande banker blir mindre eftersom det potentiellt sett finns alternativa finansieringskällor för företagen. Men för att detta ska vara en fördel i realiteten behöver dessa marknader fungera väl. Det var dock uppenbart att vår företagsobligationsmarknad inte fungerade särskilt väl. Här håller jag med mina kollegor från och och min företrädare om vad de skrev i en debattartikel: Det är viktigt att företagsobligationsmarknaden blir mer transparent och mer likvid, vilket kräver att företagen i större utsträckning än genomför benchmarkemissioner. Så till det positiva. Vi har byggt upp skyddsvallar i flera olika led, och vi har infört kapital- och likviditetskrav på bankerna för att de ska vara stabila. Vi har fått ramverk och krav på plats för att hantera krisande banker om det ändå sker, och om staten skulle behöva bidra på något sätt har vi goda marginaler med stabila statsfinanser och låg statsskuld. Om vi ändå får problem i den finansiella sektorn med krisande banker eller andra finansiella institut, hur ska vi hantera det? har vi ett ramverk för att hantera banker i kris, något vi inte hade tidigare. Det är det så kallade resolutionsramverket, som baseras på den sunda principen att det är de som har riskerna som leder till problem som ska betala för dessa problem. Vi har gått från en situation där hanteringen av problem i den finansiella sektorn till stor del byggde på improvisation och att staten gick in med pengar i krisande institut till ett system som i stället bygger på proaktivitet, planering och egenfinansiering i betydelsen finansiering av aktörer i den finansiella sektorn om det blir problem, framför allt genom det så kallade bail-in-verktyget, som gör det möjligt att skriva ned värdet på fordringar på finansiella institut eller konvertera dem till aktieandelar. Så till vad Riksgälden har arbetat med . Mycket har gjorts, men vi är inte helt framme. Det gäller att värna om den grund vi har lagt. Fokus har varit på regelverksfrågor och att säkerställa finansiella resurser. Här är en viktig pusselbit MREL-kraven, det vill säga kraven på kapitalbas och kvalificerade skulder. Dessa krav ska helt enkelt säkerställa att det finns tillräckligt med kapital som går att skriva ned i bankerna. beslutade Riksgälden om en ny MREL-policy. Framöver behöver vi fokusera på att göra bankerna resolutionsbara i andra avseenden än att ha de finansiella resurserna. Detta kräver ständig planering och dialog med bankerna. Om en bredare ekonomisk kris ändå skulle inträffa är starka och stabila statsfinanser den viktigaste skyddsvallen, och det har . Vi har låg statsskuld, det högsta kreditbetyget och flera upparbetade lånekanaler, det vill säga vi lånar i både vår egen och andra valutor. Riksgälden kan alltid låna det som behövs. Det som kan hända är att kostnaden varierar lite beroende på hur situationen ser ut och vilka lånekanaler som används. Statens viktigaste lånekanal är marknaden för nominella statsobligationer i svenska kronor. Här har dessvärre likviditeten försämrats, vilket diagrammet visar. Den gula kurvan visar den genomsnittliga dagsomsättningen när det gäller nominella statsobligationer, och den har gått ned märkbart. De andra kurvorna i diagrammet visar det genomsnittliga betyg som olika typer av aktörer har gett när det gäller likviditetssituationen. Särskilt återförsäljarnas genomsnittliga betyg har fallit , men även bland investerarna, blå och grå kurva, ligger betyget under 3, vilket kan tolkas som underkänt. Orsaken till den försämrade likviditeten är inte bara att de offentliga finanserna har varit så starka i så att Riksgälden inte har kunnat emittera så mycket som har köpt upp en stor del av den utestående stocken. Det handlar också om regelförenklingar som har minskat bankernas incitament att bidra med likviditet och omfördela risk. Marknaden för nominella statsobligationer är viktig inte bara för staten utan för det finansiella systemet i stort, särskilt i en krissituation. Därför ser vi den minskade likviditeten ändå som en sårbarhet. Det kan leda till högre likviditetspremier och därmed ge dyrare upplåning för staten. Det kan ge försämrad låneberedskap om investerare helt enkelt lämnar marknaden. Över huvud taget kan det leda till en sämre prissättningsmekanism så att det blir svårare att prissätta även andra finansiella instrument i ett stressat läge. Detta skulle kunna förstärka turbulens på de finansiella marknaderna. Därför ser jag detta som ett viktigt område för oss myndigheter att analysera i syfte att hitta sätt som kan förbättra funktionaliteten även på statslånemarknaden. Avslutningsvis ska jag upprepa mina huvudbudskap: Det är dags att påbörja en avveckling av generellt verkande stödåtgärder. De behövs nog inte för att hantera den konjunkturella situationen just , och de kan leda till ökade långsiktiga risker för den finansiella stabiliteten. Vi behöver värna den grund som har lagts av resolutionsramverket och fortsätta att utveckla det. Vi behöver också verka för bättre fungerande obligationsmarknader i svenska kronor. Det gäller både företagsobligationsmarknaden och statsobligationsmarknaden. , : Stort tack för möjligheten att prata om finansiell stabilitet! Ämnet är detsamma för oss alla, så det blir nog ett visst mått av overlap när det gäller att beskriva hur världen ser ut. Som berörde när hon pratade om skulderna och skuldernas fördelning har det skett ganska stora förändringar . Statsskulden i förhållande till bnp har krympt, och företagen och hushållen har lånat mer. Den korta förklaringen är att om man tittar på lånestockarna och vilka säkerheter som finns bakom dem ser man att de både för hushållen och företagssektorn utgörs av fastigheter i en eller annan form. Det innebär att det som dominerar svensk finansiell sektor om det skulle gå illa på något sätt är bostadspriserna och priserna på kommersiella fastigheter. Man kan givetvis föra ett resonemang om hur det kommer sig att skulderna har ökat på det sätt som de har gjort och under så pass . Ett sätt att beskriva det är att titta på den globala räntemiljön och vad som har hänt . är en liten, öppen ekonomi, och vi har helfria kapitalrörelser, vilket leder till att vi i stort sett importerar den allmänna räntenivån. När det gäller realräntorna i , , och är trenden entydig. Räntorna har fallit , och har vi mer eller mindre negativa realräntor. I en värld där räntorna faller kan man låna mer till ungefär samma räntekostnad, vilket också är precis vad som inträffat. I takt med att tillgångsvärdena stiger kan man låna ännu mer, för då räcker säkerheterna längre. Det gäller både kommersiella fastigheter och egnahem. När det gäller hushållssektorn kan man också i takt med att värdena stiger öka belåningsgraden på den fastighet man äger och använda det till reparationer, bilköp eller annat. Vad detta också indikerar är att den genomsnittliga räntan förmodligen är lägre än den har varit , och det innebär att den allmänt sett lägre räntenivån importeras. Det är dock inte enbart räntenivån som styr detta. Låt mig fokusera lite på bostadsmarknaden. Vi har en rad välkända strukturella frågor på svensk bostadsmarknad som har varit svåra att hantera. Vi har låga skatter på det löpande boendet, vi har ränteavdrag och vi har höga skatter på transaktioner. Allt detta leder till ökade lån och till ett ineffektivt utnyttjande av den stock av bostäder vi har. har vi långa kötider till hyresrätter och ett regleringssystem som styr denna marknad. Vi har även en del trögheter när det gäller att öka utbudet av bostäder. Byggandet har varit ganska högt men inte tillräckligt sett till befolkningsutvecklingen. Att bygga i är också väldigt dyrt. Det tar även att öka utbudet av tillgänglig mark, även om är stort och har gott om mark. Alla dessa trögheter sammantaget skapar faktorer som gemensamt leder till ökat låntagande, inte minst från ett enskilt hushållsperspektiv. Som gick igenom har aktiepriserna stigit i många delar av världen under pandemin. Fastighetspriserna har stigit, kommersiella fastigheter med och logistikfastigheter med . Villor har ökat med och bostadsrätter med . Den senaste utvecklingen inom hushållssektorn överraskade oss. Men med facit i hand kan vi se att konsumtionsmönstret blev annorlunda när man inte kunde resa och så vidare, och då valde hushållen att konsumera mer boende, vilket pressade upp priserna. Detta har lett till att tidigare sårbarheter har blivit större.