bet · H901FöU7 · 2022-04-21 00:00:00 — Det handlar bl.a. om ökad risk för ras, skred och översvämningar men även ökad risk för torka och bränder. MSB har därför t.ex. gjort stabilitets- och översvämningskarteringar. För att möjliggöra förebyggande åtgärder mot naturolyckor i riskområden har regeringen också avsatt bidragsmedel som MSB fördelat till utsatta kommuner. Åtgärder mot naturolyckor som kan få stora konsekvenser och som berör flera kommuner har prioriterats. Det kan handla om områden där marken har för låg stabilitet och behöver förstärkas eller områden som behöver skydd mot översvämning. MSB har även fördelat medel till länsstyrelserna för arbetet enligt översvämningsförordningen. Regeringen understryker att kommunerna har en central roll i det förebyggande arbetet mot naturolyckor. För att stärka detta arbete föreslog regeringen i propositionen att medel tillförs till anslaget 2:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor för att finansiera ersättning till kommuner för åtgärder som vidtas för att förebygga jordskred och andra naturolyckor, vilket även kan bidra till att klimatanpassa samhället. Anslaget får även användas för finansiering av vissa åtgärder för att stärka samhällets förmåga att bedöma och hantera översvämningsrisker. biföll förslaget (bet. 2021/22:FöU1, rskr. 2021/22:93–95). Av MSB:s årsredovisning (publikationsnr MSB1921) framgår att () och MSB redovisade regeringsuppdraget att identifiera särskilda riskområden för ras, skred, erosion och översvämning som är klimatrelaterade. presenterades en samlad bild av de tio nationella riskområdena i där riskerna för ras, skred, erosion och översvämning är som störst. Genom att belysa var de största riskområdena finns i landet kan myndigheterna samordna prioriteringar och ge ett samlat stöd till kommunernas fortsatta arbete. Riskområdena utgör en indika-tion på att det finns risk för ogynnsamma konsekvenser för människors hälsa, miljö, kulturarv och ekonomi som kan uppstå vid ras, skred, erosion eller översvämning. Rapporten omfattar flera åtgärder som behöver genomföras för att minska riskerna. I budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 20) uttrycker regeringen att de 53 myndigheter som omfattas av förordningen (2018:1428) om myndigheters klimatanpassningsarbete (klimatanpassningsförordningen) har gjort framsteg, och flera har integrerat arbetet med klimatanpassning i ordinarie verksamhet (Myndigheters arbete med klimatanpassning 2020, ). Samtliga länsstyrelser anger att de stöder kommunernas klimatanpassningsarbete, och flera av länsstyrelserna följer även upp arbetet. , () och MSB har bidragit till en ökad kunskap och medvetenhet om klimatförändringarnas konsekvenser och även stärkt förmågan till anpassning. har totalt i bidrag beviljats för skredsäkring vid . Regeringen har gett SGI uppgiften att minska risken för ras och skred längs . Detta arbete görs genom Delegationen för . I Delegationen för samarbetar kommuner längs älven med myndigheter för att trygga området från ras och skred. Delegationen ska tillföra kunskap om områden längs älven, bidra till att planera arbetet med skredsäkring, ge råd och hjälpa till att bedöma vilka ras- och skredsäkrande insatser som ska få statliga bidrag. Delegationen för är en plattform för samverkan mellan dem som har ansvar för klimatanpassningsarbetet i . Därför består Delegationen för av representanter för de sex kommunerna längs älven: , , , och samt . Även ett antal myndigheter deltar: , , MSB, , , och , som håller ihop delegationens arbete. Delegationen är rådgivande till SGI och delaktig i yttranden inför beslut om bidrag. Dessa beslut fattas av SGI:s generaldirektör, som också är ordförande i delegationen. finansierar delegationen konkreta geotekniska åtgärder längs älven med upp till hela kostnaden. Syftet är att genomföra stabilitetsförbättrande åtgärder som minskar sannolikheten för ras och skred i områden med förhöjd risk. På SGI finns ett sekretariat som hjälper delegationen med geotekniska expertkunskaper, beredning av bidragsärenden och geotekniska utredningar samt granskning av åtgärdsförslag (SGI:s webbplats ). Utskottet ser överlag fortsatt positivt på regeringens, MSB:s, SGI:s, m.fl. arbete med förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor, samt på den verksamhet som Delegationen för är satt att verka för i fråga om skredsäkring just längs denna älv. Utskottet ser inte någon anledning att föreslå ytterligare åtgärder i fråga om jordskredssäkring av . Utökad tillståndsplikt för explosiva varor Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om utökad tillståndsplikt för explosiva varor. Jämför reservation 55 (KD, L). I kommittémotion 2021/22:4189 av m.fl. (KD) yrkande 14 anför motionärerna att tillståndsplikten för explosiva varor borde vidgas till att även omfatta tändapparater för sprängningsarbeten, tjärstubin, samt att det bör krävas tillstånd eller licens för att tillverka tändapparater. Utskottet såg i betänkande 2020/21:FöU9 positivt på att regeringen gett i uppdrag åt bl.a. och Säkerhetspolisen att gemensamt öka samhällets förmåga att hantera explosiva varor, vilket har lett till att exempelvis Nationellt bombdatacenter (NBDC) startades där också Försvarsmakten deltar i arbetet. Utskottet ansåg att detta kunde förbättra myndigheternas operativa samarbete, ge bättre förutsättningar för delning av underrättelseinformation, högre kvalitet i utredningar, ökade kunskaper om de explosiva varor som används av kriminella och leda till bättre lagföring vid brottslighet med explosiva varor. Utskottet välkomnade i samma betänkande att förstudien om ett nationellt tillståndsregister för att underlätta informationsutbyte och samarbete kommuner emellan och mellan kommuner och MSB samt och eventuellt andra myndigheter skulle genomföras . I avvaktan på resultatet av det fortsatta arbetet med dessa frågor avstyrktes motion 2020/21:3994 (KD) yrkande 2 med samma förslag som behandlas i detta betänkande. gäller nya ändringar i lagen om brandfarliga och explosiva varor. I proposition 2020/21:158 Skärpt kontroll över explosiva varor (prop. 2020/21:158, bet. 2020/21:FöU9, rskr. 2020/21:352) föreslog regeringen ändringar i lagen om brandfarliga och explosiva varor, bl.a. i frågor gällande tillståndspliktig verksamhet. En av förändringarna i lagen om brandfarliga och explosiva varor är kravet att tillståndspliktig verksamhet ska anmäla de personer som avses få delta i verksamhet med hantering, överföring, import eller export av explosiva varor till tillståndsmyndigheten. De personer som anmäls av verksamheten kommer enligt lagen att prövas av med avseende på lämplighet att arbeta med explosiva varor och godkännas av tillståndsmyndigheten. Regeringen gav , Säkerhetspolisen, MSB, , och i uppdrag att gemensamt öka samhällets förmåga att hantera explosiva varor samt förebygga och förhindra den illegala införseln och användningen av dessa. I uppdraget ingick bl.a. att samråda med relevanta myndigheter och branschorganisationer om att förbättra kontroller och inspektioner inom explosivvaruområdet. I uppdraget ingick även att undersöka och föreslå hur systemet för civil användning av explosiva varor kan förbättras för att minska risken att de används illegalt. lämnade slutredovisningen över till regeringen. I slutredovisningen av uppdraget redogör MSB för att man har för avsikt att arbeta vidare med att vägleda och utbilda kommunerna när det gäller explosiva varor. Bland annat genomförs en förstudie om ett nationellt tillståndsregister och olika samarbetsforum diskuteras för att underlätta informationsutbyte mellan kommunala handläggare, företrädare för och . Utskottet vill understryka vikten av en adekvat kontroll över brandfarliga och explosiva varor. Det aktuella yrkandet bygger på ett förslag från i samband med ett remissvar efter att regeringen utrett en skärpt kontroll över explosiva varor inom (Ds 2020:17). Regeringen presenterade sedermera en proposition i fråga om en skärpt kontroll över explosiva varor, vilken sedermera antog (se ovan). Utskottet finner inte skäl med anledning av detta och andra vidtagna åtgärder att vidta några ytterligare åtgärder på området med anledning av motionsyrkandet, vilket sålunda avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om fyrverkerier. Jämför reservation 56 (V) och 57 (MP). m.fl. (V) anför i kommittémotion 2021/22:2600 yrkande 15 att regeringen ska verka för en översyn av lagstiftningen i syfte att förbättra tillsynen, skärpa regleringen av användningen av fyrverkerier och öka efterlevnaden av lagstiftningen. I kommittémotion 2021/22:19 föreslår m.fl. (MP) att fyrverkerier, raketer och smällare endast ska vara tillåtet vid offentliga arrangemang. Vidare föreslår m.fl. (MP) i kommittémo-tion 2021/22:4061 yrkande 30 att hantering av smällare, raketer och fyrverkerier ska förbjudas för privatpersoner. och (båda S) anför i motion 2021/22:2695 att regeringen ska göra en översyn av lagstiftningen i syfte att inrätta ett nationellt förbud mot användning och försäljning av fyrverkerier till privatpersoner. I motion 2021/22:3064 av Boriana (M) yrkande 1 anförs att regeringen ska verka för att behovet att förbjuda försäljning av fyrverkerier till privatpersoner ses över. I samma motion, yrkande 2, föreslår motionären att straffet för användning av fyrverkerier utan tillstånd ska höjas. Utskottet ansåg i betänkandena /17:FöU10, 2017/18:FöU7 och 2018/19:FöU7 att användningen av fyrverkerier är förenat med ett stort personligt ansvar, både för egen och för andras säkerhet och trivsel. I likhet med regeringen ansåg utskottet att det finns möjligheter att inom ramen för gällande lagstiftning begränsa och ingripa när användandet av fyrverkerier innebär en risk för att skada andra. Utskottet underströk vikten av att polis och kommuner agerar med de lagliga möjligheter som finns för att stävja problemet. Därför konstaterade utskottet att det inte fanns skäl att föreslå ytterligare åtgärder i fråga om fyrverkerianvändning. MSB är den myndighet som på regeringens uppdrag skriver föreskrifter och allmänna råd som rör hanteringen av fyrverkerier. Föreskrifterna bygger på lagen (2010:1011) om brandfarliga och explosiva varor, förkortad LBE, och förordningen (2010:1075) om brandfarliga och explosiva varor. Hela lagstiftningen har som mål att fyrverkerier och andra brandfarliga och explosiva varor ska hanteras så säkert som möjligt, dvs. att om den som hanterar explosiva varor följer de regler och föreskrifter som finns tillgängliga så ska risken att skadas av en explosivvara vara liten. Lagen ska även förhindra s.k. obehörigt förfarande, med vilket menas att den som hanterar de explosiva varorna måste uppfylla tillämpliga paragrafer i lagstiftningen. I den sistnämnda skrivelsen skulle missbruk kunna tolkas in, enligt MSB. MSB har bl.a. tagit bort vissa artiklar som allmänheten får hantera utan tillstånd och som ställt till skada. krävs det tillstånd och särskild utbildning för att få använda raketer med styrpinne. Anledningen är att denna typ av raketer är överrepresenterade i skadestatistiken. MSB har tidigare anfört att en begränsad tillgänglighet indirekt även bör bidra till ett minskat missbruk (dnr 2018-00625). För att minska antalet fyrverkeriolyckor informerar MSB också om riskerna med fyrverkerier, t.ex. genom artiklar och annonser i tidningar och via sin webbplats. Tillstånd till användning, handel och förvaring av fyrverkerier enligt LBE prövas av den kommun där verksamheten ska äga rum. Om det behövs tillstånd till användning av fyrverkerier enligt ordningslagen (1993:1617) är det på orten som handlägger detta. Att verksamheter med fyrverkerier följer lagstiftningen kontrolleras också genom tillsyn av MSB och respektive kommun. anförde dåvarande inrikesministern på en skriftlig fråga (fr. 2016/17:745) om ordningslagen, av vilken följer att fyrverkerier inte får användas utan tillstånd av om användningen innebär en risk för skada på person eller egendom. Statsrådet redogjorde för att det är kommunerna som ger tillstånd att sälja fyrverkerier och som i tillståndet sätter upp de villkor som behövs för att hindra, förebygga och begränsa olyckor och skador på liv, hälsa, miljö eller egendom. Det är straffbart att använda fyrverkerier utan tillstånd av eller i strid med en lokal föreskrift. Den som använder fyrverkerier på ett sätt som kan leda till skada på person eller egendom kan också göra sig skyldig till andra typer av brott. Regeringen ansåg således att det fanns möjligheter att inom ramen för gällande lagstiftning begränsa och ingripa när användandet av fyrverkerier innebär en risk att skada andra, och utgick från att polisen och kommunerna agerar med de lagliga möjligheter som finns för att stävja problemet. Regeringen hade inte för avsikt att vidta några ytterligare åtgärder vid den aktuella tidpunkten men avsåg att följa frågan framöver. Användningen av fyrverkerier är förenat med ett stort personligt ansvar, både för egen och för andras säkerhet och trivsel. Utskottet anser att det inom ramen för gällande lagstiftning finns tillräckliga möjligheter att begränsa och ingripa i användandet av fyrverkerier för privatpersoner. Utskottet förutsätter att polisen och kommunerna agerar med de lagliga möjligheter som finns för att hantera problemet och ser inget behov av en översyn av lagstiftningen . Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om sms-livräddare. Jämför reservation 58 (SD). I kommittémotion 2021/22:3809 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 49 föreslår motionärerna att regeringen ska verka för att fler regioner inför systemet sms-livräddare. Utskottet såg i betänkande 2018/19:FöU7 och 2019/20:FöU7 positivt på de möjligheter som finns för frivilliga att bistå samhället med stöd vid olyckor och större fredstida kriser. Utskottet betonade att frivilligas resurser har stor betydelse för det framväxande nya totalförsvaret. Den fredstida krisberedskapen stärks också genom att frivilliga har en viktig roll i totalförsvaret. I introducerades systemet med sms-livräddare i . Det har sedan spridit sig till andra delar av landet och liknande system finns även i andra länder. Tjänsten sms-livräddare är ett system för att larma frivilliga att utföra hjärt- och lungräddning och hämta hjärtstartare vid misstänkta hjärtstopp. Att ansluta sig till systemet är frivilligt för alla regioner. Just nu är tio regioner i anslutna: , , , , , , , , och . Ytterligare tre har tagit beslut i om ett införande av systemet. Hjärt-Lungfonden arbetar både med kunskapsspridning och stöder flera forskningsprojekt om plötsligt hjärtstopp. Syftet är att korta ned tiden till livräddande insatser med hjärt-lungräddning och hjärtstartare samt utveckla behandlingar och förebyggande åtgärder mot plötsligt hjärtstopp. Salsa (Saving lives in Area) är ett samverkansprojekt mellan i och räddningstjänsten, som ofta snabbast kan nå fram till den som drabbats av hjärtstopp utanför sjukhus. Salsa syftar till ökad överlevnad vid hjärtstopp utanför sjukhus genom tidig användning av defibrillator. Genom att registrera sin hjärtstartare i Hjärtstartarregister kan man göra sin hjärtstartare synlig för både och allmänhet. Registret är nationellt och ägs av (Svenska rådet för hjärt-lungräddning). En vidareutvecklad webbplats liksom anpassning till mobiltelefon lanserades . Positionering av egen mobiltelefon i förhållande till närmaste hjärtstartare kan nu visas på en karta. Siffrorna visar på en ökning igen av antalet kontrollerade hjärtstartare. Ansvaret för att finansiera och styra hälso- och sjukvården ligger på re-gionerna. Det är således upp till regionerna att avgöra vilka prioriteringar som ska göras och hur resurserna inom hälso- och sjukvården ska fördelas. I detta ligger att regionerna själva måste ta ställning till hur de vill utforma hälso- och sjukvården vad gäller t.ex. vården av hjärtstoppspatienter. Införandet av sms-livräddare i flera regioner är i grunden något positivt. Utskottet välkomnar att regionerna deltar i olika projekt som syftar till att förbättra vården för hjärtstoppspatienter och hoppas att det utvecklas fler goda exempel som kan spridas över landet. Utskottet ser också positivt på att det för hjärtstopp finns en vilja hos allmänheten att hjälpa dem som drabbas, och det kan finnas andra områden inom hälso- och sjukvården där allmänheten på motsvarande sätt kan göra värdefulla insatser. Utskottet finner inte skäl för att vidta några åtgärder på området. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om verksamhet. Jämför reservation 59 (M) och 60 (C). m.fl. (M) föreslår i kommittémotion 2021/22:3642 yrkande 20 att regeringen ska verka för att en översyn av roll, uppgifter och finansiering genomförs. I kommittémotion 2021/22:3216 yrkande 29 av m.fl. (C) anför motionärerna att det är viktigt att den decentraliserade organisation som har kan vidmakthållas eftersom tillgång till trygghet och säkerhet ska vara lika för alla i . Utskottet konstaterade i betänkande 2020/21:FöU7 att genom kustbevakningslagen getts nya befogenheter när det gäller brottsbekämpning och ordningshållning till sjöss, bl.a. utvidgade möjligheter att självständigt genomföra brottsutredningar och att åtgärder har vidtagits för att stärka och utveckla förmåga inom området för det civila och militära försvaret. Utskottet ansåg vidare att det för tidigt att utvärdera reformen eftersom kustbevakningslagen bara varit i kraft , men att det kan bli aktuellt . I betänkande 2021/22:FöU1 konstaterade utskottet att är en myndighet som utför flera viktiga uppdrag på ett antal olika områden. Utskottet uttryckte att påfrestningarna på kommer att öka , främst utifrån ett större svenskt bidrag till Frontex och dess stående personalstyrka, men även utifrån ett större ansvar för brottsbekämpande verksamhet samt uppbyggnad av det civila försvaret. Utskottet föreslog i samma betänkande ett tillskott utöver de anslagsförändringar som regeringen aviserat för i budgetpropositionen . Anslagsökningen var avsedd att användas för att stärka personaluppbyggnaden i myndigheten för att den ska kunna fortsätta att sköta sina operativa uppgifter samt bygga upp organisationen inför det ökande åtagandet i Frontex och i uppbyggnaden av det civila försvaret. Tillskottet fick även användas för de behov som finns när det gäller anskaffning och vidmakthållande av materiel. har svarat för myndighetsutövning inom olika rättsområden längs med hela Sveriges kuststräcka och i vissa andra vattenområden samt på land i anslutning till dessa vatten. är vidare i praktiken den enda civila myndigheten med befogenheter och resurser för närvaro i maritima zoner. För att stärka verksamhet och förmåga, vilket bl.a. innefattar miljöövervakning och miljöräddningstjänst till sjöss, fiskerikontroller och förhindrande av avfallsbrottslighet samt deltagande i den nya europeiska gräns- och (Frontex) ökade anslaget med 2022. beräknas anslaget ökas med motsvarande belopp enligt budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. har enligt budgetpropositionen fördjupat sin samverkan med andra ansvariga myndigheter när det gäller sjöövervakning inom bl.a. brottsbekämpning och ordningshållning till sjöss. Flera åtgärder har vidtagits för att stärka och utveckla förmåga inom det civila och militära försvaret. Myndigheten har enligt regeringen bl.a. stärkt sin samverkan med Försvarsmakten och påbörjat arbetet med att fastställa hur den gemensamma förmågan ska utformas och övas när resurser ur ska användas inom Försvarsmakten i händelse av höjd beredskap och i yttersta fall krig. har också stärkt samverkan med berörda aktörer inom civilt försvar. Utskottet vill än en gång understryka vikten av arbete för en trygg, ren och levande havsmiljö. Inte minst är det positivt i dessa orostider att flera åtgärder har vidtagits för att stärka och utveckla myndighetens förmåga inom totalförsvaret. Då har upplevt en utmanande ekonomisk situation är det glädjande att kunde besluta om att anslå en så pass hög nivå av medel till myndigheten för , vilket gör att den nu kan rekrytera mer personal och därmed uppfylla behov av geografisk verksamhetstäckning i hela landet, tillika specialistkompetenser inom organisationen. Utskottet ser också positivt på att tilldelats ytterligare befogenheter när det gäller brottsbekämpning och ordningshållning till sjöss genom den nya kustbevakningslagen. Sammantaget finner utskottet att gett ytterligare möjligheter att utveckla sin verksamhet och ser därför inte skäl för att besluta om ytterligare åtgärder i fråga om myndighetens verksamhet. Slutförvar av använt kärnbränsle Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om slutförvar av använt kärnbränsle. I partimotion 2021/22:4030 av m.fl. (M) yrkande 38 och i kommittémotion 2021/22:3688 av m.fl. (M) yrkande 7 föreslås att regeringen bör fatta beslut i frågan om slutförvar av använt kärnbränsle. m.fl. (KD) föreslår i kommittémotion 2021/22:4195 yrkande 12 att ett samlat beslut om mellanlagring och slutförvar av kärnkraftsavfallet ska tas . I betänkande 2020/21:FöU10 föreslog utskottet med stöd av 9 kap. 16 § riksdagsordningen i ett utskottsinitiativ att skulle göra ett tillkännagivande till regeringen om att skyndsamt vidta nödvändiga åtgärder för att trygga förutsättningarna för en säker hantering av använt kärnbränsle. ställde sig bakom vad utskottet anförde om hanteringen av använt kärnbränsle och tillkännagav detta för regeringen (rskr. 2020/21:258). biföll regeringen ansökan om slutförvaret för använt kärnbränsle och den inkapslingsanläggning som behövs för att hantera det använda kärnbränslet. Processen fortsätter med att mark- och miljödomstolen ska besluta om tillstånd och villkor. kommer sedan att granska och godkänna det fortsatta arbetet i en stegvis prövning. () har ansökt om att få uppföra och driva anläggningar i ett sammanhängande system för slutförvaring av använt kärnbränsle och kärnavfall. Systemet för slutförvar består av en anläggning för mellanlagring och inkapsling av använt kärnbränsle i samt en anläggning för deponering av kärnavfallet i berggrunden i Forsmark, kommun. Regeringen har bedömt att ansökningarna uppfyller kraven i respektive lagen om kärnteknisk verksamhet (kärntekniklagen). Därför har SKB fått tillstånd enligt kärntekniklagen att inneha, uppföra och driva ett slutförvar och en anläggning för inkapsling i enlighet med sin ansökan. Regeringen har också beslutat att tillåta samma verksamhet enligt 17 kap. , vilket bl.a. innebär att regeringen bedömer att den påverkan på miljön som verksamheten kommer att orsaka kan accepteras. Regeringen har efter sitt ovan nämnda beslut lämnat över ärendet enligt till Mark- och miljödomstolen vid för fortsatt prövning av SKB:s ansökan. Regeringens beslut enligt kärntekniklagen har villkor om att ska göra en fortsatt stegvis prövning, där kommande forskning och teknikutveckling kommer att vara en del i den fortsatta processen (regeringens webbplats ). Utskottet lägger fortsatt stor vikt vid bedömningarna när det gäller den långsiktiga säkerheten i fråga om hanteringen av använt kärnbränsle och vill understryka att förvaringen av sådant måste vara så säker att den inte kommer att medföra risker för kommande generationer. Utskottet instämmer med regeringens bedömning att den påverkan på miljön som den föreslagna verksamheten kommer att orsaka är acceptabel, men emotser mark- och miljödomstolens fortsatta prövning av SKB:s ansökan. Regeringens villkor om att ska göra en fortsatt stegvis prövning välkomnas av utskottet då kommande forskning och teknikutveckling bör vara en del i den fortsatta processen. Då motionärernas intentioner kan anses vara uppfyllda genom regeringens beslut avstyrks samtliga motionsyrkanden i ärendet. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om skydd från UV-strålning. (SD) anför i motion 2021/22:2890 att behovet av lagstadgade krav för att säkerställa att förskolebarn i hela skyddas från skadlig UV-strålning från solen behöver utredas.