bet · H901MJU18 · 2022-03-22 00:00:00 — Det innebär även att skogsnäringens förutsättningar och konkurrenskraft försämras. Enligt utskottet är det angeläget att åtgärder vidtas för att hantera de ökande klövviltstammarna. Utskottet välkomnar därför att regeringen anser att det bör genomföras en ökad rådgivning om klövviltförvaltning och skogsskötsel med syftet att minska klövviltskador på skog och öka fodermängderna. Det är även positivt att regeringen avser att ge och i uppdrag att tillsammans med länsstyrelserna och andra relevanta organisationer utreda möjligheterna till olika incitament samt vid behov regelförändringar för att minska klövviltskador på skog. Som framgår av redovisningen ovan arbetar berörda myndigheter med en nationell förvaltningsplan för kronhjort och älg, och fler arter, t.ex. dovhjort, kan komma att omfattas av en nationell plan för flerartsförvaltning . Utskottet noterar även de nya uppdaterade jakttiderna och regeringens intention att verka för att skogsbruket och tar fram ett gemensamt förhållningssätt när det gäller den framtida jakten på kronhjort. Utskottet ser positivt på det arbete som pågår inom klövviltförvaltningen och avser att fortsätta följa frågan. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2021/22:778 (M), 2021/22:1026 (C) yrkande 1 och 2021/22:3682 (C) yrkande 22. Åtgärder för att stärka skogsbruket genom ökade möjligheter till klimatanpassning Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om nya trädslag och ytterligare åtgärder för klimatanpassning av skogar. Jämför reservation 69 (M, KD) och 70 (MP). Enligt regeringens bedömning bör, för att stärka skogsbruket, skogsägare stödjas i att utveckla resilienta och vitala skogssystem som har förmåga att anpassa sig till ett förändrat klimat samt brukningsmetoder som understöder ett klimatanpassat skogsbruk. Klimatförändringarna medför att förutsättningarna för skogen och skogsbruket förändras. Längre växtsäsonger betyder vanligen ökad skogstillväxt. Sommartorka, minskad vintertjäle, ökad frekvens av skyfall och andra effekter av ett ändrat klimat medför ökade risker i form av angrepp av gamla och nya skadegörare, stormskador, erosions- och körskador m.m. Att bruka och sköta skog för hög vitalitet, variation, resiliens och ståndortsanpassning är viktiga åtgärder för att öka klimatanpassningen. Brukandet av skogen behöver anpassas till ett förändrat klimat så att den ger en fortsatt god avkastning som den biologiska mångfalden stärks och hänsyn tas till andra allmänna intressen. Brukningsmetoder och naturbaserade lösningar för klimatanpassning bör utvecklas och tillämpas av skogsägare som själva vill, på marker där så är motiverat. Detta bör bidra till målet om ökad hållbar tillväxt, motverka negativa effekter på miljö och andra samhällsvärden samt underlätta för renskötseln. Åtgärder, stöd och främjande ska tas fram i syfte att bidra till att begränsa negativa effekter av klimatförändringarna genom t.ex. ett väl fungerande system för klimatanpassning av skogsmarken samt även på genom ökad ståndortsanpassning samt kontinuitetsskogsbruk med flerskiktade skogar, mer stormfasta skogar och hög grad av variation inklusive lövskogsinblandning. Ekosystemtjänster som vidmakthåller skogens funktioner och förebygger risker med ett förändrat klimat ska skyddas, stärkas och utvecklas. I kommittémotion 2021/22:3432 av m.fl. (M) yrkande 3 i denna del anförs att bruket av nya träslag bör utredas i syfte att öka avkastningen. Exempelvis kan det finnas anledning att tillåta bruket av nya träslag till följd av ett förändrat klimat. Även i kommittémotion 2021/22:3880 av m.fl. (KD) yrkande 89 framhålls nya trädslag och att det är angeläget att stimulera forskning och utveckling av nya trädslag för att dra nytta av den möjlighet till ökad produktivitet inom skogsbruket som klimatförändringen kan medföra. I motion 2021/22:1899 av m.fl. (M) framhålls skogsnäringen i . Enligt motionärerna bör möjligheten att utveckla reglerna för användning av främmande trädslag övervägas för att anpassas till klimatförutsättningar som är i förändring. Enligt motion 2021/22:4058 av (MP) yrkande 1 behöver ett mer omfattande arbete för att klimatanpassa skogar introduceras. Enligt motionären är det viktigt att vi förbereder oss noga så att negativa effekter av klimatförändringar, som skogsbränder, torka och skadeangrepp, kan förebyggas och minimeras. Brukandet av skogen behöver klimatanpassas så att skogen ger en fortsatt god avkastning som den biologiska mångfalden behålls och hänsyn tas till allmänna intressen. Regeringen anför i budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 23) att klimatförändringarna kan komma att innebära fler konsekvenser för skogsbruket. Det är därför viktigt att skogsskötseln planeras med rådande och framtida klimatförändringar i åtanke. handlingsplan för klimatanpassning är enligt regeringen en viktig del i arbetet. I Klimatanpassning av skogen och skogsbruket – mål och förslag på åtgärder (rapport /23) lägger fram mål och förslag på anpassningsåtgärder som är en redovisning av det uppdrag om klimatanpassning som följer av förordningen (2018:1428) om myndigheters klimatanpassningsarbete. har analyserat skogens och skogsbrukets sårbarhet för klimatförändringar och har efter samråd med sektorn tagit fram effektmål och förslag på anpassningsåtgärder. Målen syftar till att bibehålla ett skogsbruk med jämn leverans och god ekonomi. De syftar också till att motverka negativa effekter på andra samhällsvärden och till att underlätta renskötselns klimatanpassning. • Mål: Skador begränsas i närtid genom väl fungerande system för övervakning och krisberedskap. Under detta mål finns preciseringar om högsta volym insektsdödad skog (årsgenomsnitt), stubbehandling mot rotröta samt högsta skogsbrandsareal (årsgenomsnitt exklusive naturvårdsbränningar). • Mål: Skador förebyggs långsiktigt och kostnadseffektivt genom att skogen är ståndortsanpassad och stormsäker och har hög grad av variation. Under detta mål finns preciseringar om lägsta andel tallföryngring på torra marker, högsta andel viltskadade tallplantor, riskspridning i form av lägsta andel bland- och lövskog samt ökad kunskap om att skapa stormtåliga beståndskanter . • Mål: Skogsbruket utvecklas så att skador på miljö och andra samhällsvärden inte ökar . Under detta mål finns preciseringar om antal körskador, alternativ till hyggesbruk på högriskobjekt för erosion, begränsad hyggesareal per avrinningsområde, areal återställd våtmark samt förbättrad påverkan på marklavtillgång och flyttleder för renskötseln. Inledningsvis konstaterar utskottet att klimatförändringarna innebär stora konsekvenser för skogsbruket. Det är därför viktigt att skogsskötseln planeras med rådande och framtida klimatförändringar i åtanke. Utskottet delar regeringens bedömning att skogsägare bör stödjas i att utveckla resilienta och vitala skogssystem som har förmågan att anpassa sig till ett förändrat klimat samt brukningsmetoder som understöder ett klimatanpassat skogsbruk. Utskottet noterar att åtgärder, stöd och främjande som t.ex. ett väl fungerande system för klimatanpassning av skogsmarken samt även på genom ökad ståndortsanpassning, kontinuitetsskogsbruk med flerskiktade skogar, mer stormfasta skogar och hög grad av variation inklusive lövskogsinblandning ska tas fram. Utskottet noterar även att rådgivningskampanjen för ökad hållbar tillväxt ska innefatta verkningsfulla åtgärder för klimatanpassning i skogsbruket. handlingsplan för klimatanpassning är en viktig del i arbetet. Mot bakgrund av det anförda lämnar utskottet motionerna 2021/22:1899 (M), 2021/22:3432 (M) yrkande 3 i denna del, 2021/22:3880 (KD) yrkande 89 och 2021/22:4058 (MP) yrkande 1 utan åtgärd. Staten som föregångare i hållbart skogsbruk Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om genomförandet av områdesskydd för skyddsvärda statliga skogar ovan och i nära anslutning till gränsen för fjällnära skog. Jämför reservation 71 (M, SD, KD). Enligt regeringens bedömning bör staten vara föregångare i hållbart skogsbruk och ta stor natur- och kulturmiljöhänsyn samt hänsyn till rennäringen. Regeringen avser att ge berörda myndigheter i uppdrag att se över hur de kan verka som föregångare i hållbart skogsbruk. Staten bör vara en föregångare för att ha hög trovärdighet i arbetet med formellt skydd av skog. Skyddsvärda statliga skogar ovan och i nära anslutning till gränsen för fjällnära skog bör därför enligt regeringen få områdesskydd så snart det är möjligt. Regeringen avser även att ge i uppdrag att i samarbete med , och stärka statens roll för ett hållbart skogsbruk och för att utveckla alternativa brukningsmetoder som tar större hänsyn till tillgången på renbete i det renskötselområde som ligger på statlig mark. Det är viktigt att staten, via sitt skogsägande, agerar som föregångare för ett hållbart skogsbruk och gör de nödvändiga åtaganden som bedöms vara relevanta för att hållbart nyttja skogen och bevara biologisk mångfald och andra värdefulla ekosystemtjänster. förvaltar ca mark, varav ca utgörs av produktiv skogsmark. är den dominerande ägaren till statens markinnehav inom rennäringens åretruntmarker. Merparten av skogsmarken är redan skyddad som naturreservat. Av resterande ca är frivilligt avsatt för naturvård. Det mesta av marken ligger inom rennäringens åretruntmarker. Enligt förordningen (2007:757) med instruktion för ska myndigheten förvalta statens fastighetsinnehav så att en god resurshushållning och en hög ekonomisk effektivitet uppnås. Av regleringsbrevet framgår även att myndigheten ska verka för att de nationella miljökvalitetsmålen uppnås. är certifierat enligt (). Regeringen har också gett myndigheten i uppdrag att fortsätta arbetet med grön infrastruktur, ekosystembaserat skogsbruk och klimatanpassning inom sin skogs- och markförvaltning kopplat till de nationella miljökvalitetsmålen. ska redovisa uppdraget . Regeringen avser att ge i uppdrag att se över hur myndigheten i ökad utsträckning kan verka som föregångare inom hållbart skogsbruk. Med hållbarhet avses alla tre dimensionerna av hållbarhet, dvs. social, ekonomisk och miljömässig hållbarhet. Detta kan exempelvis ske genom att tillämpar hyggesfria skogsbruksmetoder eller andra lämpliga metoder i de skogar som inte har höga naturvärden. Hyggesfritt skogsbruk kan i dessa skogar komplettera trakthyggesbruk och användas där myndigheten bedömer det lämpligt utifrån exempelvis miljö-, kulturmiljö-, eller virkesproduktionssynpunkt eller med hänsyn till rekreationsvärden och rennäringen. Enligt förordningen (2007:758) med instruktion för ska myndigheten förvalta en viss del av statens fasta egendom, främst fastigheter avsedda för försvarsändamål, s.k. försvarsfastigheter. bidrar till uppfyllelsen av målet för det militära försvaret som har beslutat om utifrån propositionen Totalförsvaret 2021–2025 (prop. 2020/21:30, bet. 2020/21:FöU4, rskr. 2020/21:135–136). förvaltar ca mark, varav ca utgörs av produktiv skogsmark. Flera av Försvarsmaktens övnings- och skjutfält, flottiljflygplatser etc. har höga naturvärden och en rik biologisk mångfald. Den militära verksamheten har begränsat annan exploatering av området, exempelvis byggande eller modernt jord- och skogsbruk. Försvarsmakten, och som äger marken, ansvarar för att förvalta områdenas naturvärden i skötsel- och skogsbruksplaner i enlighet med lagstiftning och myndighetsstyrning. På marker finns flera formellt skyddade områden med stor biologisk mångfald. Mer än hälften av marker skyddas exempelvis som naturreservat och Natura 2000-områden. Fastigheterna ska vidare förvaltas inom ramen för en god och effektiv ekonomisk hushållning. Det är viktigt att staten, via sitt skogsägande genom försorg, agerar som föregångare och gör nödvändiga åtaganden som bedöms relevanta för att bevara och hållbart nyttja biologisk mångfald och andra värdefulla ekosystemtjänster. Regeringen har gett i uppdrag att fortsätta arbetet med grön infrastruktur, ekosystembaserat skogsbruk och klimatanpassning inom sin skogs- och markförvaltning kopplat till de nationella miljökvalitetsmålen. Uppdraget ska redovisas . Regeringen avser att ge i uppdrag att se över hur myndigheten i ökad utsträckning kan verka som föregångare inom hållbart skogsbruk. Uppdraget bör genomföras så att det är förenligt med grunduppdrag. äger mark, varav är produktiv skogsmark, vilket innebär att äger av den svenska skogsmarken. är därmed största markägare. Bolagets skogsinnehav är fördelat över hela , men huvuddelen finns i den norra delen av landet. Som ett bolag med statligt ägande ska , i enlighet med statens ägarpolicy, vara ett föredöme inom sin bransch på miljö- och klimatområdet, och därigenom ett hållbart skogsbruk. skogsbruk ska ta hänsyn till miljövärden och sociala värden samt agera affärsmässigt och ge en marknadsmässig avkastning. Vid skogsskötseln ska hänsyn tas till natur- och kulturvärden men även till andra allmänna intressen. Inom rennäringens åretruntmarker ska berörda samebyar ges möjlighet att samråda före föryngringsavverkning eller avverkning för skogsbilvägar. Mot denna bakgrund förnyade sin strategi för att bl.a. förstärka det hållbara skogsbruket, vilket inkluderar ett stort antal satsningar inom bl.a. hyggesfritt skogsbruk, ekologiskt funktionell naturhänsyn, våtmarker och lövnaturskog. Detta tillkännagavs på årsstämman . är även certifierat enligt både FSC och Programme for the Endorsement of (PEFC). Det är mycket viktigt med en långsiktigt hållbar samexistens mellan skogsbruk och rennäring. Både skogsbruket och renskötseln nyttjar skogsmarken, och synen på hur skogen bör skötas skiljer sig ofta. Regeringen avser att ge i uppdrag att i samarbete med , och utveckla och stötta tillämpning av alternativa brukningsmetoder i renskötselområdena. Motivet till det är att staten, via sitt skogsägande i och , ska agera som föregångare för ett hållbart skogsbruk. Staten bör vara föregångare för att ha hög trovärdighet i arbetet med formellt skydd av skog. Det är därför rimligt att staten ovan och i nära anslutning till gränsen för fjällnära skog tidigt skyddar de värdefulla skogar som är statligt ägda genom och . Ovan och i nära anslutning till gränsen för fjällnära skog finns det ca skyddsvärd produktiv skog på statlig mark, på och mark. Regeringen bedömer att ett skydd av dessa kända skyddsvärda statliga skogar ovan och i nära anslutning till gränsen för fjällnära skog är ett viktigt steg för att bevara kända skogliga naturvärden och höja trovärdigheten i statens naturvårdsarbete. Det bör därför genomföras så snart det är möjligt. marker kvarstår i bolagets ägo. innehav överförs till . I kommittémotion 2021/22:4335 av m.fl. (KD) yrkande 12 håller motionärerna inte med om att regeringen så snart det är möjligt bör ge områdesskydd för skyddsvärda statliga skogar ovan och i nära anslutning till gränsen för fjällnära skog. Motionärerna förordar ett gott förvaltarskap och att staten ska säkerställa ett välskött skogsbestånd men ser inte behov av att i ett slag ta ut en stor areal skog ur produktion. Utöver de ekonomiska konsekvenserna för statens intäkter drabbar åtgärden även det lokala näringslivet med uteblivna arbetstillfällen. Borttagen virkesproduktion innebär också mängder av biomassa som inte får bidra till hållbara, förnybara produkter som kan göra skillnad gentemot klimatutmaningen. m.fl. (M) anför i kommittémotion 2021/22:4336 yrkande 18 att förslaget om att produktiv statlig skogsmark ovan och i nära anslutning till gränsen för fjällnära skog ges formellt skydd inte ska genomföras. I propositionen föreslår regeringen att delar av förslaget från skogsutredningen genomförs genom det ovannämnda förslaget. Motionärerna anser att detta medför stor risk för förlorade arbetstillfällen och en utarmning av landsbygden i norr samt en minskning av tillgången till skogsråvara och att förslaget därmed inte bör genomföras. Fjällnära skog definieras numera i 2 b § skogsvårdslagen enligt följande: Med fjällnära skog avses sådan skog inom det fjällnära området där 1. skogsbruksåtgärder kan påverka intressen som är av väsentlig betydelse för naturvården, kulturmiljövården eller rennäringen eller 2. det råder särskilda förutsättningar för skogens skötsel. Regeringen får enligt 2 b § andra stycket skogsvårdslagen meddela föreskrifter om vilka områden som utgör fjällnära skog. Vilka områden som träffas av de särskilda regler som gäller fjällnära skog bestäms således genom förordningen (SKSFS 1991:3) om gränserna för fjällnära skog. De fjällnära skogarna ingår i det område som omfattas av bestämmelserna om svårföryngrad skog och därigenom omfattas alla avverkningar av kravet på tillstånd i 15 § skogsvårdslagen. Vid tillståndsprövningen gäller dels den generella bestämmelsen för området för svårföryngrad skog om att i samband med tillståndsgivningen kan besluta om villkor för att begränsa eller motverka besvär och för att trygga återväxten samt att tillstånd inte får lämnas till en avverkning som innebär att en miljökvalitetsnorm överträds. Inom det fjällnära skogsområdet kan tillstånd till avverkning vägras i vissa fall. Enligt 18 § skogsvårdslagen får tillstånd inte meddelas om avverkningen är oförenlig med intressen som är av väsentlig betydelse för naturvården och kulturmiljövården. Enligt 18 a § får tillstånd till avverkning på en sammanhängande yta som är större än inom samma brukningsenhet ges endast om det finns särskilda skäl till det. Enligt 18 b § ska dessutom, om tillstånd lämnas, besluta om vilka hänsyn som ska tas till naturvårdens och kulturmiljövårdens intressen. Som exempel nämns hyggens storlek och förläggning samt tillåten avverkningsform. Vissa särskilda regler för skogsbruket gäller för den fjällnära skogen. Enligt 9 § andra stycket skogsvårdsförordningen får inte utländska trädarter användas i den fjällnära skogen. Endast om det behövs för något vetenskapligt, angeläget ändamål får medge undantag. Det var i proposition 1990/91:3 Om skogsbruket i fjällnära skogar som bestämmelserna infördes om att skogsägarna blir skyldiga att i varje ansökan om tillstånd till avverkning redovisa de åtgärder som de avser att vidta för att tillgodose naturvårdens, kulturmiljövårdens och rennäringens intressen. Vidare gavs naturvårds- och kulturmiljövårdsintressena ett särskilt skydd genom en bestämmelse om att tillstånd till avverkning inte får ges om avverkningen strider mot väsentliga sådana intressen. I propositionen anfördes att skogsvårdslagen på ett bättre sätt än dittills skulle vara en garanti för att skogsbruket i de fjällnära skogarna bedrivs med mycket stor återhållsamhet. Skogsbruket där ska inte bedrivas i vidare omfattning än vad som är förenligt med intressen som är viktiga för naturvården, kulturmiljövården och rennäringen. Som skäl för inrättande av den fjällnära gränsen anfördes bl.a. att det fjällnära området hyser huvuddelen av större sammanhängande naturskogar och att de höga naturvärdena ofta är kopplade till områdenas storlek, deras relativa orördhet och deras långa skogliga kontinuitet. och skickade 2018 in en hemställan till regeringen om att det allmänna intresset av att formellt skydda värdefulla skogar ovanför gränsen för fjällnära skog behöver klargöras (, , dnr 2018/2908 och , , NV 03266-18). Vidare konstaterar myndigheterna i rapporten fjällnära skog – redovisning av underlag till (2020–02–14, dnr NV-07994-19) att de stora arealerna sammanhängande kontinuitetsskogar med dokumenterade naturvärden i och i nära anslutning till fjällregionen representerar ett unikt landskap med sin sammansättning av stora naturskogar med höga naturvärden. Utanför denna region finns knappast några motsvarigheter, något som gör värdet av dessa fjällnära skogar än större. I rapporten redovisas att det finns ett stort och sammanhängande område med strukturell konnektivitet av intakt skog i det fjällnära området. De fjällnära skogarna är ett av de fåtal intakta skogslandskap som fortfarande finns kvar även i ett globalt perspektiv, något som bl.a. lyfts i myndigheternas hemställan (se ovan). Myndigheterna anför att den fjällnära kontinuitetsskogen är av stor betydelse för rennäringen, renskötseln och dess kultur. Den kontinuitetsskog som finns kvar i den fjällnära regionen är viktig då den även ingår i samebyarnas kärnområden i fråga om viktiga betesmarker. Vidare är den fjällnära skogen ett unikt område med särskilt höga värden av samisk betydelse, där lite eller ingen påverkan av kal- och trakthyggesbruk ägt rum. Bältet av fjällnära skog som sträcker sig från norr till söder innefattar lång samisk kulturhistoria, där renens vandringsmönster fortfarande kan ske på ett naturligt sätt. I rapporten anförs att i relation till friluftslivet och naturturism påverkar den fjällnära kontinuitetsskogen framför allt landskapsbilden och möjligheten till en upplevelse av vildmark, orördhet och tystnad. Den fjällnära kontinuitetsskogen utgör en stor del av attraktionskraften för besöksnäringen och friluftslivet i regionen. Här finns även ofta insatser i form av markerade leder och vindskydd för att tillgängliggöra områdena. Människor söker sig hit för att uppleva något helt annat än den urbaniserade miljön och de krav dess samhälle ställer på oss, antingen genom att välja att bo och verka här, eller som besökare. I budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 20) redovisas att det finns 30 nationalparker och mer än 5 000 naturreservat i , många viktiga för friluftsliv och turism. Regeringen anför att områdena behöver förvaltas och skötas för biologisk mångfald, kulturmiljövärden och friluftsliv. Skötsel skapar sysselsättning över hela landet. FSC:s certifieringsstandard för skogsbruk i innehåller bl.a. krav på att skogsbruket ska göra naturvärdesbedömningar. Syftet är att identifiera biologiska mångfaldsvärden för att minimera risken för att skogsbruksåtgärder ska ge negativa effekter på miljö och naturvärden. Vidare ska skogar med höga bevarandevärden och nyckelbiotoper ringas in och får inte avverkas. Med skogar med höga bevarandevärden avses skogslandskap som innehåller både höga naturvärden som ska skyddas och annan skog som kan brukas, men med hänsyn till landskapens naturvärden. Inom FSC klassas fjällnära skog och områden med koncentrationer av nyckelbiotoper som skogar med höga bevarandevärden. Utskottet konstaterar inledningsvis att det längs hela den svenska fjällkedjan finns stora sammanhängande områden med naturskogar som till stora delar är opåverkade, och där finns höga naturvärden. Naturskogarna ligger ovan och i nära anslutning till gränsen för fjällnära skog. Även i ett globalt perspektiv är dessa skogar unika. Vid utgången av 2020 var produktiv skogsmark ovan gränsen för fjällnära skog formellt skyddad. Det motsvarar hälften av all produktiv skogsmark i området. Skydd av dessa skogar bidrar till internationella åtaganden enligt konventionen om biologisk mångfald. Utskottet noterar att den fjällnära gränsen inrättades bl.a. för att det fjällnära området hyser huvuddelen av större sammanhängande naturskogar och att de höga naturvärdena ofta är kopplade till områdenas storlek, deras relativa orördhet och deras långa skogliga kontinuitet. Vidare beskrivs i förarbetena till skogsvårdslagen att skogsbruket i de fjällnära skogarna ska bedrivas med mycket stor återhållsamhet. Utskottet instämmer med regeringen i att det är viktigt att staten agerar som föregångare för ett hållbart skogsbruk och gör de nödvändiga åtaganden som bedöms vara relevanta för att hållbart nyttja skogen och bevara biologisk mångfald och andra värdefulla ekosystemtjänster. Det är därför viktigt att regeringen så snart det är möjligt ger skyddsvärda statliga skogar ovan och i nära anslutning till gränsen för fjällnära skog områdesskydd, detta för att ha en hög trovärdighet i arbetet med formellt skydd av skog men även för att ge dessa unika och viktiga skogar det skydd de behöver. Mot bakgrund av det anförda avstyrks motionerna 2021/22:4335 (KD) yrkande 12 och 2021/22:4336 (M) yrkande 18. Finansiering av åtgärderna i propositionen