bet · H901SkU17 · 2022-04-22 00:00:00 — Det betyder att egendom som tillhör den tilltalade eller någon annan tas ifrån den personen för att i stället tillfalla staten. Ett förverkandebeslut är inte ett straff (de enda straff som finns i det svenska rättssystemet är böter och fängelse) utan utgör i stället vad som brukar kallas för en ”särskild rättsverkan av brott”. Ett beslut om förverkande är dock ofrånkomligen ett ingrepp i den enskildes äganderätt. Konsekvensen av ett förverkandebeslut är att den egendom som förverkas tillfaller staten. Förverkande kan ske genom antingen sakförverkande eller värdeförverkande. Sakförverkande innebär att viss egendom förklaras förverkad, dvs. att ägaren förlorar sin rätt till den aktuella egendomen, som i stället tillfaller staten. Vid värdeförverkande avser förverkandeförklaringen i stället värdet av viss egendom. Ett värdeförverkande har formen av en förpliktelse för den enskilde att betala det förverkade beloppet till staten. Översyn av lagstiftningen om förverkande Regeringen tillsatte en utredning om lagstiftningen om förverkande, Effektivare möjligheter att ta brottsvinster från kriminella – en översyn av lagstiftningen om förverkande (dir. 2020:66). förverkandeutredning lämnade ett betänkande, Ny förverkandelagstiftning (SOU 2021:100). Ärendet bereds inom . I motion 2021/22:1501 av Boriana (M) yrkande 3 anförs att när en dom med ett yrkande om förverkande av egendom vinner laga kraft har Kronofogden på sig att mäta ut de kriminellas egendom. Eftersom fyra olika myndigheter (, , och Kronofogden) måste hantera ärendet har Kronofogden oftast inte på sig att verkställa förverkandet. Hanterar Kronofogden inte ärendet snabbt nog kan den dömda brottslingen kräva tillbaka pengarna från staten. Myndigheterna måste ges bättre förutsättningar att verkställa domstolarnas beslut om förverkande. Man måste därför se över tidsfristen för förverkande av egendom enligt indrivningsförordningen och förlänga densamma (med följd att kvarstad kan gälla ), så att ansökan hinner lämnas in ”” innan fristen löper ut. Utskottet finner inte skäl att föregripa det utredningsarbete som pågår inom . Utskottet avstyrker motionen. Synliga skatter och avgifter, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkandena 36 och 37 samt 2021/22:63 av (SD), 2021/22:266 av och (båda SD) yrkandena 1–4, 2021/22:1077 av (M), 2021/22:1095 av och (båda M), 2021/22:1098 av och (båda M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:1144 av (KD), 2021/22:1495 av (KD), 2021/22:1521 av (KD), 2021/22:1978 av (M) yrkandena 1–3, 2021/22:2045 av (M), 2021/22:2208 av (M), 2021/22:2218 av m.fl. (M), 2021/22:2415 av (M), 2021/22:2417 av (M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:2418 av (M), 2021/22:2424 av (M) yrkandena 1–3, 2021/22:2805 av (M), 2021/22:2839 av (M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:3544 av (M), 2021/22:3551 av (M), 2021/22:3685 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 34, 2021/22:3819 av (M), 2021/22:3820 av (M), 2021/22:3913 av (C), 2021/22:4200 av m.fl. (KD) yrkande 3 och 2021/22:4202 av m.fl. (KD) yrkande 3. Redovisningen av skatteutgifter är en jämförelse mellan faktiska skattesatser och respektive normalskattesats. Redovisningen ska också ge svar på varför skatteutgifter finns och problem de avser att bekämpa i samhällsekonomin. Den har även ett pedagogiskt syfte i att beskrivningen visar hur beskattningen av olika skattebaser ser ut i förhållande till varandra. Redovisningen av skatteutgifterna lämnar också utrymme för analyser av skatteutgifternas effekter och ändamål. Detta är utgångspunkten men vi menar att redovisningen kan förbättras i fråga om samhällsekonomiska effekter i synnerhet när det gäller skattesubventionerade anställningar, men även för inkomst- och mervärdesbeskattning. I den årliga redovisningen av skatteutgifter framställs inte syftet med skatteutgifterna, vilket belopp de innebär i minskade skatteintäkter. Dessutom presenteras bl.a. låga räntor som en del i skatteutgifter när skattesatsen för schablonbeskattat sparande har samma procentuella skattesats som kapitalvinstbeskattat sparande. Det ger en sakligt sett felaktig bild, även om de låga räntorna innebär lägre skatte på de schablonmässiga sparandena. Därför förespråkar vi tydligare syftesbeskrivning och kostnadseffekt samt en fullständigt korrekt redovisning. Sammantaget vill se att redovisningen av skatteutgifter utvecklas så att den kompletteras med fullständiga uppgifter om arbetsmarknadsåtgärder samt inkomst- och mervärdesskatt i syfte att skapa maximal transparens. Regeringen bör tydligare redovisa syftet med skatteuttaget, kostnadseffekt samt en fullständigt korrekt redovisning avseende skatteutgifter. De allra flesta skattebetalare saknar tillräcklig kunskap om hur mycket skatt de betalar, vilka skatter det rör sig om och på vilket sätt. Det innebär ett demokratiskt underskott där människor inte har kännedom om vilka offentliga resurser de är delaktiga i att betala in. Vi ser därför ett behov av ökad medvetenhet om skatter genom ökad transparens på lönebeskeden inklusive sociala avgifter samt en total sammanställning av de skatter och sociala avgifter i kronor som varje individ bidragit till att betala in på det årliga slutskattebeskedet, i form av diagram och en pedagogisk förklaring. Varje medborgare bör löpande känna till vad som betalas in och hur pengarna har fördelats på olika offentliga verksamheter. Det handlar alltså om ökad information med motivering av skattebeslut som en del i att öka transparensen. På ett liknande sätt behöver kvitton bli mer transparenta i fråga om punktskatternas del av slutpriset. Synliga skatter och avgifter, punkt 1 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3685 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 34 och 2021/22:63 av (SD), 2021/22:266 av och (båda SD) yrkandena 1–4, 2021/22:1077 av (M), 2021/22:1095 av och (båda M), 2021/22:1098 av och (båda M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:1144 av (KD), 2021/22:1495 av (KD), 2021/22:1521 av (KD), 2021/22:1978 av (M) yrkandena 1–3, 2021/22:2045 av (M), 2021/22:2208 av (M), 2021/22:2218 av m.fl. (M), 2021/22:2415 av (M), 2021/22:2417 av (M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:2418 av (M), 2021/22:2424 av (M) yrkandena 1–3, 2021/22:2805 av (M), 2021/22:2839 av (M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:3544 av (M), 2021/22:3551 av (M), 2021/22:3819 av (M), 2021/22:3820 av (M), 2021/22:3913 av (C), 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkandena 36 och 37, 2021/22:4200 av m.fl. (KD) yrkande 3 och 2021/22:4202 av m.fl. (KD) yrkande 3. Ju större andel människor som jobbar, desto bättre blir den offentliga ekonomin. Skatteintäkterna ökar av att fler människor jobbar och betalar skatt som kostnaden för bidragen minskas. För att minska utanförskapet och öka resurserna till välfärden är därför det viktigaste att möjliggöra för fler jobb. Eftersom sänkt skatt skapar bättre förutsättningar för jobb och företagande är ett sänkt skattetryck en viktig del i att långsiktigt kunna stärka välfärden. Sänkta arbetsgivaravgifter är här en viktig del för att skapa utrymme för företag att anställa fler och skapa mer livskraftiga företag. Det ska vara förståeligt för såväl företag som privatpersoner vilka skatter de betalar. Skattesystemet ska vara så enkelt och transparent som möjligt. Därför är det viktigt att de skatter som betalas är tydliga. Vi vill bl.a. se att arbetsgivaravgiften synliggörs och att den allmänna löneavgiften tas bort från arbetsgivaravgiften och görs till en egen skattesats för att tydliggöra vilka skatter företagen betalar. Synliga skatter och avgifter, punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4200 av m.fl. (KD) yrkande 3 och 2021/22:4202 av m.fl. (KD) yrkande 3 och 2021/22:63 av (SD), 2021/22:266 av och (båda SD) yrkandena 1–4, 2021/22:1077 av (M), 2021/22:1095 av och (båda M), 2021/22:1098 av och (båda M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:1144 av (KD), 2021/22:1495 av (KD), 2021/22:1521 av (KD), 2021/22:1978 av (M) yrkandena 1–3, 2021/22:2045 av (M), 2021/22:2208 av (M), 2021/22:2218 av m.fl. (M), 2021/22:2415 av (M), 2021/22:2417 av (M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:2418 av (M), 2021/22:2424 av (M) yrkandena 1–3, 2021/22:2805 av (M), 2021/22:2839 av (M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:3544 av (M), 2021/22:3551 av (M), 2021/22:3685 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 34, 2021/22:3819 av (M), 2021/22:3820 av (M), 2021/22:3913 av (C) och 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkandena 36 och 37. Syftet med skatter är att finansiera offentliga utgifter, styra den ekonomiska utvecklingen i en social och ekologisk riktning samt mildra inkomstspridningen. riskerar skatter att försämra ekonomins funktionssätt och leda till ett osunt ekonomiskt beteende. Strävan måste därför vara att skattesystemet är transparent och etiskt legitimt. Det är också viktigt att det utformas så att det stimulerar arbete, hederlighet, sparande och företagande. Skattesystemet ska vara utformat så att den enskilde i största möjliga utsträckning får behålla sin egen lön eller pension innan kompletterande bidrag betalas ut. Målet är att alla heltidsarbetande ska kunna leva på sin inkomst. Studier och kompetensutveckling måste löna sig. Skatte-, bidrags- och socialförsäkringssystemen ska sammantaget ta hänsyn till familjesituationen och försörjningsansvaret samt upplevas som rimliga av medborgaren. Med det sagt måste varje skattesänkning vägas mot angelägna prioriteringar inom välfärden. Studier visar dock att svenskarna i gemen inte vet hur högt skatteuttaget är. En viktig orsak till detta är att stora delar av skattetrycket kan betecknas som dolda. Detta är problematiskt av flera anledningar, inte minst för att det försvårar för medborgarna att bedöma huruvida de får ut det som utlovats av de inbetalda skattepengarna. Om stora delar av skatterna är dolda för medborgarna är det också svårare att bilda opinion för lägre skatter men enklare att höja desamma. Offentliga arbetsgivare måste visa vägen genom att tydligare redovisa samtliga skatter och avgifter på lönebeskedet. Det är inte mer än rätt att vi politiker kontinuerligt arbetar med att belysa och informera om hur vårt samhällssystem fungerar och vilka fundament det vilar på. En sådan viktig faktor är skattesystemet och medborgarnas vilja att betala skatt. För att förtroendet framöver ska fortsätta att vara stort för skattesystemet behöver vi göra vad vi kan för att informera om hur det fungerar och hur mycket skatt som egentligen tas in. Skatte- och avgiftskontroll, punkt 2 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3635 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2021/22:3756 av m.fl. (M) yrkandena 2, 4–6 och 9 samt 2021/22:971 av (S), 2021/22:1015 av m.fl. (S), 2021/22:1092 av (M), 2021/22:1638 av Per Åsling (C), 2021/22:2250 av (M) yrkande 1, 2021/22:2336 av (L), 2021/22:2441 av (M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:2453 av m.fl. (SD) yrkandena 9 och 10, 2021/22:3656 av (C) yrkande 6, 2021/22:3685 av Per Åsling m.fl. (C) yrkandena 3–5, 13, 20 och 28 samt 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkandena 46–48. Lönegarantisystemet utsätts för omfattande kriminella angrepp. Kriminella använder exempelvis falska eller kapade identiteter för att ge sken av att företaget har haft fler anställda än vad som stämmer. Kontrollen över systemet behöver skärpas. Ansvaret för utbetalning av all lönegaranti bör ligga hos i stället för hos länsstyrelserna. Till detta behöver regelförändringar säkras för att möjliggöra för att göra de gedigna kontroller som behövs före en utbetalning. När det gäller myndigheter som på olika sätt behandlar känsliga uppgifter måste säkerhetsperspektivet vara överordnat alla andra prioriteringar. Lagstiftningen måste också hålla jämna steg med utvecklingen för att rätten till integritet inte ska urholkas i digitaliseringen av ekonomin. vill att blir världens bästa land för delningsekonomin. Att människor delar varor och tjänster med varandra har förekommit . Det är i det tidiga skedet som möjligheten är som störst att forma framtiden, och politiken behöver därför vara framåtblickande och underlätta för delningsekonomin att utvecklas. Begreppet delnings- och plattformsekonomi kan definieras som de transaktioner där underutnyttjade tillgångar och tjänster säljs, hyrs ut, byts, samägs och samnyttjas av två eller fler privatpersoner. Inom delningsekonomin förmedlas uppdrag via plattformar som matchar utbud och efterfrågan mot varandra samt i vissa fall sätter avgifter och villkor. Detta skiljer sig väsentligen från vår traditionella syn på arbetsmarknaden, där det finns tydliga arbetsgivare. Delningsekonomin går hand i hand med digitaliseringen. De senaste årens omfattande digitalisering har dock skalat upp detta till nya nivåer. Plattformar matchar människors efterfrågan på delade varor och tjänster mot utbudet på . Regeringen politik för delningsekonomin har varit verkningslös. Genom att allt fler ständigt är uppkopplade kan varor och tjänster komma fler till del. Några av de stora fördelarna med en växande delningsekonomi är att våra resurser kan användas effektivare, varor och tjänster kan komma fler till del och det finns stora potentiella miljövinster av att dela och utnyttja våra resurser bättre. har en komparativ fördel som ett teknikvänligt samhälle, vilket gör potentialen för ökat delande särskilt stor just här. förväntas den svenska delningsekonomin omsätta men potentialen för delningsekonomin att bidra till jobb och tillväxt är mycket större om politiken bejakar utvecklingen. Den snabbt växande delningsekonomin förändrar och utmanar våra traditionella föreställningar om ekonomins funktionssätt, förhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare och hur framtidens skattesystem ska utformas. Delningsekonomin har potential att bli nästa stora frihetsreform när människors möjligheter till egenförsörjning och konsumentval ökar. bör välkomna delningsekonomin, och svensk lagstiftning behöver anpassas efter dess framväxt. I och med digitaliseringen har nya möjligheter uppkommit, bl.a. för dem som bor exempelvis på landsbygden, för att få tillvaron att bättre gå ihop och använda resurserna mer effektivt. är ett avlångt land där det ibland är långt till närmaste stad eller köpcentrum, och det är därför naturligt att delningsekonomin i ett mer digitalt sammanhang utvecklas. Likaså finns det i våra städer en efterfrågan på att resurseffektivisera. För att delta i utvecklingen krävs dock en god uppkoppling men framför allt också kunskap och intresse. För ett mer sammanhållet och resurseffektivt bör regeringen därför ta fram en strategi för att upplysa och förmedla kunskap om delningsekonomin. Berörda branscher bör därför också utredas separat i syfte att förenkla regelverken och anpassa dem till ett digitaliserat och delande samhälle. Delningsplattformarna bör kunna certifiera sig hos i de fall där plattformarna tar ansvar för rapportering av information som kan läggas till grund för beskattning och/eller skatteinbetalningar till samt åtar sig ett grundläggande ansvar för användarnas säkerhet och integritet. Genom en sådan certifiering kan konsumenterna enkelt försäkra sig om att plattformen ser till att lagstiftningen följs även inom delningsekonomin. bör även få i uppdrag att ta fram digitala lösningar som möjliggör för delningsplattformarna att enkelt och effektivt rapportera till . En tjänst som utförs av en privatperson till en annan mot ersättning i form av betalning eller annan motprestation är skattepliktig. Den administration som krävs för att vid ett sådant tillhandahållande av en enkel tjänst mellan privatpersoner göra rätt för sig är för omfattande. Utgångspunkten bör vara att de flesta vill göra rätt för sig och att lagstiftarens roll är att utforma ett regelverk som gör detta möjligt och rimligt. Aktörer inom delningsekonomin visar att vissa typer av tillhandahållanden är överreglerade och beskattningen i vissa delar för hög, vilket bromsar en tillväxtpotential i vår ekonomi. Det behöver därför utredas hur ett mer välanpassat system, utan fusk, för företagande skulle kunna upprättas. Att verka inom delningsekonomin får dock inte bli en förevändning för att fly undan skatt eller att inte följa lagar. Enkla tjänster som tillhandahålls av privatpersoner till andra privatpersoner mot ersättning i form av betalning eller annan motprestation står med stor sannolikhet i stora delar utanför skattesystemet, då skattereglerna anses vara för krångliga och skattenivån för hög. Skatteundandragande ska förhindras, men de allra flesta vill också göra rätt för sig och politiken måste underlätta för laglydiga aktörer. Det är viktigt att våra skatteregler utformas så att det är lätt och rimligt att göra rätt för sig. En utredning bör tillsättas som ser över de utmaningar som vårt skattesystem står inför med anledning av delningsekonomins snabba tillväxt. Skatteundandragandet i delningsekonomin ska minska. Skatte- och avgiftskontroll, punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2453 av m.fl. (SD) yrkandena 9 och 10 samt 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkandena 46–48 och 2021/22:971 av (S), 2021/22:1015 av m.fl. (S), 2021/22:1092 av (M), 2021/22:1638 av Per Åsling (C), 2021/22:2250 av (M) yrkande 1, 2021/22:2336 av (L), 2021/22:2441 av (M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:3635 av m.fl. (M) yrkande 10, 2021/22:3656 av (C) yrkande 6, 2021/22:3685 av Per Åsling m.fl. (C) yrkandena 3–5, 13, 20 och 28 samt 2021/22:3756 av m.fl. (M) yrkandena 2, 4–6 och 9. Delningsekonomin är ett faktum som inte var känt för bara något decennium sedan. Utvecklingen på det digitala området har skapat nya vägar för privatpersoner och företag att dela, hyra ut och byta tillgångar med varandra. Delningsekonomin växer och i och med det skapas nya förutsättningar för ett mer resurseffektivt samhälle. Detta sker trots att politiken snarare än att skapa förutsättningar försvårar och komplicerar. kan regelverket som berör delningssituationer uppfattas som att det är bristfällig anpassat efter de nya förutsättningarna. För att möta utvecklingen behöver en utredning ta fasta på hur skattereglerna för delningsekonomin ska kunna förbättras med ledord som förtydligande och förenkling för att förenkla för den växande delningsekonomin. Ett sätt vore att definiera delningsekonomi som en ekonomisk aktivitet som understiger ett visst belopp, och att verksamheten i annat fall klassas som professionell. Detta skulle öppna för förenklade skatteregler för de privatpersoner som vill dela, hyra ut och byta tillgångar med varandra. Det bör även utredas om det kan ställas krav på plattformarna att redovisa intäkter och betala in skatter för sina användare, detta för att förenkla och minska riskerna för privatpersoner. Många företagare är fullt fokuserade på att utveckla, marknadsföra och utföra sitt företags erbjudande till sina kunder. Enskild firma är en lämplig form för ensamföretagare, men med bolagsformen kommer en hel del administrativa sysslor som tar tid i anspråk från kärnverksamheten i företaget. Därför vill vi se att erbjuder förnyade, förenklade och automatiserade digitala tjänster för enskilda företagares redovisning och deklaration av skatter. I många avseenden finns hos företagen snåriga regelverk inom beskattningen som uppfattas hämmande och ibland är deras avsikter rent obsoleta sett till tillämpning. En utredning behöver ta fasta på regelverk som spelat ut sin roll och som snarare sätter krokben för företagen än gör nytta. Utredningen behöver presentera samtliga obsoleta regelverk och föreslå åtgärder som frigör företagen från skatteregler som hindrar dem från utvecklingsmöjligheter. Skatte- och avgiftskontroll, punkt 2 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3685 av Per Åsling m.fl. (C) yrkandena 3–5, 13, 20 och 28 samt 2021/22:971 av (S), 2021/22:1015 av m.fl. (S), 2021/22:1092 av (M), 2021/22:1638 av Per Åsling (C), 2021/22:2250 av (M) yrkande 1, 2021/22:2336 av (L), 2021/22:2441 av (M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:2453 av m.fl. (SD) yrkandena 9 och 10, 2021/22:3635 av m.fl. (M) yrkande 10, 2021/22:3656 av (C) yrkande 6, 2021/22:3756 av m.fl. (M) yrkandena 2, 4–6 och 9 samt 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkandena 46–48. Skatterna måste utformas så att människor vågar ta risker och starta företag. Skatter ska medverka till tillväxt och utveckling i hela landet, underlätta jobbskapande och företagande och stimulera en grön skatteväxling. Skatter måste vara förutsägbara, rättssäkra och långsiktiga. Trösklarna till småskaligt företagande måste sänkas genom regelförenklingar och lägre skatter. Lagstiftningen om hanteringen av preliminärskatt bör utredas i syfte att ändra på regelverket om förtida inbetalning. För att upprätthålla förtroendet för skattesystemet är det avgörande att kontinuerligt arbeta med att förenkla för skattebetalarna. För mindre organisationer och företag riskerar komplicerad och tidskrävande skatteadministration och regler att bli en tyngre börda eftersom dessa oftast måste göra lika mycket som större företag men med mindre resurser. Bland annat därför är det viktigt att säkerställa att ideella organisationer och mindre företag inte drabbas oproportionerligt. Tyvärr är exemplen många på företag eller organisationer som drabbas oproportionerligt av skattelagstiftningen eller tolkningen av den. För många företag innebär dagens skatteadministration en påtaglig börda. Mycket tid och pengar går åt till skatteadministration i stället för att investeras i kärnverksamheten. Detta är både ett konkurrenskraftsproblem och en tröskel för att starta, driva och expandera företag. En politik för jobb och tillväxt går hand i hand med en politik för företagande och entreprenörskap. bör därför ges i uppdrag att föreslå åtgärder för att minska skatteadministrationen. Det är angeläget att en översyn av skattelagstiftningens konsekvenser särskilt beaktar av förutsättningarna för mindre företag och ideella föreningar. Man bör också se över om datum för fastställande av skattesats från året före folkbokföring kan ändras till året för folkbokföring. Slutligen ser det som viktigt att verka för att skattepolitiken förblir en nationell kompetens och att EU inte ges möjlighet att öka uttaget av egna medel genom nya skatteobjekt såsom en utökning av EU:s förmåga att ta in egna intäkter, exempelvis genom en digital skatt på techbolag. Vi ser det inte som önskvärt eller aktuellt att lämna över vårt självbestämmande över skattepolitiken till EU och kommer arbeta för att bevara denna på nationell nivå när konkreta lagförslag presenteras. Skatteflykt m.m., punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2597 av m.fl. (V) yrkandena 1–7, 10–12 och 14 samt 2021/22:4202 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2021/22:4211 av m.fl. (MP) yrkandena 28 och 29. Skatteflykt är ett stort samhällsproblem. Det undandrar samhället stora resurser och skadar en fri och rättvis konkurrens. Det ökar också ojämlikheten när skatteuttaget övervältras på andra grupper med lägre inkomster. Det är också allvarligt eftersom det minskar tilliten, sammanhållningen och förtroendet för vårt samhälle och våra myndigheter.