bet · H901SkU17 · 2022-04-22 00:00:00 — I jämförelse med flera andra länder har dessutom en fördelaktig skattelagstiftning för bolag och förmögna. är ett av få länder som vare sig har förmögenhets‑, arvs- och gåvoskatt eller en fastighetsskatt som är kopplad till fastighetens värde. Därtill har bolagsskattesatsen sänkts i flera steg och beskattningen av delägare i fåmansbolag gjorts mer förmånlig. Detta ger sammantaget en orimlig situation. Det finns ingen allmänt vedertagen definition av skatteflykt. En definition att hålla sig till är dock den som nämns i propositionen till den svenska skatteflyktslagen. Där anges att skatteflykt är när skattesubjektet ” visserligen på ett formellt fullt giltigt sätt utnyttjar skattereglerna men där skatteförmåner uppkommer som framstår som inte avsedda”. På detta sätt avgränsas skatteflykt mot skattebrott genom att uppläggen och transaktionerna på ett formellt plan inte är olagliga men ändå strider mot syftet med lagstiftningen. Konsekvensen av att lagen tillämpas blir som huvudregel att beskattningsunderlaget ska fastställas som om rättshandlingen aldrig utförts. Meningen är således inte att åstadkomma ett hårdare beskattningsresultat än det som skulle ha följt av ett normalt handlande, varför ett beslut i enlighet med lagen inte kan betecknas som en påföljd i bemärkelsen bestraffning. anser att detta är orimligt och en viktig förklaring till varför det förefaller vara så svårt att komma åt skatteflykt. Regeringen bör återkomma till med förslag om en kriminalisering av skatteflykt och medhjälp till skatteflykt som innebär att dessa handlingar får kännbara påföljder. Efter många turer enades till slut EU:s medlemsländer om ett förslag om öppen land-för-land-rapportering. Förslaget har dessvärre två stora brister. För det första omfattas endast multinationella företag som har en årlig omsättning som överstiger . Detta innebär att 85–av de multinationella företagen inte omfattas av regelverket. För det andra ska företagen endast offentliggöra sin verksamhet i EU-länderna samt om de har någon verksamhet i länder som är upptagna på EU:s svarta eller grå lista. Detta innebär att verksamheter i många av de länder som mest utnyttjas för skatteflykt inte behöver offentliggöras. Regeringen bör inom EU driva på för att den offentliga land-för-land-rapporteringen ska gälla i samtliga länder där företagen har verksamhet. Regeringen bör också inom EU driva på för att alla multinationella företag vars omsättning överstiger ska omfattas av den offentliga land-för-land-rapporteringen. EU:s förteckning över icke samarbetsvilliga skattejurisdiktioner, EU:s ”svarta lista”, redovisades första gången . Förteckningen listar länder utanför EU som uppmuntrar otillbörliga skattemetoder som urholkar medlemsländernas bolagsskatteintäkter. Europeiska kommissionen anger att förteckningen är ett gemensamt verktyg för medlemsstaterna när det gäller att hantera externa risker för skattemissbruk och illojal skattekonkurrens. Därtill har EU också en ”grå lista” med länder som anses ha tagit på sig att uppfylla kriterierna inom en fastställd tidsfrist. Vid utformningen av kriterierna för den svarta listan finns inte nollskatter eller mycket låga bolagsskatter med som ett eget kriterium utan är med endast som en ”indikator”. Inom ramen för arbetet inom EU bör regeringen driva på för att reformera hela processen med framtagandet av den svarta listan. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. I detta arbete bör definitionen av vad som är skadlig skattepolitik ändras så att den inkluderar mycket låga bolagsskattesatser. Regeringen bör också, i likhet med vad som är fallet i en rad andra länder, tillsätta en skatteparadisutredning i syfte att ta fram förslag för att stoppa utförseln av pengar till skatteparadisen. Inom ramen för arbete mot skattebaserosion och vinstflyttning (BEPS) föreslogs regler om obligatorisk informationsskyldighet för rådgivare och i vissa fall användare (berörd skattebetalare) om vissa typer av skatteupplägg. Syftet med reglerna är att ge skattemyndigheter tidig information om potentiellt aggressiva skatteupplägg och vilka som marknadsför, förmedlar och använder dem. Sådan tidig information innebär att skattemyndigheterna kan arbeta mer effektivt. Ett annat syfte med rapporteringsskyldigheten är att skattskyldiga kan bli mindre benägna att använda uppläggen. presenterade regeringen propositionen Genomförande av EU:s direktiv om automatiskt utbyte av upplysningar som rör rapporteringspliktiga gränsöverskridande arrangemang (prop. 2019/20:74). I propositionen lade sig regeringen på EU:s miniminivå och föreslog att rapporteringsplikten endast ska omfatta gränsöverskridande skatteupplägg, vilket också vann bifall. Detta är oerhört olyckligt eftersom det just är på inhemska skattearrangemang som en rapporteringsskyldighet skulle kunna ge ett väsentligt bidrag i kampen mot skatteflykt och skatteundandragande detta eftersom det främst är inhemska arrangemang som kan bedriva en effektiv tillsyn över. Regeringen bör återkomma till med förslag om att rapporteringsplikten ska gälla även för inhemska skattearrangemang. Stiftelse är en form av juridisk person som, till skillnad från föreningar och bolag, varken har medlemmar eller ägare. Stiftelsen äger i princip sig själv, brukar man säga. Ett sätt att förstå stiftelser är att tänka på upplägget som ett ”löfte” att ge bort något till någon , genom att någon annan förvaltar tillgången . Konsekvensen blir att ingen på papperet ”fullt ut” äger tillgången. Detta leder i praktiken att tillgången hamnar i ett slags ägarlöst limbo, svåråtkomligt för borgenärer, förmånstagare och skattemyndigheter. Transparensen kring stiftelserna måste öka. Alla personer och tillgångar som är kopplade till stiftelsen bör registreras hos vederbörliga myndigheter. Registrering bör vara ett villkor för att få skapa en stiftelse. har ett ansvar för att utvecklingsländerna får sitta med vid bordet när arbetet mot skatteflykt och aggressiv skatteplanering diskuteras och beslutas i . bör verka för att det inom ramen för FN upprättas ett organ för att bekämpa skatteflykt och aggressiv skatteplanering där utvecklingsländerna finns med. Här kan FN:s arbete mot klimatförändringarna fungera som förebild. bör driva på för att etablera liknande ramverk för arbetet mot skatteflykt och penningtvätt inom FN som finns för arbetet mot klimatförändringarna. Regeringen bör också undersöka möjligheterna att införa ett globalt värdepappersregister. När den svenska förmögenhetsskatten slopades 2007 försvann också förmögenhetsdeklarationen. Därmed är det svårt för svenska myndigheter att ha någon närmare kunskap om svenska tillgångar utomlands. uppskattar att svenska privatpersoners tillgångar utomlands uppgick till . De antar att av tillgångarna inte hade deklarerat de kapitalinkomster som tillgångarna genererat. Vidare antas en genomsnittlig avkastning på och en genomsnittlig kapitalskatt på , vilket sammantaget leder till ett skattebortfall på . För att motverka denna skatteflykt bör införa en deklarationsplikt för förmögenheter som innehas utomlands. Skatteflykt m.m., punkt 3 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4202 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2021/22:2597 av m.fl. (V) yrkandena 1–7, 10–12 och 14 samt 2021/22:4211 av m.fl. (MP) yrkandena 28 och 29. Syftet med skatter är att finansiera offentliga utgifter, styra den ekonomiska utvecklingen i en social och ekologisk riktning samt mildra inkomstspridningen. riskerar skatter att försämra ekonomins funktionssätt och leda till ett osunt ekonomiskt beteende. Strävan måste därför vara att skattesystemet är transparent och etiskt legitimt. Det är också viktigt att det utformas så att det stimulerar arbete, hederlighet, sparande och företagande. I en globaliserad ekonomi utsätts skattesystemet för konkurrens, varför den svenska skattebasen bör skyddas. som det finns ett behov av en europeisk harmonisering anser jag att svenska intressen bör värnas. har tillförts medel för arbetet med att skydda den svenska skattebasen och säkerställa ett effektivt användande av automatiskt informationsutbyte. Jag välkomnar detta. Förseningsavgifter, punkt 6 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3757 av m.fl. (M) yrkande 21 och 2021/22:340 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2021/22:484 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2, 2021/22:2232 av (M), 2021/22:3266 av (M) yrkande 1 och 2021/22:3310 av (M). Trängselavgifterna innebär vid varje enskilt tillfälle mycket små belopp. För företag och privatpersoner som frekvent kör genom vägtullar blir antalet fakturor betydande. En utredning om ett tydligt belopp för samlingsfaktura under en viss utsatt tid bör skyndsamt tillsättas för att minska byråkrati och onödiga kostnader. Skatteavtal, punkt 7 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkande 51 och 2021/22:132 av (KD), 2021/22:661 av (SD) yrkandena 1 och 2, 2021/22:3232 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 21 och 2021/22:3967 av Gulan Avci m.fl. (L). Skatteavtal tecknas multilateralt eller bilateralt. Löpande har tecknat skatteavtal med många länder, och har tagit fram multilaterala skatteavtal för skatteundandragande som är delaktigt i. De internationella skatteavtalen behöver kontinuerligt uppdateras. Det är en ständig process som innebär att om blir passiva i den här frågan kan vi hamna i ett läge där vi till slut får en skattemässig konkurrensnackdel gentemot andra länder. Vi ser det därför som viktigt att återigen genomföra en översyn av de skatteavtal som tecknat för att se vilka behov som finns av förnyelse. har arbetat med genomförandet av globala partnerskap i syfte att stärka utvecklingsländers skattekapacitet. har lagt resurser på att bygga upp utvecklingsländers möjligheter att beskatta den egna ekonomin. När det nu gått kan det vara lämpligt att utvärdera hur arbetet med skattekapacitet har utvecklats. Vilka länder är självständiga med en fungerande marknadsekonomi och egen offentlig sektor som finansieras av skatter som landet självt klarar av att driva in? Med utgångspunkt från detta behöver lägga en större vikt vid förhandlingar om internationella skatteavtal med utvecklingsländer i syfte att undvika dubbelbeskattning där vi tydligare ställer krav på en viss standard på skattemyndighetens funktionsduglighet i fråga om indrivande av skatter för att avtalet ska undertecknas. politik för skatteavtal behöver både stärka exportindustrins konkurrenskraft och ställa krav på att utvecklingsländer ökar sin självständighet i fråga om den egna beskattningskapaciteten. Skatteavtal, punkt 7 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3232 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 21 och 2021/22:132 av (KD), 2021/22:661 av (SD) yrkandena 1 och 2, 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkande 51 och 2021/22:3967 av Gulan Avci m.fl. (L). Jag vill att man ska underlätta och öka tryggheten för arbetstagare som bor i ett nordiskt land men arbetar i ett annat. Jag föreslår därför att detta utreds, bl.a. genom att man ser över gemensamma avtal mellan de nordiska länderna som berör detta område. Regeringen bör tillsammans med de övriga nordiska regeringarna se över det nordiska dubbelbeskattningsavtalet. Skatteavtal, punkt 7 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3967 av Gulan Avci m.fl. (L) och 2021/22:132 av (KD), 2021/22:661 av (SD) yrkandena 1 och 2, 2021/22:3232 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 21 och 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkande 51. Skatteavtal är internationella traktater som ingås mellan länder. Avtalen fördelar bl.a. beskattningsrätten i fall när två länder gör anspråk på att beskatta samma inkomst, och undanröjer på så sätt internationell dubbelbeskattning. För ett litet exportberoende land som är möjligheten att ingå skatteavtal med andra länder av stor betydelse. Skatteavtalen skapar förutsägbarhet och reder ut konflikter mellan beskattningssystem, och har på så vis en viktig funktion i att uppmuntra till nationsöverskridande investeringar. Undersökningar visar att direktinvesteringarna mellan två länder som ingått ett skatteavtal är högre än mellan länder som inte har ingått ett skatteavtal. Skatteavtalen är också av stor betydelse för rättssäkerheten och förutsägbarheten i beskattningen av enskilda arbetstagare. har runt 130 skatteavtal med olika länder (, 2021). Liberalerna värnar om takten i avtalsarbetet. Att avtal sluts med viktiga handelsnationer är av stor betydelse för svensk konkurrenskraft. Det är också av stor vikt att redan ingångna avtal kontinuerligt följs upp och utvärderas i takt med att omvärlden förändras. F-skatt och näringsverksamhet, punkt 8 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:469 av m.fl. (V) yrkandena 4–6 och 2021/22:831 av (S), 2021/22:946 av m.fl. (S), 2021/22:955 av och (båda S), 2021/22:2494 av och (båda M), 2021/22:3086 av (S), 2021/22:3525 av m.fl. (C) yrkande 5 och 2021/22:3965 av m.fl. (L) yrkande 33. Sedan F-skattesystemet infördes har reglerna ändrats . Systemet har med tiden blivit alltmer generöst. De senaste förändringarna genomfördes av den borgerliga regeringen när näringsbegreppet utvidgades i syfte att fler skulle beviljas F-skatt. Förändringarna innebär att det numera kan vara tillräckligt att en egenföretagare har en enda uppdragsgivare. Denna uppdragsgivare kan dessutom vara egenföretagarens tidigare arbetsgivare. Detta medför flera problem. Enligt en rapport från TCO är nästan var tionde egenföretagare att betrakta som s.k. falsk egenföretagare, dvs. en person som uppträder som egenföretagare med godkännande för F‑skatt men som jobbar under förhållanden som liknar en anställds (TCO 2018, Atypiska företagare – Om relationen mellan företagare och deras uppdragsgivare). F-skattesystemets nuvarande utformning urholkar således arbetstagarbegreppet, stärker arbetsgivarnas makt och påverkar i förlängningen maktbalansen på arbetsmarknaden. har lagt fram förslag till om att skapa tydligare villkor för F-skatt i syfte att värna arbetstagarbegreppet och motverka missbruk och fusk. tillsatte S-MP-regeringen en utredning med uppdrag att se över F-skattesystemet i syfte att bekämpa skattefusk och skatteundandragande (dir. 2017:108). lämnade utredningen sitt slutbetänkande (SOU 2019:31). Utredningen konstaterar att F-skattesystemet i huvudsak är ett välfungerande regelverk men att det förekommer att systemet missbrukas av personer som avsiktligen vill undanhålla skatter och avgifter eller kringgå arbetsrättsliga regelverk. För att komma till rätta med problemen föreslås att ett godkännande för F-skatt ”i vissa fall” ska kunna tidsbegränsas. Tidsbegränsningen ska ske om den sökande begär det eller ännu inte bedriver, men har för avsikt att bedriva, näringsverksamhet (SOU 2019:31 s. 263 f.). Vidare föreslås högre krav på skötsamhet för den som ansöker om att bli godkänd för F-skatt samt utökade möjligheter att återkalla ett godkännande vid brister och missbruk. välkomnar utredningens förslag. Vi menar dock att förslagen inte är tillräckliga för att värna arbetstagarbegreppet och motverka missbruk och fusk. I det följande presenterar vi tre förslag för att skapa ordning och reda i F‑skattesystemet. anser att det ska krävas mer än en uppdragsgivare för att godkännas för F-skatt. På så sätt värnas arbetstagarbegreppet och arbetsrätten. Ett rimligt formulerat, uttryckligt krav på fler än en uppdragsgivare skulle minska risken för att arbetsgivare tvingar anställda att starta företag enbart i syfte att sänka arbetsgivarens arbetskraftskostnader. Det kan dock uppkomma speciella fall där endast en uppdragsgivare ska kunna godkännas. I sådana fall ska det finnas en s.k. lokal överenskommelse mellan arbetsgivare och avtalsbärande fackförbund. Det är viktigt att framhålla F-skattens roll som skydd för den enskilda konsumenten. Den som anlitar en uppdragstagare med F-skatt behöver inte göra något skatteavdrag eller betala arbetsgivaravgifter på ersättningen. Om en oseriös uppdragstagare blir godkänd för F-skatt kan detta utnyttjas i syfte att försvåra upptäckten av svartarbete. gäller ett godkännande av F-skatt tills vidare. För att begränsa fusk bör ett tidsbegränsat godkännande av F-skatt införas. Tidsbegränsningen ska avse såväl obegränsat som begränsat skattskyldiga. Detta bör gälla de uppdragstagare som debiterar under en viss summa i skatt. ställs det krav på att företag som utför arbeten i som berättigar till rotavdrag ska ha F-skatt. Detta krav gäller dock inte de underentreprenörer som ofta anlitas för att utföra själva arbetet med rot. Detta skapar utrymme för missbruk och fusk. Företrädare för har föreslagit att reglerna ändras så att det ställs krav på att även underentreprenörer ska ha giltig F-skatt för att rotavdrag ska betalas ut. Ett liknande förslag har lagts fram av enskilda socialdemokrater (mot. 2020/21:2070). Jag anser således slutligen att det också bör införas ett krav på att även underentreprenörer ska ha giltig F‑skatt för att rotavdrag ska betalas ut. F-skatt och näringsverksamhet, punkt 8 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3965 av m.fl. (L) yrkande 33 och 2021/22:469 av m.fl. (V) yrkandena 4–6, 2021/22:831 av (S), 2021/22:946 av m.fl. (S), 2021/22:955 av och (båda S), 2021/22:2494 av och (båda M), 2021/22:3086 av (S) och 2021/22:3525 av m.fl. (C) yrkande 5. Jag anser att vi måste bli bättre på att ta till vara den potential och det entreprenörskap som många nyanlända bär med sig. Tyvärr är det ofta svårt för den som är ny att starta företag för att etableringsprocessen är utformad med anställning som norm. Egenföretagarperspektivet ska finnas med i integrationsprocessen, oavsett om det gäller grund- eller vuxenutbildning eller i etableringsprocessen. Företagandet måste ses som en naturlig försörjningsväg in i det svenska samhället. Att starta och driva företag, t.ex. inom servicesektorn, kan för många vara en viktig väg till egen försörjning. Det behövs praktisk information för att enkelt komma igång. Det måste därför bli enklare att starta företag och därför bör reglerna för att få F‑skattsedel förenklas. Företrädaransvar, punkt 9 (M, C, KD, L) av (M), (M), (M), (KD), (M), (C) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3685 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 7, 2021/22:3707 av m.fl. (M) yrkande 6, 2021/22:3968 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkande 11 och 2021/22:4202 av m.fl. (KD) yrkande 6. Det skatterättsliga företrädaransvaret innebär att en styrelseledamot eller verkställande direktör för ett företag kan göras personligt ansvarig för företagets obetalda skatteskulder om han eller hon uppsåtligen eller av grov oaktsamhet inte betalat dessa senast på förfallodagen. Regleringen har varit föremål för omfattande kritik från såväl näringslivet som akademin. Problemen med regleringen är flera. För det första har regleringen en konkursdrivande effekt. Ett företag som befinner sig i tillfällig likviditetskris blir automatiskt föremål för företrädaransvar. För att undgå personligt betalningsansvar måste styrelsen begära bolaget i konkurs, ställa in samtliga betalningar eller ansöka om företagsrekonstruktion. Detta innebär att många företag som tillfälligtvis inte har medel för att betala sina skulder begärs i konkurs, för att styrelsen vill undvika personligt betalningsansvar. Detta skapar kortsiktig trygghet för de berörda styrelseledamöterna och näringsidkarna men innebär att i grunden livskraftiga företag läggs ned med negativa konsekvenser för såväl anställda, aktieägare och borgenärer som samhället i stort. För det andra har regleringen en avskräckande effekt på benägenheten till företagande. Aktsamhetsnormen för att undvika personligt betalningsansvar är mycket sträng. Styrelsen ska inte bara känna till samtliga förfallodagar för skatteskulder, den ska dessutom kontrollera att alla skatteskulder är korrekt beräknade och betalade före förfallodagen. För det tredje har regleringen en hämmande effekt på rekrytering av externa styrelseledamöter till företag. Betalningsansvaret är solidariskt för företagets styrelse och verkställande direktör, vilket innebär att talan kan riktas mot den som har bäst betalningsmöjligheter – oavsett graden av personlig skuld. Detta medför att det blir svårare för företag att locka till sig kompetens i form av externa styrelseledamöter, eftersom de inte vill riskera att träffas av företrädaransvaret. Kritiken har riktats särskilt mot tillämpningen av reglerna, framför allt i underrätterna (lägre instanser). Kritiken har framförts från såväl akademin och näringslivsorganisationer som företagare. Kärnan i kritiken är att tillämpningen av reglerna har medfört ett närmast strikt ansvar och att det inte görs någon bedömning av de subjektiva rekvisiten (främst begreppet grov oaktsamhet) i det enskilda fallet eller att den görs alltför mekaniskt. Med anledning av den allvarliga kritik som riktats mot systemet har en utredning genomförts (SOU 2020:60 Det skatterättsliga företrädaransvaret – en översyn) som överlämnades till regeringen . Det finns bra saker att ta fasta på i utredningen om företrädaransvaret men utredningen måste vara en bas att bygga vidare på. Förslagen går inte tillräckligt långt. Vi anser att det är en prioriterad fråga att de förbättringar av regelverket som föreslås i utredningen genomförs, men regeringen behöver också ta fram förslag till ytterligare lagstiftning som innehåller ett antal centrala aspekter. Bland annat måste lagstiftningen ta sikte på särskilt klandervärda fall, rådrumsregeln behöver utökas och det måste finnas ett större utrymme att tillämpa befrielsereglerna. Reglerna kring företrädaransvar i aktiebolag måste vara rimliga. Skattebeslut och rättssäkerhet i skattemål m.m., punkt 10 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2427 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkande 42 och 2021/22:3256 av (M) yrkande 1, 2021/22:3685 av Per Åsling m.fl. (C) yrkandena 9 och 18 samt 2021/22:3968 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkandena 8–10. Rättssäkerheten i skattebrottsmål och påförande av skattetillägg har en tendens att inte vara tillförlitliga. Det är viktigt att vi har en enkel och rättssäker indrivning av skatter, avgifter och skulder. Företag ska inte på ett orimligt sätt bli drabbade av att rättsprocesserna inte fungerar tillfredsställande. Åtgärder av karaktären straffbeskattning, eller skattetillägg, ska inte hanteras så att de framstår som oskäliga. Det kan drabba enskilda näringsidkare på ett orimligt sätt. Ur ett perspektiv av rättsstatens förtroende är det viktigt att hitta vägar för att sådana situationer inte ska behöva uppstå, vilket handlar om gränsdragning i lagstiftningen. De villkor som gäller ska också uppfattas som legitima av medborgare och företagare.