bet · H901JuU26 · 2022-05-10 00:00:00 — I partimotion 2021/22:3965 av m.fl. (L) yrkande 60 begärs ett tillkännagivande om att samtliga rättsvårdande, stödjande och omhändertagande myndigheter som arbetar med barn och unga bör få i uppdrag att inkludera brottsförebyggande arbete mot släktbaserad kriminalitet, hedersförtryck och utanförskap hos unga och deras föräldrar i sitt förebyggande arbete. I motion 2021/22:2956 av (M) yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om att utreda vilka befogenheter myndigheter och rättsväsen behöver för att kunna säkra bevis mot brottsutövare inom hederskulturen. I yrkande 8 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör se över definitionen av hedersrelaterat förtryck och våld och utreda om begränsningar i val av klädsel är ett uttryck för brott som sorterar under hederskulturens förtryck och våld. I yrkande 9 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör utreda vilka befogenheter svenska myndigheter behöver. Slutligen begärs i samma motion (yrkande 12) ett tillkännagivande om att avskaffa preskriptionstiden helt i för brott med hedersmotiv. I kommittémotion 2021/22:2562 av m.fl. (SD) yrkande 32 efterfrågas straffskärpningar i de fall våldsutövare inte kan utvisas. I kommittémotion 2021/22:3985 av m.fl. (L) yrkande 20 begärs ett tillkännagivande om att domstolsförhandlingar i hedersrelaterade brott som huvudregel ska föras bakom lyckta dörrar. Enligt 4 kap. 4 a § första stycket döms den som begår brottsliga gärningar enligt 3, 4, 6 eller 12 kap. eller enligt 24 § lagen (1988:688) om kontaktförbud mot en närstående eller tidigare närstående person för grov fridskränkning till fängelse i lägst ett och högst . Om gärningar som anges i första stycket har begåtts av en man mot en kvinna som han är eller har varit gift med eller som han bor eller har bott tillsammans med under äktenskapsliknande förhållanden, ska han i stället dömas för grov kvinnofridskränkning till samma straff. En förutsättning för att brottet ska kvalificeras som grov fridskränkning och grov kvinnofridskränkning är att var och en av gärningarna utgjort ett led i en upprepad kränkning av personens integritet och att gärningarna varit ägnade att allvarligt skada personens självkänsla. Enligt 4 kap. 4 c § första stycket döms den som genom olaga tvång eller utnyttjande av utsatt belägenhet förmår en person att ingå ett äktenskap som är giltigt i den stat där det ingås, i den stat enligt vars lag det ingås eller i en stat i vilken minst en av makarna är medborgare eller har hemvist för äktenskapstvång till fängelse i högst . Av andra stycket framgår att detsamma gäller den som på sätt som anges i första stycket förmår någon att ingå en äktenskapsliknande förbindelse, om den ingås enligt regler som gäller inom en grupp och som innebär att parterna betraktas som makar och anses ha rättigheter eller skyldigheter i förhållande till varandra, och innefattar frågan om upplösning av förbindelsen. finns det en ny straffbestämmelse om barnäktenskapsbrott. Enligt 4 kap. 4 c § tredje stycket döms den som begår en gärning som avses i första eller andra stycket mot en person som inte har fyllt för barnäktenskapsbrott till fängelse i högst . För barnäktenskapsbrott döms också den som i annat fall förmår eller tillåter en person som inte har fyllt att ingå ett äktenskap som är giltigt på sätt som anges i första stycket eller en äktenskapsliknande förbindelse enligt vad som anges i andra stycket. Detta gäller även om den som begår en sådan gärning inte haft uppsåt till men varit oaktsam beträffande omständigheten att den andra personen inte fyllt . Det är möjligt att besluta om utreseförbud som ska skydda barn från att föras utomlands i syfte att ingå barnäktenskap eller att könsstympas (31 a § lagen [1990:52] med särskilda bestämmelser om vård av unga). Ett utreseförbud utgör dels hinder mot att utfärda pass, dels skäl för att återkalla pass (7 a § och 12 § första stycket 10 passlagen [1978:302]). Det är straffbart att föra ut ett barn ur i strid med ett utreseförbud (45 § lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga). En särskild straffskärpningsgrund för brott med hedersmotiv infördes en särskild straffskärpningsgrund som innebär att det vid bedömningen av straffvärdet ska ses som en försvårande omständighet om ett motiv för brottet har varit att bevara eller återupprätta en persons eller familjs, släkts eller annan liknande grupps heder (29 kap. 2 § 10 ). Förhandling bakom stängda dörrar Förhandlingar vid domstol ska som huvudregel vara offentliga, dvs. öppna för allmänhetens insyn (2 kap. 11 § andra stycket regeringsformen och 5 kap. 1 § första stycket ). Det finns dock möjlighet att göra undantag från denna huvudregel. Om det kan antas att det vid en förhandling kommer att läggas fram en uppgift, för vilken hos domstolen gäller sekretess som avses i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), får rätten, om det bedöms vara av synnerlig vikt att uppgiften inte röjs, besluta att förhandlingen i den del som rör uppgiften ska hållas inom stängda dörrar. Även i vissa andra fall får en förhandling hållas inom stängda dörrar (5 kap. 1 § andra stycket ). Ökat skydd mot hedersrelaterad brottslighet I proposition 2019/20:131 Ökat skydd mot hedersrelaterad brottslighet, som behandlades av utskottet i betänkande 2019/20:JuU23 (rskr. 2019/20:272), gjorde regeringen bedömningen att underlåtenhet att anmäla eller annars avslöja äktenskapstvång, barnäktenskapsbrott eller vilseledande till äktenskapsresa inte bör kriminaliseras. Regeringen anförde bl.a. (s. 57) att planeringen av ett tvångs- eller barnäktenskap ofta hålls hemlig inom en snäv krets av familjemedlemmar som är starkt knutna till varandra. Det är därför tveksamt om ett underlåtelseansvar verkligen skulle leda till att fler tvångs och barnäktenskap förhindras. Vidare bör några av de mer allvarliga fallen av tvångs- och barnäktenskap falla under bestämmelsen om människohandel. För människohandel gäller redan ett ansvar för underlåtenhet att avslöja sådant brott (4 kap. 10 § första meningen ). beslutade regeringen (dir. 2019:43) att ge en särskild utredare i uppdrag att bl.a. • analysera och ta ställning till om det bör införas en särskild straffbestämmelse, med en egen brottsbeteckning, som uttryckligen tar sikte på hedersrelaterat våld och förtryck • lämna förslag på en sådan reglering oavsett ställningstagande när det gäller frågan om huruvida ett särskilt hedersbrott bör införas • om utredaren bedömer det ändamålsenligt, lämna förslag på hur ett effektivare straffrättsligt skydd mot hedersrelaterat våld och förtryck kan åstadkommas på något annat sätt • överväga hur preskriptionstiden för sådan brottslighet bör beräknas och ta ställning till om särskilda preskriptionsregler bör gälla om brott har begåtts mot en person • analysera svensk domstols behörighet att döma över sådan brottslighet begången utomlands • lämna förslag på nödvändiga författningsändringar. Utredningen, som antog namnet (Ju 2019:05), presenterade sina förslag i utredningsbetänkandet Ett särskilt hedersbrott (SOU 2020:57). Utredningen bedömer att det finns ett behov av att markera ytterligare i straffsystemet att hedersrelaterat våld och annat sådant förtryck är oacceptabelt. Det behöver därför införas en särskild brottstyp som tar sikte på upprepade hedersrelaterade gärningar som riktar sig mot samma brottsoffer. Regeringen överlämnade propositionen 2021/22:138 Ett särskilt brott för hedersförtryck till . I propositionen anger regeringen att hedersrelaterat våld och förtryck måste bekämpas med kraft. har en rad åtgärder vidtagits för att motverka hedersrelaterat våld och förtryck. Fler åtgärder behöver dock vidtas. Regeringen föreslår därför att det införs ett nytt brott i med beteckningen hedersförtryck. Brottet innebär att en särskild strängare straffskala införs för den som upprepat begår vissa brottsliga gärningar mot en person med ett hedersmotiv och där gärningarna utgjort led i en upprepad kränkning av personens integritet och varit ägnade att allvarligt skada personens självkänsla. Straffet föreslås vara fängelse i lägst ett och högst . I propositionen konstaterar regeringen att (SOU 2020:57) kom fram till att det inte finns tillräckliga skäl att frångå huvudregeln om preskription. Regeringen anför att precis som utredningen framhåller skulle en särreglering innebära att alla de enskilda brottstyperna som konstituerar brottet hedersförtryck också skulle behöva särregleras. Vidare har genomfört en större översyn av preskriptionsbestämmelserna (se SOU 2021:90 En översyn av den straffrättsliga regleringen om preskription). Beredningen av förslag bör inte föregripas. Mot den bakgrunden instämmer regeringen i utredningens bedömning att allmänna regler om preskription bör gälla för det nya brottet hedersförtryck. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Utskottet ställde sig bakom regeringens lagförslag om ett särskilt brott för hedersförtryck (bet. 2021/22:JuU17). Uppdrag om att stärka barnahusens kompetens om hedersrelaterat våld och förtryck Regeringen gav i uppdrag att genomföra utbildningsinsatser om hedersrelaterat våld och förtryck och dess olika uttrycksformer barnäktenskap, tvångsäktenskap och könsstympning för landets barnahusverksamheter (S2018/03927/JÄM). Inom ramen för uppdraget skulle även samla in och sprida erfarenheter från barnahusverksamheternas utredningsarbete av hedersrelaterad brottslighet. Uppdraget skulle slutredovisas . beslutade regeringen att förlänga uppdraget till . Förlängningen berodde på spridningen av det nya coronaviruset. fick ett utökat uppdrag att samla in och sprida goda exempel på hur kunskapen om hedersrelaterat våld och förtryck omsatts i praktik samt att genomföra insatser för att kunskapen ska få genomslag i verksamheterna. Uppdraget skulle genomföras i samverkan med länsstyrelserna. redovisade Slutrapport av uppdrag om att stärka Barnahusens kompetens om hedersvåld och förtryck. Pågående arbete i övrigt Av regleringsbrevet för framgår att myndigheten ska redovisa det utvecklingsarbete som bedrivs i organisationen i syfte att förbättra förmågan att utreda brott med hedersmotiv, inklusive könsstympning, äktenskapstvång och barnäktenskapsbrott. ska även redovisa hur myndigheten följer upp och säkerställer att aktuella metodstöd och riktlinjer för utredningsarbetet tillämpas. Uppdrag att förbereda inrättandet av ett nationellt mot hedersvåld och förtryck Vid i finns det nationella kompetensteamet mot hedersrelaterat våld och förtryck. Av regeringsbeslut (A2020/02708/JÄM) framgår att regeringen avser att inrätta ett permanent nationellt sektorsövergripande vid i och ger därför i uppdrag att förbereda inrättandet av detta. Till det nationella kompetenscentrets uppgifter ska höra att • ge råd och vägledning på generell nivå till vuxna, unga och barn som själva är utsatta eller riskerar att utsättas för hedersvåld samt deras anhöriga • stödja kommuners, regioners och statliga myndigheters samordning av insatser till utsatta • ge råd och förmedla kunskap om hedersvåld till yrkesverksamma • stödja kommuner och regioner i deras arbete att kartlägga förekomst av hedersvåld, planera verksamhet samt att införa, följa upp och utvärdera kvalitetssäkrade arbetssätt och metoder för att förebygga hedersvåld och erbjuda stöd till enskilda utsatta • regelbundet undersöka omfattningen av hedersvåld i samt utvecklingen av samhällets insatser på området • samla och sprida kunskap om förebyggande arbete mot hedersvåld liksom långsiktigt stöd baserat på forskning och beprövad erfarenhet • främja övergripande informationsutbyte mellan nationella myndigheter i frågor om hedersvåld. i redovisade vilka åtgärder som vidtagits och en plan för det fortsatta arbetet med kompetenscentret i 2021:15 Delredovisning och plan – Uppdrag att förbereda inrättandet av ett nationellt kompetenscentrummot hedersrelaterat våld och förtryck. ska redovisa uppdraget i dess helhet . Myndighetsgemensamt uppdrag om information och vägledning i arbetet mot hedersrelaterad brottslighet Genom regeringsbeslut (A2020/02649/JÄM) fick Nationella kompetensteamet mot hedersrelaterat våld och förtryck vid i i uppdrag att samordna de gemensamma myndighetsinsatser som beskrivs i uppdraget för att främja tillämpningen av de nya bestämmelser mot hedersrelaterad brottslighet som trädde i kraft . , (Barnafrid – Nationellt ), , och fick i uppdrag att –2022 genomföra de gemensamma insatser som beskrivs i uppdraget. I beslutet anges bl.a. följande om uppdraget. Nationella kompetensteamet ska ta fram information om den nya lagstiftningen och det rättsliga skyddet mot hedersrelaterat våld och förtryck. Denna del av uppdraget ska genomföras i samverkan med . Uppdraget innefattar att genomföra en målgruppsanalys och att därefter ta fram och sprida information till barn och unga och deras anhöriga. Informationen ska tas fram på lämpliga språk. Motsvarande information ska tas fram och spridas till vuxna som i sitt yrke arbetar med barn och unga. Nationella kompetensteamet ansvarar efter redovisning av uppdraget för att hålla materialet tillgängligt och uppdaterat. ska Nationella kompetensteamet sammanställa ett samordnat stöd i form av en myndighetsgemensam vägledning för personal inom socialtjänst, hälso- och sjukvård, skolväsendet och polis för att förhindra och förebygga att barn lämnar landet för att giftas bort, könsstympas eller utsättas för olika former av hedersrelaterat våld eller tvång. Vägledningen ska också omfatta ovan nämnda aktörers arbete och ansvar när barn och vuxna av sådana skäl blir utsatta utomlands. Vägledningen ska belysa hela samverkanskedjan mellan berörda myndigheter avseende både den förebyggande och den transnationella dimensionen. I uppdraget ingår också att sprida vägledningen till relevanta aktörer. ska ta fram underlag till och kvalitetssäkra de delar av vägledningen som rör socialtjänst, hälso- och sjukvård. , , och ska i relevanta delar aktivt bistå Nationella kompetensteamet och i framtagandet av informationsmaterial. Samtliga ovan nämnda myndigheter ska också aktivt bistå Nationella kompetensteamet i framtagande av den myndighetsgemensamma vägledningen, liksom i dess arbete med underlag till vägledningen. Samråd ska även ske med och civilrättsliga ärenden vid (UD KC). Uppdrag att utreda ett utvidgat reseförbud för barn gav en utredare i uppdrag att analysera och ta ställning till om det, i syfte att motverka att barn far illa, finns behov av att utvidga tillämpningsområdet för utreseförbudet (S2021/02072). Utredaren ska även ta ställning till hur ett utvidgat tillämpningsområde i så fall bör se ut. Vidare ska utredaren analysera och ta ställning till om utreseförbud ska registreras i efterlysningsregister samt om det bör vidtas åtgärder för att motverka att ett barn som har utreseförbud kan lämna med hjälp av ett nationellt identitetskort. Därutöver ska utredaren analysera och ta ställning till om det ska införas en underrättelseskyldighet för socialnämnder och domstolar i förhållande till i fråga om utreseförbud. Uppdraget ska vara slutfört . Skärpta straff för våld och andra kränkningar i nära relationer Regeringen överlämnade proposition 2021/22:217 Skärpta straff för våld och andra kränkningar i nära relationer. Regeringen föreslår följande straffskärpningar: • Minimistraffet för grov fridskränkning och grov kvinnofridskränkning höjs från fängelse till fängelse . • Straffet för överträdelse av kontaktförbud skärps så att böter tas bort från straffskalan. • Mindre allvarliga överträdelser av kontaktförbud ska inte längre vara fria från straff utan i stället straffas med böter. Regeringen föreslår även följande: • Förtal och grovt förtal ska kunna ingå som ett led i dels grov fridskränkning och grov kvinnofridskränkning, dels olaga förföljelse. • Ett utvidgat kontaktförbud ska kunna förenas med villkor om elektronisk övervakning som en förstahandsåtgärd. • Det s.k. väsentlighetskravet för kontaktförbud avseende en gemensam bostad och för särskilt utvidgat kontaktförbud tas bort. ställde sig bakom regeringens förslag (bet. 2021/22:JuU8). Lagändringarna trädde i kraft . Regeringens åtgärdsprogram för att bekämpa mäns våld mot kvinnor 2021–2023 presenterade regeringen ett åtgärdsprogram med 99 åtgärder för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor. Flera av åtgärderna är särskilt inriktade på att förebygga och bekämpa hedersrelaterat våld och förtryck. Av information på regeringens webbplats framgår bl.a. följande. - En av åtgärderna i Åtgärdsprogrammet är punkt 72: Utredningen om åtgärder mot kontroller av flickors och kvinnors sexualitet. Regeringen tillsatte utredningen för att utreda vilka åtgärder som behöver vidtas för att motverka att flickor och kvinnor utsätts för olika former av begränsningar och kontroller av sin sexualitet. En särskild utredare ska inhämta kunskap om förekomsten av så kallade oskuldskontroller, utfärdande av oskuldsintyg, hymenoperationer och liknande fenomen och ta ställning till hur skyddet mot denna form av otillbörlig kontroll av flickors och kvinnors sexualitet kan stärkas och hur lagstiftningen kan ändras. - presenterade regeringen också en rad andra satsningar mot hedersrelaterat våld och förtryck, bland annat ett uppdrag till Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd (MFoF) om föräldraskapsstödjande insatser. MFoF ska inhämta kunskaper och erfarenheter från en rad olika myndigheter och vid behov föra dialog med regioner, kommuner samt organisationer inom civilsamhället. Särskilt fokus ska ligga på aktörer som verkar nära familjer, till exempel mödra- och barnhälsovården, BUP, elevhälsan och öppna förskolan. - gav regeringen i uppdrag att kartlägga och sprida kunskap om erfarenheter av våld och förtryck i utlandet. Uppdraget omfattar hedersförtryck och annat våld och förtryck som personer med koppling till har erfarit under utlandsvistelse. Uppdraget syftar till att sammanställa och analysera individers berättelser i syfte att bidra till utvecklingen av förebyggande och behandlande insatser i . - togs även beslut om ett uppdrag till Inspektionen för vård och omsorg () med ett särskilt fokus på arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck. Det gäller ett uppdrag om förstärkt och utvecklad tillsyn av och hälso- och sjukvårdens arbete mot mäns våld mot kvinnor, våld i nära relationer och hedersrelaterat våld och förtryck. - har också fått i fortsatt uppdrag att utveckla kompetensen om hedersrelaterat våld och förtryck inom myndigheten, samt det våldsförebyggande arbetet bland pojkar, unga män och ungas partnerrelationer – inklusive kunskap om destruktiva maskulinitetsnormer. - En annan betydande åtgärd för arbetet mot det hedersrelaterade våldet och förtrycket, som genomfördes inom ramen för budgetpropositionen , var att regeringen beslutade att kompetensteamet mot hedersrelaterat våld och förtryck blir kvar permanent. i fick även i uppdrag att förbereda inrättande av ett nationellt om hedersrelaterat våld och förtryck. - Regeringen har vidtagit flera straffrättsliga lagstiftningsåtgärder för att stärka skyddet för de som utsätts för hedersrelaterat våld och förtryck. Bland annat har en straffskärpningsgrund för hedersbrott införts, som innebär att den som begår brott med hedersmotiv ska dömas hårdare. - Alla barn har rätt till en trygg uppväxt. Ett utreseförbud har införts för att skydda barn från att föras utomlands i syfte att ingå barnäktenskap eller könsstympas. infördes också ett särskilt barnfridsbrott, som innebär att det är olagligt att låta barn bevittna vissa brott som sker i nära relation, exempelvis när en förälder slår eller hotar den andre föräldern. - För att stärka skyddet mot våld och andra kränkningar i nära relationer har regeringen dessutom skärpt straffen för grov kvinnofridskränkning och överträdelse av kontaktförbud, lagändringar som trädde i kraft . Regeringen har också tillsatt en utredning som ska se över lagstiftningen med den så kallade mängdrabatten för att säkerställa att straffet står i proportion till brottslighetens allvar även för den som begår flera brott. Utvisning på grund av brott – ett skärpt regelverk Regeringen överlämnade propositionen Utvisning på grund av brott – ett skärpt regelverk (prop. 2021/22:224) till . I propositionen föreslås bl.a. att domstolen inte längre ska beakta det men som utlänningen förorsakas genom utvisningen vid straffmätningen och val av påföljd. Propositionen bereds av socialförsäkringsutskottet. Vid fjolårets beredning från allmänna motionstiden /21 föreslog utskottet ett tillkännagivande om att det bör bli brottsligt att låta bli att anmäla eller avslöja äktenskapstvång och barnäktenskap (bet. 2020/21:JuU27 s. 28 f.). Utskottet anförde följande. Hedersbrottslighet präglas inte sällan av en tystnadskultur i förhållande till myndigheter och polis. En kriminalisering av underlåtenhet att anmäla eller annars avslöja äktenskapstvång och barnäktenskap skulle enligt utskottets mening kunna bidra till att motverka tystnadskulturen. Detta genom att belägga den som har kännedom om det förestående brottet med ett straffansvar. Det skulle synliggöra kollektivets ansvar för att tvångsäktenskap tillåts, och bidra till att fler som har kännedom om ett förestående tvångsäktenskap känner sig förpliktigade att ingripa eller informera myndigheter om vad som pågår. En sådan åtgärd skulle således kunna ha betydelse för möjligheten att i större utsträckning förebygga att tvångsäktenskap ingås. Vad utskottet nu har anfört bör ge regeringen till känna. följde utskottets förslag (rskr. 2020/21:345). I skrivelse 2021/22:75 (s. 119 f.) anför regeringen att en särskild utredare gavs i uppdrag att analysera och ta ställning till om underlåtenhet att anmäla eller på annat sätt avslöja äktenskapstvång och barnäktenskapsbrott bör kriminaliseras, och, oavsett ställningstagande i sak, lämna förslag som innebär en sådan kriminalisering (dir. 2021:98). Uppdraget ska redovisas . Punkten är inte slutbehandlad. Som framgår ovan riktade ett tillkännagivande till regeringen om att kriminalisera underlåtenhet att anmäla eller annars avslöja äktenskapstvång och barnäktenskapsbrott. Regeringen har också gett en särskild utredare i uppdrag att analysera och ta ställning till om underlåtenhet att anmäla eller på annat sätt avslöja äktenskapstvång och barnäktenskapsbrott bör kriminaliseras, och, oavsett ställningstagande i sak, lämna förslag som innebär en sådan kriminalisering. Utskottet är därför inte berett att ställa sig bakom några sådana tillkännagivanden som begärs i motionerna 2021/22:606 (M) och 2021/22:3785 (M) yrkande 25 och avstyrker motionerna. Som framkommer ovan pågår ett omfattande arbete på hedersbrottsområdet bl.a. när det gäller reseförbud för barn. Utskottet finner därför inte skäl att på sätt som efterfrågas i motion 2021/22:3788 (M) yrkande 12 ta initiativ till inrättande av en särskild enhet mot tvångsäktenskap. I motion 2021/22:2591 (V) yrkande 13 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör ge Brå i uppdrag att kartlägga omfattningen av hedersrelaterat förtryck. Utskottet konstaterar att det nationella som ska inrättas vid i kommer att ha i uppdrag att regelbundet undersöka omfattningen av hedersvåld i samt utvecklingen av samhällets insatser på området. Det kommer vidare att ingå att stödja kommuner och regioner i deras arbete att kartlägga förekomst av hedersvåld. Det saknas därför anledning för utskottet att vidta några sådana åtgärder som motionärerna efterfrågar. Utskottet avstyrker därför yrkandet i motionen. Det har inte framkommit några sådana omständigheter som ger utskottet anledning att ta något initiativ till att samtliga rättsvårdande, stödjande och omhändertagande myndigheter som arbetar med barn och unga bör få i uppdrag att inkludera brottsförebyggande arbete mot släktbaserad kriminalitet och förtryck och utanförskap hos unga och deras föräldrar i sitt förebyggande arbete. Utskottet avstyrker därför motion 2021/22:3965 (L) yrkande 60.