bet · H901SoU26 · 2022-05-11 00:00:00 — Utskottet konstaterar vidare att Nationellt Donationscentrum ansvarar för nationell samordning, ger stöd till hälso- och sjukvården, sprider kunskap om donations- och transplantationsområdet till profession och allmänhet samt underlättar för fler att göra sin vilja att donera känd. Utskottet noterar också olika uppdrag på detta område. Utskottet instämmer i regeringens bedömning att förslaget att i lag tydliggöra vad som ska gälla i fråga om ersättning till levande som framfördes i betänkandet Organdonation – en livsviktig verksamhet (SOU 2015:84) inte bör genomföras. Mot denna bakgrund finns det enligt utskottet inte skäl att föreslå någon åtgärd när det gäller frågan om levande . Motion 2021/22:4460 (C) yrkande 1 bör därmed avslås. Utskottet anser att regeringen bör se över hur det nordiska njurbytesprogrammet kan stärkas och utökas. Genom att stärka och utöka det nordiska njurbytesprogrammet skulle enligt utskottet fler personer i kunna bli transplanterade med njurar från levande . Utskottet föreslår att ställer sig bakom det som utskottet anför och tillkännager detta för regeringen. Motion 2021/22:4460 (C) yrkande 2 bör därmed bifallas. Ett motionsyrkande tar upp frågan om intensivvård. Utskottet vill påminna om att har riktat ett tillkännagivande till regeringen om vårdfrågor. Enligt tillkännagivandet bör regeringens övergripande målsättning vara att antalet vårdplatser ska öka. Regeringen ska därför ta fram en nationell plan för hur bristen på vårdplatser ska åtgärdas. Utskottet anser att det inte finns skäl för att ta något initiativ. Motion 2021/22:4448 (L) bör avslås. bör enligt utskottet inte heller ta något initiativ i fråga om vårdstruktur. Motion 2021/22:4460 (C) yrkande 3 bör avslås. Utskottet instämmer i regeringens bedömning att införandet av nya metoder inom hälso- och sjukvården huvudsakligen är en fråga för sjukvårdshuvudmännen och vårdgivarna och att det är upp till varje vårdgivare att ta ställning till om donation när döden inträffat efter cirkulationsstillestånd (DCD) ska tillämpas. Mot denna bakgrund finns det enligt utskottet inte skäl att föreslå någon åtgärd vad avser frågan om DCD. Motion 2021/22:4460 (C) yrkande 4 bör därmed avslås. Utskottet anser att regeringen bör se över frågan om ett uppdaterat kunskapsstöd och andra konkreta insatser för att säkerställa ett systematiskt och jämlikt bemötande samt möjlighet till uppföljningssamtal när det gäller anhöriga till avlidna organdonatorer i hela landet. Det är enligt utskottet avgörande att vårdgivaren har rutiner för kommunikation, bemötande och uppföljning. Utskottet föreslår att ställer sig bakom det som utskottet anför och tillkännager detta för regeringen. Motion 2021/22:4460 (C) yrkande 5 bör därmed bifallas. Levande , punkt 2 (C, V, L) av (V), (L) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4460 av m.fl. (C) yrkande 1. Vi anser att regeringen bör vidta åtgärder för att säkerställa fler levande av njure, del av lever eller vävnad i . I betänkandet Organdonation – En livsviktig verksamhet (SOU 2015:84) kartlade och analyserade Utredningen om donations- och transplantationsfrågor den nuvarande kretsen av levande samt regler och praxis för kostnadsersättning till levande i syfte att förbättra handläggningen. Utredningen föreslog att man skulle se över möjligheten att ta bort onödiga administrativa hinder för att möjliggöra för fler levande av främst njurar. Enligt vår uppfattning bör regeringen göra en sådan översyn. Det nordiska njurbytesprogrammet, punkt 3 (S, MP) av (S), (S), (S), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: 2021/22:4460 av m.fl. (C) yrkande 2. Vi konstaterar inledningsvis att Nationellt Donationscentrum har ett pågående utvecklingsprojekt om främjande av levande njurdonation. Vi konstaterar vidare att det i genomfördes tolv transplantationer inom det nordiska njurbytesprogrammet 2021, och vi ser positivt på utvecklingen av programmet. Vi anser därför att det inte behövs något tillkännagivande till regeringen. Intensivvård, punkt 4 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4448 av m.fl. (L). Jag anser att regeringen ska återkomma till om hur staten kan bidra till ett ökat antal intensivvårdsplatser som en följd av regeringens framlagda förslag. Eftersom syftet med propositionen är att möjliggöra fler organdonationer innebär detta enligt min mening att trycket på intensivvården med nödvändighet kommer att öka. Vårdstruktur, punkt 5 (M, C, V, KD) av Acko Ankarberg (KD), (M), (M), (V), (KD), (M) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4460 av m.fl. (C) yrkande 3. Vi anser att regeringen bör se över frågan om att säkerställa en likartad struktur i alla sjukvårdsregioner för att möjliggöra donation vid fler tillfällen. Organdonation är, jämfört med andra moment, en relativt sällsynt händelse i vården. Vården behöver därför enligt vår mening en tydlig struktur och organisation för att möjliggöra organdonation vid fler tillfällen där donationsviljan finns. Donation i vissa fall, punkt 6 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4460 av m.fl. (C) yrkande 4. Jag anser att regeringen bör se över frågan om att möjliggöra införande av donation när döden inträffat efter cirkulationsstillestånd (s.k. DCD) i hela landet. Det är varje sjukvårdsregions ansvar att besluta om införandet av nya metoder, och ett införande av DCD kräver omfattande utbildningsinsatser och samverkan mellan intensivvården och transplantationsverksamheten. är det en viktig princip att det inte ska vara var en person dör som ska avgöra om man kan bli organdonator utan den enskildes vilja till organdonation. Stöd till anhöriga, punkt 7 (S, MP) av (S), (S), (S), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: 2021/22:4460 av m.fl. (C) yrkande 5. Vi konstaterar inledningsvis att vårdgivaren enligt föreskrifter ska ansvara för att sjukvårdsinrättningar som har ansvaret för donation eller tillvaratagande av biologiskt material har tillgång till personal med den kompetens och erfarenhet som behövs för att säkerställa att en närstående som kontaktas i fråga om tillvaratagande av biologiskt material från en avliden person får det stöd och den information som han eller hon behöver. Vi konstaterar vidare att , som arbetar på uppdrag av SKR, på nationell nivå bedriver utbildning inom donationsområdet och bistår med riktlinjer och rekommendationer. Vi anser därför att det inte behövs något tillkännagivande till regeringen. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2021/22:128 Nya regler för organdonation: 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1987:269) om kriterier för bestämmande av människans död. 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1995:831) om transplantation m.m. 3.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). 2021/22:4448 av m.fl. (L): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till om hur staten kan bidra till ökat antal intensivvårdsplatser som en följd av regeringens framlagda förslag och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4460 av m.fl. (C): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vidta åtgärder för att säkerställa fler levande av njure, del av lever eller vävnad i och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur det nordiska njurbytesprogrammet kan stärkas och utökas och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa en likartad struktur i alla sjukvårdsregioner för att möjliggöra donation vid fler tillfällen och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjliggöra införande av s.k. DCD (donation då döden inträffat efter cirkulationsstillestånd) i hela landet och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett uppdaterat kunskapsstöd och andra konkreta insatser för att säkerställa ett systematiskt och jämlikt bemötande samt möjlighet till uppföljningssamtal för anhöriga till avlidna organdonatorer i hela landet och tillkännager detta för regeringen. Om jag drabbas av sjukdom eller skada kan hälso- och sjukvården oftast hjälpa mig att bli frisk eller må bättre med hjälp av läkemedel, operation eller terapi i någon form. Men i några få fall krävs transplantation av ett nytt organ för att jag ska klara mig. Transplantation av organ och vävnader är en livräddande behandling för många svårt sjuka människor. I andra fall kan transplantation ge avsevärt förbättrad hälsa och högre livskvalitet. De organ som doneras och transplanteras i är njure, lever, lunga, hjärta, bukspottkörtel och tunntarm. I transplanteras 800 organ och 1 300 vävnader . De vävnader som tas till vara är framför allt hud, hjärtklaffar, benvävnad och hornhinnor. En förutsättning för transplantation är att människor är villiga att donera organ och vävnader efter sin död. Behovet av organ och vävnader är större än tillgången. dör mellan 30 och 50 personer i väntan på organtransplantation. Det är allvarliga frågor vi samtalar om i kammaren. Men det är glädjande att konstatera att donationsviljan är hög i . Det finns 1,8 miljoner människor i det statliga donationsregistret. De har där gett uttryck för sin vilja när det gäller donation, och av dem säger ja till möjligheten att donera om det blir aktuellt. Också jag har angett min vilja i donationsregistret och sagt ja till att donera. Det är angeläget att du berättar om din inställning genom att registrera dig i donationsregistret. Oavsett om du är för eller emot är det angeläget att din vilja, din inställning, är känd. Det är angeläget att din och min vilja i frågan om donation följs. Har du angett att du är positiv till att donera och situationen är sådan att det är möjligt bör hälso- och sjukvården göra allt som står i dess makt för att genomföra det, dels för att du själv gett uttryck för att detta är din vilja den dag du inte längre lever, dels för att en transplantation kan rädda liv på en annan person. Regeringen har tagit fram en proposition som ger bättre förutsättningar än att kunna genomföra transplantationer. Det behöver sägas att frågan inte är enkel; det är många och svåra frågor som berörs i propositionen. Det har tagit än planerat att komma fram till det förslag vi har på bordet , men det har varit nödvändigt för att det ska bli så bra som möjligt. Enligt förslaget ska medicinska insatser före döden, så kallade organbevarande behandling, få ges till en möjlig donator. Behandlingen ska dock endast få ges om den inte kan vänta till efter döden, inte medför mer än ringa smärta eller ringa skada och inte hindrar insatser för den möjliga donatorns egen skull. Syftet med förslaget är att skapa ett rättssäkert och tydligt lagstöd för organbevarande behandling, som i de flesta fall är nödvändig för att donation efter döden ska kunna äga rum, vilket i sin tur syftar till att hjälpa svårt sjuka människor som annars skulle dö eller få en betydligt sämre livskvalitet. Dessutom föreslås att den rätt som närstående har att förbjuda donation i de fall den möjliga donatorns inställning till donation är okänd, det så kallade närståendevetot, ska tas bort. Regler kring sekretessbelagda uppgifter finns också med propositionen, och lagändringarna föreslås träda i kraft . Utskottet godkänner regeringens förslag, och jag vill i sammanhanget tacka regeringen för att den förra propositionen, som hade några oklarheter, kunde dras tillbaka och att denna proposition togs fram. föreslår två tillkännagivanden, uppmaningar, till regeringen. Den ena handlar om att det nordiska njurbytesprogrammet kan behöva stärkas och utökas. Regeringen behöver också se över frågan om ett uppdaterat kunskapsstöd och andra konkreta insatser för att säkerställa ett systematiskt och jämlikt bemötande samt möjlighet till uppföljningssamtal för anhöriga till avlidna organdonatorer i hela landet. står bakom dessa. Vi vill också yrka bifall till reservation 4 under punkt 5. Det handlar om att regeringen bör se över frågan om att säkerställa en likartad struktur i alla sjukvårdsregioner för att möjliggöra donation vid fler tillfällen. Organdonation är jämfört med annan sjukvård en relativt sällsynt händelse i vården. Vården behöver därför enligt vår mening ha en tydlig struktur och organisation för att möjliggöra fler organdonationer vid de tillfällen då donationsviljan finns. Jag satt och lyssnade på utskottets ordförande och konstaterade att hon i princip sa allt jag hade tänkt säga. Men jag får väl försöka göra mitt bästa och komplettera. Jag har följt patienter som väntat på transplantation. Deras sjukdomsresor har påverkat mig starkt. Det är såklart en stor utmaning att lida av en sjukdom och veta att ett nytt organ är den enda långsiktiga lösningen, med allt vad det innebär av oro och väntan för både den drabbade och närstående. Jag har också sett hur mycket livet kan förändras efter att en transplantation kunnat genomföras. Att till exempel slippa gå på dialys, återfå sina krafter och kunna leva ett mycket bättre liv är självklart ovärderligt. När jag 2015 fick en utredning om organdonation i min hand läste jag med glädje förslagen, och min förhoppning var att de skulle kunna förverkligas . Men precis som tidigare talare sa är det inte så enkelt som man kanske tror vid första anblicken, och 2017 konstaterades att utredningen behövde kompletteras avseende vissa juridiska aspekter på vad man ska och får göra inom sjukvården för att göra en donation möjlig. Detta är en viktig del, för likaväl som att den som behöver ett organ ska ha största möjliga chans att få det ska den som vill donera sina organ få största tänkbara möjlighet att faktiskt göra det. Betänkandet presenterades 2019. Jag är väldigt tacksam över att alla partier i utskottet tillsammans med regeringen har arbetat fram den proposition vi har på bordet och som vi ska klubba igenom i kammaren . Vi har lyssnat till dem som är experter på området, tagit till oss av såväl positiv som negativ kritik och gemensamt kommit fram till de justeringar i propositionen som gjorts innan vi ska fatta beslut. blir det tydligt för sjukvården vad som gäller. Det kommer sannolikt att leda till att fler kan få möjlighet att donera sina organ, vilket är bra, för det behövs verkligen fler organ. Som sagt handlar förslaget bland annat om medicinska insatser före och efter döden i syfte att möjliggöra transplantation, så kallad organbevarande behandling. Syftet är att skapa ett rättssäkert och tydligt lagstöd för detta. Jag läste någonstans att det vi egentligen gör är att kodifiera den praxis som redan finns i sjukvården. Det är av stor vikt att all sjukvårdspersonal känner att det är tydligt vad de förväntas göra i dessa svåra situationer. Med detta förslag blir det så. Att närståendes vetorätt tas bort betyder nog en del. betyder vetorätten att en närstående kan säga nej till organdonation baserat på att man själv är emot det oavsett den tänkta donatorns inställning. blir i stället den närståendes roll att vara en källa till information om den avlidnes inställning till donation. Det är den vi ska tillgodose. Den tredje delen handlar om att sekretessbelagda uppgifter om den möjliga donatorn får lämnas mellan vårdgivare. Det innebär att det blir lättare för dem som jobbar med donations- och transplantationsverksamhet att utbyta information med varandra för att utreda de medicinska förutsättningarna för donation. Sammanfattningsvis, fru talman, är det min, och tror jag hela utskottets, övertygelse att den lagstiftning vi nu beslutar om gör att vi bättre kan ta till vara den utbredda donationsviljan som faktiskt finns i befolkning och därmed ge fler svårt sjuka människor möjligheten till ett både längre och bättre liv. Jag hade hoppats att det inte skulle bli tillkännagivanden i alla förslag. Men det blev det. Låt mig därför säga att anledningen till att vi yrkar avslag på vissa förslag inte alltid är att vi i grunden tycker att de är dåliga utan att vi ser att regeringen känner till det och arbetar med det på något sätt och att vi kanske litar mer på den sittande regeringen än vad oppositionen gör. Jag tror att väldigt mycket kommer att bli gjort även utan tillkännagivanden. Med detta yrkar jag bifall till propositionen och till reservation nummer 6. Äntligen har vi nu att debattera och fatta beslut om en proposition med oerhört viktiga lagstiftningsförändringar som på allvar kan skapa bättre förutsättningar för fler organdonationer i - fler organdonationer som radikalt kan förbättra livskvaliteten för svårt sjuka människor, fler livräddande organdonationer. Därför säger jag det igen, fru talman: ! Vi moderater välkomnar verkligen den proposition som vi nu har att debattera och stöder dess viktiga förslag, bland annat att medicinska insatser före döden, så kallad organbevarande behandling, ska få ges till en möjlig donator. Detta är nämligen helt centralt för att i praktiken möjliggöra fler donationer. Detta är naturligtvis viktigt först och främst för människor i behov av ett nytt organ men också för den som, liksom jag, vill donera sina organ. Förändringen är viktig för att fler ska få sin donationsvilja respekterad i praktiken. En annan viktig förändring i propositionen är avskaffandet av det så kallade närståendevetot. Jag och tycker, precis som flera viktiga remissinstanser som , och , att det är bra att närståendes roll nu renodlas till att vara en förmedlare av information. Det är den möjliga donatorns inställning till donation som ska avgöra, inte en närståendes uppfattning. Därför är det bra att närståendevetot tas bort. säger ja till propositionens samtliga förslag. Vi är dock mycket kritiska till att det är först nu som regeringen kommer med förslag till synnerligen efterfrågade förändringar av lagstiftningen rörande organdonationer. Trots att frågan på riktigt handlar om liv och död har regeringen dragit den i långbänk. År har passerat och ministrar har kommit och gått utan att det lagts några förslag på bord. Det bär emot att säga det, men det behöver sägas: Människor dör i väntan på donation, bland annat som en konsekvens av brister i lagstiftningen, brister som har fått bestå på tok för . För detta vilar ett tungt ansvar på den nuvarande socialdemokratiska och den tidigare rödgröna regeringens axlar. Alliansregeringen såg de allvarliga problemen med organbrist och behovet av att förändra såväl sjukvårdens organisation som lagstiftningens utformning för att råda bot på bristen på organ och för att möjliggöra fler transplantationer. Därför tillsattes en särskild utredning med uppdrag att lämna förslag i syfte att säkerställa en fungerande donationsverksamhet och möjliggöra ett ökat antal och tillgängliga organ. Utredningen överlämnade sitt betänkande till regeringen 2015. Betänkandet, som hade getts namnet Organdonation - en livsviktig verksamhet, skickades snabbt ut på remiss, men sedan hände inget. När jag frågade den dåvarande sjukvårdsministern, , när en proposition skulle komma blev svaret att regeringen planerade att överlämna en proposition . Någon proposition kom emellertid inte. lämnade i stället regeringen, och ansvaret för frågan övergick till socialminister . , efter att donations- och transplantationsutredningen tillsattes, meddelade Strandhäll, på debattplats i av alla ställen, att regeringen ansåg att det underlag som lämnades i utredningen - En livsviktig verksamhet inte var tillräckligt utan att ytterligare utredning och överväganden krävdes. I en interpellationsdebatt med undertecknad utvecklade ministern att regeringen framför allt såg problem kopplade till den grundlagsskyddade rättigheten att samtycka till den vård som ges. Det är bra och viktigt att regeringen tar våra grundlagsskyddade rättigheter på största allvar, men jag tycker att det är anmärkningsvärt att det tog regeringen att komma till slutsatsen att ytterligare insatser behövdes. Regeringens saktfärdighet har dessvärre också fortsatt . Det var först som regeringen förmådde att tillsätta en ny utredning, en utredning som då fick i uppdrag att lämna förslag som syftade till att medicinska insatser skulle få ges till en levande människa för att möjliggöra donation efter att denna avlidit. Slutbetänkandet från denna nya utredning överlämnades . Till slut, fru talman, kom regeringen med en proposition till . Snabbt stod det tyvärr klart, inte minst efter att larm från professionen och den väldigt aktiva och viktiga organisationen , att regeringens proposition inte höll måttet. Propositionens förslag riskerade faktiskt att motverka sitt syfte. Med regeringens dåvarande förslag skulle inte fler organdonationer möjliggöras utan snarare färre. Regeringen insåg dock sitt misstag och erkände det genom att dra tillbaka propositionen. har regeringen gjort om och gjort rätt. , ytterligare ett och halvt år senare, har vi ett förslag som kommer att göra rejäl och positiv skillnad för arbetet med organdonation och organtransplantation i . har vi en proposition med lagförslag som ger ett tydligt stöd för den organbevarande behandling som i de allra flesta fall är nödvändig för att donation över huvud taget ska vara möjlig. Sammanfattningsvis har vi nu en bra proposition på bord, men bakom oss har vi en bedrövlig process, en process som har tagit . För det tycker jag att regeringen förtjänar kritik. Avslutningsvis, fru talman, vill jag säga att jag är glad över att en majoritet i socialutskottet inte heller nöjer sig med regeringens proposition. För även om den till slut blev bra får vi inte slå oss till ro. Mer behöver göras, och kan göras, för att möjliggöra fler organtransplantationer. Mer behöver göras för att få fler att göra sin donationsvilja känd. I är 8 av 10 positiva till organdonation, men betydligt färre har gjort sin inställning känd. Mer behöver också göras för att förbättra hur vården är organiserad, liksom hur samarbetet fungerar. Därför är jag glad över de två tillkännagivanden som utskottet vill att riktar till regeringen, dels om hur det nordiska njurbytesprogrammet kan stärkas och utökas, dels om att regeringen bör se över frågan om ett uppdaterat kunskapsstöd och andra konkreta insatser för att säkerställa ett systematiskt och jämlikt bemötande samt möjlighet till uppföljningssamtal för anhöriga till avlidna organdonatorer i hela landet. Därutöver vill , liksom , och , att regeringen ska se över hur en likartad vårdstruktur kan skapas i hela i syfte att möjliggöra donation vid fler tillfällen. Det förslaget fick vi dessvärre ingen majoritet för i utskottet. Därför vill jag nu yrka bifall till reservation 4 samt i övrigt bifall till utskottets förslag. Det betänkande vi nu debatterar handlar om organdonation och är ett exempel på hur viktigt utskottets arbete är och hur viktigt det är att försöka komma framåt tillsammans i frågor som är livsavgörande. Det första förslaget till lagrådsremiss som kom från regeringen vad gäller organdonation tyckte vi inte höll måttet. Därför skickade vi tillbaka det. Lyckligtvis hörsammade regeringen det medskick som utskottet gjorde, vilket resulterade i ett avsevärt mycket bättre förslag.