bet · H901TU8 · 2022-03-25 00:00:00 — 2021/22:2952 av m.fl. (SD) yrkande 15, 2021/22:3394 av m.fl. (L) yrkande 28, 2021/22:3436 av m.fl. (M) yrkandena 28 och 29, 2021/22:3531 av (C) yrkandena 1 och 2, 2021/22:3754 av m.fl. (M) yrkandena 7 och 11, 2021/22:3881 av m.fl. (KD) yrkande 9 och 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 36. Jag vill framhålla vikten av en hållbar omställning av flygsektorn. Principen att jaga utsläppen och inte transporterna gäller även flyget eftersom det inte är flygresan i sig som är problemet utan utsläppen den genererar. För att höja omställningstempot i flygbranschen behövs åtgärder för att öka användningen av biojetbränsle i kombination med en satsning på forskning och innovation för att göra flyget mer energieffektivt och elektrifierat. Vi anser också att Swedavia bör se över ökade möjligheter till rabatter för start och landning för de bästa planen och att statliga bolag och myndigheter bör ställa krav på och klimatkompensera sina tjänsteresor. För att underlätta omställningen krävs också att staten tar sitt ansvar och bidrar. Jag anser i sammanhanget att det behöver övervägas en ökad satsning till det strategiska innovationsprogrammet för flyg (Innovair) i syfte att påskynda övergången till ett hållbart, fossilfritt och mer energieffektivt flyg samt elektrifiering. Jag vill även peka på att flera av de nordiska länderna redan har höga ambitioner när det gäller fossilfritt resande. Detta bör tas till vara och utvecklas med gemensamma ansträngningar. Därmed vill jag framhålla att bör vara ledande när det gäller fossilfritt flyg. Minskad klimatpåverkan, punkt 10 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:438 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2021/22:2952 av m.fl. (SD) yrkande 15, 2021/22:3248 av m.fl. (C) yrkande 5.2, 2021/22:3394 av m.fl. (L) yrkande 28, 2021/22:3436 av m.fl. (M) yrkandena 28 och 29, 2021/22:3531 av (C) yrkandena 1 och 2, 2021/22:3663 av m.fl. (C) yrkandena 15 och 18, 2021/22:3754 av m.fl. (M) yrkandena 1, 7 och 11, 2021/22:3881 av m.fl. (KD) yrkande 9 och 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkandena 35 och 36. Att flyga möjliggör möten mellan människor från världens alla länder, och att frakta personer eller gods med flygplan är det snabbaste transportsättet för längre sträckor. Flyg som transportslag är dessutom kraftigt subventionerat i form av skattebefriat bränsle och momsbefriade eller nedsatta biljetter. Det är således inte förvånande att flygandet ökat kraftigt i världen. Jag kan konstatera att världens snabbt växande flygindustri också har tydliga baksidor, inte minst för miljön och klimatet. Utsläppen från världens flygande har fördubblats , och om inget görs kommer utsläppen att fortsätta att växa kraftigt. Hade flygsektorn varit ett enskilt land hade den legat på topp tio bland världens värsta utsläpparländer och även i har flygets utsläpp ökat kraftigt. När det gäller åtgärder som vidtas för att minska utsläppen anser jag att den svenska flygskatten är ett välkommet steg framåt, men att detta är långt ifrån tillräckligt. Vidare kommer obligatorisk biobränsleinblandning endast att minska utsläppen i begränsad utsträckning och öppnar för nya miljöproblem om beroendet av biodrivmedel blir för stort. Till detta kommer att elektrifiering och andra tekniska lösningar ligger långt framåt i tiden. Sammantaget kan jag konstatera att alldeles för lite görs för att på allvar minska luftfartens miljö- och klimatpåverkan. Detta är oacceptabelt. Vidare har regeringen under coronapandemin subventionerat flyget t.ex. genom kreditgarantier till det delvis statligt ägda SAS, vilket har skett utan att regeringen har ställt skarpa klimatkrav på bolaget. Detta är inte på något sätt i linje med de överenskomna klimatmålen och jag anser att stöd bara bör ges till samhällsviktigt flyg och då villkoras med skarpa klimatkrav, såsom nedläggning av korta flyglinjer och harmonisering av klimatmålen med den övriga transportsektorns klimatmål. Dessa styrmedel är exempel på åtgärder som bör ingå i en handlingsplan för att minska flygets klimatutsläpp i både inrikes och internationell trafik. Mot denna bakgrund anser jag att regeringen bör återkomma med en handlingsplan för att minska flygsektorns klimatutsläpp enligt de uppsatta målen. Minskad klimatpåverkan, punkt 10 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3881 av m.fl. (KD) yrkande 9 och 2021/22:438 av m.fl. (V) yrkande 2, 2021/22:2952 av m.fl. (SD) yrkande 15, 2021/22:3248 av m.fl. (C) yrkande 5.2, 2021/22:3394 av m.fl. (L) yrkande 28, 2021/22:3436 av m.fl. (M) yrkandena 28 och 29, 2021/22:3531 av (C) yrkandena 1 och 2, 2021/22:3663 av m.fl. (C) yrkandena 15 och 18, 2021/22:3754 av m.fl. (M) yrkandena 1, 7 och 11 samt 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkandena 35 och 36. Jag kan konstatera att flyget trots pandemin och ökande kostnader är inne i en potentiell omställningsfas mot inblandning av förnybart bränsle och elektrifiering. Detta är en positiv utveckling. Jag vill peka på att den svenska flygbranschen i sin färdplan anger en målsättning om ett fossilfritt inrikesflyg 2030 och ett fossilfritt flyg både in- och utrikes . Vidare kan jag konstatera att de första elektrifierade inrikeslinjerna mellan och förbereds till 2026. För att lyckas med den ambitionen anser jag att det krävs en politisk vilja att stödja och främja snarare än den avvecklingsiver som jag anser att regeringen präglas av. I flygbranschens färdplan efterfrågas en långsiktig statlig målbild för övergången till ett fossilfritt flyg. Jag noterar att detta är en fråga som främst drivs av flygbranschen medan regeringsföreträdare på presskonferenser i stället spår att transportslaget kommer att avvecklas. Mot denna bakgrund anser jag att regeringen bör presentera en offentlig målbild för övergången till fossilfritt flyg med hållpunkterna 2030 och 2045, inkluderande ett långsiktigt mål om elflyg. Minskad klimatpåverkan, punkt 10 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3248 av m.fl. (C) yrkande 5.2, 2021/22:3394 av m.fl. (L) yrkande 28 och 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkandena 35 och 36 samt 2021/22:438 av m.fl. (V) yrkande 2, 2021/22:2952 av m.fl. (SD) yrkande 15, 2021/22:3436 av m.fl. (M) yrkandena 28 och 29, 2021/22:3531 av (C) yrkandena 1 och 2, 2021/22:3663 av m.fl. (C) yrkandena 15 och 18, 2021/22:3754 av m.fl. (M) yrkandena 1, 7 och 11 samt 2021/22:3881 av m.fl. (KD) yrkande 9. Jag vill framhålla att flyget likt andra transportslag behöver stå för sina klimatkostnader och att utsläppen från flyget behöver upphöra. Det kommer att ta än i andra sektorer, vilket gör att arbetet brådskar. Jag kan konstatera att bunkringen för inrikes- och utrikesflyget i sammantaget står för drygt koldioxidutsläpp . Till det kommer höghöjdseffekten från framför allt utrikesflyget som ger ungefär lika stor klimatpåverkan som koldioxidutsläppen. Flygets utsläpp har i motsats till de flesta andra sektorer ökat kraftigt på grund av en starkt ökad efterfrågan. Mot denna bakgrund anser jag att flygets höghöjdseffekt behöver kompenseras med negativa utsläpp. Jag anser också att samverkansplattformen för fossilfritt flyg med målet att uppnå klimatneutralitet bör återskapas för att möjliggöra en väl avvägd handlingsplan för att nå klimatmålet . Regeringen bör därför se till att samverkansplattformen för fossilfritt flyg fortsatt kan verka för målet om ett fossilfritt flyg 2045. Jag vill slutligen framhålla vikten av att söka samarbeten inom för att främja framväxten av fossilfritt flyg. Internationell samverkan för minskad klimatpåverkan, punkt 11 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3663 av m.fl. (C) yrkande 21.1 och 2021/22:3879 av m.fl. (KD) yrkande 71 och 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 32. Flyget spelar en viktig roll som transportmedel genom att det knyter ihop orter och länder och är en förutsättning för företagande och boende i hela landet. Jag vill även peka på att flyget står för en mindre del av utsläpp av växthusgaser och att flygplanen blir alltmer energieffektiva. anser jag att vi behöver finna system för att i likhet med övriga trafikslag göra flyget mer miljövänligt. Jag anser att flyget ska bära sina miljökostnader och på så sätt stimuleras till energieffektivisering och framställning av förnybara bränslen. Det EU-interna flyget omfattas av EU:s utsläppshandel, men kraven på hur det tilldelas utsläppsrätter anser jag behöver skärpas. Den inter-nationella luftfartsorganisationen nådde 2016 efter många års förhandlingar en överenskommelse om att minska utsläppen från flygtrafiken. Att den internationella flygorganisationen enats om åtgärder och mål för att minska klimatutsläppen från flyg är positivt, men måste nu vara pådrivande för att ICAO-systemet faktiskt levererar. Jag anser också att de delar av Chicagokonventionen som begränsar effektiva ekonomiska styrmedel för internationella klimatutsläpp från flyg bör revideras. Mot denna bakgrund anser jag att ska vara pådrivande inom och EU för att säkerställa genomförande av och öka ambitionerna i internationella avtal som syftar till att flyget i större utsträckning bär sina utsläpp och sin klimatpåverkan. Internationell samverkan för minskad klimatpåverkan, punkt 11 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3879 av m.fl. (KD) yrkande 71 och 2021/22:3663 av m.fl. (C) yrkande 21.1 och 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 32. Klimathotet är globalt och behöver globala överenskommelser. Jag kan konstatera att ändamålsenliga åtgärder mot flygets klimatutsläpp kan genomföras genom EU och den internationella luftfartsorganisationen . Jag vill i sammanhanget påminna om att genom EU:s påtryckningar också har enats om ett globalt marknadsbaserat styrmedel (Corsia) som reglerar det internationella flygets koldioxidutsläpp och började gälla . Flygbolagen köper utsläppskrediter som motsvarar mängden utsläpp de orsakat, och detta styrmedel låser det internationella flygets utsläpp nivå. Jag vill mot denna bakgrund framhålla att aktivt ska verka via FN, och EU för att ytterligare minska flygets klimatpåverkan på ett så kostnadseffektivt sätt som möjligt. Internationell samverkan för minskad klimatpåverkan, punkt 11 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 32 och 2021/22:3663 av m.fl. (C) yrkande 21.1 och 2021/22:3879 av m.fl. (KD) yrkande 71. Flyget har stor betydelse för människors möjlighet att studera och arbeta samt uppleva nya miljöer och kulturer. behöver utsläppen från flyget, i likhet med från andra transportslag upphöra. Det kommer att ta än i andra sektorer, vilket gör att arbetet brådskar. Jag kan konstatera att ensidiga styrmedel från svensk sida riskerar att enbart leda till att flyget flyttar till flygplatser utanför med negativa konsekvenser för svensk konkurrenskraft som följd. Därför behövs internationella lösningar. Dessvärre är internationella flygskatter svåra att införa då de kräver ändringar i som gäller för flyget. Det är därför viktigt att och EU fortsätter att arbeta för att nå internationella överenskommelser som direkt prissätter flygets koldioxidutsläpp. Jag anser att en bränslebaserad flygskatt som tar sikte på flygets faktiska utsläpp, inte på själva flygandet, bör införas inom EU genom multilaterala avtal. Därmed vill jag framhålla att regeringen bör verka för ett internationellt system där flyget betalar för sina koldioxidutsläpp. Insatser för att utveckla elflyget, punkt 12 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2952 av m.fl. (SD) yrkandena 19 och 21, 2021/22:351 av (KD) och 2021/22:3394 av m.fl. (L) yrkande 26 och 2021/22:1199 av (C), 2021/22:3074 av m.fl. (S), 2021/22:3663 av m.fl. (C) yrkandena 16 och 19, 2021/22:3679 av m.fl. (C) yrkande 27 och 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 34. Den europeiska flygsäkerhetsmyndigheten gav typcertifikat till ett elflygplan, vilket beskrivs som det första steget mot kommersiellt användande av planet. Vi finner detta mycket glädjande. Även om det finns vissa hinder för att i stor skala kunna konkurrera med den befintliga industrin menar vi att elflyget har stor potential och att forskningen om elflyg bör följas. Forskningen inom batterier och laddinfrastruktur går framåt och när energiförhållandena mellan dagens bränslen och morgondagens batterier jämnas ut kommer elflyget att vara mer konkurrenskraftigt. Vi menar att detta kan gynna eftersom svensk elproduktion är i stort sett fri från fossila utsläpp. Då eldriften är både klimatsmart och billigare än konventionell teknik skulle flyget kunna trafikera andra linjer än de som är kommersiellt gångbara. Vi anser mot denna bakgrund att regeringen bör ge , Transportstyrelsen, LFV och ett gemensamt uppdrag att analysera förutsättningarna för introduktion av elflyg i , utreda förutsättningarna för en innovationsupphandling av elflyg för upphandlade linjer med trafikplikt samt överväga ett nationellt mål för elflyg. Vi anser även att elflygets behov av infrastruktur bör inkluderas i den kommande flygplatsstrategin. Insatser för att utveckla elflyget, punkt 12 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3663 av m.fl. (C) yrkandena 16 och 19, 2021/22:1199 av (C) och 2021/22:3074 av m.fl. (S) samt 2021/22:351 av (KD), 2021/22:2952 av m.fl. (SD) yrkandena 19 och 21, 2021/22:3394 av m.fl. (L) yrkande 26, 2021/22:3679 av m.fl. (C) yrkande 27 och 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 34. Jag anser att utvecklingen av elflyget har stor bäring på frågan om tillgänglighet i hela landet. Med mindre, eldrivna flygplan kommer nya resrutter att uppstå som inte varit aktuella med en traditionell flygplansflotta. Detta ger förutsättningar för att göra mer tillgängligt och utveckla landsbygden. Vidare måste miljö- och klimatpåverkan från flyget minska för att bidra till nationella klimatmål och internationella åtaganden utan att riskera tillgänglighetsmålet. Jag vill därför underlätta introduktionen av elflyg i . En snabb teknikutveckling sker just nu inom luftfarten där el- och hybridflyg kommer att finnas på marknaden . Jag anser dock att det krävs ett större statligt engagemang för att tillvarata elflygets fulla potential. I den flygstrategi som regeringen antog 2017 behandlas elflyg endast summariskt. Vidare saknar ett politiskt mål för elflyg, men ett sådant vore önskvärt för att accelerera omställningen inom näringslivet. Jag anser att alla flygresor från svenska flygplatser ska ske fossilfritt . Det är i detta syfte också angeläget att främja innovativa projekt på området, som exempelvis Elektrisk Lufttransport i (). För att inte ska tappa ytterligare mark krävs det att regeringen agerar. Därmed anser jag att bör införa en nationell elflygstrategi. Insatser för att utveckla elflyget, punkt 12 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3394 av m.fl. (L) yrkande 26 och 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 34, 2021/22:351 av (KD) och 2021/22:2952 av m.fl. (SD) yrkande 21 och 2021/22:1199 av (C), 2021/22:2952 av m.fl. (SD) yrkande 19, 2021/22:3074 av m.fl. (S), 2021/22:3663 av m.fl. (C) yrkandena 16 och 19 samt 2021/22:3679 av m.fl. (C) yrkande 27. När det gäller flygets framtid kan jag konstatera att elektriskt flyg är intressant för de kortare flygförbindelserna och att det skulle kunna skapa en ny näringsgren. Elflyget skulle också minska flygets påverkan på stadsplaneringen genom minskat buller. Jag anser att utvecklingen av vätgasdrivet flyg är viktig sett på lite . Omställningstempot inom flygbranschen behöver dock höjas väsentligt och det är därför viktigt att det görs riktade satsningar på forskning och utveckling av elflyg. Jag vill även framhålla vikten av att se över elflygets behov av infrastruktur och dess påverkan på flygplatsstrategin. Vidare anser jag att tillsammans med flygplatsägarna och regionnätsägarna ska ges uppdraget att ta fram en plan för hur flygplatser ska kunna förberedas för elflyg. Nordiskt samarbete om elflyg, punkt 13 (M, L) av (M), (M), (L), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3394 av m.fl. (L) yrkande 27 och 2021/22:3754 av m.fl. (M) yrkande 8 och 2021/22:2952 av m.fl. (SD) yrkandena 20 och 22. Vi vill framhålla att elflygets behov av infrastruktur och dess påverkan på flygplatsstrategin samt behovet av att stödja forskning och utveckling om elflyg är viktiga områden att lägga ett ökat fokus på. Vi menar att en framtida satsning på elflyg sannolikt blir både snabbare och billigare om på ett systematiskt sätt samarbetar med övriga nordiska länder. Det land i som har kommit längst är . Vi anser att regeringen skyndsamt bör initiera kontakter med våra nordiska grannländer i en gemensam ambition att skapa en elinfrastruktur som långsiktigt bidrar till att elflygplan kan utvecklas och en nordisk marknad med elflyg kan växa fram. Därmed anser vi att regeringen bör ges i uppdrag att ta fram en strategi för en samverkan kring elflyg i . Nordiskt samarbete om elflyg, punkt 13 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2952 av m.fl. (SD) yrkandena 20 och 22 samt 2021/22:3394 av m.fl. (L) yrkande 27 och 2021/22:3754 av m.fl. (M) yrkande 8. Vi anser att elflyget har en stor potential. Genom ett gott samarbete med våra nordiska grannländer menar vi att övergången till elflyg kommer att kunna bli både billigare och mer effektiv. saknar dock ett politiskt mål för elflyg, vilket kan ställas i relation till som har ett uttalat mål i sin regeringsöverenskommelse som innebär att inrikesflyget ska vara elektrifierat 2040. Vi vill mot denna bakgrund framhålla behovet av ett utökat nordiskt samarbete för elflyg, inklusive samordning av regelverk. Vi anser vidare att det bör tas fram en handlingsplan för ett samarbete kring framtida elflyg i . Ökad säkerhet vid flygresor, punkt 14 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:145 av och (båda SD) och 2021/22:2952 av m.fl. (SD) yrkandena 7, 9 och 11–13. Vi vill inledningsvis framhålla vikten av en trygg och säker flygindustri. Vi anser att tryggheten ska ökas oavsett trafiksätt och att det ska genomföras ett omfattande säkerhetsarbete för att förebygga kapningar, attentat och triggerfaktorer samt nya typer av ideologisk brottslighet. Vi anser att säkerheten ska ökas och nya rutiner införas för att underlätta resandet både inom och utanför . Vi vill även betona behovet av att förenkla resandet som ökad säkerhet är viktigt. Detta gäller t.ex. direktlinjer från , och kanske i extra hög utsträckning resor till , men även efter utträdet ur Europeiska unionen. Vi anser att kapacitet, teknik och anslutande infrastruktur behöver ses över och byggas ut för att säkerställa särskilda direktlinjer. Vi vill vidare peka på att brottsligheten minskar när övervakningskameror används. Som ett led i att stävja det ökande våldet anser vi att personal som arbetar som t.ex. ombordpersonal på flyg men även flygplatspersonal bör ges möjlighet att bära kameror som en del av arbetsutrustningen. Bara de filmer som ska användas vid en eventuell polisanmälan bör sedan sparas medan allt annat material ska raderas. Om en konflikt eller ett brott uppstår anser vi att det skulle vara enklare att utreda vad som hänt med hjälp av dessa filmer som personalens trygghet skulle öka. Därmed vill vi se en utökad rätt att använda videokamera i tjänsteutövandet. Vi kan konstatera att flygindustri under senare har tid fått uppleva en ny typ av brottslighet där förövaren utför ett slags sabotage genom att aktivt och uppsåtligt motsätta sig flygpersonalens anvisningar och gällande säkerhetsrutiner. Detta agerande har bl.a. använts för att förhindra verkställande av utvisningar. Vi anser att det är allvarligt att vissa individer ställer sig över svensk lag. Ett problem är enligt vår mening att den nuvarande luftfartslagen inte är tillräckligt tydlig. Vi anser därför att luftfartslagen och luftfartsförordningen bör snabbutredas och förtydligas. Vi anser även att den nuvarande luftfartslagen inte är tillräckligt långtgående och att det därför bör ske en skyndsam översyn av vilka gärningar som ska anses straffbara. Mot denna bakgrund anser vi att luftfartslagen och luftfartsförordningen också behöver snabbutredas när det gäller möjligheten att öka minimistraffet enligt dessa lagar. Vi vill avslutningsvis påminna om den tragiska flygkrasch som inträffade utanför där åtta fallskärmshoppare och en pilot förolyckades. I en liknande olycka i omkom åtta personer och i ytterligare en snarlik olycka i omkom elva personer. Efter olyckan utanför fastslog haveriutredarna att det kraschade planet inte var behäftat med några tekniska fel. Olyckan förklaras i stället, något sammanfattat, med att planet var överlastat och baktungt. Bakom förloppet ligger en rad faktorer som tillsammans bidrog till att piloten tappade kontrollen över flygplanet. Att flyga med fallskärmshoppare är något som en del piloter ägnar sig åt på ideell basis . Utöver ett certifikat för privatflygning med flygplan och 200 timmars flygtid krävs det inte att piloten har någon särskild behörighet för att flyga med fallskärmshoppare. Vi anser att denna ordning medför att det vilar ett orimligt stort ansvar på respektive fallskärmsklubb och för hur verksamheten bedrivs och pilotens färdigheter. Vi kan konstatera att det förekommer lokala rutiner, krav och riktlinjer men att det inte finns någon formaliserad utbildning för piloter som flyger fallskärmshoppare. Vi anser att de tragiska olyckor som skett bör vara skäl nog för att besluta om att låta utreda om det ska krävas en formell utbildning av piloter som flyger fallskärmshoppare. En sådan utredning skulle också ge svar på om denna typ av utbildning bör utformas av och därmed bli en europeisk standard eller utarbetas som en nationell behörighet. Syftet med detta är att påtagligt öka säkerheten för kommande generationer fallskärmshoppare utan att försvåra för klubbarna att bedriva sin verksamhet. Alkoholtester för piloter och besättningspersonal, punkt 15 (M, SD, KD) av (KD), (M), (SD), (M), (SD), (SD), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2952 av m.fl. (SD) yrkande 10, 2021/22:3754 av m.fl. (M) yrkande 20 och 2021/22:3878 av m.fl. (KD) yrkande 5.