bet · H901NU20 · 2022-04-28 00:00:00 — Åtgärder för enklare tillståndsprocesser och kortare handläggningstider, punkt 2 (M, KD) av (M), (KD), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3691 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2021/22:2388 av m.fl. (SD) yrkandena 5 och 12, 2021/22:2431 av m.fl. (SD) yrkandena 9 och 10, 2021/22:2451 av m.fl. (SD) yrkande 7 i denna del, 2021/22:3916 av (C) yrkandena 3–5 och 2021/22:4131 av m.fl. (C) yrkande 19. Den svenska gruv- och mineralnäringen har varit med och byggt rikt och starkt. ställs samhället om och gruv- och mineralnäringen är åter avgörande för om ska klara att minska utsläppen och ställa om till ett grönare samhälle. Detta ställer höga krav på politiken för att se till att näringen får goda förutsättningar för att kunna leverera det som samhället behöver. Vi kan tyvärr konstatera att gruv- och mineralnäringens förutsättningar har försummats . har tappat från plats 8 till 26 på rankning över attraktiva gruvländer. Framför allt handlar det om orimligt långa och oförutsägbara tillståndsprocesser. Det leder till att såväl investeringar som arbetstillfällen och ekonomisk tillväxt uteblir och att den klimatnytta som näringen kan bidra med inte fullt ut realiseras. Det är vår bestämda uppfattning att den svenska gruvnäringens potential måste tas tillvara och att nya åtgärder därför snabbt måste vidtas för att komma tillrätta med de allra mest akuta problemen. En del i tillståndsprocessen är att regeringen ska ge sitt godkännande för gruvärenden i det fall bergmästarens beslut överklagas. Under den nuvarande regeringen har dessa processer blivit orimligt långdragna och gruvföretag har fått vänta år på att över huvud taget få ett besked. Så kan det inte fungera. Processen måste bli mer transparent och gå snabbare. På regeringens bord ligger ett antal gruvärenden som fått vänta . Vi menar därför att regeringen bör tillsätta en särskild samordnare för större gruvärenden som har i uppgift att ta ett samlat grepp om statens roll i tillståndsprocesserna. Detta anser vi att bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Åtgärder för enklare tillståndsprocesser och kortare handläggningstider, punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2388 av m.fl. (SD) yrkandena 5 och 12, 2021/22:2431 av m.fl. (SD) yrkandena 9 och 10 samt 2021/22:2451 av m.fl. (SD) yrkande 7 i denna del och 2021/22:3691 av m.fl. (M) yrkande 2, 2021/22:3916 av (C) yrkandena 3–5 och 2021/22:4131 av m.fl. (C) yrkande 19. Den svenska gruvnäringen har gamla anor. En allt större efterfrågan från tillväxtländer tillsammans med en strävan inom EU att bli mer självförsörjande när det gäller olika och har resulterat i en långsiktig trend mot allt högre priser. Vi ser positivt på gruvnäringen och vill bidra till dess fortsatta utveckling i . Som vi framhållit i det föregående – och vid upprepade tillfällen i utskottet – menar vi att tillståndsprocesserna för gruv- och mineralnäringen måste ses över och vi noterar att det pågår utredningar med denna inriktning. Mot bakgrund av de slutsatser som kommer att presenteras av utredarna anser vi att regeringen bör få i uppdrag att ta ett samlat grepp om tillståndsprocesserna. Vi menar att bör uppmana regeringen att i detta arbete ta med sig de förslag till åtgärder som vi presenterar i det följande och som väsentligt kan underlätta för de tillståndssökande gruvföretagen. En modell som vi anser borde prövas är en s.k. one-stop shop för de tillståndsprocesser som föregår en gruvetablering. Det innebär att en myndighet får i uppdrag att koordinera processen och att denna myndighet är den enda parten som ställer frågor till de tillståndssökande gruvbolagen. Vi menar även att regeringen måste råda bot på den osäkerhet som finns när det gäller vad en miljökonsekvensbeskrivning (MKB) ska innehålla. Vi kan konstatera att företag med lång erfarenhet och tillgång till all tänkbar expertis får sina MKB avfärdade av myndigheterna med motiveringen att de håller för låg kvalitet eller är otillräckliga. Vilka brister som finns kommuniceras heller inte på ett tydligt sätt. Det finns därmed ett behov av att tillståndsgivande myndigheter tidigt i processen prövar huruvida en inlämnad MKB är tillräcklig eller behöver kompletteras. Utgångspunkten bör enligt vår mening vara att den MKB som prövats inte ska kunna avfärdas som otillräcklig eller på annat sätt bristfällig sent i processen. Vidare bör regeringen även se över vilka verksamheter som ska avkrävas en MKB. Detta för att underlätta för aktörer vars verksamhet inte kan befaras medföra en betydande miljöpåverkan. Vidare är det ett faktum att gruvindustrin arbetar med långa investeringshorisonter. En förutsättning för att investeringar ska generera avkastning är långsiktiga politiska beslut och tillstånd att bedriva verksamheten. Regler som minskar förutsebarheten för verksamheters möjlighet till fortlevnad bör därför undanröjas. Reglerna om tidsbegränsade tillstånd bör därför ändras så att dessa endast utfärdas när det är särskilt påkallat. Vi menar också att ändringstillstånd ska vara huvudregel i processer som rör miljötillstånd i stället för att, vilket är vanligt , miljöpröva hela den befintliga verksamheten när ett gruvbolag vill expandera. I arbetet med nya regler för en hållbar mineralförsörjning bör regeringen även föreslå åtgärder för att underlätta prospektering. Prospektering är kostsam som den främst bedrivs av mindre aktörer. Dessa bolag är i hög grad beroende av riskkapital och är därmed mer känsliga för osäkerheter i tillståndsprocesserna fram till gruvdriftsstart än större bolag. En åtgärd för att mildra de osäkerheter som finns är att regeringen vidtar åtgärder för att främja prospektering. En sådan åtgärd som vi menar bör vidtas är att regeringen särskilt understryker främjandeuppdraget i instruktionerna till de myndigheter vars verksamhet berör gruv- och mineralnäringen. Vi vill avslutningsvis framhålla att vi har fler förslag som påverkar gruv- och mineralnäringen än de som behandlas i detta betänkande. Dessa förslag bereds av andra utskott i eftersom de bl.a. rör forskning och miljöpåverkan, men de bör inte desto mindre genomföras eftersom de har stor inverkan på näringens förutsättningar och mineralförsörjning. Sammanfattningsvis anser vi att ett omfattande reformarbete måste genomföras för att förenkla de regler som rör gruv- och mineralnäringen och att regeringen bör återkomma till och lämna förslag på åtgärder i linje med det anförda. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Åtgärder för enklare tillståndsprocesser och kortare handläggningstider, punkt 2 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4131 av m.fl. (C) yrkande 19, 2021/22:3916 av (C) yrkandena 3–5 och 2021/22:2388 av m.fl. (SD) yrkandena 5 och 12, 2021/22:2431 av m.fl. (SD) yrkandena 9 och 10, 2021/22:2451 av m.fl. (SD) yrkande 7 i denna del och 2021/22:3691 av m.fl. (M) yrkande 2. För att lyckas med klimatomställningen är det av stor vikt att trygga försörjningen av de innovationskritiska metaller och som behövs i modern miljöteknik. är och EU i hög grad beroende av importer från ett fåtal länder, vilket gör tillgången sårbar och säkerhetspolitiskt riskabel. har avsevärda fyndigheter av dessa metaller och goda förutsättningar att bedriva en hållbar utvinning av dem, vilket också skapar betydande exportmöjligheter. Att hitta och utveckla en ny fyndighet – att prospektera – är dock en förutsättning för att starta en ny gruva. Prospektering är tidskrävande och kräver stor kunskap. För ett land som vill ha en aktiv och långsiktigt hållbar gruvnäring är en omfattande prospektering grundläggande. Vi kan tyvärr konstatera att intresset för att prospektera i och därmed kartlägga berggrunden och dela dessa data ligger på historiskt låga nivåer. Vi ser även att fortsätter att halka nedåt på rankning över attraktiva länder att prospektera i. Medan geologiska potential är oförändrad är det i stället policyfrågor och politisk stabilitet som ändrats i negativ riktning. Inte heller har EU:s behov av kritiska metaller upphört – snarare tvärtom. Kommissionen varnar nu för att klimatmålen hotas på grund av brist på råvaror som t.ex. metaller till batterier. släppte kommissionen den uppdaterade listan för kritiska råvaror för EU. Den första listan omfattade 15 stycken, den förra 27 och återfinns 30 olika material på listan. Det är enligt vår mening uppenbart att flera åtgärder behöver vidtas skyndsamt för att säkra attraktionskraft som prospekterings- och gruvland. Vi vill särskilt framhålla att åtgärder akut behöver vidtas för att få till stånd effektivare tillståndsprocesser och kortare handläggningstider. Ett förslag som vi i detta sammanhang vill framföra är att koncentrera prövningen enligt 3 och 4 kap. om de svåra avvägningarna mellan motstående markanvändningsanspråk till en eller ett fåtal länsstyrelser i stället för dagens 21. Det har visat sig svårt för vissa länsstyrelser att tillämpa hushållningsbestämmelser på ett adekvat sätt. Att koncentrera prövningen skulle enligt vår mening kunna vara ett sätt att åstadkomma en högre effektivitet och en mer rationell användning av resurser samt att säkerställa en fungerande rättssäkerhet. Ärendens komplexitet och behovet av likformigt utförande är sådana omständigheter som talar för att en koncentration skulle vara motiverad. Det skulle skapas en tydlighet om myndighetens ansvar och myndigheten skulle ha goda förutsättningar att bygga kompetens. Vi vill dock understryka att en sådan förändring bör ske i en samlad process där även reglerna för tillsyn ses över. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Tillståndsprocesser för gruv- och mineralnäringens långsiktiga förutsättningar, punkt 3 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4131 av m.fl. (C) yrkande 18, 2021/22:3916 av (C) yrkande 2 och 2021/22:3199 av m.fl. (V) yrkande 8 och 2021/22:4062 av m.fl. (MP) yrkande 63. Vi har i det föregående framfört förslag på åtgärder som syftar till att förenkla den orimligt krångliga tillståndsprocess som ett gruvbolag måste gå igenom för att kunna starta en gruva. I detta sammanhang vill vi även framföra att ytterligare förändringar måste till för att materialförsörjningen ska kunna säkras. Utöver att reglerna som styr tillståndsprocesserna måste vara ändamålsenligt utformade måste de även fungera så att processen skapar en acceptans för gruvor hos medborgarna. Vi menar att så inte är fallet och att behöver genomföra en reform på området som bl.a. beaktar folkrättsliga åtaganden gentemot det samiska folket och den berörda befolkningens acceptans för en gruva. är inte-på-min-bakgård-fenomenet dessvärre påtagligt när det gäller prospektering och gruvdrift. Regeringen bör därför genomföra en genomgripande översyn och modernisering av minerallagen med utgångspunkt i det anförda. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Tillståndsprocesser för gruv- och mineralnäringens långsiktiga förutsättningar, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3199 av m.fl. (V) yrkande 8 och 2021/22:3916 av (C) yrkande 2, 2021/22:4062 av m.fl. (MP) yrkande 63 och 2021/22:4131 av m.fl. (C) yrkande 18. Gruv- och mineralnäringen spelar en avgörande roll för omställningen till ett grönare samhälle. Det är allmänt känt att gruvindustrins verksamhet innebär ingrepp i miljön och ekologin i närområdet, som detta är nödvändigt för att ska kunna ta ansvar för klimatförändringarna. Jag menar att tillståndsprocesserna som föregår en gruvetablering bör vara utformade så att gruv- och mineralnäringen får långsiktiga förutsättningar att bedriva sin verksamhet. För att detta ska bli verklighet krävs enligt min mening att regelverken tar hänsyn till många olika intressen. Redan projektering och provborrning kan medföra negativa effekter på t.ex. naturvärden och renskötsel. Bergsstaten, som handlägger ärenden som rör prospektering och utvinning av bör därför inte utan särskilda skäl kunna bevilja undersökningstillstånd i områden som är klassade som naturreservat, Natura 2000-områden eller världsarvsområden. Bergsstaten bör inte heller utan synnerliga skäl kunna bevilja undersökningstillstånd. Dessutom bör fastighetsägare och innehavare av särskild rätt som berörs av en ansökan om undersökningstillstånd, t.ex. en berörd sameby, alltid ges rätt att yttra sig över ansökan. För att värna miljön och skydda unika naturområden bör lagstiftningen som rör tillståndsprocesserna mot bakgrund av det anförda ses över. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Tillståndsprocesser för gruv- och mineralnäringens långsiktiga förutsättningar, punkt 3 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4062 av m.fl. (MP) yrkande 63 och 2021/22:3199 av m.fl. (V) yrkande 8, 2021/22:3916 av (C) yrkande 2 och 2021/22:4131 av m.fl. (C) yrkande 18. Hoten mot vattenkvaliteten är många och miljögifter läcker ut från diverse industrier och anläggningar. Därför vill jag understryka att behöver en långsiktig strategi för att på ett hållbart sätt kunna hantera landets vattenresurser och vattenförsörjning. Det är ett faktum att vattenpolitiken är splittrad mellan olika nivåer och rollen för vattenplaneringen är svag. Förvaltningen är långsamt reaktiv på de problem som uppstår och inväntar domar och juridiska ställningstaganden i stället för att arbeta proaktivt. Detta innebär att förändringstakten är låg, och riskerna för hälsa och miljö blir onödigt stora. Därför menar jag att frågan om en hållbar vattenkvalitet och vattenförsörjning kräver ett större grepp och en nationell kraftsamling. Detta har jag och framhållit i många olika sammanhang i . En sådan strategi bör enligt min mening innehålla många olika delar och den del som jag vill framföra i detta sammanhang rör gruvnäringen. Det är ett faktum att gruvverksamhet har en omfattande negativ påverkan på miljön och vattenkvaliteten och för att för att ett tillräckligt skydd ska kunna uppnås behövs långsiktiga regler för gruv- och mineralnäringen att förhålla sig till. Ett sätt att komma till rätta med detta är att sådana verksamheter genomgår en mycket tuff miljöprövning. Jag noterar att det pågår utredningar när det gäller miljöprövningarnas utformning och en hållbar försörjning av innovationskritiska metaller och och menar att det är klokt att invänta utredarnas slutsatser i dessa delar. Därefter bör dock regeringen återkomma till med lämpliga författningsförslag för att flytta prövningen av vad som anses vara en lämplig användning av mark- och vattenområden enligt 3 och 4 kap. från prövningen för en bearbetningskoncession enligt minerallagen till prövningen av ansökan om tillstånd enligt . Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övrigt om förenklade tillståndsprocesser, punkt 4 (SD, KD) av (SD), (KD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 36. Till att börja med vill vi framhålla att ett Natura 2000-tillstånd inte ska vara en förutsättning för att en bearbetningskoncession ska kunna beviljas. Vi var även med och tog ett utskottsinitiativ i näringsutskottet om Natura 2000-tillstånd vid ansökan om bearbetningskoncession. beslutade i enlighet med utskottets förslag och uppmanade regeringen att vidta åtgärder för att göra det tydligt att prövningen i de fall det krävs ett Natura 2000-tillstånd ska göras i samband med prövningen av tillstånd enligt . Regeringen ska enligt tillkännagivandet återkomma med förslag och vi ser hur tiden rinner iväg utan att regeringen har aviserat några förslag på området. Vi vill därför understryka att denna viktiga aspekt i tillståndsprövningen inte får glömmas bort av regeringen när den återkommer till med förslag mot bakgrund av de slutsatser som de pågående utredningarna kommer att presentera senare . Den otydlighet när det gäller Natura 2000-tillstånd som omgärdar dagens tillståndsprövning skapar osäkerhet och stora kostnader för gruv- och mineralnäringen. En sådan situation är inte bra vare sig för gruv- och mineralnäringen eller för som land. Vi menar att därför behöver fatta ett nytt beslut där den tillkännager för regeringen att ett Natura 2000-tillstånd vid ansökan om bearbetningskoncession inte ska behövas. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. och markägares rätt, punkt 5 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 39 och 2021/22:2031 av (M) och 2021/22:3380 av m.fl. (L) yrkande 13. Svensk gruv- och mineralnäring har stor betydelse för landets utveckling. Den sysselsätter ca 13 000 personer och genererar därtill många fler jobb. Mineralpolitiken, som anger ramarna för näringen, bör enligt min mening därför hänga samman med en vision om att hela landet ska leva. I är t.ex. över hälften av investeringarna direkt eller indirekt kopplade till gruvnäringen och i . Minerallagen har varit föremål för diskussion och väcker frågor utifrån flera aspekter. Ett skäl till kritik som framkommit är att markvärdet och affektionsvärdet för mark påverkas negativt när undersökningstillstånd beviljats inom ett område. Ett annat skäl är oro bland närboende som inte är direkt berörda markägare. Den ersättningsskyldighet som verksamhetsutövaren har gäller endast gentemot markägaren. Som kristdemokrat håller jag äganderätten högt. Dessvärre tvingas jag konstatera att äganderätten har en förhållandevis svag ställning i minerallagen. Markägarens inställning har ingen egentlig betydelse när det gäller om gruvbrytning ska påbörjas på marken eller inte. Markägaren äger inte heller mineralen. kan jag konstatera att behovet av flera av de som omfattas av minerallagen ökar i och med omställningen till ett hållbart samhälle. Framtiden ställer därmed krav på en rad avvägningar och jag är av uppfattningen att regeringen därmed behöver tillsätta en utredning som ser över minerallagen och bl.a. tittar närmare på om det finns anledning att ändra äganderättens utsträckning under markytan. ska den beakta samhällets behov av olika slags för att klara omställningen till en klimatneutral energianvändning och upprätthålla konkurrenskraft och sysselsättning. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. och markägares rätt, punkt 5 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3380 av m.fl. (L) yrkande 13 och 2021/22:2031 av (M) och 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 39. Jag vill inledningsvis framhålla att vi liberaler värnar äganderätten. Jag anser därför att miljö- och naturvårdsinsatser ska genomföras i god dialog med markägare som har förvaltat och skött sin skog och jord i många generationer. I takt med teknikutvecklingen ökar behovet av metaller och för att kunna förse industrin med de råvaror som behövs för att tillverka elektroniska produkter. har gruvföretag stora möjligheter att inleda prospektering som kan påverka miljön och inskränka markägarnas äganderätt. Jag noterar att en utredning arbetar med att se över vilka regler som behövs för att säkra en hållbar försörjning av innovationskritiska metaller och . I detta sammanhang menar jag att det även finns behov av att regeringen ser över möjligheterna att stärka markägarens äganderätt i samband med prospektering. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Mineralersättningens utformning, punkt 6 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2431 av m.fl. (SD) yrkande 12 och 2021/22:3199 av m.fl. (V) yrkandena 6 och 7, 2021/22:3511 av m.fl. (C) yrkande 22 och 2021/22:4131 av m.fl. (C) yrkande 14. har rikliga förekomster av och vi betraktar i grunden detta som svenska folkets tillgångar. Förutom att gruvnäringen skapar såväl arbetstillfällen som viktiga värdekedjor menar vi att det är rimligt att en del av värdet av de utvunna tillgångarna kommer staten och svenska medborgare till del. sker detta genom den s.k. mineralersättningen som uppgår till av det beräknade värdet av mängden bruten och betalas under hela gruvans livslängd. Av detta tillfaller tre fjärdedelar den berörda fastighetsägaren och en fjärdedel tillfaller staten. I en internationell kontext kan den svenska mineralavgiften anses vara låg. bör mineralersättningen betraktas som en del av de samlade skatter och avgifter som tas ut från gruvföretagen för att jämförelsen inte ska bli missvisande. Förekomsten av och storleken på ersättningar eller royalties av olika slag är en viktig beslutsparameter vid investeringar i prospekterings- och gruvverksamhet. Det är den samlade kostnadsbilden för gruvproduktion (som bl.a. innefattar produktionskostnader, skatter och avgifter) som styr om svensk gruvnäring kan konkurrera på den globala marknaden. Om vill behålla och utveckla gruvnäringen behöver konsekvenserna av förändringar i skatter och avgifter noga analyseras. Mineralersättningen bör enligt vår mening vara på en nivå som inte hindrar nya investeringar i prospektering och gruvverksamhet. bör den garantera en rimlig avkastning till såväl markägare som staten. Detta är viktigt, inte minst för att öka den sociala acceptansen för gruv- och mineralnäringen. Med denna utgångspunkt anser vi att mineralersättningens utformning, nivåer och fördelning behöver ses över. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Mineralersättningens utformning, punkt 6 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3511 av m.fl. (C) yrkande 22 och 2021/22:4131 av m.fl. (C) yrkande 14 och 2021/22:2431 av m.fl. (SD) yrkande 12 och 2021/22:3199 av m.fl. (V) yrkandena 6 och 7. För att lyckas med klimatomställningen är det av stor vikt att trygga försörjningen av de innovationskritiska metaller och som behövs i modern miljöteknik. är och EU i hög grad beroende av importer från ett fåtal länder, vilket gör tillgången sårbar och säkerhetspolitisk riskabel. har avsevärda fyndigheter av dessa metaller och goda förutsättningar att bedriva en hållbar utvinning av dessa, vilket också skapar betydande exportmöjligheter. Storskalig återvinning är viktigt men kommer inte att kunna tillgodose framtidens behov. För att utvinning ska bli möjligt behövs en ökad acceptans hos markägarna och lokalbefolkningen. Vi vill därför se en höjning av mineralersättningen som den del av ersättningen som tillfaller staten bör gå till lokalsamhället vars närmiljö påverkas. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Mineralersättningens utformning, punkt 6 (V) av (V).