· H901MJU14 · 2022-02-02 14:42:01 — Trots detta ökar livsmedelsfusket i som vår livsmedelskontroll har blivit bättre på att upptäcka och förhindra fusket. Vi kan tyvärr konstatera att vi inte håller samma tempo som fuskarna. Kan vi känna oss trygga med maten vi äter vid middagsbordet? Tyvärr har vi nog alltmer förlikat oss med tanken att det vi äter kanske inte alltid är så bra som vi tror. Sakta smyger sig tanken in att det är svårt att ha koll på maten, så låt gå! Men låt-gå-metodiken kan vi inte ha kvar. Vi behöver höja lägstanivån. Vi som konsumenter ska inte behöva sänka vår tilltro till våra svenska livsmedel eller till det vi bestämmer oss för att importera från EU eller andra länder. När fusket blir alltmer organiserat och rör sig, inte bara över kommungränser utan även mellan våra länder, behövs åtgärder på nationell nivå. Därför behövs en nationell kontrollstyrka. Vi går här samman med . Det är viktigt att komma till rätta med det systematiska och växande livsmedelsfusket vi ser . Det behöver tas ett helhetsgrepp för att se vilka insatser som behövs på nivå och på ett nationellt plan. Vi ska inte sänka vår lägstanivå - icke! Vi ska kämpa för att vi ska kunna äta vår mat utan att känna oro. Vi har ju tillräckligt med bekymmer att oroas över, eller hur? Det är en sak för oss konsumenter att hålla reda på maten vi ställer på vårt bord hemma. Det är en annan sak att hålla koll på de produkter som vi äter på restaurangen. Det blir svårare där. Vi kan förstås som konsumenter ställa krav och fråga restaurangen där vi äter vad det är för kött vi har på tallriken och varifrån det kommer. Men vore det inte enklare om man kunde se på menyn vilket ursprung köttet har? Då ser vi också när vi värnar den svenska köttproduktionen, som är så bra. Det handlar om att ta hand om den och om att prioritera den mer. Vi har ett fantastiskt land. Vi har många goda regler och lagar. Men när det kommer till det stora problemet med matsvinnet - det är jättestort, och det växer - behöver vi uppmuntra våra medborgare till att börja tänka mer själva. Givetvis är det fullt möjligt. Vi har den tron på människan. var livet, tänker jag när jag ser tillbaka, bättre . Det är inte ofta man hör en liberal säga det: att det var bättre . Men i det här avseendet tänker jag i alla fall på hur det var hemma på gården. Vi hade ingen bästföremärkning på mjölkhinken, som vi hämtade från ladugården. Vi ställde den i kylen. Mjölken gick åt. Vi tog inte in mer än vad vi behövde, även om vi fyra bröder drack, typ, en hink var . Det var ju godare än vatten. Vi behöver alltså uppmuntra människor till att tänka själva. Man behöver inte ta mer än vad man behöver. Äggen från hönsgården gick alltid åt. De var så goda och för värdefulla för att förspillas. Självklart såg vi till att äta upp dem. Vi var alla hungriga. I potatiskällaren frampå vårkanten fick vi lära oss, speciellt av min farfar, att även ruttna potatisar går att äta. Man tar bara bort det som är ruttet och det som sticker ut. Sedan går de att koka. Det fanns inget bästföredatum. Det fanns inga exakta gränser. Det fanns bara sunt bondförnuft. Det är så naturen fungerar. Vi ska känna, smaka, se och lukta för att veta vilken mat vi kan äta. Vi behöver ta krafttag för att komma tillbaka till hur vi gjorde då vi levde mer nära våra djur och vår natur - ja, tillbaka till sunt liberalt bondförnuft. Matsvinnet behöver begränsas. Vi behöver återvinna den kunskap och den inställning till maten som mer och mer går förlorad - detta genom insatser för att informera om vad olika livsmedel har för livslängd. vet inte alla skillnaden mellan till exempel bästföredatum och sista förbrukningsdag. Med en större informationsinsats kan man även komma till rätta med det. Med en förändrad datummärkning - det skulle exempelvis kunna stå: minst hållbar till - skulle det med allra största sannolikhet bli mindre matsvinn, och det skulle värna vårt klimat. Jag skulle vilja utveckla detta mycket mer: Käre lille vän! Det går att äta. Slutligen vill jag sälla mig till den skara som vill lyfta fram att det är hög tid att växla upp livsmedelsberedskapen i vårt land. Den bollen ligger , som vi har varit inne på, hos regeringen. Som liberaler fäster vi vikt vid att vi ska kunna både exportera och importera livsmedel, särskilt mellan medlemsstaterna i EU. Vi ser att vi behöver jobba så att vi inte sluter oss i EU när krisen kommer, vilket vi har upptäckt under pandemin. Vi ska hålla det öppet inom EU och stötta och hjälpa varandra. Dagens energikris visar att vi är ett sårbart land i sådana här lägen när det gäller just livsmedel. Vi har även stora möjligheter att själva producera handelsgödsel i vårt land, inte bara . Vi är totalt beroende av import av det, från till exempel . Vi behöver ha både nyktra och långsiktiga ögon när det gäller hur vi kan säkerställa livsmedelsberedskapen i vårt land. Det blir väl lite folkpartistförnuftigt att jag nu uppmanar oss här i att ta ett djupt andetag när det gäller den situation vi är i. Vi behöver inte sitta stilla i båten, men vi behöver hitta breda politiska lösningar framåt, som inte kommer lättvindigt. Jag ser fram emot att hitta en bred uppslutning här i kring detta, för regeringar kommer och går, men maten måste alltid stå på bordet. Livsmedel är någonting som berör alla människor och som verkligen engagerar. En fråga som är väldigt viktig är frågan om hur produktionen av livsmedel påverkar klimatet och den biologiska mångfalden. Det är många som har fått uppfattningen att väljer man ett livsmedel före ett annat klarar vi klimatet. Men så enkelt är det inte. Det viktigaste är inte vilket livsmedel vi äter utan hur det är producerat. Det viktiga är också, apropå det som ledamoten före mig talade om, att minska matsvinnet. Jag tänker prata lite grann om hur våra livsmedel produceras. I en rapport som kom alldeles från sägs att ekologiskt lantbruk skulle kunna vara dåligt. Den rapporten citeras friskt bland ledarskribenter runt om i just . Det heter i rubriker att ekologiskt kan skada miljön mer än det konventionella. Det stämmer inte. Rapporten är inte återgiven på ett korrekt sätt. Så här står det i rapporten: Om miljöpåverkan relateras till en åkerareal tyder resultaten på att ekologisk odling ger mer biologisk mångfald, lägre växtnäringsförluster och mindre växthusgasutsläpp. Det är alltså bättre för den biologiska mångfalden. Det ger mindre övergödning. Och det ger bättre klimatnytta. Om miljöpåverkan i stället relateras till skördens storlek är ekologiskt jordbruk bättre när det gäller biologisk mångfald. Men enligt rapporten är det lite svårare att dra några slutsatser kring de andra punkterna. Utifrån denna osäkerhet spekulerar man i rapporten om att ekologiskt kanske skulle kunna vara sämre ur klimatsynpunkt, men det finns inga fakta. Man utgår helt enkelt från att mer mark skulle behövas för en högre produktion. Att räkna på fiktiva utsläpp på detta sätt gör man inte någon annanstans i jordbruksforskningen eller klimatforskningen. Det skulle nämligen innebära att en lantbrukare som odlar bönor skulle pekas ut som klimatbov jämfört med spannmålsodlaren som odlar vete. Veteskörden är ju större än bönskörden. Bonden i skulle vara en klimatbov eftersom den har mindre skördar än vad bonden i har. Detta är vad fiktiva utsläpp handlar om, och den typen av matematik är inte möjlig att lita på. Ekologiskt jordbruk är ett jordbruk med bättre miljöprestanda räknat per areal. Faktum är att det behövs fler lantbrukare i hela och uppodling av större arealer för att man ska kunna odla mer. Det behövs när vi har ekologisk produktion, och det är en enorm miljövinst för . Jordbruksmarker som växer igen kan tas i bruk. Faktum är att naturbetesmarker kan betas i större utsträckning. Det är också sant att de ekologiska lantbrukarna är de lantbrukare som har mest betade naturbetesmarker. Det ska de lantbrukarna ha all heder för. Det här hänger ihop med självförsörjningsförmåga. Det är inte bara självförsörjningsgraden av svenska livsmedel som behöver öka, utan vi behöver också ett större fokus på hur svenskt jordbruk bättre ska bli försörjt av inhemska insatsmedel och fossilfri energi. I jordbruket finns ett mycket stort beroende av importerad diesel och handelsgödsel - som bland annat tillverkas av rysk naturgas - och import av bekämpningsmedel. Beroendet är stort även av importerade maskiner och delvis också av arbetskraft. Alla de här sakerna gör lantbruket sårbart i händelse av kris, och därför vill jag yrka bifall till reservation 13 om att öka självförsörjningsgraden. Självförsörjningsförmågan har också med ekologiskt jordbruk att göra. Ekologiska lantbrukare ligger i framkant när det gäller att använda de platsgivna resurserna på gården och är inte beroende av starkt klimatpåverkande handelsgödsel alls. Det gör att de också kan vara en resurs att ha med i omställningen till ett grönt samhälle. Vi har pratat mycket i miljö- och jordbruksutskottet om just behovet av att stärka det civila försvaret, och det är tack vare idoga strävan inom försvarspolitiken som vi nu ser satsningar på både livsmedel och vatten inom civilförsvaret. Vi behöver också säkerställa en utveckling kring svensk fossilfri gödsel, och i Miljömålsberedningen kom det förslag om en kvotplikt för att inlemma mer fossilfri gödsel i gödseln. Det här är väldigt bra förslag! Ekologiskt lantbruk handlar också om rent vatten. Vatten är vårt viktigaste livsmedel. Det finns stora problem, även i , med att vattentäkter förorenas av bekämpningsmedel från konventionella jordbruksmarker. Det är en självklarhet att den lantbrukare som avstår från att använda kemiska bekämpningsmedel i sin produktion också bidrar till en giftfri miljö. Just nu befinner sig lantbruket i en kris, och mitt i den här krisen tvingas ekolantbrukare att betala för dispenser och krisundantag till svenska myndigheter. Jag hoppas att regeringen är beredd att ta kostnaderna för det strul som uppstår när nya livsmedelsregler för ekologiskt ska införas. Det ska inte drabba ekolantbrukarna som en extra smäll just i det här krisläget. Det är många ledamöter som har pratat om krisen, och från sida vill vi slå fast att även vi vill stärka det svenska lantbruket. Vi anser att det initiativ som ligger i finansutskottet måste hanteras klokt. Det behövs en grön satsning på lantbruket i det här svåra ekonomiska läget. Men vill också göra en större satsning och en omfördelning från städer till landsbygd rent generellt, bland annat för att stärka landsbygdens förutsättningar och ekonomiska bärkraft. Vi behöver stötta människor ekonomiskt för att klimatomställningen ska vara rättvis och hållbar. EU har ett system med skyddade beteckningar för att skydda unika kunskaper, traditioner och miljö- och jordbruksförhållanden. I många delar av har det här systemet utvecklats väldigt starkt och har främjat den turistnäring som ger mer matrelaterade affärsnyttor för många aktörer. I har systemet inte utvecklats lika starkt. ska jag besöka för att diskutera hur svensk mat och svensk livsmedelsstrategi kan förbättras. Vi vet ju allihop att landsbygden och lantbruket kanske blir en av de riktigt stora frågorna i nästa val. Då är det viktigt att den debatten inte bara kommer att handla om energi och el utan också om hur fina livsmedel från svenska lantbrukare och livsmedelsföretag kan produceras i hela landet med skonsamma metoder och med större miljönytta. Vi har haft stora diskussioner om el och energipriser. Vi är väldigt många som är engagerade för att de svenska hushållen ska få ett starkare stöd. Det handlar om omställning men också om krisstöd. Jag vill ändå bara påminna om att det också finns ett väldigt starkt behov i de svenska småföretagen, inte minst inom livsmedelsindustrin. Småföretagare som bagerier och bryggerier har också påverkats mycket hårt av energipriserna, och därför anser vi från att man aldrig får glömma småföretagen. Tack, ledamoten, för anförandet! Jag tänkte på det jag pratade om i mitt anförande, nämligen historieskrivningen. Jag tycker att det är så intressant att få med hur det blev som det blev. Jag tänker på att det faktiskt var , dåvarande landsbygdsministern, som lyfte fram det här i dåvarande alliansregeringen, och så blev till. Den stod färdig 2015. Sedan kom nästa landsbygdsminister , och vad gjorde han? Jo, han tog till sig detta och ville ha en livsmedelsstrategi som flera av oss var med och förhandlade om. Som jag sa upplevdes det väldigt positivt. Jag vet att en bonde sa till mig: Äntligen! kan jag investera! Det säger han inte , kan jag säga. Så här efteråt har det inte blivit mycket av'et. Dock säger livsmedelsstrategin att lönsamheten ska öka, att konkurrenskraften ska stärkas och att självförsörjningen med livsmedel ska öka. Jag vet att er ledamot som var med i utredningen tryckte väldigt mycket på att självförsörjningen skulle öka. Det var en sak som våra två partier hade gemensamt, för vi tyckte också att det var viktigt. Vi ser ju hur dåligt det har blivit och hur det inte har blivit bättre . Frånsett har ni nu suttit vid regeringsmakten. Jag tänker på konkurrenskraften. Det är ett ord som jag vet att ledamoten inte tycker om. Men det är ett ord som finns där, och jag tycker att det är viktigt att lyfta fram att våra bönder behöver ha en likvärdig konkurrenskraft som bönderna i övriga . Tack, , för frågan! När det kommer till historieskrivningen kan jag säga att jag jobbade för språkrör 2008-2009, och det var första gången som drev på för att det behövdes en svensk livsmedelsstrategi. har alltså legat i framkant i de här frågorna . Det är helt riktigt att jag är helt enig om att vi måste ha ett starkare fokus på självförsörjningsfrågorna, både när det gäller självförsörjning med mat och självförsörjning och minskad sårbarhet i jordbruket. Så får vi mer inhemskt producerad fossil energi till jordbruket, och så blir jordbruket också bättre på att ta hand om gödselmedel och sådant som kan tillverkas i fossilfritt. Jag tycker att livsmedelsstrategin behöver ses över och revideras, och det är också någonting som utredaren för ett fossiloberoende lantbruk, , har föreslagit. Det tycker jag att vi i miljö- och jordbruksutskottet ska ta hand om. Sedan var det frågan om konkurrenskraft och svenskt jordbruk. Vet ni alla, och fru talmannen, att det svenska jordbruket är konkurrenskraftigt när det gäller några produkter, nämligen norsk lax, sprit och godis? Det här gynnar inte de svenska lantbrukarna. Det är inte konkurrenskraften som driver utvecklingen i svenskt jordbruk utan det är lönsamheten för lantbrukare och småföretag. Jag tackar ledamoten för hennes svar. Jag vet att många bönder lyfter fram att i jämförelse med övriga har konkurrenskraften inte stärkts på något sätt. Det ska bli intressant att se om det har blivit någon verkstad under dessa år. Nej, tvärtom, det har inte blivit någon verkstad, utan konkurrenskraften har tydligt minskat. En annan fråga som jag ändå tycker är viktig är att det fortfarande i står att jordbruk är en miljöfarlig verksamhet. Ledamoten och jag har pratat om denna fråga tidigare. Då satt i regeringen. Jag vädjade då till ledamoten att hon skulle propagera för att som regeringsparti skulle arbeta för en ändring. När det väl kom till beslut i , vem var det som röstade för att det skulle bli en ändring? Jo, det var , . Det var vi tre som sa att vi vill ändra detta. När det kom till kritan i pratet om en förändring hörde vi inte att försökte göra en ändring. Jag har följande fråga till ledamoten: att i opposition verka för en ändring? Det är inte rätt att det ska vara så för våra svenska jordbrukare. Det här skulle vara en livsmedelsdebatt, men det är lätt att det blir en jordbruksdebatt. Men låt oss se på livsmedlen i produktionen i lantbruket, och då är miljön en viktig fråga. Svenska sjukhus finns också med i eftersom där hanteras inte bara patienter som ska bli friska utan också miljöfarliga ämnen av olika slag. Det är reglerat i . Precis samma sak är det med lantbruket. Till exempel behöver bekämpningsmedel hanteras på ett korrekt sätt, och utsläpp måste regleras. Energi ska användas på ett rimligt sätt. Allt detta finns reglerat i vår lagstiftning. Miljöfrågor påverkar lantbruket. Man agerar inte miljöfarligt eller är en miljöbov bara för att jordbruket finns med i . Det är en missuppfattning som sprider i . Apropå vad har fört fram i vill jag kommentera att så hårt driver på om att minska möjligheterna för en växande bioekonomi genom att spola reduktionsplikten. Med förslag, som han har pratat om i , skulle klimatutsläppen öka med mellan . Det är allvarligt. Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet i sin helhet. debatterar vi livsmedelspolitik. Det handlar om vilken mat vi lägger på våra tallrikar men också om matens väg dit, hela vägen från jord till bord. Det handlar också om framtidens livsmedel och produktion, hållbarhet, jobbskapande och en konkurrenskraftig livsmedelskedja. Det finns en stor samsyn om riktningen för en svensk livsmedelsproduktion genom livsmedelsstrategin. Det övergripande målet för strategin är en konkurrenskraftig livsmedelskedja där den totala livsmedelsproduktionen ökar som relevanta nationella miljömål nås i syfte att skapa tillväxt och sysselsättning och bidra till hållbar utveckling i hela landet. Den nationella strategin med sikte mot är den första svenska livsmedelsstrategin som också omfattar hela livsmedelskedjan. Arbetet med strategin är ett långsiktigt arbete, och vi måste koppla ihop allt det goda arbete som görs - från gårdsnivå till forskning - för att lyckas. Regeringens långsiktiga satsning på forskning och innovation är avgörande för att vi ska lyckas uppnå ett hållbart och konkurrenskraftigt livsmedelssystem. Ett mål i strategin är att konsumenterna ska ha ett högt förtroende för livsmedlen och kunna göra medvetna och hållbara val. Pålitlig och lättillgänglig information i såväl butiken som på restaurangen är då en förutsättning. Därför har regeringen fattat beslut om ursprungsmärkning för kött på restauranger och i storhushåll. har fått i uppdrag från regeringen att öka likvärdigheten i livsmedelskontrollen i hela landet. I uppdraget ingår att förenkla och underlätta för företagen så att kontrollerna effektiviseras, företagens avgifter minskar och företagens tid och resurser sparas. En fungerande livsmedelskontroll är också avgörande för att hitta och bekämpa det livsmedelsfusk som är ett växande problem. Regeringen har därför inom ramen för livsmedelsstrategin tillfört medel för för att förstärka och utveckla insatserna på detta område. Just nu råder en allvarlig situation för många av våra livsmedelsproducenter. Priset på insatsvaror har ökat, och dessutom är det svårigheter med importen av vissa insatsvaror. Utöver det drabbas våra livsmedelsproducenter av de höga el- och drivmedelspriserna. Kostnaderna för att producera mat har ökat . Jag vet att landsbygdsministern och regeringen följer och analyserar denna situation noga och nära. Det sker konstruktiva diskussioner med näringen kring läget i jordbruket och de höga kostnaderna för landets jordbrukare. Vi i utskottet kommer att få ta del av den analys som tagits fram. Det är nu än viktigare att vi konsumenter fortsätter att välja svenskt i matbutiken och på restaurangen. Vi måste fortsätta att lyfta fram mervärdet i de svenska produkterna, fortsätta att minska sårbarheten och öka vår försörjningsgrad. I utredningen om fossiloberoende jordbruk, som är ute på remiss, finns det också många intressanta förslag. Livsmedelssektorn har en stor och viktig roll i omställningen, och här sker en innovativ tillväxt. Ska bli världens första fossilfria välfärdsland är en klimatsmart och cirkulär livsmedelsproduktion en viktig pusselbit. Det gäller också frågan om att utveckla nya hållbara livsmedel. Innovation är också en nyckel till att säkra konkurrenskraft och tillväxt i livsmedelsexporten. Omställningen till ett fossilfritt lantbruk är också en av de viktigaste satsningarna för att ha en god livsmedelsberedskap. Sårbarheten gällande livsmedelsförsörjningen är stor eftersom vi till stor del är beroende av importerade insatsvaror. En trygg livsmedelsförsörjning och säkert dricksvatten är en grundläggande samhällsfunktion för befolkningen likaväl som vatten av god kvalitet är en grundförutsättning för verksamheterna i hela livsmedelskedjan. Regeringens satsningar på det civila försvaret tillsammans med satsningarna i livsmedelsstrategin möjliggör nu uppbyggnaden av landets livsmedelsberedskap. har i uppdrag att arbeta med en inriktning för arbetet med det civila försvaret, och en första redovisning av detta arbete ska göras nu . Jag vill också lyfta fram några exempel på allt positivt som sker inom livsmedelsområdet, för det händer en hel del som jag tycker är värt att lyfta fram i debatten. invigde landsbygdsministern första proteinfabrik i , som ska erbjuda helsvenska proteiner från baljväxter som vuxit, förädlats och packats i . invigdes Arlas nya innovationsgård i . Här kommer det att ske forskningsprojekt kring gårdsnära metoder för att öka mjölkproduktionens positiva miljöpåverkan, minska klimatpåverkan och modernisera svensk djuromsorg. Lantmännen har invigt framtidsgården i , där man testar nytt utsäde, nya sätt att odla och ny teknik och kombinerar olika åtgärder på gården för att utveckla innovativa lösningar för framtiden. På framtidsgården i , där man har aktiva foderförsök, har man tagit nästa steg med specialutrustade mjölkrobotar som ska kunna användas i försöksverksamheten. besökte jag och i , två enormt drivna entreprenörer som investerat och startar upp enda större kycklingproduktion. Det handlar inte om ett storskaligt ställe, utan här arrenderar man och fyller tomma ladugårdar med nya djur och ny verksamhet som ger nya jobb, nytt liv på landsbygden och lokalt kycklingkött att köpa för oss konsumenter. Det finns ett hållbarhets- och helhetstänk, fodret köps lokalt och kycklingarna slipper transporter då kläckning, uppfödning och slakt sker på orten. Det händer mycket positivt, och vi ska ha en långsiktigt hållbar livsmedelsproduktion. Det är därför den socialdemokratiska regeringen genom livsmedelsstrategin, handlingsplanerna, forskningspropositionen och budgetar gjort alla satsningar på livsmedelsområdet. måste vi fortsätta att ha örat mot marken för att lyssna in var kommande handlingsplaner, utbildningsinsatser och forskningsmedel behövs och gör nytta. Svensk livsmedelsproduktion ska öka, men det är inte en enskild som löser allt ensam. Det är tillsammans vi kommer att lyckas, och livsmedelsstrategin är verktyget för att nå våra mål. (forts. § 19) Jag vill tacka för anförandet och tydligheten i ett antal av frågorna och inte minst viljan att lyfta fram delar av , som jag själv kommer ifrån, såsom med Framtidsgården Bjertorp och likaså , som nämndes. Jag tackar för den breda kunskapen i riksdag om var vi har spännande utvecklingsprojekt för lantbrukets del. Jag skulle vilja fråga ledamoten ett par saker. Ledamoten valde att i sitt anförande kort beröra frågan om livsmedelsfusk och vad som kan göras för att beivra det. Där har vi i föreslagit en form av kontrollstyrka, för vi upplevde, när vi hade kontakt med inte minst kommun, som var i utskottet och berättade om sitt arbete, att man efterfrågade en åtgärd som är mer kraftfull än att samverka inom livsmedelsstrategin. Vad jag förstår nämnde ledamoten att det var ett femårigt projekt. Om jag såg rätt i handlingen handlar det om . kan man se att livsmedelsfusket omfattade 2018, och vi vet att det är en siffra som förmodligen har ökat. Socialdemokraterna har alltsedan tillträdde sagt att man verkligen ska vända på varje sten, och man gör också satsningar på att beivra gängkriminalitet. När det gäller den kriminalitet som det handlar om i samband med livsmedelsfusk tänker jag att det finns en möjlighet att göra en satsning och titta på , och , som är länder som har gått före på olika sätt.