bet · H901AU8 · 2022-03-24 00:00:00 — Det är viktigt att synliggöra det hedersrelaterade våldet och förtrycket i samhället och också följa utvecklingen . För att effektivt motverka alla former av hedersrelaterat våld och förtryck är det av stor vikt att det finns ett tydligt hbtqi-perspektiv i alla insatser. Det gäller på alla nivåer, från det nationella till det lokala arbetet på gräsrotsnivå. Varje offer för hedersrelaterat våld och förtryck behöver bemötas utifrån sin egen situation. Det är vidare viktigt att kunskapen om omfattningen av det hedersrelaterade våldet och förtrycket mot hbtqi-personer förbättras. Om hedersrelaterat våld och förtryck i allmänhet är svårt att kartlägga är svårigheterna att bryta tystnaden och minska mörkertalet särskilt stora vad gäller hedersrelaterat våld och förtryck mot hbtqi-personer. Till skillnad från utskottet anser vi därmed att regeringen bör vidta ytterligare åtgärder för att säkerställa att insatserna för offer för hedersrelaterat våld och förtryck utformas så att inte vissa grupper står utan hjälp samt att regeringen skyndsamt bör ta initiativ till att fördjupa kunskapen om det hedersrelaterade våldet och förtrycket mot hbtqi-personer och dess omfattning genom en särskild studie. I arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck är informationsinsatser en av många viktiga åtgärder. Som utskottet noterar pågår arbete på många olika håll för att motverka hedersrelaterat våld och förtryck, men vi anser att bostadsbolagens roll i detta arbete bör ges större uppmärksamhet. Flera bostadsbolag är engagerade i insatser mot våld i nära relationer genom att sätta upp anslag i sina fastigheter om vad man kan göra som granne och medmänniska, och vart man som offer kan vända sig. Motsvarande information bör även spridas gällande hedersrelaterat våld och förtryck. Jag anser att regeringen bör verka för att få bostadsbolagen att engagera sig i arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck i enlighet med vad som anförts ovan. När det gäller Liberalernas förslag om att det bör göras en nationell kartläggning av omfattningen av hedersrelaterat våld och förtryck avstår vi från att yrka bifall med hänvisning till det arbete som påbörjats för att förbereda inrättandet av ett nationellt för hedersrelaterat våld och förtryck, som bl.a. ska få uppdraget att regelbundet undersöka omfattningen av det hedersrelaterade våldet och förtrycket i . Vi kommer att noggrant följa detta uppdrag, och vid behov återkomma till frågan i annat sammanhang. Hedersrelaterat våld och förtryck, punkt 3 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4096 av m.fl. (MP) yrkande 2 och 2021/22:80 av Amineh Kakabaveh (-) yrkande 2, 2021/22:81 av Amineh Kakabaveh (-) yrkandena 1–3, 2021/22:83 av Amineh Kakabaveh (-) yrkande 6, 2021/22:301 av och (båda SD) yrkandena 1 och 4, 2021/22:2562 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 3 och 26, 2021/22:2563 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2021/22:2956 av (M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:3218 av m.fl. (C) yrkande 42, 2021/22:3509 av m.fl. (C) yrkandena 26 och 27, 2021/22:3512 av m.fl. (C) yrkande 28, 2021/22:3514 av m.fl. (C) yrkande 33, 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkandena 74 och 109, 2021/22:3788 av m.fl. (M) yrkandena 2–4 och 6, 2021/22:3985 av m.fl. (L) yrkandena 1, 9 och 33, 2021/22:4210 av m.fl. (KD) yrkande 43 och 2021/22:4212 av m.fl. (KD) yrkande 27. Att beskriva det hedersrelaterade våldet och förtryckets kostnader och dess påverkan på samhället kan motivera till handling, förändring och utveckling och flytta fokus från när våld redan har inträffat till ett förebyggande arbete och att förhindra att det ska ske. Jag menar att våldets kostnader jämfört med kostnader för förebyggande arbete i högre grad bör ingå i beslutsunderlag för politiker och myndigheter. Jag anser med det anförda att regeringen bör använda beräkningar av vad våldet kostar som beslutsunderlag. Stöd till kvinno- och tjejjourer, punkt 4 (V, L) av (L), Ciczie Weidby (V) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2591 av m.fl. (V) yrkande 8 och 2021/22:3973 av m.fl. (L) yrkande 19 och 2021/22:1683 av (S). En ovärderlig del av det stöd som ges till våldsutsatta kvinnor och flickor och deras anhöriga ges via de ideella kvinno- och tjejjourerna och andra jourverksamheter, såsom brottsofferjourer. Verksamheten vid kvinno- och tjejjourerna bedrivs ofta i projektform och är beroende av tillfälliga satsningar. Vi anser givetvis att det är bra att regeringen nu valt att permanenta statsbidragen till kvinno- och tjejjourerna. Men vi menar att kvinnojourernas arbete behöver prioriteras än mer för att deras verksamheter genom långsiktig och stabil finansiering ska kunna skyddas och bibehållas. Vi anser därmed att regeringen bör vidta ytterligare åtgärder för att främja att kvinno- och tjejjourerna får långsiktig och stabil finansiering. Informationsuppdrag om förbudet mot köp av sexuella tjänster, punkt 5 (C) av Alireza Akhondi (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkande 4. Människohandel och prostitution utgör bland de värsta formerna av mäns våld mot kvinnor. Den svenska lagstiftningen mot sexköp är ett starkt verktyg och en förutsättning för arbetet mot prostitution och människohandel. Sedan lagstiftningen trädde i kraft har den haft stor betydelse för att förebygga och bekämpa prostitution och har även haft en viktig normativ betydelse. Jag noterar liksom utskottet det nationella uppdrag som har rörande prostitution och människohandel. Till skillnad från utskottet menar jag dock att det behöver göras mer för att få genomslag för lagstiftningen, och jag anser därmed att regeringen bör ge ett permanent informationsuppdrag när det gäller lagstiftningen mot sexköp. Jämställda löner, punkt 6 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2563 av m.fl. (SD) yrkande 12 och 2021/22:516 av (M), 2021/22:981 av och (båda S), 2021/22:3226 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 12, 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkandena 20 och 21 samt 2021/22:4210 av m.fl. (KD) yrkandena 28 och 29. Principen om lika lön för lika arbete bör vara en självklarhet. Vi kan konstatera att det inte är enkelt att få en helt klar bild av hur stort problemet med osakliga löneskillnader, relaterat till könstillhörighet, egentligen är. Siffrorna tycks variera från några promille upp till flera procent, beroende på vem som mäter och hur man mäter. Att det över huvud taget förekommer att personer får en lägre lön än vad de egentligen har rätt till, endast baserat på sin könstillhörighet, är fullständigt oacceptabelt. Vi anser att det är positivt att årliga lönekartläggningar har återinförts. För att säkerställa maximal effekt bör effekterna av lönekartläggningar regelbundet utvärderas. Det är ett faktum att kvinnor som grupp har en sämre löne- och pensionsutveckling än män. Satsningar på exempelvis fler heltidsanställningar, höjda garantipensioner och höjt underhållsstöd har en direkt och betydande inverkan på inkomstskillnaden mellan män och kvinnor. Därutöver bör ett helhetsgrepp tas i fråga om exempelvis föräldraförsäkringssystemet, där dagens kvotering ersätts med modeller som tar bort ekonomiska effekter av familjers fördelning av föräldraledighet. Mot denna bakgrund anser vi att regeringen bör vidta åtgärder för att ökad ekonomisk jämställdhet mellan könen ska uppnås. Jämställda löner, punkt 6 (C) av Alireza Akhondi (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3226 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 12 och 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkandena 20 och 21 samt 2021/22:516 av (M), 2021/22:981 av och (båda S), 2021/22:2563 av m.fl. (SD) yrkande 12 och 2021/22:4210 av m.fl. (KD) yrkandena 28 och 29. Målet om lika lön för likvärdigt arbete är centralt och vi måste fortsätta arbetet för att nå detta. Kommissionen för jämställda livsinkomster har, precis som utskottet lyfter fram, avslutat sitt uppdrag och bidragit med ett viktigt underlag i arbetet för att främja ekonomisk jämställdhet. Det behöver dock tas ytterligare steg för att minska lönegapet mellan kvinnor och män. Jag anser därför att regeringen bör utreda nya sätt att minska det oförklarade lönegapet mellan kvinnor och män. För att kunna åtgärda strukturella löneskillnader behöver de synliggöras. En stor del av löneskillnaderna beror på att yrken där fler kvinnor arbetar värderas lägre än där fler män arbetar. uppdrag bör vidgas till att också gälla skillnader mellan yrken inom olika sektorer. Jag anser därmed att regeringen bör överväga att ge ett utvecklat uppdrag för att synliggöra strukturella löneskillnader. Jämställda löner, punkt 6 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4210 av m.fl. (KD) yrkandena 28 och 29 samt 2021/22:516 av (M), 2021/22:981 av och (båda S), 2021/22:2563 av m.fl. (SD) yrkande 12, 2021/22:3226 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 12 och 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkandena 20 och 21. Alla arbetsgivare ska göra en lönekartläggning för att motverka osakliga löneskillnader mellan kvinnor och män. Enligt den granskning som presenterade påverkar dessa krav i liten utsträckning osakliga löneskillnader som kartläggningen är ganska eller mycket arbetskrävande. föreslår därför att lönekartläggningen förenklas för att den ska kunna fylla sitt syfte. nämner ett flertal exempel på hur den skulle kunna förenklas, bl.a. kunde man ta fram en standardiserad statistisk lönekartläggningsmodell anpassad för svenska förhållanden. har även rekommenderat regeringen att ge i uppdrag att följa utvecklingen av löneskillnader mellan män och kvinnor på arbetsgivarnivå. Inget har dock gjorts från regeringens sida. Jag anser därmed att regeringen bör återkomma med förslag om förenklade krav på lönekartläggning och att regeringen bör ge i uppdrag att följa utvecklingen av löneskillnaderna på arbetsgivarnivå. Jämställdhet i arbetslivet, punkt 7 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4032 av m.fl. (M) yrkande 14 och 2021/22:2454 av m.fl. (SD) yrkande 36, 2021/22:3225 av m.fl. (C) yrkandena 23 och 25, 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkandena 38 och 40, 2021/22:3963 av m.fl. (L) yrkandena 2–4 och 2021/22:3969 av m.fl. (L) yrkande 8. Som ett led i ett mer jämställt arbetsliv behöver fler kvinnor bli chefer, ha ledande befattningar och sitta i bolagsstyrelser. Att arbetsgivare och ägare inte tar till vara den kompetens som finns hos kvinnor är varken bra för verksamheten eller för samhället. Därför är det glädjande att utvecklingen, om än långsamt, går åt rätt håll. De framstegen behöver fortsätta. Här har näringslivet ett stort ansvar. Genom öppna rekryteringsprocesser, kompetensredovisningar och mentorskapsprogram kan fler steg tas. Genom s.k. karriärkartläggningar kan man blottlägga befordringsdiskriminering och vidta åtgärder. Till skillnad från utskottet anser vi därför att regeringen bör vidta åtgärder för att främja användandet av karriärkartläggningar. Jämställdhet i arbetslivet, punkt 7 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2454 av m.fl. (SD) yrkande 36 och 2021/22:3225 av m.fl. (C) yrkandena 23 och 25, 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkandena 38 och 40, 2021/22:3963 av m.fl. (L) yrkandena 2–4, 2021/22:3969 av m.fl. (L) yrkande 8 och 2021/22:4032 av m.fl. (M) yrkande 14. Det finns enligt vår mening för liten vetskap när det gäller frågan om kvinnor och män har lika möjligheter inom jordbruket. Vetskap finns om att jordbruket är mansdominerat, men jämställdhet handlar om samma möjligheter, inte lika utfall. Jämställdhet måste både rymma möjligheten att livsval skiljer sig åt på populationsnivå och att samma möjligheter finns på individnivå. En utredning av om möjligheterna att bli jordbrukare skiljer sig mellan de båda könen och vad eventuella skillnader kan bero på, vore bra. Utredningen ska se bortom statistik över utfall och utfallet ska inte förväxlas med möjligheter. Vi noterar de insatser som utskottet lyfter fram för att främja jämställdhet i arbetslivet men anser inte att detta kommer att ge tillfredsställande svar på orsaken till att det är så få kvinnor inom jordbruket. Vi anser därmed att regeringen bör tillsätta en utredning i enlighet med vad som anförts ovan. Jämställdhet i arbetslivet, punkt 7 (C) av Alireza Akhondi (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3225 av m.fl. (C) yrkandena 23 och 25 samt 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkandena 38 och 40 samt 2021/22:2454 av m.fl. (SD) yrkande 36, 2021/22:3963 av m.fl. (L) yrkandena 2–4, 2021/22:3969 av m.fl. (L) yrkande 8 och 2021/22:4032 av m.fl. (M) yrkande 14. Det behov som finns av nya bostäder innebär att rekryteringsbehoven inom byggbranschen är stora. För att fler ska hitta till byggbranschen och kompetensbehovet tillgodoses är det angeläget att det såväl inom byggutbildningar som inom branschen bedrivs ett aktivt jämställdhetsarbete. Till skillnad från utskottet anser jag att regeringen bör verka för en tät dialog mellan det offentliga och byggbranschen när det gäller jämställdhetsfrågor. Därigenom kan förhoppningsvis fler hitta till byggbranschen och mer jämställda arbetsplatser skapas. Jag anser vidare att regeringen bör utreda hur företag inom byggbranschen som driver ett aktivt värdegrundsarbete kan premieras. Jämställdhet i arbetslivet, punkt 7 (L) av (L) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3963 av m.fl. (L) yrkandena 2–4 och 2021/22:3969 av m.fl. (L) yrkande 8 och 2021/22:2454 av m.fl. (SD) yrkande 36, 2021/22:3225 av m.fl. (C) yrkandena 23 och 25, 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkandena 38 och 40 samt 2021/22:4032 av m.fl. (M) yrkande 14. Ekonomisk självständighet är grunden för individuell frihet. Det är ett stort samhällsproblem att kvinnodominerade yrken systematiskt värderas lägre än mansdominerade yrken. Vi kan bl.a. konstatera att lönerna för många kvinnodominerade akademikeryrken inom den offentliga sektorn har släpat efter. Utbildningspremien är låg i många yrken där flest kvinnor arbetar, att jämföra med de relativt höga löner som råder i många mansdominerade yrkesgrupper där kraven på utbildningsnivå är lägre. Lönerna bör baseras på ansvar, den kompetens som krävs och det värde som varje individuell arbetstagare tillför – inte på arbetstagarens könsidentitet. Vi anser därmed att regeringen bör vidta åtgärder för att bryta mönstret med lägre löner i kvinnodominerade akademikeryrken. Att arbeta deltid kan vara ett frivilligt beslut för att möjliggöra mer tid till annat. Men så ser inte verkligheten ut i många fall. Deltidsarbete är i alldeles för många fall ett ofrivilligt val som främst drabbar kvinnor. Insatser för att pressa tillbaka den ofrivilliga deltiden i kommuner och regioner görs redan på många håll, men till skillnad från utskottet anser vi att förändringstrycket bör öka ytterligare. Regeringen bör verka för att kommunerna och regionerna kartlägger den ofrivilliga deltid som finns, och utifrån resultatet av dessa kartläggningar tar fram handlingsplaner för att motverka ofrivillig deltid. Vi anser även att regeringen bör verka för att kommuner och regioner redovisar andelen deltider, och andelen ofrivilliga deltider, som en del av sin årsredovisning. Redovisningen bör vara uppdelad på kvinnor och män för att synliggöra könsskillnaderna. Vidare anser vi att regeringens jämställdhetspolitik inte uppmärksammar företagarfrågorna på ett tillfredsställande sätt. En jämställdhetspolitik utan ett tydligt företagarperspektiv riskerar att befästa könsstereotypa föreställningar där företagande och entreprenörskap förknippas med män, medan kvinnor i första hand ses som anställda. Det behövs krafttag för att fler kvinnor ska vilja såväl starta och driva som utöka sin verksamhet. Regeringen bör ha ett tydligare företagarperspektiv i jämställdhetspolitiken. Ytterligare en viktig fråga att uppmärksamma är om ökningen av arbete hemifrån har påverkan på jämställdheten. Undersökningar visar att det kan finnas en risk för att hemarbetet befäster den icke-jämställda uppdelningen av det obetalda arbetet. Vi anser därmed att regeringen bör ge i uppdrag till lämplig myndighet att följa hur ökat hemarbete påverkar jämställdheten. Diskriminering på grund av kön m.m., punkt 8 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4166 av m.fl. (KD) yrkandena 31 och 35 samt 2021/22:4210 av m.fl. (KD) yrkandena 23, 25 och 26. Att utskottet uttryckligen lyfter fram vikten av ett familjevänligt arbetsliv är glädjande, men jag är bekymrad över att utskottet inte ser behovet av att vidta ytterligare åtgärder på området. Jag anser att regeringen tydligare bör slå vakt om ett familjevänligt arbetsliv. Det behöver skapas en attityd och kultur på arbetsmarknaden där det är accepterat att småbarnsföräldrar går ned i arbetstid eller har flexibel arbetstid. Jag har även följande förslag som utskottet borde ha tillstyrkt. Det missgynnandeförbud som finns i föräldraledighetslagen innebär att en föräldraledig arbetstagare normalt sett ska få samma löneutveckling under ledigheten som när han eller hon arbetar fullt ut. För att säkerställa att missgynnandeförbudet efterlevs och att alla föräldralediga ingår i lönerevisioner anser jag att regeringen bör ge i uppdrag att informera arbetsgivare om föräldraledigas rätt till lönerevision. Vidare anser jag att regeringen bör ge i uppdrag att utföra en fördjupad studie av förekomsten av diskriminering eller missgynnande av föräldrar eller gravida i arbetslivet. När det gäller föräldraledigas anknytning till arbetslivet vill jag att det införs s.k. keep in touch-program som ett strukturerat sätt att hålla engagemanget och informationen igång mellan den föräldralediga och arbetsplatsen. Jag anser därmed att regeringen bör verka för att uppmuntra arbetsgivare att införa keep in touch-program för föräldralediga. Diskriminering på grund av ålder, punkt 9 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3423 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2021/22:3841 av m.fl. (M) yrkande 14 och 2021/22:3980 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2021/22:4065 av m.fl. (MP) yrkandena 1, 2, 4 och 12. Problemet med ålderism kan komma till uttryck både som stereotypa attityder och som diskriminerande bestämmelser och praktik. För ett samhälle som vill ta till vara alla medborgares bidrag till samhället måste alla former av ålderism bekämpas. Effektiviteten måste öka i tillsyn av arbetsgivares arbete med åtgärder för att förebygga åldersdiskriminering. Fler anmälningar om åldersdiskriminering bör bli föremål för ingående analys och därigenom ge underlag för arbete med att förebygga diskriminering. Många äldre upplever t.ex. att de inte är önskvärda på arbetsmarknaden och detta gäller allt längre ned i åldrarna. Det kan i många fall vara svårt att som arbetslös få ett jobb när man har passerat . Även denna ålderism mot arbetstagare gör att vi ser ett behov av att ges i uppdrag att analysera anmälningarna på grund av åldersdiskriminering. Vi anser därmed att regeringen bör vidta åtgärder för att förstärka och effektivisera arbete mot åldersdiskriminering och att regeringen bör ge myndigheten i uppdrag att göra en genomgång och analys av anmälningarna på grund av åldersdiskriminering i enligt med vad som anförts ovan. Diskriminering på grund av ålder, punkt 9 (L) av (L) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3980 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2021/22:3423 av m.fl. (M) yrkande 1, 2021/22:3841 av m.fl. (M) yrkande 14 och 2021/22:4065 av m.fl. (MP) yrkandena 1, 2, 4 och 12. Diskriminering på grund av ålder är enligt WHO den svåraste diskrimineringsgrunden att åtgärda. Enligt World Values Survey hör till de länder där detta är mest uttalat. Åldersdiskriminering slår särskilt hårt mot dem som utsätts även för andra former av diskriminering, t.ex. på grund av kön, sexuell läggning, funktionshinder och/eller etnicitet. Av de 200–300 anmälningar som får om åldersdiskriminering leder dock ytterst få till några åtgärder. Till skillnad från utskottet ser vi behov av att det tillsätts en utredning med uppdrag att se hur diskrimineringslagen kan stärkas. I den bör ingå en analys av hur andra länder med bred diskrimineringslagstiftning arbetar. Vi anser därmed att regeringen, i enlighet med vad som anförts ovan, bör tillsätta en utredning med uppdraget att se över hur diskrimineringslagen kan stärkas för att motverka åldersdiskriminering. Diskriminering på grund av ålder, punkt 9 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4065 av m.fl. (MP) yrkandena 1, 2 och 4 samt 2021/22:3423 av m.fl. (M) yrkande 1, 2021/22:3841 av m.fl. (M) yrkande 14, 2021/22:3980 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2021/22:4065 av m.fl. (MP) yrkande 12. En viktig uppgift för samhället är att årsrika människor i så hög grad som möjligt kan fortsätta att leva sina liv som de själva vill, att de kan dela med sig av sin erfarenhet och kunskap och att samhället har sätt att ta vara på det. Samhället måste fungera för alla. Enligt World Values Survey, ett globalt forskarnätverk som studerar människors värderingar, är ett av de länder i världen där det förekommer mest ålderism och respekten för äldre är låg. Jag anser därmed att regeringen bör vidta ytterligare åtgärder för att diskrimineringen mot äldre och ålderismen ska minska i . Enligt diskrimineringslagen finns krav på att alla arbetsgivare och utbildningsanordnare ska bedriva ett arbete med aktiva åtgärder för att förebygga diskriminering. Tillsynen av detta mycket angelägna arbete behöver öka. Det är en fråga som även lyfts fram av Delegationen för senior arbetskraft. Som utskottet noterar har Utredningen om vissa frågor i diskrimineringslagen haft i uppdrag att se över hur tillsynen kan stärkas. Jag välkomnar givetvis detta arbete, men anser att regeringen skyndsamt bör vidta åtgärder för att se till att effektiviteten i tillsyn av arbetet med aktiva åtgärder för att förebygga åldersdiskriminering ökar. När det gäller äldre personers situation på arbetsmarknaden anser jag att flera av förslagen från Delegationen för senior arbetskraft är bra och kan bidra till att äldres erfarenhet kan komma till användning på nya sätt.