bet · H901MJU25 · 2022-06-08 00:00:00 — Jämför reservation 4 (S, V, L, MP), 5 (S, V, MP), 6 (V, MP), 7 (M, SD, KD), 8 (L) och 9 (SD) samt särskilt yttrande 1 (MP), 2 (MP), 3 (S), 4 (V) och 5 (MP). Enligt kommittémotion 2021/22:3437 av m.fl. (M) yrkande 33 ska prövningen av ansökningar om tillstånd att sälja och använda växtskyddsmedel göras med utgångspunkt i det svenska jordbrukets konkurrenskraft. Myndigheternas tolkningar gör att produktion i försvåras, vilket i sin tur leder till att svenska producenter riskerar att konkurreras ut. I motion 2021/22:2765 av (M) uppmanas regeringen att flytta ansvaret för att pröva ansökningar om tillstånd att sälja och använda växtskyddsmedel från Kemikalieinspektionen till . Enligt motionären skulle det kunna ge en samlad syn på lantbrukets behov av växtskyddsmedel. Det ömsesidiga erkännandet av produktgodkännanden Enligt kommittémotion 2021/22:3437 av m.fl. (M) yrkande 34 bör regeringen verka för att myndigheterna i större utsträckning använder sig av ömsesidigt erkännande av växtskyddsmedel och tar hänsyn till hur andra medlemsstater förhåller sig i syfte att skapa konkurrensneutrala förutsättningar för det svenska jordbruket. Även i kommittémotion 2021/22:2482 av m.fl. (SD) yrkande 14 framhålls vikten av att tillämpar ett ömsesidigt erkännande och accepterar andra medlemsstaters godkännandeprocesser. I sammanhanget måste svenska myndigheter tillhandahålla information om svenska förhållanden inom ramen för samrådsprocessen. På liknande sätt föreslås det i kommittémotion 2021/22:3880 av m.fl. (KD) yrkande 18 att regeringen verkar för att myndigheterna i större utsträckning använder sig av ömsesidigt erkännande av växtskyddsmedel. Hänsyn bör tas till hur andra medlemsstater förhåller sig till växtskyddsmedel för att på så sätt skapa konkurrensneutrala förutsättningar inom det svenska jordbruket. Enligt kommittémotion 2021/22:2482 av m.fl. (SD) yrkande 16 ska regeringen verka inom EU för att den nya godkännandeprocessen för glyfosat är faktabaserad och utgår från vetenskapliga kriterier. Motionärerna framhåller även i detta sammanhang att tillgången på lämpliga växtskyddsmedel är viktig för att det svenska lantbruket ska kunna bibehållas och utvecklas. Även enligt kommittémotion 2021/22:3437 av m.fl. (M) yrkande 35 ska regeringen verka på EU-nivå för att godkännande och användningen av växtskyddsmedel bygger på vetenskapliga kriterier. Den nya utvärderings- och godkännandeprocessen av glyfosat, som Kemikalieinspektionen deltar i, måste vara faktabaserad. Enligt motion 2021/22:1823 av (M) behövs det ett undantag för användning av glyfosat för bekämpning av parkslide. Mål för användning och utfasning av bekämpningsmedel Enligt kommittémotion 2021/22:3437 av m.fl. (M) yrkande 32 ska regeringen verka för att EU inte sätter kvantitativa mål för användningen av växtskyddsmedel. Motionärerna menar att kraven på att minska användningen av växtskyddsmedel måste vara balanserade och ta hänsyn till skillnader mellan medlemsstaterna. Enligt kommittémotion 2021/22:3279 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 44 bör anta en handlingsplan för att fasa ut användningen av skadliga kemiska bekämpningsmedel. Det krävs enligt motionärerna genomgripande förändringar för att komma bort från det kemikalieberoende som livsmedelsproduktionen nu lider av vilket förutsätter insatser för att utveckla och införa alternativ till kemisk bekämpning. På liknande sätt föreslås det i kommittémotion 2021/22:3981 av m.fl. (L) yrkande 7 att regeringen ska vidta åtgärder för att begränsa användningen av växtskyddsmedel där det är möjligt. Motionärerna pekar på att avsaknad av växtskyddsmedel kan antas vara en bidragande orsak till en generellt högre biologisk mångfald. Enligt kommittémotion 2021/22:4062 av m.fl. (MP) yrkande 39 bör regeringen utreda omfattningen av dispensgivningen för användning av kemiska bekämpningsmedel i närheten av vattenskyddsområden. Motionärerna anför att kemiska bekämpningsmedel hittas i en mycket stor andel av ytvattenprov, vilket inte bara utgör en hälsorisk för människor utan även kan rubba hela ekosystemen i vattendrag. Riskbedömning av biologiska bekämpningsmedel Det föreslås i kommittémotion 2021/22:2454 av m.fl. (SD) yrkande 13 att regeringen tillsätter en utredning om hur bedömning av och tillståndsgivning för organismer för biologisk bekämpning fungerar. Motionärerna anför att det måste vidtas en hög försiktighetsnivå och göras goda riskbedömningar innan biologisk bekämpning godkänns. behandling och kompletterande uppgifter Övergripande frågor om tillståndsprövning och regeltillämpning inklusive det ömsesidiga erkännandet av produktgodkännanden Växtskyddsmedel är en typ av bekämpningsmedel som används för att skydda grödor mot skadegörare, sjukdomar eller konkurrerande växter i syfte att optimera livsmedelsproduktionen inom konventionellt eller ekologiskt jordbruk. Växtskyddsmedel används även för att upprätthålla kvaliteten på livsmedel under lagring eller för att hålla vissa områden i det skick som krävs för deras avsedda ändamål, t.ex. järnvägar. Växtskyddsmedel kan vara av kemiskt eller icke-kemiskt ursprung och resthalterna av dessa i livsmedel och foder kan vara skadliga för konsumenterna. På grund av växtskyddsmedels potentiellt skadliga effekter på människors hälsa och miljön omfattas de av strikta regler i EU, främst förordning (EG) nr 1107/2009 (förordningen om växtskyddsmedel) och förordning (EG) nr 396/2005 (förordningen om bekämpningsmedelsrester). Syftet med förordningarna är att säkerställa en hög skyddsnivå för människors och djurs hälsa och för miljön, förbättra funktionen hos EU:s inre marknad, förbättra jordbruksproduktionen i EU och främja internationell handel. Genomförandet av förordningarna är medlemsstaternas och kommissionens gemensamma ansvar. Medlemsstaterna spelar en viktig roll för den vetenskapliga bedömningen av verksamma ämnen och gränsvärden för bekämpningsmedelsrester där de har ett nära samarbete med Efsa. Kommissionen använder dessa bedömningar som underlag för att lägga fram förslag till beslut om godkännande, förnyat godkännande och gränsvärden för resthalter av verksamma ämnen. Den ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder röstar därefter om besluten innan de antas formellt av kommissionen. Ansvaret för bedömningarna av växtskyddsmedel och produktgodkännandet av dem ligger helt och hållet hos medlemsstaterna. Verksamma ämnen som ingår i bekämpningsmedel utvärderas gemensamt inom EU och beslut om godkännande av verksamma ämnen tas på EU-nivå. Beslut om produktgodkännanden av bekämpningsmedel tas på nationell nivå, av respektive medlemslands behöriga myndighet. Produktprövningen görs vanligtvis i samarbete med myndigheter i andra medlemsländer. En viktig del av produktprövningen är att säkerställa att produktens tänkta användning inte medför risker för hälsa och miljö. För att minska riskerna vid en viss användning av bekämpningsmedel är det möjligt att förena beslut om produktgodkännanden med olika typer av användningsvillkor. Innan ett bekämpningsmedel får släppas ut på marknaden och användas måste ansvarig myndighet, för svenskt vidkommande Kemikalieinspektionen, först pröva riskerna med medlet. Grundtanken med tillståndsprövningen är att lagstiftaren, sökande företag och behöriga myndigheter säkerställer en hög skyddsnivå för både människors och djurs hälsa och för miljön genom att produktprövningen görs i enlighet med gällande lagkrav och vägledningar. I Kemikalieinspektionens årsredovisning redovisas att myndigheten ständigt arbetar för att vidareutveckla tydliga, tillämpbara och tillsynsbara villkor. För växtskyddsmedel har myndigheten en rådgivande grupp för villkor. Syftet med gruppens arbete är att förankra och förklara villkor och få synpunkter på förslag till nya villkor från branschen och användarna. Kemikalieinspektionen framhåller vidare att det vid omprövningar tas hänsyn till nya krav i regelverken. I takt med ökad kunskap utvecklas kraven på säkerhet för bekämpningsmedel. På så sätt bidrar enskilda beslut i tillståndsprövningen till att successivt minska riskerna för hälsa och miljö. Kemikalieinspektionen arbetar även med kompletterande åtgärder så att människor och miljö inte ska skadas till följd av användning av bekämpningsmedel. Exempel på sådana åtgärder är behörighetsutbildningar och informationsinsatser riktade till dem som använder bekämpningsmedel. Kemikalieinspektionen lämnar även en redogörelse för de beslut som fattats i prövningen av växtskyddsmedelsärenden och jämför med resultaten från föregående år. beslutade myndigheten i totalt 373 växtskyddsmedelsärenden, vilket är färre än 2020 och 2019. Att antalet beslut minskade beror framför allt på färre beslutade ärenden där Kemikalieinspektionen anpassat, omprövat eller återkallat produktgodkännanden. Majoriteten av besluten, , har resulterat i bifall till ansökan, dvs. Kemikalieinspektionen har godkänt samtliga delar i en ansökan. av besluten har resulterat i ett delvis bifall. EU:s växtskyddsmedelsförordning fastställer de tidsfrister som gäller för alla inblandade parter då det gäller att pröva, komplettera och besluta i ärenden. Kemikalieinspektionen följer upp beslutade ärenden i förhållande till de tidsfrister som är relevanta för myndigheten, dvs. de tidsfrister som anges för myndighetens prövning av ärenden. I prövningen av växtskyddsmedel är Kemikalieinspektionen beroende av andra parter, bl.a. för att få in kompletteringar från sökande och invänta andra medlemsstaters prövning. Denna tid räknas bort från handläggningstiden eftersom lagstiftning eller vägledningsdokument tillåter det. är andelen beslut som fattats inom tidsfristen relativt . Inom vissa ärendekategorier finns det dock skillnader mellan åren. har andelen beslut som tagits inom tidsfristen för nya produktgodkännanden minskat, från . För förnyade produktgodkännanden har andelen beslut som tagits inom tidsfristen i stället ökat. Trots det förbättrade resultatet är förnyade produktgodkännanden den kategori av ärenden där det fortsätter att vara svårt att klara tidsfristen. För mindre omfattande ärenden som t.ex. dispenser och administrativa förlängningar beslutades i princip samtliga ärenden inom tidsfristen . Kemikalieinspektionen bedömer att det sammantagna resultatet visar att myndighetens förbättringsarbete gett långsiktiga och hållbara effekter. Inom vissa ärendekategorier är det dock fortfarande svårt. En förutsättning för att verksamheten ska fatta samtliga beslut inom tidsfristen är att samtliga ärenden som förutsätts innehålla ett komplett underlag även har det i praktiken. ställde sig bakom det som utskottet anförde om effektiva och förutsägbara godkännandeprocesser för växtskyddsmedel (bet. 2016/17:MJU23, rskr. 2016/17:338). Utskottet anförde bl.a. följande: Utskottet anser att det är angeläget att använda de möjligheter till ett förenklat förfarande som ömsesidigt erkännande av växtskyddsmedel innebär. Ömsesidigt erkännande minimerar onödig administration av ett enskilt erkännande för enskilda medlemsländers myndigheter. Det leder även till effektivare och mer förutsägbara processer, en bättre fungerande inre marknad och jämlika konkurrensvillkor mellan EU-länderna. Kommissionen ska göra en översyn av växtskyddsmedelslagstiftningen och bl.a. titta på hur det ömsesidiga erkännandet av produktgodkännanden fungerar och särskilt medlemsstaternas tillämpning av villkor vid produktgodkännanden. Mot bakgrund av detta bör regeringen se över den svenska tillämpningen av växtskyddsmedelslagstiftningen och göra det lättare för berörda myndigheter att tillämpa regelverket, framför allt när det gäller ömsesidigt erkännande, i syfte att harmonisera och effektivisera arbetet med godkännanden av växtskyddsmedel. I detta sammanhang är det även viktigt att hänsyn tas till hur andra EU-medlemsländer förhåller sig till växtskyddsmedel för att skapa konkurrensneutrala förutsättningar inom det svenska jordbruket. Vidare bör regeringen i samband med kommissionens översyn av EU-lagstiftningen verka för ett ändamålsenligt regelverk utan att göra avkall på skyddet för miljön och människors och djurs liv och hälsa. Regeringen har vidtagit ett antal åtgärder för att åstadkomma en hållbar användning av växtskyddsmedel. gav regeringen i uppdrag att inrätta ett växtskyddsråd vars syfte är att sprida kunskap och vara ett forum för dialog och erfarenhetsutbyte i frågor som rör växtskyddets betydelse för en hållbar och konkurrenskraftig växtodling. samlar representanter för myndigheter, näring och intresseorganisationer och syftar till att skapa förutsättningar för ökad dialog mellan myndigheter och bransch- och intresseorganisationer. har fungerat som regeringen avsåg när rådet bildades. beslutade regeringen att ge ett bredare uppdrag för att bättre bidra till ökad förutsägbarhet i beslut kopplade till växtskyddsmedel. Rådet fick därför i uppgift att föra dialog och öka kunskapen om de samhällsekonomiska effekterna av tillämpningen av lagstiftningen. Enligt regeringen ska ökad tillgång till växtskyddsmedel inte leda till att riskerna för vare sig människors hälsa eller miljön ökar. Moderna växtskyddsmedel och metoder kan ha bättre träffsäkerhet och kan därför också innebära en lägre miljöbelastning. En ökad tillgång till olika växtskyddsmedel behöver inte leda till en ökad användning av växtskyddsmedel, utan det kan i stället handla om att uppnå en behovsanpassad bekämpning och möjlighet att undvika problem med resistens. utökade uppgifter är en åtgärd som ska bidra till det övergripande målet med livsmedelsstrategins strategiska område Regler och villkor. För att kunna genomföra uppdraget har upprättat handlingsplaner för perioderna 2017–2019 och 2020–2025. Regeringen och ansvariga myndigheter har varit aktiva i arbetet med att ta fram rådsslutsatser med anledning av kommissionens arbete med att utvärdera växtskyddsförordningen och förordningen om gränsvärden för bekämpningsmedelsrester. Enligt uppgift från har regeringen bl.a. framhållit behoven av snabbare godkännande och utsläppande av medel på marknaden, bättre samarbete mellan länder samt ett förbättrat zonsystem för ömsesidiga godkännanden. Som redovisas ovan presenterade kommissionen resultaten av sin översyn av växtskyddsmedelsförordningen och förordningen om gränsvärden för bekämpningsmedelsrester ((2020) 208). Rapporten innehåller inte några skarpa lagstiftningsförslag men däremot ett antal bedömningar och förslag till åtgärder. Vissa åtgärder innebär antaganden eller ändringar av sekundärrättsakter genom redan delegerad befogenhet till kommissionen. Sammanfattningsvis framhåller kommissionen att EU har de strängaste reglerna i världen vad gäller användningen av bekämpningsmedel. Kommissionen bedömer att reglerna i stort sett är effektiva men anser att genomförandet kan förbättras, inte minst för att öka resurseffektiviteten. Kommissionen lämnar mot denna bakgrund åtgärdsförslag på följande nio områden: – stärkt skydd för människors hälsa och miljön – konkurrenskraft och den inre marknaden – försök på ryggradsdjur – hållbara växtskyddsmedel och lågriskprodukter – snabbare svar på nya frågor och tekniska framsteg inom ramen för förordningen om bekämpningsmedelsrester – inbördes samstämmighet och förenlighet med annan EU-lagstiftning Kommissionen åtar sig att vidta åtgärder inom en majoritet av områdena. Flera åtgärder har redan påbörjats. Kommissionen lämnar även rekommendationer om hur vissa bestämmelser i lagstiftningen bör tillämpas. Inom området konkurrenskraft och den inre marknaden ingick att se över reglerna för ömsesidigt erkännande. Kommissionen anför följande i frågan (s. 10 f.): Produktgodkännandet av växtskyddsmedel genom ömsesidigt erkännande av produktgodkännanden från andra medlemsstater leder till lägre avgifter för sökande och en minskad börda för medlemsstaterna. Medlemsstater som använder ömsesidigt erkännande har dessutom noterat större ökningar av antalet växtskyddsmedel som är tillgängliga på deras marknader. Den faktiska användningen av ömsesidigt erkännande för produktgodkännande av växtskyddsmedel skiljer sig dock stort mellan de olika medlemsstaterna och zonerna. De främsta anledningarna är särskilda (eller ytterligare) nationella krav, bristande harmonisering beträffande metoder som används för att utföra utvärderingar, bristande samarbete och samordning samt suboptimala insatser när det gäller att lämna synpunkter på det arbete som utförts av andra vid den zonbaserade bedömningen, vilket sammantaget leder till dubbelarbete och förseningar. Att öka användningen av zonbaserade produktgodkännanden och ömsesidiga erkännanden av produktgodkännanden skulle minska dubbelarbetet, frigöra resurser och påskynda marknadstillträdet för växtskyddsmedel. […] Kommissionen rekommenderar att medlemsstaterna minimerar eller avskaffar nationella krav för produktgodkännande av växtskyddsmedel och undviker att upprepa bedömningar. Kommissionen uppmanar medlemsstaterna att öka de insatser och resurser som avsätts för verksamheten hos respektive zons styrkommitté för att öka samarbetet och samordningen. För att mer effektivt åtgärda skillnader rekommenderar kommissionen att medlemsstaterna tar hjälp av arbetsgruppen för frågor efter godkännande (), som ingår i den ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder, på samma sätt som man gör i den samordningsgrupp som inrättats genom förordningen om biocidprodukter. Det framgår av faktapromemoria 2019/20:FPM41 att regeringen är positiv till att kommissionen i sin översyn av växtskyddsmedelsförordningen m.m. åtar sig att stärka bestämmelserna om substitution samt begränsa förekomsten av farliga tillsatsämnen i växtskyddsmedel. antogs rådsslutsatser där fick gehör för flera av sina ståndpunkter. I rådsslutsatserna betonas behov av att hålla lagstadgade tidsfrister för godkännande av växtskyddsmedel samt att ett ökat samarbete mellan länder skulle bidra till att stärka zonsystemet för ömsesidiga godkännanden. I budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 23) redovisar regeringen att den mot bakgrund av de åtgärder som vidtagits anser att tillkännagivandet om effektiva och förutsägbara godkännandeprocesser för växtskyddsmedel är slutbehandlat. I betänkande 2021/22:MJU2 Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel redovisade utskottet att det delar regeringens bedömning i denna del. I skrivelse 2021/22:75 redovisar regeringen på nytt att punkten är slutbehandlad. Glyfosat är ett verksamt ämne i växtskyddsmedel. Glyfosat har en mycket bred användning inom jord- och trädgårdsbruk, och används främst för ogräsbekämpning på jordbruksmark före grödornas uppkomst och efter skörd. Glyfosat används också mot icke önskvärd vegetation längs järnvägar och andra platser och som punktbehandling mot invasiva växter. Ämnet ingår i ett tjugotal godkända växtskyddsmedel i , varav de flesta bara är för yrkesmässig användning men några även får användas av privatpersoner. var försäljningen av glyfosat i . Det innebär att glyfosat är det vanligaste verksamma ämnet i växtskyddsmedel i . Som redovisas ovan är lagstiftningen för växtskyddsmedel harmoniserad på EU-nivå. Förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden syftar till att säkerställa en hög skyddsnivå för människors och djurs hälsa och för miljön samt till att förbättra den inre marknadens funktionssätt och förbättra jordbruksproduktionen. För att säkerställa en hög skyddsnivå får ett verksamt ämne eller ett växtskyddsmedel bara godkännas om ämnet eller medlet inte har några skadliga hälsoeffekter på människor eller djur och om det inte påverkar miljön på ett oacceptabelt sätt. En godkännandeförordning för det aktuella verksamma ämnet ska enligt artikel 13 i förordningen antas ”på grundval av granskningsrapporten, andra faktorer av betydelse för den aktuella frågan och försiktighetsprincipen”. Efsa genomför en oberoende riskbedömning av verksamma ämnen, men beslutet om godkännande tas av kommissionen. föreslog kommissionen att godkännandet för glyfosat som verksamt ämne skulle förnyas . I beaktandesatserna till sitt förslag om ett förnyat godkännande för glyfosat hänvisade kommissionen dels till resolutioner om ämnet, dels till ett medborgarinitiativ där det särskilt hänvisats till glyfosat i en av de tre målsättningarna. Därutöver åtog sig kommissionen att undersöka hur reglerna om transparens kan ses över för att öka insynen i de vetenskapliga underlagen. Förslaget fick stöd av en kvalificerad majoritet i rådet. Det innebar att glyfosat fick ett förnyat godkännande fram till . deltog i kommissionens process för godkännande av glyfosat som verksamt ämne i växtskyddsmedel. beslutade om tillsättning av ett särskilda utskottet för unionens förfarande för godkännande av bekämpningsmedel (Pest) och fastställande av dess ansvarsområden, sammansättning och mandatperiod. Utskottets mandat ålade ledamöterna att närmare utreda EU:s godkännandeförfarande för bekämpningsmedel i sin helhet. Länderna har kommit överens om att , , och gemensamt ska ansvara för utvärderingen av glyfosat som verksamt ämne i växtskyddsmedel. Gruppen har antagit namnet Assessment group on glyphosate (AGG). lämnades denna grupp sitt utkast till bedömningsrapport och förslag till klassificering till Echa och Efsa för granskning och publicering. Gruppen bedömer riskerna för hälsa och miljö som acceptabla och föreslår ett förnyat godkännande. AGG skickade också ett förslag till Echa om att den harmoniserade klassificeringen inte ska ändras. publicerade Efsa och Echa bedömningsrapporten och förslaget till klassificering samt öppnade för offentligt samråd, dvs. möjlighet för tredje part samt övriga medlemsstater att lämna synpunkter och information. Enligt uppgift från Kemikalieinspektionen avser Efsa och Echa att organisera expertdiskussioner och publicera slutsatser . Beslut fattas därefter av kommissionen i samråd med medlemsstaternas regeringar. Parkslide är en seglivad växt med mycket stor spridningskraft som snabbt kan ta över stora områden och tränger ut andra arter. Parkslide omfattas inte av och rådets förordning (EU) nr 1143/2014 om förebyggande och hantering av introduktion och spridning av invasiva främmande arter. Enligt utvärderas dock arten för att eventuellt tas upp på en nationell förteckning över invasiva främmande arter och kan därmed komma att omfattas av olika förbud. har tagit fram en vägledningssida om parkslide som uppdateras vartefter nya kunskaper inhämtas och råden anpassas till ändringar i svenska regler och förordningar. Myndigheten avråder privatpersoner från att bekämpa parkslide med kemiska bekämpningsmedel, framför allt eftersom felaktig behandling resulterar i ökad spridning och förvärrade problem med växten. De kemiska bekämpningsmedel som visat sig fungera mot parkslide är produkter som innehåller ämnet glyfosat. Dock krävs så pass höga doser och koncentrationer av glyfosat att de produkter som är godkända att användas av privatpersoner inte kan rekommenderas mot parkslide. framhåller att det därför är ytterst viktigt att eventuell kemisk bekämpning utförs av yrkeskunniga personer med rätt utrustning och med rätt sakkunskap. beslutade regeringen om en ändring i förordningen (2014:425) om bekämpningsmedel som innebär att all användning av växtskyddsmedel förbjuds – på skolgårdar och gårdar till förskolor och på lekplatser – i parker och trädgårdar och andra områden som i första hand är avsedda att vara rekreationsområden som allmänheten har tillträde till – på tomtmark för bostadshus, på krukväxter i trädgårdar, inom koloniträdgårdsområden och i växthus som inte används yrkesmässigt – på växter inomhus utom i produktionslokaler, lagerlokaler och dylikt. Förordningsändringen innebär vidare att – Kemikalieinspektionen får möjlighet att föreskriva om undantag från användningsförbuden för verksamma ämnen i växtskyddsmedel som innebär begränsad risk för människors hälsa och miljön.