bet · H901SfU19 · 2022-04-12 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden som rör arbetskraftsinvandring och forskning och studier. I betänkandet finns 20 reservationer (M, SD, C, V, KD, L) och ett särskilt yttrande (M). Cirka 50 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Fem yrkanden i följdmotioner väckta med anledning av proposition 2021/22:134 Skärpta och förbättrade regler om arbetskraftsinvandring. Utskottets förslag till riksdagsbeslut 1.Arbetskraftsinvandring, punkt 1 (M) 2.Arbetskraftsinvandring, punkt 1 (SD) 3.Arbetskraftsinvandring, punkt 1 (C) 4.Arbetskraftsinvandring, punkt 1 (V) 5.Arbetskraftsinvandring, punkt 1 (KD) 6.Lönekrav, punkt 2 (SD) 7.Lönekrav, punkt 2 (KD) 8.Övriga krav för tillstånd, punkt 3 (SD) 9.Administration och handläggningstider, punkt 4 (M) 10.Administration och handläggningstider, punkt 4 (SD) 11.Administration och handläggningstider, punkt 4 (L) 12.Missbruk av regelverket, punkt 5 (M) 13.Missbruk av regelverket, punkt 5 (SD) 14.Missbruk av regelverket, punkt 5 (C) 15.Missbruk av regelverket, punkt 5 (V) 16.Missbruk av regelverket, punkt 5 (KD) 17.Arbetsplatsinspektioner, punkt 6 (SD, KD) 18.Forskning och studier, punkt 7 (M) 19.Forskning och studier, punkt 7 (SD) 20.Forskning och studier, punkt 7 (L) Lönekrav, punkt 2 (M) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner väckta med anledning av proposition 2021/22:134 Motioner från allmänna motionstiden /22 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2021/22:255 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2021/22:469 av m.fl. (V) yrkande 16 i denna del, 2021/22:2547 av i m.fl. (SD) yrkandena 1 och 16, 2021/22:2550 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2021/22:2565 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2021/22:3650 av m.fl. (C) yrkande 20, 2021/22:3738 av m.fl. (S), 2021/22:3839 av m.fl. (M) yrkande 1, 2021/22:4441 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2021/22:4442 av m.fl. (KD) yrkande 5 i denna del. Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (C) Reservation 4 (V) Reservation 5 (KD) 2021/22:2547 av i m.fl. (SD) yrkande 3, 2021/22:3839 av m.fl. (M) yrkande 7, 2021/22:4214 av m.fl. (KD) yrkande 47 och 2021/22:4442 av m.fl. (KD) yrkande 5 i denna del. Reservation 6 (SD) Reservation 7 (KD) Övriga krav för tillstånd 2021/22:2547 av i m.fl. (SD) yrkandena 2, 4, 6, 7 och 9 samt 2021/22:3048 av (M) yrkandena 8, 9 och 11. Reservation 8 (SD) 2021/22:2547 av i m.fl. (SD) yrkandena 13–15, 2021/22:2717 av (M) yrkandena 1 och 5, 2021/22:3380 av m.fl. (L) yrkande 10 och 2021/22:3839 av m.fl. (M) yrkandena 4 och 6. Reservation 9 (M) Reservation 10 (SD) Reservation 11 (L) 2021/22:469 av m.fl. (V) yrkande 16 i denna del, 2021/22:1451 av Boriana (M) yrkandena 2 och 3, 2021/22:1487 av Boriana (M) yrkande 4, 2021/22:2547 av i m.fl. (SD) yrkandena 19, 21 och 22, 2021/22:2552 av i m.fl. (SD) yrkandena 5 och 6, 2021/22:3516 av m.fl. (C) yrkandena 13 och 14, 2021/22:3839 av m.fl. (M) yrkandena 10 och 12 samt 2021/22:4214 av m.fl. (KD) yrkande 48. Reservation 12 (M) Reservation 13 (SD) Reservation 14 (C) Reservation 15 (V) Reservation 16 (KD) 2021/22:2547 av i m.fl. (SD) yrkande 20. Reservation 17 (SD, KD) 2021/22:2547 av i m.fl. (SD) yrkandena 10–12, 2021/22:2717 av (M) yrkande 2, 2021/22:3845 av m.fl. (M) yrkande 11, 2021/22:3992 av m.fl. (M) yrkande 12, 2021/22:4440 av m.fl. (L) yrkande 3 och 2021/22:4441 av m.fl. (M) yrkandena 8 och 9. Reservation 18 (M) Reservation 19 (SD) Reservation 20 (L) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), i (M), (SD), (S), (V), (M), (S), (KD), (S), (L), i (SD), (M), (S), (SD) och (C). I detta betänkande behandlar utskottet ett femtiotal motionsyrkanden från allmänna motionstiden /22. Yrkandena handlar om arbetskraftsinvandring, villkor för arbetstillstånd, handläggningstider och missbruk av regelverket samt om uppehållstillstånd för forskning och studier. I betänkandet behandlas även fem yrkanden väckta med anledning proposition 2021/22:134 Skärpta och förbättrade regler om arbetskraftsinvandring som handlar om bl.a. forskning och studier. En redovisning av de behandlade yrkandena finns i bilagan. Utskottets förslag i korthet avslår yrkanden om bl.a. behovsprövad arbetskraftsinvandring, villkoren för arbetstillstånd, handläggningstider och åtgärder mot missbruk av regelverket. Jämför reservation 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (V), 5 (KD), 6 (SD), 7 (KD), 8 (SD), 9 (M), 10 (SD), 11 (L), 12 (M), 13 (SD), 14 (C), 15 (V), 16 (KD) och 17 (SD, KD) samt det särskilda yttrandet (M). Så kallade Schengenviseringar regleras i EU:s viseringskodex, dvs. och rådets förordning EG nr 810/2009 om införande av en gemenskapskodex om viseringar. Den ska tillämpas på alla tredjelandsmedborgare som är skyldiga att ha visering när de passerar medlemsstaternas yttre gränser. Förordningen gäller viseringar för transiteringar eller planerade vistelser på medlemsstaternas territorium som inte varar . Därutöver får nationell visering beviljas för inresa och vistelse i än och högst , enligt 3 kap. 4 § utlänningslagen (2005:716), förkortad UtlL. Det krävs då att det finns särskilda skäl. En utlänning som ska arbeta i på grund av en anställning här eller utomlands ska ha ett arbetstillstånd (2 kap. 7 § UtlL). Från denna huvudregel finns det ett antal undantag för vissa utlänningar, bl.a. medborgare i de nordiska länderna samt personer med uppehållsrätt eller permanent uppehållstillstånd i (2 kap. 8 c § UtlL). Utlänningen ska ha ansökt om arbetstillstånd och fått det beviljat före inresan i landet (6 kap. 4 § UtlL). Vissa undantag från denna regel finns dock, bl.a. för ärenden som gäller förlängning av arbetstillstånd. Arbetstillstånd får inte ges än och inte än anställningstiden (6 kap. 2 a § UtlL). Den sammanlagda tillståndstiden får vara högst , eller om det finns särskilda skäl. Ett arbetstillstånd ska knytas till en viss arbetsgivare och avse ett visst slags arbete, men efter en sammanlagd tillståndstid ska tillståndet enbart knytas till ett visst slag av arbete. ska enligt 5 kap. 12 § utlänningsförordningen (2006:97), förkortad UtlF, besluta om en förteckning över slag av arbeten inom vilka det finns en stor efterfrågan på arbetskraft. En sådan förteckning ska upprättas i samråd med Arbetsförmedlingen som i sin tur ska lämna sammanslutningar av arbetsgivare respektive arbetstagare tillfälle att yttra sig. Ett tillstånd för säsongsarbete beviljas i form av ett arbetstillstånd för säsongsarbete om vistelsen inte överstiger . För en längre vistelse beviljas ett uppehålls- och arbetstillstånd för säsongsarbete. Ett tillstånd för säsongsarbete får inte beviljas än anställningstiden och inte än utlänningens pass gäller (6 c kap. 9 § UtlL). Den sammanlagda tillståndstiden för ett eller flera tillstånd för säsongsarbete får inte överstiga . Det finns enligt 6 c kap. 10 § UtlL möjligheter att förlänga tillståndstiden med beaktande av 6 c kap. 9 § UtlL. Av 5 c kap. 1 § UtlF framgår att ett ärende om tillstånd för säsongsarbete enligt 6 c kap. 1 § UtlL ska avgöras senast från det att ansökan lämnades in. En utlänning som vistas i ska även ha ett uppehållstillstånd (2 kap. 5 § UtlL). Från detta krav finns ett antal undantag, t.ex. för medborgare i de nordiska länderna och personer med uppehållsrätt. Enligt 5 kap. 10 § UtlL får ett tidsbegränsat uppehållstillstånd beviljas en utlänning som önskar vistas här i landet för arbete, studier, besök eller för att bedriva näringsverksamhet. Uppehållstillståndet beviljas som arbetstillståndet. För permanent uppehållstillstånd krävs att utlänningen under fyra av har haft uppehållstillstånd för arbete (5 kap. 5 § UtlL). I 4 kap. 21 b § UtlF anges att ett ärende om uppehållstillstånd för arbete och ett arbetstillstånd enligt 6 kap. 2 § UtlL ska avgöras senast från det att ansökan lämnades in. Om det finns särskilda skäl eller om ansökan behöver kompletteras får tiden förlängas. Om ärendet inte har avgjorts får sökanden begära att ärendet ska avgöras enligt 12 § förvaltningslagen (2017:900) även om kravet på avgörande enligt den paragrafen inte är uppfyllt. I 6 a kap. UtlL finns särskilda bestämmelser om EU-blåkort vid högkvalificerad anställning. Bestämmelserna har sin grund i EU:s blåkortsdirektiv (2009/50/EG). Enligt 6 a kap. 1 § UtlL krävs för tillstånd bl.a. att utlänningen har erbjudits en högkvalificerad anställning i med en anställningstid om och med en lön om minst en och en halv gånger den genomsnittliga bruttoårslönen i . En anställning ska anses vara högkvalificerad om den förutsätter att utlänningen har relevant och särskild kompetens för den i form av slutförda studier som motsvarar 180 högskolepoäng eller yrkeserfarenhet inom det yrke eller den bransch som anställningen avser. Om den högkvalificerade anställningen gäller ett reglerat yrke ska utlänningen styrka behörigheten att få utöva yrket i . Tillståndstiden för ett EU-blåkort ska vara högst , med möjlighet till förlängning. Den sammanlagda tillståndstiden för ett eller flera EU-blåkort får inte överstiga (6 a kap. 5 § UtlL). ska ett EU-blåkort knytas till en viss anställning och avse ett visst slag av arbete. Därefter ska ett EU-blåkort endast knytas till ett visst slag av arbete. Om anställningen upphör får utlänningen vistas i för att söka ny anställning, räknat från när anställningen upphörde (6 a kap. 7 § UtlL). Ett ärende om EU-blåkort ska avgöras från det att ansökan lämnades in (5 a kap. 1 § UtlF). Om ärendet behöver kompletteras får tiden förlängas. Normalt krävs att en ansökan om EU-blåkort görs före inresan i (6 a kap. 4 § UtlL). Det finns dock vissa undantag, bl.a. för en utlänning som vistats i en annan EU-stat och haft EU-blåkort utfärdat av den staten, om ansökan lämnas in senast efter inresan i . När det gäller förutsättningarna för att beviljas uppehålls- och arbetstillstånd för företagsintern förflyttning, s.k. ICT-tillstånd, återfinns dessa i 6 b kap. UtlL. Chefer, specialister och praktikanter som ska tjänstgöra i i kan komma i fråga för ett sådant tillstånd. Familjemedlemmar till en utlänning som har beviljats tidsbegränsat uppehållstillstånd för arbete får enligt 4 kap. 4 a § UtlF beviljas tidsbegränsat uppehållstillstånd. Det handlar bl.a. om make eller sambo och släktingar i rakt nedstigande led. Uppehållstånd ska beviljas i samma omfattning som för den utlänning som det finns anknytning till. Familjemedlemmar till en innehavare av ett EU-blåkort ska beviljas uppehållstillstånd, som ska gälla som EU-blåkortet (6 a kap. 10 § UtlL). Något krav på att kunna försörja sina familjemedlemmar eller ha en bostad gäller inte för utlänningar som har uppehållstillstånd för arbete eller EU-blåkort. Försörjningskrav, lönekrav och övriga villkor för tillstånd Arbetstillstånd enligt reglerna för arbetskraftsinvandring får ges till en utlänning som har erbjudits en anställning om anställningen gör det möjligt för honom eller henne att försörja sig och om lönen, försäkringsskyddet och övriga anställningsvillkor inte är sämre än de villkor som följer av svenska kollektivavtal eller praxis inom yrket eller branschen (6 kap. 2 § första stycket UtlL). Att utlänningen kan försörja sig på anställningen ställer i första hand krav på att arbetstiden är av sådan omfattning att inkomsten inte är så låg att utlänningen behöver försörjningsstöd enligt 4 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453) för att täcka kostnaderna för bl.a. boende och uppehälle. Enligt praxis innebär detta att utlänningens inkomst måste uppgå till minst ett visst schablonmässigt bestämt belopp, brutto . För att säkerställa att lön, försäkringsskydd och övriga anställningsvillkor inte är sämre än de villkor som följer av svenska kollektivavtal eller praxis inom yrket eller branschen ska som huvudregel ge sammanslutningar av arbetstagare inom det verksamhetsområde som tillståndet avser tillfälle att yttra sig i ärendet (5 kap. 7 a § UtlF). Ett ytterligare krav för arbetstillstånd är att rekryteringsförfarandet är förenligt med åtaganden inom EU. Enligt 6 a kap. 1 § UtlL krävs för s.k. EU-blåkort bl.a. att utlänningen har erbjudits en högkvalificerad anställning i med en anställningstid om med en lön om minst en och en halv gånger den genomsnittliga bruttoårslönen i (lönetröskeln) samt att lönen, försäkringsskyddet och övriga anställningsvillkor inte är sämre än de villkor som följer av svenska kollektivavtal eller praxis inom yrket eller branschen. Vidare krävs att utlänningen har, eller har ansökt om, en heltäckande sjukförsäkring som gäller från inresan i och att rekryteringsförfarandet är förenligt med åtaganden inom EU. För att beviljas ett tillstånd för säsongsarbete krävs att en utlänning har erbjudits en tidsbegränsad anställning som säsongsarbetare i av en arbetsgivare som är etablerad i och att anställningen gör det möjligt att försörja sig (6 c kap. 1 § UtlL). Vidare krävs det att lönen, försäkringsskyddet och övriga anställningsvillkor inte är sämre än de villkor som följer av svenska kollektivavtal eller praxis inom yrket eller branschen. Utlänningen ska även ha eller ha ansökt om en heltäckande sjukförsäkring som gäller i . I övrigt krävs att utlänningen har tillgång till en bostad med lämplig standard och att rekryteringsförfarandet är förenligt med åtaganden inom EU. får kontrollera att den som har beviljats arbetstillstånd enligt 6 kap. 2 § UtlL har påbörjat arbetet från tillståndets första giltighetsdag och att förutsättningarna för arbetstillstånd enligt den bestämmelsen är uppfyllda (6 kap. 6 a § UtlF). Vidare ska en arbetsgivare till en utlänning som beviljats arbetstillstånd enligt 6 kap. 2 § UtlL på begäran av lämna skriftlig uppgift om de villkor som gäller för utlänningens anställning. Eftersom uppgifterna enligt 6 kap. 6 b § UtlF lämnas på heder och samvete blir 15 kap. 10 § om osann eller vårdslös försäkran tillämplig. Böter eller fängelse eller, om brottet är grovt, fängelse i högst kan då komma i fråga. Enligt 5 § 1 förordningen (2019:502) med instruktion för ska myndigheten vidta åtgärder för att motverka missbruk av regler, felaktiga utbetalningar och bidragsbrott. En utlänning som uppsåtligen eller av oaktsamhet har anställning eller bedriver verksamhet som kräver arbetstillstånd utan att ha ett sådant tillstånd döms till böter (20 kap. 3 § UtlL). Därutöver döms den som uppsåtligen eller av oaktsamhet har en utlänning anställd som inte har rätt att vistas i eller saknar föreskrivet arbetstillstånd till böter eller fängelse i högst (20 kap. 5 § UtlL). Vidare döms till böter, eller när omständigheterna är försvårande till fängelse , den som uppsåtligen eller av oaktsamhet inte gör anmälan som föreskrivs i en förordning som har utfärdats med stöd av utlänningslagen (20 kap. 6 § UtlL). Detta gäller även den som i en anmälan eller ett ansökningsärende enligt utlänningslagen eller enligt en förordning som har utfärdats med stöd av utlänningslagen medvetet lämnar oriktiga uppgifter eller medvetet låter bli att tala om något förhållande av betydelse. En fysisk eller juridisk person som har en utlänning anställd ska betala en särskild avgift om utlänningen inte har rätt att vistas i eller saknar föreskrivet arbetstillstånd (20 kap. 12 § UtlL). Även en uppdragsgivare kan under vissa omständigheter bli ansvarig att betala en särskild avgift (20 kap. 12 a § UtlL). Som en särskild rättsverkan får den som har begått ett brott genom att ha en anställd utlänning som inte har rätt att vistas i för av högst fråntas sin rätt till en del av eller alla offentliga stöd, bidrag och förmåner som har beviljats men ännu inte betalats ut eller kommit honom eller henne till del (20 kap. 15 § UtlL). Även en återbetalningsskyldighet kan komma i fråga (20 kap. 16 § UtlL). får genomföra en inspektion för att kontrollera om en arbetsgivare har en utlänning anställd som inte har rätt att vistas i eller har rätt att vistas här men saknar arbetstillstånd, s.k. arbetsplatsinspektioner (9 kap. 14 § UtlL). Inspektioner får endast genomföras inom verksamhetssektorer som är identifierade som risksektorer i enlighet med artikel 14 i det s.k. sanktionsdirektivet (2009/52/EG). En inspektion får genomföras på arbetsplatser och i lokaler där arbetsgivaren bedriver näringsverksamhet och utan att arbetsgivaren underrättas i förväg (9 kap. 15 § UtlL). För en arbetsgivare som inte har kontrollerat utlänningens rätt att vistas i men som har en utlänning anställd som inte har rätt att vistas här gäller lagen (2013:644) om rätt till lön och annan ersättning för arbete utfört av en utlänning som inte har rätt att vistas i . En utlänning som har utfört arbete under sådana förhållanden har rätt till lön och annan ersättning från sin arbetsgivare (4 § samma lag). Vid tvist mellan utlänningen och arbetsgivaren ska, om inte någon av dem visar annat, lönen eller ersättningen anses motsvara den minimilön och ersättning som följer av kollektivavtal eller praxis inom yrket eller branschen (5 § samma lag). Utlänningen ska vidare anses ha utfört tre månaders heltidsarbete. m.fl. (M) begär i kommittémotion 2021/22:3839 förändrade regler för uppehållstillstånd för högkvalificerad arbetskraft (yrkande 1). I motionen anges att för att anses som högkvalificerad arbetskraftsinvandrare bör det som huvudregel ställas krav på universitets- eller högskoleexamen samt lön på en viss nivå. Vid en ytterligare högre lönenivå bör inte kravet på examen ställas. Det handlar då om särskilt eftertraktad kompetens. Motionärerna anser att högkvalificerade personer bara ska behöva ett tidsbegränsat uppehållstillstånd och att ett permanent uppehållstillstånd därefter ska kunna beviljas i ett tidigare skede än , t.ex. i stället för fyra. Högkvalificerade arbetskraftsinvandrare ska också kunna byta arbetsgivare tidigare än . Även i kommittémotion 2021/22:4441 av m.fl. (M) yrkande 6 begärs att möjligheten att bevilja högkvalificerade arbetskraftsinvandrare permanent uppehållstillstånd tidigare än vad som är fallet bör ses över. I partimotion 2021/22:2550 av m.fl. (SD) förespråkas i yrkande 2 en behovs- och kompetensbaserad arbetskraftsinvandring. Varje arbetsmarknad bör sträva efter en långsiktig balans inom landet, men möjligheten att vid behov komplettera den svenska arbetsmarknaden med utländsk arbetskraft bör finnas. Det finns även ett värde i fruktsamma utbyten av kompetens och erfarenheter. Det måste emellertid finnas ett verkligt behov av arbetskraftsinvandringen, den ska vara högkvalificerad och den ska uppfylla en rad krav som garanterar att bästa hamnar i centrum. Ett liknande motionsyrkande finns i kommittémotion 2021/22:2565 av m.fl. (SD) yrkande 4. I kommittémotion 2021/22:2547 av i m.fl. (SD) begärs i yrkande 1 en återinförd myndighetsbaserad arbetsmarknadsprövning. Motionärerna anför att utrymmet på arbetsmarknaden för personer med låga kvalifikationer har minskat. Uppehålls- och arbetstillstånd bör därför endast ges om det råder brist inom ett visst yrke. I yrkande 16 föreslår motionärerna att det införs en möjlighet att byta arbetsgivare och yrkestitel. Arbetstillståndet bör knytas till en yrkeskategori snarare än till en specifik arbetsgivare. En särskild myndighetsbaserad arbetsmarknadsprövning ska göras då en utlänning byter yrke eller arbetsgivare. Detta kan även bidra till en utsållning av oseriösa arbetsgivare. Även i motion 2021/22:255 av m.fl. (SD) yrkande 1 begärs att behovsprövad arbetskraftsinvandring införs för att säkerställa att arbetstillfällen på den svenska arbetsmarknaden i första hand går till befintliga arbetslösa invånare. I yrkande 2 föreslås att högkvalitativ arbetskraftsinvandring prioriteras framför lågkvalitativ eftersom det dels är enklare att vid behov utbilda inhemsk lågkvalificerad arbetskraft, dels minskar risken för att förlora kompetens som behövs. m.fl. (C) begär i kommittémotion 2021/22:3650 yrkande 20 ett tillkännagivande om att underlätta möjligheterna att ta in utländsk arbetskraft genom att anpassa ansökningsprocesserna bättre till de gröna näringarnas behov. Motionärerna understryker att en särskild utmaning för de gröna näringarna är att säkerställa tillgång till den arbetskraft som behövs. Många livsmedelsrelaterade företag är säsongsbetonade och därför beroende av tillfälligt anställd, kompetent arbetskraft. I kommittémotion 2021/22:469 av m.fl. (V) yrkande 16 i denna del anges att ett rättvist system för arbetskraftsinvandring måste utformas. Motionärerna anser att det måste finnas garantier för att de som invandrar inte utnyttjas och inte heller används för att dumpa löne- och arbetsvillkoren på den svenska arbetsmarknaden. För det första bör arbetsgivaren kunna visa att rekryteringen bygger på en faktisk brist på arbetskraft. För det andra måste arbetserbjudandet vara juridiskt bindande och för det tredje bör det ställas krav på heltidsanställning. I kommittémotion 2021/22:4442 av m.fl. (KD) yrkande 5 i denna del begärs att regeringen bör utreda och lämna förslag till en arbetskraftsinvandring fri från missbruk och exploatering. Enligt motionärerna bör en s.k. näringsprövning införas. Om förslag om ett s.k. lönegolv införs kan en fri arbetskraftsinvandring över lönegolvet tillåtas. På så sätt skapas bättre förutsättningar för den högkvalificerade arbetskraftsinvandringen som den omöjliggör för företag att missbruka och exploatera arbetskraft. Eftersom ett flertal bristyrken understiger lönegolvet måste undantag kunna göras. Det ska gälla faktiska bristyrken som inte inhemsk arbetskraft med enkelhet kan ta. Hit hör vissa vårdyrken, såsom sjuksköterska och undersköterska, men även exempelvis ingenjörsyrken, CNC-operatörer och arborister. Näringsprövningen ska göras av relevanta myndigheter utan direkt inblandning av arbetsmarknadens parter. I motion 2021/22:3738 av m.fl. (S) anförs att arbetskraftsinvandringen har lett till omfattande invandring till jobb där det inte finns någon brist och att många luras till . En striktare prövning vid ansökan om arbetskraftsinvandring behöver därför införas. med hög kompetens, ibland kallade one-stop-shops, bör införas och reglerna för experter, gästforskare och utländska studenter ses över. I kommittémotion 2021/22:3839 av m.fl. (M) yrkande 7 föreslås att ett lönekrav motsvarande medianlön införs för arbetskraftsinvandring. En medianlön för hela arbetsmarknaden i motsvarar enligt statistik från . Säsongs- och forskningsanställda bör dock undantas från lönekravet. I kommittémotion 2021/22:2547 av i m.fl. (SD) finns i yrkande 3 krav på ett uttryckligt lönegolv. I motionen anges att oavsett krav på höga kvalifikationer och konstaterad arbetskraftsbrist måste det fastställas en absolut lägsta lönenivå. Det vill säga att arbetskraftsinvandring över huvud taget inte ska vara möjlig om lönen understiger en viss fastslagen nivå. Det bör utredas var denna lägsta nivå ska ligga. I kommittémotion 2021/22:4214 av m.fl. (KD) yrkande 47 föreslår motionärerna att lönegolvet för arbetskraftsinvandring höjs. Motionärerna menar att arbetskraftsinvandringen även fortsättningsvis ska vara fri om lönen överstiger medellönen. Ett lönegolv på (som är snittlönen i ) ska gälla för arbetstillstånd. Inom vissa branscher, där det finns ett behov av kvalificerad arbetskraft, är en undre gräns för månadslön dock inte praktiskt möjlig. Även i kommittémotion 2021/22:4442 av m.fl. (KD) yrkande 5 i denna del finns förslag om ett lönegolv. Övriga krav för tillstånd (M) begär i motion 2021/22:3048 yrkande 8 att arbetstillstånd bör ersättas med ett generellt krav på att lönen ska motsvara de faktiska lönenivåerna inom berörd bransch. I yrkande 9 anges att försörjningskravet för arbetstillstånd måste göras mer flexibelt och inte fastna vid en strikt tillämpad inkomstgräns på dagens . Vidare begär motionären att förbudet mot att ha flera anställningar för att kunna få eller behålla ett arbetstillstånd bör strykas (yrkande 11). I kommittémotion 2021/22:2547 av i m.fl. (SD) anges att arbetskraftsinvandring ska ske på svenska villkor och att krav på heltid ska införas (yrkandena 2 och 4).