bet · H901SfU13 · 2022-02-18 00:00:00 — Utskottet föreslår, med anledning av ett antal motionsyrkanden, ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen bör tillsätta en utredning om att barns befrielse från medborgarskap alltid ska prövas i domstol. Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden om bl.a. kunskapskrav och försörjningskrav för svenskt medborgarskap samt förlängt hemvistkrav och vandelskrav för unga. I betänkandet finns nio reservationer (M, SD, KD, L) och ett särskilt yttrande (S). 40 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut 1.Förvärv av medborgarskap, punkt 1 (M) 2.Förvärv av medborgarskap, punkt 1 (SD) 3.Förvärv av medborgarskap, punkt 1 (KD) 4.Förvärv av medborgarskap, punkt 1 (L) 5.Vandelskrav för unga, punkt 2 (M) 6.Vandelskrav för unga, punkt 2 (SD) 7.Vandelskrav för unga, punkt 2 (KD, L) 8.Vissa frågor om befrielse från och förlust av medborgarskap, punkt 4 (M) 9.Vissa frågor om befrielse från och förlust av medborgarskap, punkt 4 (SD) Barns rättigheter i befrielseärenden, punkt 3 (S) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2021/22:394 av (SD), 2021/22:524 av (M), 2021/22:602 av (M), 2021/22:623 av (SD) yrkande 1, 2021/22:1434 av Boriana (M), 2021/22:1435 av Boriana (M), 2021/22:2302 av (L), 2021/22:2550 av m.fl. (SD) yrkandena 8 och 9, 2021/22:2551 av i m.fl. (SD) yrkandena 1, 2 och 4–8, 2021/22:2975 av (KD), 2021/22:2979 av (KD), 2021/22:3168 av (KD), 2021/22:3377 av m.fl. (L) yrkande 5, 2021/22:3843 av m.fl. (M) yrkandena 1–3 och 5, 2021/22:3965 av m.fl. (L) yrkande 5, 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkandena 6.2 och 14, 2021/22:4212 av m.fl. (KD) yrkande 36 och 2021/22:4214 av m.fl. (KD) yrkandena 51–53. Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (KD) Reservation 4 (L) 2021/22:2551 av i m.fl. (SD) yrkande 3, 2021/22:3843 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2021/22:3975 av m.fl. (L) yrkande 27. Reservation 5 (M) Reservation 6 (SD) Reservation 7 (KD, L) Barns rättigheter i befrielseärenden ställer sig bakom det som utskottet anför om domstolsprövning av barns befrielse från medborgarskap och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller delvis motionerna 2021/22:2551 av i m.fl. (SD) yrkande 10, 2021/22:3843 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2021/22:3985 av m.fl. (L) yrkande 36. Vissa frågor om befrielse från och förlust av medborgarskap 2021/22:771 av (C), 2021/22:2551 av i m.fl. (SD) yrkande 11 och 2021/22:3843 av m.fl. (M) yrkande 9. Reservation 8 (M) Reservation 9 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), i (M), (SD), (S), (M), (S), (KD), (S), i (SD), (MP), (M), (SD), (C), (V) och (L). I betänkandet behandlar utskottet 40 yrkanden om svenskt medborgarskap i motioner från allmänna motionstiden /22. Förslagen finns i bilagan. Utskottets förslag i korthet ställer sig, med anledning av ett antal motionsyrkanden, bakom det som utskottet anför om att regeringen bör tillsätta en utredning om att barns befrielse från medborgarskap alltid ska prövas i domstol och tillkännager detta för regeringen. avslår motionsyrkanden om bl.a. vandelskrav för unga, förlängt hemvistkrav, införande av kunskaps- och försörjningskrav samt uppvärdering av medborgarskapets betydelse. Jämför reservation 1 (M), 2 (SD), 3 (KD), 4 (L), 5 (M), 6 (SD), 7 (KD, L), 8 (M) och 9 (SD) samt det särskilda yttrandet (S). Frågor om medborgarskap regleras bl.a. i lagen (2001:82) om svenskt medborgarskap, förkortad MedbL. Varje kommun ska minst en gång anordna en ceremoni för nya svenska medborgare för att högtidlighålla deras nya medborgarskap (29 § MedbL). Vid medborgarskapsceremonin ska innehållet i 1 § första stycket MedbL förmedlas. Enligt 1 § MedbL är det svenska medborgarskapet ett rättsligt förhållande mellan medborgaren och staten som medför rättigheter och skyldigheter för båda parter. Medborgarskapet förenar alla medborgare och står för samhörighet med . Medborgarskapet representerar det formella medlemskapet i det svenska samhället och är en grund för folkstyrelsen. Medborgarskap kan förvärvas på olika sätt, t.ex. automatiskt vid födseln eller genom anmälan eller ansökan (s.k. naturalisation). Förvärv av medborgarskap genom ansökan Naturalisation innebär att en utlänning under vissa givna förutsättningar beviljas svenskt medborgarskap efter en ansökan. Någon absolut rätt till naturalisation finns dock inte, även om villkoren i och för sig är uppfyllda (prop. 1975/76:136 s. 34). Det handlar i stället om en exklusiv rätt för staten att, efter en diskretionär prövning inom ramen för en rimlig tolkning av medborgarskapslagstiftningen, avgöra om en person bör tas upp till svensk medborgare eller inte (prop. 1997/98:178 s. 15). I lagstiftningen finns ett s.k. hemvistkrav som innebär att en utlänning efter ansökan kan beviljas medborgarskap om han eller hon har varit bosatt i . För statslösa och flyktingar gäller emellertid att medborgarskap kan beviljas och för nordiska medborgare (11 § 4 MedbL). Regelverket ställer också krav på att utlänningen har – styrkt sin identitet – haft och kan förväntas ha ett hederligt levnadssätt (11 § MedbL 1–3 och 5). Det finns särskilda bestämmelser om undantag från villkoren för naturalisation (dispens). Dispens får medges om sökanden har varit svensk medborgare, är gift eller sambo med en svensk medborgare eller om det finns andra särskilda skäl till det (12 § MedbL). Enligt gällande rätt ställs inga krav på kunskaper i svenska eller om det svenska samhället för att förvärva medborgarskap. Medborgarskap för barn och unga vuxna Att medborgarskapet överförs från en förälder till ett barn ger uttryck för den s.k. härstamningsprincipen, dvs. att föräldrarnas medborgarskap avgör vilket medborgarskap deras barn får. Territorialprincipen innebär att barnet får medborgarskap i det land där barnet föds. Barn till en förälder som är svensk medborgare får svenskt medborgarskap vid födelsen (2 § MedbL). Ett barn som har fötts i och som sedan födelsen är statslöst får svenskt medborgarskap genom anmälan av den eller dem som har vårdnaden om barnet, om barnet har permanent uppehållstillstånd och hemvist här i landet (6 § MedbL). Ett barn får svenskt medborgarskap genom anmälan av den eller dem som har vårdnaden om barnet, om barnet har permanent uppehållstillstånd i och hemvist här i landet eller, om barnet är statslöst, (7 § MedbL). En utlänning som har fyllt 18 men inte förvärvar svenskt medborgar-skap genom anmälan, om han eller hon har permanent uppehållstillstånd i och hemvist här i landet sedan han eller hon fyllde eller, i fråga om den som är statslös, (8 § MedbL). Befrielse från och förlust av medborgarskap En svensk medborgare förlorar sitt svenska medborgarskap när han eller hon fyller om han eller hon är född utomlands, aldrig haft hemvist i och inte heller varit här under förhållanden som tyder på samhörighet med landet (14 § MedbL). På ansökan som görs innan den svenska medborgaren fyller får det dock medges att medborgarskapet behålls. Personen förlorar emellertid inte sitt svenska medborgarskap om detta skulle leda till att han eller hon blir statslös. Den som är eller önskar bli utländsk medborgare får på ansökan befrias från sitt svenska medborgarskap (15 § MedbL). Befrielse ska medges den som saknar hemvist i . Den som har hemvist i får vägras befrielse endast om det finns särskilda skäl. Är sökanden inte redan utländsk medborgare ska det som villkor för befrielsen från svenskt medborgarskap krävas att han eller hon inom förvärvar medborgarskap i ett annat land. I partimotion 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkande 14 anför motionärerna att kravet på hemvist för medborgarskap bör förlängas. Även i kommittémotion 2021/22:3843 av m.fl. (M) yrkande 3 föreslås att hemvistkravet för medborgarskap som huvudregel ska förlängas med så att det krävs hemvist. Vissa möjligheter till förkortat hemvistkrav bör finnas. I partimotion 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkande 6 i denna del begär motionärerna att krav på språkkunskaper och kunskaper om det svenska samhället för medborgarskap bör införas. Möjlighet till dispens från kraven bör finnas t.ex. på grund av ålder, hälsa eller olika funktionsnedsättningar. Även i kommittémotion 2021/22:3843 av m.fl. (M) yrkande 1 föreslås krav på kunskaper i svenska och om det svenska samhället för medborgarskap. Också i motionerna 2021/22:524 av (M) och 2021/22:1434 av Boriana (M) finns förslag om språktest och språkkrav. I kommittémotion 2021/22:3843 av m.fl. (M) anförs i yrkande 2 att ett krav på huvudsaklig försörjning, som inte är i form av försörjningsstöd, för beviljande av medborgarskap bör utredas. Vidare behövs en översyn för att uppvärdera systemet för medborgarskapsceremonier i (yrkande 5). I motion 2021/22:1435 av Boriana (M) föreslås både krav på språktest och egen försörjning. I motion 2021/22:602 av (M) föreslås att medborgarskap ska kunna beviljas på prov. Enligt partimotion 2021/22:2550 av m.fl. (SD) yrkande 8 bör medborgarskapet stärkas bl.a. genom krav på försörjning och en oklanderlig och hederlig vandel. Medborgarskapsprocessen bör dessutom avslutas med en ordentlig medborgarskapsceremoni. I samma motion yrkande 9 föreslår motionärerna ett moratorium för beviljande av medborgarskap. I kommittémotion 2021/22:2551 av m.fl. (SD) yrkande 1 bör det som huvudregel krävas hemvist i för medborgarskap. För nordiska medborgare bör det räcka med hemvisttid. I yrkande 2 föreslås skärpta vandelskrav så att utlänningar med kriminella kopplingar och liknande asocialitet är utestängda från medborgarskap. I yrkande 4 anges att ett visst försörjningskrav för medborgarskap bör utredas. Det bör ställas krav på en varaktig försörjningsförmåga och utlänningens självständighet gentemot de allmänna bidragssystemen bör beaktas särskilt. Som ett sista steg i ansökningsprocessen för medborgarskap föreslås en obligatorisk lojalitetsförklaring (yrkande 7). I yrkande 8 föreslås ett moratorium genom att tillfälligt stoppa möjligheten att ansöka om och beviljas medborgarskap till dess bl.a. lagstiftning trätt i kraft i syfte att stärka medborgarskapets värde. Även i motion 2021/22:623 av (SD) yrkande 1 föreslås ett moratorium för beviljande av medborgarskap. I motion 2021/22:394 av (SD) lämnas förslag om unga och vandelskravet. I kommittémotion 2021/22:2551 m.fl. (SD) föreslås ett språkkrav och språktest på en nivå som motsvarar t.ex. minst godkända betyg i . Undantag bör endast gälla personer som inte förmår lära sig svenska (yrkande 5). I yrkande 6 föreslås ett samhällskunskapskrav och ett samhällskunskapstest. Kunskaper om bl.a. den svenska demokratin, jämställdhet, jämlikhet och yttrande- och åsiktsfrihet ska säkerställas genom prov innan medborgarskap beviljas. Enligt kommittémotion 2021/22:4214 av m.fl. (KD) bör godkänt språkprov och samhällsorienteringsprov införas som villkor för att ansöka om svenskt medborgarskap. Undervisning i samhällsorientering med godkänt provresultat måste vara en förutsättning för att kunna anhålla om medborgarskap. Vidare bör ett försörjningskrav, som motsvarar förbehållsbeloppet, införas som villkor för att anhålla om svenskt medborgarskap (yrkande 53). Försörjningskravet bör inte kunna uppfyllas genom inkomster från en subventionerad anställning. Vidare bör det finnas rimliga ventiler när det gäller försörjningskravet. Ett godkänt språkprov och samhällsorienteringsprov för medborgarskap föreslås även i kommittémotion 2021/22:4212 av m.fl. (KD) yrkande 36 och motion 2021/22:2975 av (KD). I yrkande 51 i kommittémotion 2021/22:4214 av m.fl. (KD) anför motionärerna att medborgarskapets betydelse behöver uppvärderas. Enligt yrkande 52 bör alla kommuner arrangera offentliga medborgarskapsceremonier för att välkomna nya medborgare. I motion 2021/22:2979 av (KD) föreslås en ny utredning för att uppvärdera det svenska medborgarskapet. I motion 2021/22:3168 av (KD) föreslås att en utredning ser över frågan om att den som har begått grova brott ska kunna nekas svenskt medborgarskap. I partimotion 2021/22:3965 av m.fl. (L) yrkande 5 föreslås att krav på kunskaper i svenska och samhällskunskap för svenskt medborgarskap införs. Enligt kommittémotion 2021/22:3377 av m.fl. (L) yrkande 5 bör territorialprincipen ses över i syfte att underlätta för nyfödda barn att erhålla svenskt medborgarskap. Även i motion 2021/22:2302 av (L) finns förslag om den s.k. territorialprincipen. I kommittémotion 2021/22:3843 av m.fl. (M) anförs att när det gäller vandelskravet ska det för unga krävas ett skötsamt liv för alla för att medborgarskap ska kunna ges efter anmälan (yrkande 4). I kommittémotion 2021/22:2551 av m.fl. (SD) yrkande 3 begärs att vandelskraven för unga bör omfatta alla straffmyndiga personer så att en person som är och har dömts för brott ska kunna nekas medborgarskap vid en anmälan. I kommittémotion 2021/22:3975 av m.fl. (L) yrkande 27 begärs att en vandelsprövning för unga behöver ske även när det gäller personer men som önskar erhålla svenskt medborgarskap genom anmälan. Befrielse från och förlust av medborgarskap I kommittémotion 2021/22:3843 av m.fl. (M) yrkande 6 anför motionärerna att frågan om barns befrielse från medborgarskap alltid ska prövas av domstol och att möjligheterna att avslå en ansökan om befrielse från svenskt medborgarskap bör utökas i syfte att motverka hedersrelaterat våld och förtryck. Enligt yrkande 9 behöver bestämmelsen om att en svensk medborgare som bor i ett annat land förlorar sitt svenska medborgarskap ses över. I kommittémotion 2021/22:2551 av m.fl. (SD) yrkande 10 anför motionärerna att minderårigas svenska medborgarskap bör skyddas genom att en ansökan om att säga upp ett svenskt medborgarskap alltid ska prövas i domstol. Vidare föreslår motionärerna att svenska medborgare som har haft uppehållstillstånd på grund av skyddsskäl och som frivilligt avsäger sig sitt svenska medborgarskap i syfte att återvandra ska kunna ta del av de återvändandeinsatser som erbjuder, inklusive återetableringsbidrag (yrkande 11). I kommittémotion 2021/22:3985 av m.fl. (L) yrkas att barn inte ska berövas sitt medborgarskap. Motionärerna anför att en ansökan om befrielse från svenskt medborgarskap för barn inte bör bifallas utan att en domstol prövar skälen (yrkande 36). Enligt motion 2021/22:771 av (C) bör den som är född svensk medborgare men bor i ett annat land förlora sitt svenska medborgarskap endast på begäran när han eller hon fyller . Det svenska medborgarskapet är enligt den s.k. portalparagrafen ett rättsligt förhållande mellan medborgare och staten som medför rättigheter och skyldigheter för båda parter. Medborgarskapet förenar alla medborgare och står för samhörighet med . Det representerar även det formella medlemskapet i det svenska samhället och är en grund för folkstyrelsen. Utskottet kan konstatera att det enligt gällande regelverk redan är obligatoriskt för kommunerna att minst en gång anordna en ceremoni för nya svenska medborgare för att högtidlighålla deras nya medborgarskap. Deltagande är frivilligt för de enskilda. Under ceremonierna, som får utformas efter kommunernas skiftande förutsättningar och förhållanden, ska innehållet i portalparagrafen förmedlas. Mot denna bakgrund anser utskottet att det saknas skäl att föreslå ett tillkännagivande om en uppvärdering av medborgarskapet eller om medborgarskapsceremonierna. Inte heller anser utskottet att det finns skäl för att göra ett tillkännagivande om en lojalitetsförklaring som ett slutsteg i processen för att få ett medborgarskap eller om att införa ett moratorium för beviljande av medborgarskap. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2021/22:3843 (M) yrkande 5, 2021/22:602 (M), 2021/22:2550 (SD) yrkandena 8 och 9, 2021/22:2551 (SD) yrkandena 7 och 8, 2021/22:623 (SD) yrkande 1, 2021/22:4214 (KD) yrkandena 51 och 52 samt 2021/22:2979 (KD). I ett par motioner anges att det behöver bli enklare för barn som föds i att bli svenska medborgare. Utskottet kan konstatera att i betänkandet Ändrade regler i medborgarskapslagen (SOU 2021:54) bl.a. behandlar frågor om förvärv av medborgarskap för barn som föds i landet. Utskottet anser att beredningen av utredningens förslag bör avvaktas och anser inte att bör rikta ett tillkännagivande till regeringen om att utreda om lagstiftningen ska kompletteras med den s.k. territorialprincipen. Utskottet avstyrker med det anförda motionerna 2021/22:3377 (L) yrkande 5 och 2021/22:2302 (L). Vid ansökan om medborgarskap ställs bl.a. krav på styrkt identitet och att utlänningen har haft och kan förväntas komma att ha ett hederligt levnadssätt, ett s.k. vandelskrav. Av förarbetena till lagen framgår att frågan om i vilken utsträckning brott som en sökande har begått ska vara diskvalificerande är beroende av tidpunkten för brottet och brottets art. Upprepad brottslighet som inte upphört åtminstone före ansökan om medborgarskap anses inte förenlig med lagens krav (prop. 84–85). Vidare framgår att när begreppet ”hederlig vandel” ersattes av uttrycket ”hederligt levnadssätt” 2001 avsågs ingen ändring av reglerna i sak (prop. 1999/2000:147 s. 47). Utskottet, som inte är berett att ändra kravet på ett hederligt levnadssätt, avstyrker motionerna 2021/22:2551 (SD) yrkande 2 och 2021/22:3168 (KD). I några motioner har frågan om ett försörjningskrav för att få medborgarskap lyfts. Ett försörjningsvillkor fanns i tidigare medborgarskapslagstiftning, men togs bort 1976, bl.a. eftersom gruppen personer som uppbar socialhjälp var jämförelsevis liten och det fanns en godtagbar orsak, t.ex. bristande skolunderbyggnad eller yrkesutbildning (prop. 1975/76:136 s. 32). Utskottet anser inte att det finns skäl för att göra ett tillkännagivande om att ett försörjningskrav för medborgarskap bör införas. Motionerna 2021/22:3843 (M) yrkande 2, 2021/22:2551 (SD) yrkande 4 och 2021/22:4214 (KD) yrkande 53 i denna del avstyrks därför. I syfte att stärka medborgarskapets status och främja ett inkluderande samhälle gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att ta fram förslag om att godkänt prov i svenska och i grundläggande samhällskunskap ska gälla som krav för svenskt medborgarskap. I delbetänkandet Krav på kunskaper i svenska och samhällskunskap för svenskt medborgarskap (SOU 2021:2) föreslås att det ska införas krav på kunskaper i svenska och samhällskunskap för förvärv av svenskt medborgarskap t.ex. genom godkänt resultat på ett särskilt framtaget prov i svenska och samhällskunskap. Utskottet, som anser att det är rimligt att ställa krav på vissa kunskaper i svenska och om det svenska samhället för att få svenskt medborgarskap, utgår från att regeringen skyndsamt bereder förslagen. Beredningen bör avvaktas varför utskottet avstyrker motionerna 2021/22:4033 (M) yrkande 6 i denna del, 2021/22:3843 (M) yrkande 1, 2021/22:524 (M), 2021/22:1434 (M), 2021/22:1435 (M), 2021/22:2551 (SD) yrkandena 5 och 6, 2021/22:4214 (KD) yrkande 53 i denna del, 2021/22:4212 (KD) yrkande 36, 2021/22:2975 (KD) och 2021/22:3965 (L) yrkande 5. Utskottet anser inte att möjligheten för en utlänning som har fyllt 18 men inte att få svenskt medborgarskap genom anmälan om han eller hon har permanent uppehållstillstånd och hemvist i ska tas bort. Motion 2021/22:394 (SD) avstyrks därför. Vad gäller det s.k. hemvistkravet för medborgarskap föreslås i några motioner att kravet på viss hemvisttid ska förlängas. Enligt utskottets mening är emellertid de krav på hemvisttid som gäller rimliga. Det finns därför inte skäl för att göra ett tillkännagivande om förlängt hemvistkrav. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2021/22:4033 (M) yrkande 14, 2021/22:3843 (M) yrkande 3 och 2021/22:2551 (SD) yrkande 1. Ett barn kan under vissa förutsättningar förvärva svenskt medborgarskap genom en anmälan från vårdnadshavaren. Anmälan ska göras innan barnet har fyllt . Vidare kan även personer med hemvist i under vissa förutsättningar erhålla svenskt medborgarskap genom anmälan. Vid en anmälan görs till skillnad från personer som har fyllt och som måste ansöka om medborgarskap, inte någon s.k. vandelsprövning, dvs. en prövning av om personen haft och kan förväntas komma att ha ett hederligt levnadssätt. Utskottet noterar emellertid att det i betänkandet Ändrade regler i medborgarskapslagen (SOU 2021:54) föreslås att medborgarskap efter anmälan för personer som har fyllt bara ska förvärvas om personen varken är skäligen misstänkt eller dömd för allvarlig brottslighet. Personen ska inte heller bedömas utgöra ett hot mot säkerhet eller allmän säkerhet eller ha varit verksam i eller haft bestämmande inflytande över en organisation eller grupp vars verksamhet innefattat terroristhandlingar eller systematiska, omfattande och grova övergrepp på andra människor. Med allvarlig brottslighet avses enligt förslaget brott som har fängelse som maximistraff i straffskalan. Utskottet, som anser att beredningen av förslaget bör avvaktas, finner inte skäl för att göra tillkännagivanden om vandelsprövning eller krav på skötsamt liv för unga. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2021/22:3843 (M) yrkande 4, 2021/22:2551 (SD) yrkande 3 och 2021/22:3975 (L) yrkande 27. Befrielse från och förlust av medborgarskap Ingen under ska behöva löpa risken att föras utomlands för att bli bortgift i ett land där barnäktenskap är tillåtet. Enligt Utredningen om starkare skydd mot barnäktenskap, tvångsäktenskap och brott med hedersmotiv har det förekommit fall där den eller de som har vårdnaden om ett barn har ansökt om att barnet ska befrias från sitt svenska medborgarskap i samband med att barnet har förts utomlands, exempelvis för att giftas bort (SOU 2018:69 s. 205). Utskottet kan i likhet med utredningen konstatera att befrielsen från medborgarskap medför att svenska myndigheter ges än mer begränsade möjligheter att undsätta barnet i utlandet eller att återföra barnet till . Utskottet noterar också att det är mycket svårt att avslå en ansökan om att få det svenska medborgarskapet upphävt, och om personen saknar hemvist i finns det ingen möjlighet för svenska myndigheter att vägra upphäva medborgarskapet. Det gör att barn som blivit bortförda utomlands och därmed saknar hemvist här är skyddslösa gentemot sina föräldrar. För barn som lever under hedersrelaterat förtryck innebär detta stora risker. Utskottet noterar även att det för att stärka barns rättigheter och motverka hedersrelaterat våld eller tvång lämnas förslag i utredningsbetänkandet Ändrade regler i medborgarskapslagen. Förslagen innebär utökade möjligheter att avslå en ansökan om befrielse från svenskt medborgarskap i syfte att motverka hedersrelaterat våld och förtryck (SOU 2021:54). Detta är dock enligt utskottets mening inte tillräckligt. För att ytterligare stärka barns rättigheter bör regeringen tillsätta en utredning om att barns befrielse från medborgarskap alltid ska prövas i domstol. Detta bör med anledning av motionerna 2021/22:3843 (M) yrkande 6, 2021/22:2551 (SD) yrkande 10 och 2021/22:3985 (L) yrkande 36 tillkännage för regeringen. Vad gäller stöd till den som har uppehållstillstånd på grund av skyddsskäl och som vill bosätta sig i sitt ursprungsland kan noteras att det i gällande rätt finns ett system med resebidrag vid s.k. återvandring. Svenska medborgare omfattas inte av detta system. Vidare finns möjligheter till återetableringsstöd för vissa utländska medborgare som har fått avslag på sin asylansökan i . I en motion yrkas att svenska medborgare som har haft uppehållstillstånd på grund av skyddsskäl och som frivilligt avsäger sig sitt svenska medborgarskap i syfte att återvandra ska kunna ta del av dessa stöd. Utskottet anser varken att dessa stöd ska utökas till att omfatta även svenska medborgare eller att det ska införas en möjlighet att avsäga sig det svenska medborgarskapet för att erhålla stöden. Med det anförda avstyrker utskottet motion 2021/22:2551 (SD) yrkande 11.