bet · H901KU40 · 2022-06-10 00:00:00 — Om oppositionspartier ska vara företrädda i kommittén, utser statsrådet dessa ledamöter efter förslag från partierna. har enligt 1 § lagen (1993:335) om till uppgift att företräda barns och ungas rättigheter och intressen mot bakgrund av åtagande enligt konvention om barnets rättigheter (). Enligt 2 § ska driva på genomförandet och bevaka efterlevnaden av . ska särskilt uppmärksamma att lagar och andra författningar samt deras tillämpning stämmer överens med . Strategi för att stärka barns rättigheter i I proposition 2009/10:232 Strategi för att stärka barnets rättigheter i presenterade regeringen följande principer för att stärka barns rättigheter: – All lagstiftning som rör barn ska utformas i överensstämmelse med . – Barnets fysiska och psykiska integritet ska respekteras i alla sammanhang. – Barn ska ges förutsättningar att uttrycka sina åsikter i frågor som rör dem. – Barn ska få kunskap om sina rättigheter och vad de innebär i praktiken. – Föräldrar ska få kunskap om barnets rättigheter och erbjudas stöd i sitt föräldraskap. – Beslutsfattare och relevanta yrkesgrupper ska ha kunskap om barnets rättigheter och omsätta denna kunskap i berörda verksamheter. – Aktörer inom olika verksamheter som rör barn ska stärka barnets rättigheter genom samverkan. – Aktuell kunskap om barns levnadsvillkor ska ligga till grund för beslut och prioriteringar som rör barn. – Beslut och åtgärder som rör barn ska följas upp och utvärderas utifrån ett barnrättsperspektiv. godkände strategin (bet. 2010/11:SoU3, rskr. 2010/11:35). I budgetpropositionen anförs att en viktig åtgärd i arbetet med att genomföra är det pågående för barnets rättigheter (prop. 2021/22:1 utg.omr. 1 s. 67). Målet är att utveckla den praktiska tillämpningen av hos de offentliga aktörerna. har åtta statliga myndigheter fått nya uppdrag i , med stöd av . Det har bl.a. resulterat i insatser för att säkra ett barnrättsperspektiv i styr- och ledningsprocesser hos dessa myndigheter. avstyrkte utskottet ett motionsyrkande om barnperspektiv vid myndighetsutövning (bet. 2018/19:KU28 s. 48 f.). Utskottet anförde att fr.o.m. skulle komma att gälla som svensk lag. Vidare noterade utskottet dels att det pågick ett arbete med att kartlägga och belysa hur svensk lagstiftning och praxis överensstämmer med , dels att det skulle tas fram en vägledning om . Dessutom anförde utskottet att en princip i strategin för att stärka barnets rättigheter i är att beslutsfattare och relevanta yrkesgrupper ska ha kunskap om barnets rättigheter och använda sig av denna kunskap i verksamheter som rör barn. Mot denna bakgrund fann utskottet inte skäl att ta något initiativ i frågan. välkomnade utskottet vid beredningen av en motion om ökade kunskaper om barnperspektivet i myndighetsutövning att det pågår arbete för att bl.a. utveckla den praktiska tillämpningen av hos de offentliga aktörerna (bet. 2021/22:KU27 s. 40 f.). Mot bakgrund av det pågående arbetet avstyrkte utskottet motionen. gäller som svensk lag. Därutöver har flera åtgärder vidtagits och arbeten pågår för att på olika sätt stärka barns rättigheter i . En princip i den av godkända strategin för att stärka barns rättigheter i är att all lagstiftning som rör barn ska utformas i överensstämmelse med . Utskottet ser inte skäl att därutöver ta ett sådant initiativ som motionären föreslår och avstyrker motionen. Märkning av propositioner med berört utskott Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om märkning av propositioner med berört utskott. I motion 2021/22:291 yrkande 2 av (SD) begärs ett tillkännagivande om att propositioner ska märkas med berörda utskott. Motionären anför att studenter och andra intresserade ofta använder sig av propositioner för att lära sig mer om hur lagstiftningsprocessen går till eller hur regeringen lägger fram förslag till . Propositioner bör inte bara ses som regeringens förslag till ledamöter utan också som handlingar för allmänheten. Med anledning av detta bör propositioner tydligt märkas med det utskott som berörs av den aktuella propositionen. Enligt 4 kap. 3 § regeringsformen väljer inom sig utskott, däribland ett konstitutionsutskott och ett finansutskott, enligt bestämmelser i riksdagsordningen. Av 7 kap. 2 § riksdagsordningen följer att inom sig för varje valperiod ska välja ett konstitutionsutskott, ett finansutskott och ett skatteutskott samt så många övriga utskott som behövs för riksdagsarbetet. kan även välja utskott för längst den tid som återstår av valperioden. Av tilläggsbestämmelse 7.2.1 riksdagsordningen framgår vilka utskott som ska välja. Regeringen och varje riksdagsledamot får i enlighet med bestämmelser i riksdagsordningen väcka förslag i fråga om allt som kan komma under prövning, om inte annat anges i regeringsformen (4 kap. 4 § regeringsformen). Av 4 kap. 5 § regeringsformen följer att ett ärende som har väckts av regeringen eller en riksdagsledamot bereds av ett utskott innan det avgörs, om inte annat anges i regeringsformen. Regeringen lämnar förslag till genom propositioner (9 kap. 2 § första stycket riksdagsordningen). En proposition ska innehålla regeringens protokoll i ärendet, en redovisning av ärendets beredning och skälen för regeringens förslag. Propositioner med lagförslag ska i förekommande fall innehålla Lagrådets yttrande. En proposition ska ges in till (tilläggsbestämmelse 9.2.1 riksdagsordningen). Den anmäls vid ett sammanträde med kammaren efter det att den har gjorts tillgänglig för ledamöterna. Av 10 kap. 2 § riksdagsordningen följer att kammaren ska hänvisa propositioner till ett utskott för beredning. Ärendefördelningen mellan utskotten framgår av bestämmelser i riksdagsordningen. Av 7 kap. 5 § riksdagsordningen följer att i en tilläggsbestämmelse föreskriver enligt vilka grunder som ärenden fördelas mellan utskotten, utöver vad som framgår av 7 kap. 8–10 §§ riksdagsordningen. Sistnämnda bestämmelser reglerar och finansutskottets uppgifter och ämnesområden samt skatteutskottets ämnesområden. Av tilläggsbestämmelse 7.5.1 riksdagsordningen framgår att utskottens ämnesområden anges i en bilaga till riksdagsordningen. Ärenden som hör till ett och samma ämnesområde ska hänvisas till samma utskott (7 kap. 5 § riksdagsordningen). I 10 kap. riksdagsordningen finns bestämmelser om utskottens beredning och behandling av ärenden. Utskotten ska avge betänkanden till kammaren över de propositioner som hänvisats till dem eller har överlämnats från ett annat utskott (10 kap. 3 § riksdagsordningen). Av 10 kap. 7 § riksdagsordningen följer att ett utskott får ge ett annat utskott tillfälle att yttra sig i ett ärende eller en fråga som berör det andra utskottets beredningsområde. har tidigare behandlat motionsyrkanden om att propositioner ska märkas med berörda utskott (bet. 2014/15:KU19 s. 10 f., bet. 2015/16:KU29 s. 8 f. och bet. 2016/17:KU24 s. 14). Utskottet framhöll bl.a. att det framgår av bestämmelser i riksdagsordningen hur ärendena ska fördelas mellan utskotten och att det inte sällan förekommer att förslagen i en proposition rör flera utskotts ämnesområden. Det är alltså först efter att en proposition lämnas till som beslut fattas om vilket utskott som ska bereda ett ärende. Vilket som är det berörda utskottet framgår därefter av webbplats. Utskottet konstaterade vidare att utskottsindelningen liksom departementsindelningen kan ändras . Även behandlade utskottet ett motionsyrkande om märkning av propositioner med berört utskott (bet. 2017/18:KU39 s. 28 f.). I sitt ställningstagande framhöll utskottet att efter det att regeringen har lämnat en proposition till anmäls den vid ett sammanträde i kammaren, att kammaren hänvisar propositionen till ett utskott för beredning och att berört utskott därefter framgår av webbplats. Utskottet, som liksom tidigare ansåg att det inte fanns skäl för att ta något initiativ i frågan om märkning av propositioner, avstyrkte motionsyrkandet. Senast utskottet behandlade ett motionsyrkande om märkning av propositioner med berört utskott var (bet. 2018/19:KU32 s. 21 f.). Utskottet vidhöll sina tidigare ställningstaganden och avstyrkte motionsyrkandet. Utskottet vidhåller sina tidigare ställningstaganden och avstyrker motionsyrkandet. Teknikneutral och digitaliseringsanpassad lagstiftning, punkt 4 (C) av Per Schöldberg (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3227 av m.fl. (C) yrkandena 6 och 9 samt 2021/22:1650 av (C). Lagar och regler bör kontinuerligt ses över för att anpassas till den nya digitala verkligheten. Skrivningar i bestämmelser som förutsätter kontakt via analoga kanaler, som brev eller fax, bör ändras. Vidare bör ny lagstiftning vara digitaliseringsredo och därmed enkel och tydlig. Lagstiftningen bör inom alla sakområden utformas med begrepp som inriktas på automatiserad handläggning. Regeringen bör ta initiativ till sådana förändringar som föreslås i yrkandena. Konsekvensanalyser i fråga om den personliga integriteten, punkt 6 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3388 av m.fl. (L) yrkande 19 och 2021/22:2827 av (M). Integritetshänsyn måste spela en viktig roll redan på ett tidigt stadium i lagstiftningsprocessen. I alla direktiv till utredningar om ny lagstiftning bör det ingå en obligatorisk bedömning av regelförändringars effekter på människors personliga integritet, på samma sätt som man alltid bedömer effekterna på t.ex. jämställdheten och den regionala utvecklingen. föreskriver kommittéförordningen (1998:1474) att statliga utredningar alltid ska göra konsekvensbeskrivningar av de föreslagna åtgärdernas effekter på t.ex. den statliga och kommunala ekonomin, den kommunala självstyrelsen, jämställdheten och integrationen. På samma sätt bör det ställas krav på att genomföra en integritetskonsekvensutredning. Integritetsfrågan skulle då alltid analyseras innan nya lagförslag tas fram, och lagstiftaren tvingas därmed tänka efter före. Regeringen bör ta initiativ till en sådan förändring som föreslås i yrkandet. Konsekvensanalyser i fråga om begränsningar i grundlagsskyddade fri- och rättigheter, punkt 7 (C) av Per Schöldberg (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3217 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 2. All lagstiftning som innebär en inskränkning av grundlagsskyddade fri- och rättigheter måste noggrant granskas och övervägas. Sådana begränsningar får aldrig hanteras nonchalant eller slentrianmässigt. Exempel på brister i det hänseendet finns att hämta från när den s.k. covid-19-lagen infördes, och senare även vid förlängningen av den lagen. När regeringen föreslår extraordinär lagstiftning måste det finnas en tydlig redogörelse för förslagets konsekvenser för de grundlagsskyddade fri- och rättigheterna. Regeringen bör ta initiativ till en sådan förändring som föreslås i yrkandet. Barns medverkan i , punkt 9 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3400 av (MP). Enligt har barn och unga rätt till delaktighet och inflytande i frågor som rör dem. Barn berörs av de flesta riksdagsbeslut, och att involvera barn i beslutsprocessen skulle ge ett bättre beslutsunderlag. I samband med varje offentlig utredning bör det därför övervägas om barn ska ges möjlighet att medverka. Regeringen bör ta initiativ till en sådan förändring som föreslås i motionen. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2021/22:103 Kommittéberättelse – kommittéernas verksamhet . Motioner från allmänna motionstiden /22 2021/22:291 av (SD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att märka propositioner med berörda utskott och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2021/22:423 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att som regel utvärdera svenska lagar för att säkra att de är aktuella och tjänar sitt syfte, och detta tillkännager för regeringen. 2021/22:1359 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vid implementering av EU-direktiv så måste tydligheten vid beredningen vara mycket bättre och det måste tydligt framgå vad som är en miniminivå, för att minska risken att på grund av kunskapsbrist överimplementerar ett EU-direktiv, och detta tillkännager för regeringen. 2021/22:1650 av (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att genomlysa svensk lagstiftning och göra den teknikneutral och målstyrd i stället för teknikstyrd och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2827 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att 15 § kommittéförordningen (1998:1474) ska kompletteras med krav på att också redovisa huruvida förslagen har betydelse för den personliga integriteten och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3082 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att beakta klimat och miljö tydligare i och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3217 av Per Schöldberg m.fl. (C): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att regeringen i propositioner som introducerar extraordinär lagstiftning noga redogör för överväganden om effekter och konsekvenser när det gäller begränsningar i grundlagsskyddade fri- och rättigheter och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3227 av m.fl. (C): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lagar och regler kontinuerligt bör ses över för att anpassas till den nya digitala ekonomin och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ny lagstiftning bör vara digitaliseringsredo och utformas med inriktning på automatisering av handläggning och processer och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3388 av m.fl. (L): 19.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om obligatoriska integritetsanalyser i lagstiftningsarbetet och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3400 av (MP): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjliggöra för barn att medverka i och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3470 av (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en granskningskommitté med uppgift att identifiera och redovisa svenska överimplementeringar av EU-direktiv och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3770 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att inför varje ny mandatperiod ska få ut en tydlig förteckning över vilka bemyndiganden regeringen har i lag att besluta om föreskrifter för att kunna ta ställning till om något ska ändras eller tas tillbaka i den rätten, och detta tillkännager för regeringen. Det här betänkandet har titeln - kommittéernas verksamhet , m.m. I betänkandet behandlas också motioner från allmänna motionstiden. Därför yrkar jag bifall till reservation nummer 2. Människors personliga integritet behöver värnas. Integritetsfrågan borde alltid analyseras innan nya lagförslag läggs fram. I alla direktiv till utredningar bör det ingå en obligatorisk bedömning av effekterna på människors personliga integritet. Konsekvensbeskrivningar finns gällande till exempel den statliga och den kommunala ekonomin, den kommunala självstyrelsen, jämställdheten och integrationen. På samma sätt bör det ställas krav på att genomföra en integritetskonsekvensutredning i enlighet med det som vi tar upp i reservation 2. Jag vill härutöver göra några personliga reflektioner om integritetsfrågor som även rör arbetet i och oss folkvalda ledamöter. Jag inledde dagens debatter med att citera regeringsformen, som är en av grundlagar: "All offentlig makt i utgår från folket." Vidare står det: "är folkets främsta företrädare." Vi i har debatterat många betänkanden som belyser kontrollmakt, som utövas även personligen av de 349 ledamöterna i riksdag. På en vägg i ett av hus finns en inskription som jag har passerat sedan jag var ny ledamot i 2002. Jag har tänkt på inskriptionen varje gång jag har återkommit till som ledamot. Den påminner om ledamotens personliga ansvar: att vara folkvald förpliktar. Ledamöter påverkar politiken ytterst genom att rösta; trycka på en röd, gul eller grön knapp. Ett hjärta som fylls med integritet kan ge styrka i uppdraget som ledamot. Under detta har demokratin uppmärksammats specifikt i fråga om införandet av allmän och lika rösträtt. Jag hoppas att väljarna använder sin röst och röstar - för all offentlig makt utgår från folket. Inskriptionen i ett av hus lyder enligt följande: In necessariis unitas, in dubiis , in omnibus . Fritt översatt: I det nödvändiga enhet, i tvivel frihet, men kärlek i allt. Det här är mitt sista anförande denna långa debattdag med mängder av olika betänkanden, och det är också mitt sista anförande eftersom jag inte kommer att kandidera till valet . Jag vill tacka talmanspresidiet och specifikt talmannen för alla insatser under denna speciella mandatperiod med många utmaningar. Jag vill tacka kammarkansliet och alla tjänstepersoner som verkar i . Ni gör en ledamots uppdrag möjligt. Jag vill tacka med alla medarbetare. Ni gör en enastående insats! Slutligen vill jag tacka mina kollegor i . Den respekt, öppenhet och vänlighet som präglat arbetet även när vi haft väldigt svåra frågor med många målkonflikter att lösa känns alldeles unik. Jag hoppas att det arbetet kan inspirera andra ledamöter i andra utskott. Jag önskar alla en fin sommar när det blir dags. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .)