bet · H901MJU14 · 2022-01-27 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets betänkande Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden, främst med hänvisning till pågående arbete. Motionsyrkandena handlar bl.a. om livsmedelskontroll, märkning av livsmedel, exportfrämjande av svenska livsmedel, livsmedelsberedskap och offentlig konsumtion. I betänkande finns 16 reservationer (M, SD, C, V, KD, L, MP) och sex särskilda yttranden (M, SD, C, KD, L, MP). Cirka 130 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Avgifter för offentlig livsmedelskontroll Provtagning och övervakning av dioxin Exportfrämjande av svenska livsmedel Främjande av användningen av dricksvatten ur kran Motioner som bereds förenklat 1.Avgifter för offentlig livsmedelskontroll, punkt 1 (M, KD) 2.Avgifter för offentlig livsmedelskontroll, punkt 1 (C) 3.Livsmedelsbedrägerier, punkt 2 (C, L) 4.Ursprungsmärkning av kött, punkt 5 (M, L) 5.Ursprungsmärkning av kött, punkt 5 (MP) 6.Bästföredatum, punkt 6 (M, L) 7.Bästföredatum, punkt 6 (C) 8.Livsmedelsmärkning i övrigt, punkt 7 (MP) 9.Exportfrämjande av svenska livsmedel, punkt 9 (SD) 10.Livsmedelsberedskap och självförsörjning, punkt 10 (M, SD) 11.Livsmedelsberedskap och självförsörjning, punkt 10 (V) 12.Livsmedelsberedskap och självförsörjning, punkt 10 (KD) 13.Livsmedelsberedskap och självförsörjning, punkt 10 (MP) 14.Offentlig konsumtion, punkt 11 (MP) 15.Främjande av användningen av dricksvatten ur kran, punkt 12 (MP) 16.Skyddade beteckningar, punkt 13 (MP) 1.Motioner som bereds förenklat, punkt 14 (M) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 14 (SD) 3.Motioner som bereds förenklat, punkt 14 (C) 4.Motioner som bereds förenklat, punkt 14 (KD) 5.Motioner som bereds förenklat, punkt 14 (L) 6.Motioner som bereds förenklat, punkt 14 (MP) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Utskottets förslag till riksdagsbeslut Avgifter för offentlig livsmedelskontroll 2021/22:3437 av m.fl. (M) yrkande 38 och 2021/22:3650 av m.fl. (C) yrkande 4. Reservation 1 (M, KD) Reservation 2 (C) 2021/22:3343 av m.fl. (S), 2021/22:3650 av m.fl. (C) yrkande 31 och 2021/22:3654 av (C). Reservation 3 (C, L) Provtagning och övervakning av dioxin 2021/22:1670 av (M) yrkande 12. 2021/22:3456 av Kopparklint och (båda M). 2021/22:318 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2021/22:1956 av (M), 2021/22:2479 av m.fl. (SD) yrkande 4 i denna del, 2021/22:3705 av m.fl. (M) yrkande 6 i denna del och 2021/22:4061 av m.fl. (MP) yrkande 58. Reservation 4 (M, L) Reservation 5 (MP) 2021/22:3431 av m.fl. (M) yrkande 36 och 2021/22:3665 av m.fl. (C) yrkande 24. Reservation 6 (M, L) Reservation 7 (C) 2021/22:2919 av (SD) och 2021/22:4061 av m.fl. (MP) yrkande 46. Reservation 8 (MP) 2021/22:236 av och (båda SD) yrkande 2. Exportfrämjande av svenska livsmedel 2021/22:2454 av m.fl. (SD) yrkande 38. Reservation 9 (SD) 2021/22:1954 av (M), 2021/22:2855 av och Kopparklint (båda M) yrkande 1, 2021/22:3232 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 15, 2021/22:3437 av m.fl. (M) yrkande 8, 2021/22:3642 av m.fl. (M) yrkande 16, 2021/22:3880 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2021/22:4197 av m.fl. (MP) yrkandena 18 och 19. Reservation 10 (M, SD) Reservation 11 (V) Reservation 12 (KD) Reservation 13 (MP) 2021/22:4061 av m.fl. (MP) yrkandena 59 och 61. Reservation 14 (MP) Främjande av användningen av dricksvatten ur kran 2021/22:4062 av m.fl. (MP) yrkande 21. Reservation 15 (MP) 2021/22:4208 av och (båda MP). Reservation 16 (MP) Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (MP), (M), (S), (S), (M), (S), (C), (V), (M), (SD), (S), (KD), (L), (SD), (C), (S) och (SD). I betänkandet behandlar utskottet ca 130 yrkanden i motioner från den allmänna motionstiden /22. Motionsyrkandena handlar bl.a. om livsmedelskontroll, märkning av livsmedel, exportfrämjande av svenska livsmedel, livsmedelsberedskap och offentlig konsumtion. Ett antal yrkanden tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare och behandlas därför i förenklad ordning. Förslagen i motionerna finns i bilaga 1. Motionsyrkanden som behandlas i förenklad ordning redovisas i bilaga 2. Avgifter för offentlig livsmedelskontroll Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om kostnaden för livsmedels-kontrollen och om att se över avgiftsmodellen för köttkontrollen. Jämför reservation 1 (M, KD) och 2 (C). I kommittémotion 2021/22:3437 av m.fl. (M) yrkande 38 föreslås att kostnaden för livsmedelskontrollen inte ska överstiga den faktiska kostnaden för den genomförda kontrollen. Motionärerna anför att ansvaret för livsmedelskontrollerna främst ligger på nivå och att livsmedelsföretagen vanligtvis betalar en fast avgift för de kontroller kommunen ska göra. genomförs det sammantaget för få livsmedelskontroller runt om i landet. Det leder till att många livsmedelsföretag upplever att de inte får de kontroller som de betalar för. m.fl. (C) föreslår i kommittémotion 2021/22:3650 yrkande 4 ett tillkännagivande till regeringen om att se över avgiftsmodellen för köttkontrollen och hur den kan differentieras. Motionärerna anför att svenska köttföretag har fått ökade kontrollkostnader sedan infört en ny avgiftsmodell som baseras på kostnadstäckning i stället för en fast avgift. Regeringen behöver därför se över om avgiftsmodellen kan differentieras så att den antingen riktas mot företag med liten produktion eller företag med god regelefterlevnad. behandling och kompletterande information Inledningsvis kan noteras att de flesta livsmedelsanläggningar i står under kontroll. Kommunerna utför offentlig kontroll i t.ex. butiker, restauranger och skolkök. Länsstyrelserna ansvarar för den offentliga kontrollen av livsmedelsföretagens anläggningar i primärproduktionen. utför offentlig kontroll av livsmedelsföretagare som omfattas av vissa särskilda hygienregler, exempelvis slakterier och vilthanteringsanläggningar. Europeiska unionen beslutade om en ny förordning som reglerar kontrollen i livsmedelskedjan[1], här kallad den nya kontrollförordningen. I proposition 2020/21:43 En anpassning av bestämmelser om kontroll i livsmedelskedjan till EU:s nya kontrollförordning lämnade regeringen förslag för att anpassa den svenska lagstiftningen till den nya kontrollförordningen. I propositionen bedömde regeringen att det inte längre bör tas ut en årlig avgift för den ordinarie livsmedelskontrollen. En avgift bör i stället debiteras den enskilde efter utförd kontroll. Sådan efterhandsdebitering bör vara obligatorisk för alla kontrollmyndigheter. En ordning med efterhandsdebitering föreslogs börja tillämpas tidigast . Prövningsavgift, registreringsavgift och andra avgifter för verksamhet som utgör annan offentlig verksamhet bör fastställas utifrån myndighetens faktiska kostnader. Av propositionen framgår vidare följande. Enligt det nuvarande systemet med årlig kontrollavgift fastställs avgiften av kontrollmyndigheterna och betalas i förskott genom ett helt avgiftsbelopp för varje påbörjat kalenderår. Avgiften ska betalas oavsett om myndigheterna kontrollerar verksamheten eller inte, och baseras på principen om full kostnadstäckning, men med möjlighet till nedsättning. I promemorian En anpassning av bestämmelser om kontroll i livsmedelskedjan till EU:s nya kontrollförordning (Ds 2018:41) gjordes bedömningen att det nuvarande systemet med en årlig avgift som betalas i förskott för varje påbörjat kalenderår bör ersättas av ett system med obligatorisk efterhandsdebitering. Grunden till det ställningstagandet var den kritik som från flera håll riktats mot systemet med en årlig kontrollavgift som betalas i förskott. Regeringen gör i propositionen bedömningen att det nuvarande avgiftssystemet har brister. Det kan vara svårt att skapa förståelse för ett avgiftssystem som innebär att det kan gå mycket mellan det att avgiften betalas och kontrollen utförs. Regeringen anser att efterhandsdebitering ger en tydligare koppling mellan avgift och kontroll och gör att den faktiska kontrolltiden kan beaktas vid avgiftsberäkningen. Sammanfattningsvis bedömer regeringen i propositionen att fördelarna med ett system med efterhandsdebitering överväger nackdelarna och att efterhandsdebitering bör vara obligatoriskt för alla kontrollmyndigheter. En årlig avgift bör därför inte längre tas ut för den ordinarie livsmedelskontrollen. Vid behandlingen av propositionen (bet. 2020/21:MJU6) anförde miljö- och jordbruksutskottet följande: Utskottet har tidigare i detta betänkande ställt sig bakom regeringens bedömning att det inte längre bör tas ut en årlig avgift för den ordinarie livsmedelskontrollen utan att den i stället ska debiteras efter utförd kontroll. Utskottet noterar den kritik som framförts mot dagens system med årlig avgift såsom att det är svårt med förståelse för ett system där kontrollen utförs vid senare tillfällen än när avgiften betalas. I likhet med regeringen anser utskottet att det finns övervägande fördelar med efterhandsdebitering då det ger en tydligare koppling mellan avgift och utförd kontroll samt att den faktiska kontrolltiden kan ligga till grund vid beräkningen av avgiften. Utskottet delar även regeringens bedömning att det är viktigt att samtliga kontrollmyndigheter använder sig av efterhandsdebitering för att säkerställa en likvärdig livsmedelskontroll. Det framgår av propositionen att den årliga avgiftens storlek beräknas med utgångspunkt i riskklassningsmodell och kontrollmyndighetens fastställda timtaxa. Med stöd av den nuvarande riskklassningsmodellen får myndigheten fram en schabloniserad kontrolltid i antal timmar. En övergång till efterhandsdebitering möjliggör för kontrollmyndigheten att i större utsträckning än lägga det faktiska antalet kontrolltimmar till grund för avgiftsberäkningen. Storleken på avgiften kan därmed i större utsträckning än styras av det faktiska kontrollbehovet. Förutom den faktiska tiden för själva kontrollbesöket kommer myndigheten även att behöva debitera kostnader hänförliga till för- och efterarbete och gemensamma administrativa kostnader som exempelvis registerhållning. Vid efterhandsdebitering finns det inte någon risk att ett företag betalar för kontroll som kontrollmyndigheten inte hinner genomföra. För företag med låga risker kan den nya ordningen innebära att kontroll inte utförs och att avgift därmed endast tas ut de år som kontroll utförs. Detta kan medföra att exempelvis små företag med låga risker kan få betala en högre kostnad för kontroll de år som en avgift tas ut, i stället för att kostnaden fördelas jämnt mellan åren. Företagens totala kostnader för kontroll bedöms dock inte öka på grund av en övergång till efterhandsdebitering. Enligt regeringens bedömning är det snarare sannolikt att företag som inte kontrolleras så ofta kommer att få lägre avgifter än eftersom en efterhandsdebitering gör det möjligt att lägga den faktiska kontrolltiden till grund för avgiftsberäkningen. I likhet med vad som gäller enligt den tidigare kontrollförordningen har medlemsstaterna enligt den nya kontrollförordningen i stor utsträckning möjlighet att välja om livsmedelskontrollen ska finansieras med avgifter eller med offentliga medel. Vissa kontroller, bl.a. av vissa varor och djur vid import och av slakterier och styckningsanläggningar, måste dock finansieras genom avgifter (artiklarna 78 och 79). Enligt den nya kontrollförordningen ska medlemsstaterna även säkerställa att det finns tillräckliga finansiella resurser för att de behöriga myndigheterna ska kunna utföra annan offentlig verksamhet (artikel 78) och medlemsstaterna får ta ut avgifter för att täcka kostnaderna för denna verksamhet (artikel 80). Regeringen beslutade om en ny förordning (2021:176) om avgifter för offentlig kontroll av livsmedel och vissa jordbruksprodukter. Genom förordningen införs obligatorisk efterhandsdebitering. Det innebär att livsmedelsföretagen får betala sin kontrollavgift efter genomförda kontrollbesök i stället för som , i början av varje kalenderår. Efterhandsdebitering blir obligatorisk tidigast . För att kommunerna ska hinna fatta nödvändiga taxebeslut och ställa om sin verksamhet kommer det att vara möjligt att tillämpa nuvarande bestämmelser om årlig avgift t.o.m. . När det gäller frågan om livsmedelskontroll och kostnaden för denna kan vidare noteras följande svar som dåvarande landsbygdsminister lämnade på en skriftlig fråga (fr. 2020/21:2616): Livsmedelskontrollen ska vara riskbaserad, verkningsfull, effektiv och likvärdig i hela landet. Den ska utföras regelbundet med lämplig frekvens med hänsyn tagen till företagens egenkontroller och kontrollmyndigheternas erfarenheter. I finansieras livsmedelskontrollen i huvudsak med avgifter. Enligt livsmedelslagen (2006:804) får regeringen meddela föreskrifter om beräkningen av avgifter som tas ut av statliga myndigheter. Regeringen har i förordningen (2021:176) om avgifter för offentlig kontroll av livsmedel och vissa jordbruksprodukter reglerat att kostnader för kontroll ska täckas av avgifter och att avgiften ska fastställas av den behöriga myndigheten men regeringen kan enligt livsmedelslagen (2006:804) inte reglera hur kommunala myndigheter ska beräkna sina avgifter med hänsyn till den kommunala självstyrelsen. Kommuner får dock enligt kommunallagen (2017:725) inte ta ut högre avgifter än som motsvarar kostnaderna för de tjänster som de tillhandahåller. Det pågår en rad initiativ på området som jag kommer att redogöra för nedan. Regeringen har arbetat systematiskt och långsiktigt för att utveckla livsmedelskontrollen och för att göra den mer effektiv och likvärdig. I förordningen (2009:1426) med instruktion för ges myndigheten uppgiften att rapportera hur kontrollen kan utvecklas och förbättras. Regeringen har bl.a. uppdragit till myndigheten att se över den riskklassningsmodell som ligger till grund för beräkningen av livsmedelsavgifterna för att skapa förutsättningar för en enhetligare tillämpning av modellen, att utvärdera effekterna av arbetet med att utveckla kontrollen och göra den mer likvärdig i hela landet samt att utarbeta ett förslag om hur en uppföljning av de kommunala myndigheternas förmåga att utföra livsmedelskontroll kan genomföras. Regeringen har också gett uppdrag till länsstyrelserna att kartlägga hur kommunala myndigheter samverkar i livsmedelskontrollen och bedöma hur förutsättningarna ser ut för att öka samverkan. har även i uppdrag att öka likvärdigheten i kontrollen genom att bland annat möjliggöra minskad offentlig kontroll av tredjepartscertifierade företag. När det gäller tidigare nämnda uppdrag om att öka likvärdigheten i livsmedelskontrollen i hela landet framgår följande av myndighetens regleringsbrev . ska, som en del i genomförandet av livsmedelsstrategin, vidta åtgärder för att öka likvärdigheten i livsmedelskontrollen i hela landet. Genom att förenkla och underlätta för företagen ska kontrollerna effektiviseras, företagens avgifter minska och företagens tid och resurser sparas. I arbetet ska bl.a. ingå genomförande av projektet kontrollsed, uppbyggnad och upprätthållande av en organisation som möjliggör minskad offentlig kontroll av tredjepartscertifierade företag, ytterligare satsningar för kontroll på distans, utveckling av samråd och samverkan med bl.a. livsmedelskedjans näringslivsorganisationer samt fortsatt arbete för ett mer ändamålsenligt regelverk. När det gäller frågan om kostnaden för köttkontroll kan vidare följande noteras. gav regeringen i uppdrag att utreda och genomföra ett nytt avgiftssystem för den offentliga kontrollen på slakterier och vilthanteringsanläggningar. Ett avgiftssystem som är förenligt med den nya kontrollförordningen skulle finnas på plats . Övriga delar av det nya avgiftssystemet skulle vara genomförda . Avgiftssystemet ska bidra till konkurrenskraftiga villkor för den svenska livsmedelssektorn, underlätta småskalig slakt och ge incitament för en effektiv slakt och kontroll. Det nya avgiftssystemet ska vara lätt att förstå och använda samt vara förutsägbart vad gäller företagens kostnader för kontrollen. Avgiftssystemet ska också vara förenligt med reglerna om statsstöd. Uppdraget skulle slutredovisas i årsredovisning . Ett temporärt avgiftssystem som är förenligt med den nya kontrollförordningen infördes fr.o.m. . Regeringen beslutade att ge förlängd tid för att utreda och införa övriga delar av det nya avgiftssystemet. Beslutet fattades med anledning av covid-19-pandemin. I årsredovisning uppgavs bl.a. följande om arbetet med att ta fram ett nytt avgiftssystem. Arbetet har bedrivits i samarbete med berörda aktörer i form av en referensgrupp bestående av representanter för slakterier och vilthanteringsanläggningar. Samarbetet innebär att berörda aktörer bidrar med sina erfarenheter, specifika kunskaper och förslag och därmed har möjligheten att påverka utformningen av det nya avgiftssystemet, vilket skapar förutsättningar för ett avgiftssystem av högre kvalitet och med större acceptans. Avgiftssystemet kan bidra till konkurrenskraftiga villkor. Det är därför viktigt att systemet bidrar till att kostnaderna för kontrollen hålls nere genom effektiviseringar hos både och företagen. Avgiftssystemet utformas för att i största möjliga mån bidra till effektiviseringar. Detta görs t.ex. genom att utforma systemet så att det är lätt att använda och förvalta, så att hanteringen av avgiftssystemet och avgifter internt inom blir kostnadseffektiv. Dessutom utformas avgiftssystemet så att avgifterna speglar kostnader för kontrollen så att det finns en koppling mellan vad ett företag gör för att minska kostnaderna för kontrollen och företagets avgift. Det ger ett incitament för effektiv kontroll. Avgiftssystemet utformas så att det underlättar för slakterier och vilthanteringsanläggningar med liten produktion. Den nya kontrollförordningen ger möjlighet att på objektiva och ickediskriminerande grunder minska beloppet för avgifterna med beaktande av intressena hos aktörer med liten produktion. Avgiftssystem kommer enligt denna möjlighet att innehålla ett stöd för slakterier och vilthanteringsanläggningar med liten produktion, med möjligheten till olika stödnivåer beroende av produktionens storlek. I arbetet med avgiftssystemet görs avvägningar mellan ett enkelt avgiftssystem och exakthet samt rättvisa ur alla aspekter. beslutade om nya föreskrifter om avgifter för offentlig kontroll och annan verksamhet, LIVSFS 2021:8. Föreskrifterna gäller fr.o.m. . De nya föreskrifterna innebär i huvudsak följande. Alla anläggningar ska debiteras efter utförd kontroll, s.k. efterhandsdebitering. Slakterier och vilthanteringsanläggningar, som har s.k. efterhandsdebitering, betalar i huvudsak avgift utifrån tre olika avgiftsmodeller, A–C. Vilken modell som används beror på om anläggningen har ständig närvaro under slakten eller inte och vilken slaktvolym anläggningen har. För slakterier med en slaktvolym överstigande och där har ständig närvaro under slakten uppgår avgiften till för officiell veterinär och för officiell assistent. För slakterier och vilthanteringsanläggningar med en slaktvolym upp t.o.m. och där har ständig närvaro under slakten uppgår avgiften till för officiell veterinär och för officiell assistent. Slakterier och vilthanteringsanläggningar där inte har ständig närvaro under slakten ska betala en avgift om i inställelseavgift för varje besök och därutöver en avgift om . Vidare ska slakterier betala en avgift om för offentlig kontroll och annan offentlig verksamhet som hänger samman med sådan kontroll som utförs utanför slakterier, exempelvis nödslakt. Anslaget 1:26 Nedsättning av slakteriavgifter inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel får användas för nedsättning av avgifter för den offentliga kontroll och annan offentlig verksamhet som görs vid slakterier och vilthanteringsanläggningar. Genom budgeten (prop. 2021/22:1 utg.omr. 23, bet. 2021/22:MJU2, rskr. 2021/22:99) genomfördes vissa förändringar när det gäller anslaget med anledning av en dom från kammarrätten i (mål nr 5065-18). Enligt domen har administrativa kostnader som inte kan kopplas direkt till kontrollen ingått i timtaxan som ligger till grund för kontrollavgift för slakterier och vilthanteringsanläggningar –2019, vilket inte är förenligt med gällande lagstiftning på området. För att finansiera vissa kostnader i den offentliga kontrollen av slakterier och vilthanteringsanläggningar som inte kan täckas av avgifter överfördes medel till anslaget 1:14 som ökades med . anvisades till anslaget 1:26. har vidare uppgett följande. Nedsättning av avgifter kan göras av flera anledningar. Nedsättning kan göras för anläggningar med liten produktion, med vilket menas upp till . Nedsättning kan även göras med anledning av regelefterlevnad, för förhandsgodkännande och för salmonellaprovtagning. Arbete pågår inom med att ta fram en stödförordning. När det gäller frågan om kostnaden för köttkontroll kan vidare noteras följande svar som dåvarande landsbygdsminister lämnade på en skriftlig fråga (fr. 2020/21:3068): Den tillsyn som refererar till regleras i i och rådets förordning (EU) 2017/625 av om offentlig kontroll och annan offentlig verksamhet för att säkerställa tillämpningen av livsmedels- och foderlagstiftningen och av bestämmelser om djurs hälsa och djurskydd, växtskydd och växtskyddsmedel (EU:s nya kontrollförordning). Regeringen har i propositionen En anpassning av bestämmelser om kontroll i livsmedelskedjan till EU:s nya kontrollförordning (prop. 2020/21:43) sett över hur den svenska lagstiftningen bör anpassas för att genomföra förordningen och då även finansieringen av kontroll och tillsyn. har ställt sig bakom förslagen i regeringens proposition. I propositionen bedömer regeringen bland annat att obligatorisk efterhandsdebitering av avgifter för livsmedelskontroll bör införas . Bestämmelser om obligatorisk efterhandsdebitering finns nu i förordningen (2021:176) om avgifter för offentlig kontroll av livsmedel och vissa jordbruksprodukter. I syfte att säkerställa långsiktiga och konkurrenskraftiga villkor för slakterinäringen har regeringen gett i uppdrag att modernisera och effektivisera köttkontrollen. En delredovisning av uppdraget har gjorts och slutredovisning sker 2022. Regeringen har vidare gett i uppdrag att öka likvärdigheten i livsmedelskontrollen och minska kostnaderna genom att bland annat bygga upp och upprätthålla en organisation som möjliggör minskad offentlig kontroll av tredjepartscertifierade företag. Det är viktigt att ständigt arbeta för en effektiv och verkningsfull kontroll med så låga kostnader som möjligt för företagen. Mot bakgrund av de åtgärder som nämns ovan ser jag inget behov av ytterligare åtgärder , men jag följer fortsatt frågan noga. Genom den nya förordning om livsmedelskontroll som regeringen beslutade om har ett system med obligatorisk efterhandsdebitering införts för livsmedelskontrollen. Utskottet har tidigare ställt sig bakom införandet av ett sådant system. Ett system med efterhandsdebitering ger en tydligare koppling mellan avgift och utförd kontroll och innebär att den faktiska kontrolltiden kan ligga till grund för beräkning av avgiften. Det nya systemet innebär således att det inte finns någon risk att ett företag betalar för kontroll som kontrollmyndigheten inte hinner utföra. Utskottet finner därmed inte skäl att vidta någon åtgärd med anledning av motion 2021/22:3437 (M) yrkande 38. När det gäller kontrollen på slakterier och vilthanteringsanläggningar infördes ett nytt avgiftssystem . Syftet med det nya avgiftssystemet är att det ska bidra till konkurrenskraftiga villkor för den svenska livsmedelssektorn, underlätta småskalig slakt och ge incitament för en effektiv slakt och kontroll.