bet · H901MJU21 · 2022-04-01 00:00:00 — Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 57 och 2021/22:4079 av (MP) yrkandena 1–5. Jag vill framhålla att ingen sektor är mer central för vår världs överlevnad än livsmedelssektorn. Om lantbrukare odlar på rätt sätt och arbetar med naturen och inte emot den, kommer lantbruket inte bara att öka produktionen av mer näringsrik mat och generera mer sysselsättning, även naturens förmåga att hålla hela systemet igång kommer att främjas. Regenerativt jordbruk handlar om att möjliggöra vitalitet i ekosystemen genom att tillfredsställa mänskliga behov av mat, energi och material på ett effektivt sätt. Genom att ställa om till regenerativa jordbruksmetoder kan stora delar av de växthusgasutsläpp, gifter och den övergödning som skapas av dagens industriella jordbruk undvikas. Regenerativt jordbruk går ut på att bibehålla god jordhälsa, vilket bl.a. innebär att 1) återställa den naturliga kolbalansen i marken som har utarmats världen över, 2) undvika insatsmedel som handelsgödsel med stor klimatpåverkan och kemiska bekämpningsmedel, 3) främja biodiversiteten och synergier mellan växter och djur. Genom att använda regenerativa odlingsmetoder kan stora delar av det industriella jordbrukets miljöproblem hanteras som jordens produktivitet återställs, och därutöver skapas viktiga kolsänkor. Regenerativt jordbruk följer sex huvudsakliga principer: minimera påverkan på jorden, skydda och stärka jordhälsan, maximera diversiteten, integrera djurhållning med betande djur, hålla jorden täckt och upprätthålla rotaktivitet året om. Exempel på regenerativa odlingsmetoder är vallodling, mellangrödor, plöjningsfritt jordbruk, agroekologi, agroforestry (trädjordbruk), genomtänkta balanserade växtföljder, vattenvård inklusive återställande av våtmarker, användning av biokol, balanserad djurhållning med betesdrift och odling av fleråriga grödor. Svenskt jordbruk bör ha integrerat regenerativa odlingsmetoder i större skala till 2035 för att säkerställa att jordbruket skapar livsmedel, bidrar till att minska halterna av föroreningar i vatten och mark samt växthusgaser i atmosfären, ökar den biologiska mångfalden och skapar kolsänkor. Utveckling av markanvändning i allmänhet och jordbruket i synnerhet är av stor vikt för arbetet att skapa kolsänkor och minusutsläpp. Det finns däremot inget gemensamt ramverk för hur kolinlagring i jordbruksmark ska mätas och verifieras. Det finns utvecklingsprojekt i under Carbon Action i . Detta är något som skulle behöva etableras före ett ekonomiskt kompensationssystem, exempelvis omvända auktioner av minusutsläpp som för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) föreslår för att jordbruket ska kunna bli mer klimatsmart. Det bör skapas ett gemensamt ramverk för hur kolinlagring i jordbruksmark ska mätas och verifieras. En stor del av jordbrukets utsläpp är svåra att minska. Därför är åtgärder som bidrar till ökad kolinlagring i jordbruksmark oerhört väsentliga. För att främja omställningen till regenerativa odlingsmetoder för lantbruket måste investeringarna i klimatsmarta och regenerativa jordbrukssystem öka. Samhället måste stödja innovation och skapa förutsättningar för en stärkt forskning med syfte att nå vetenskapliga genombrott. Det behövs en tydlig strategi för hur kunskap kan förmedlas från forskningens frontlinjer till lantbrukare genom testbäddar och modernt utvecklings- och rådgivningsstöd. Företagare inom livsmedelssektorn behöver involveras i arbetet för att klara klimatomställningen i hela livsmedelskedjan. Ett system bör utredas för ekonomisk kompensation till jordbrukare som ökar kolinlagringen i marken. En satsning bör göras på utbildning, rådgivning och utvecklingsstöd till jordbrukare för integreringen av regenerativa jordbruksmetoder. bör verka för att investeringar, produktion och nedmyllning av biokol ska främjas genom t.ex. EU:s landsbygdsprogram, jordbruks- och regionstöd och klimatklivet. För att ytterligare underlätta och hitta synergier mellan lantbrukare, näringslivet, akademin, konsumenter och statliga myndigheter inom områdena kolinlagring och regenerativt jordbruk bör man undersöka möjligheterna att utveckla en plattform i likhet med finska Carbon Action. I en sådan plattform kan samverkan utvecklas kring regenerativa jordbruksmetoder. Samverkan behövs också för att utveckla finansiering, initiera innovation, för informationsutbyte och för att lokal och nationell affärsutveckling ska kunna skapas. Den ekologiska produktionens klimat- och miljönytta, punkt 3 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2454 av m.fl. (SD) yrkande 29 och 2021/22:4062 av m.fl. (MP) yrkande 54 och 2021/22:4081 av (MP). Vi har en öppen och positiv inställning när det gäller både konventionell och ekologisk odling och anser att dessa produktionsformer har goda förutsättningar att samexistera på marknaden. Svensk miljölagstiftning är strikt, vilket gör att det svenska konventionella jordbruket redan i hög grad är miljövänligt, och mycket mer miljövänligt än utländska jordbruk i genomsnitt. Det är positivt att det finns ett ekologiskt alternativ som ger lantbrukare möjlighet att höja sin lönsamhet. Det ekologiska jordbruket skapar värdetillväxt och därigenom fler jobb på landsbygden. Det är viktigt för en fungerande marknad att producenter och konsumenter möts och att efterfrågan hos konsumenter kan mötas, inte minst för att upprätthålla betalningsviljan. Ekologisk odling kan också fungera som en spjutspets för utprovning, tillämpning och anpassning av ny miljövänlig teknik som även det konventionella jordbruket har möjlighet att använda. Det är således välkommet med balanserade åtgärder som bidrar till att öka produktionen, konsumtionen och exporten av ekologiska produkter. Det allmänna bör stödja den ekologiska produktionen att utveckla produktiviteten eftersom produktiviteten är lägre i ekologisk produktion. Miljönyttan är större i flera avseenden, men eftersom vi anser att ekologisk produktion ska konkurrera genom sin egna styrkor snarare än föras framåt av politiken, bör det allmänna stödja utvecklingen av miljönyttan, vilket i är det starkaste argumentet för att handla ekologiska produkter. Vi anser således att regeringen bör verka för att den ekologiska produktionens miljönytta och produktivitet ska öka. Den ekologiska produktionens klimat- och miljönytta, punkt 3 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4062 av m.fl. (MP) yrkande 54 och 2021/22:4081 av (MP) samt 2021/22:2454 av m.fl. (SD) yrkande 29. Utsläppen av lustgas från jordbruket är direkt kopplade till tillförseln av nytt, reaktivt kväve i odlingssystemen, där mineralgödsel utgör omkring tre fjärdedelar av nytillförseln. Mängden tillfört kväve har ökat dramatiskt i hela världen under det senaste seklet. Även produktionen av mineralgödsel orsakar stora utsläpp. I ekologiskt jordbruk används inte konstgödsel, och produktionen är också generellt mer kvävesnål än i konventionellt jordbruk. Utsläppen från kvävecykeln i ekologiskt jordbruk är därmed mindre än i jordbruk med konventionella brukningsmetoder. Det finns ett behov av ökad kunskap om klimatvinsterna med ekologisk produktion, med tanke på den lägre kvävetillförseln och avsaknaden av nyproducerat reaktivt kväve som insatsmedel. En lämplig myndighet bör få i uppdrag att undersöka detta närmare. Flera internationella organisationer, däribland FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation , har lyft fram att det är mindre insatsmedel och brukningsmetoder, som används inom exempelvis ekologiskt jordbruk, som behövs för att klara framtidens matförsörjning. Det handlar om varierade växtföljder och jordbruk som kombinerar djur- och växthållning, roterande betesmarker och vallodling för att öka markernas bördighet. Jag anser att bör ges i uppdrag att i sin rådgivning inkludera möjligheten till ekologisk produktion i känsliga områden vid dricksvattentäkter för att minska negativ miljöpåverkan och undvika risker med oönskade kemikalier i vattnet. Att bedriva extensivt jordbruk kan ge lägre skördar med mer miljönytta inom avrinningsområdet. En reviderad livsmedelsstrategi, punkt 4 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4060 av (MP), 2021/22:4062 av m.fl. (MP) yrkande 52 och 2021/22:4079 av (MP) yrkande 6. Jag vill framhålla att det finns ett behov av att se över den svenska livsmedelsstrategin. När strategin togs fram skedde det i ett sammanhang med ett lantbruk i kris, en konkurrenskraftsutredning som visat på behov av att stärka sektorn samt ett behov av långsiktiga spelregler för lantbrukets aktörer i relation till EU och omvärlden. Livsmedelsstrategin fick ett starkt parlamentariskt stöd och utgör grunden för mycket av arbetet på myndigheter och i lantbruksnäringen. Det sker dock mycket i omvärlden som gör att det behövs ett omtag för att inte strategin ska upplevas som förlegad och gammaldags. Sedan strategin togs fram har det skett ett ökat fokus på klimatkrisen och förlusten av biologisk mångfald, vi har genomlevt en pandemi och sett både EU:s gröna giv presenteras och om livsmedelssystem, Summit (FSS), genomföras. Det finns många positiva satsningar och nya insikter i från jord till bord och därför bör den svenska livsmedelsstrategin uppdateras för att ligga i linje med . Utöver EU-perspektivet måste prioriteringarna i FSS synas mer. Det är samhällsekonomiskt lönsamt att genomföra åtgärder som bidrar till ökad kolinlagring i jordbruksmark, dvs. nyttan överstiger kostnaden. Nyttan består, utöver klimatnyttan, av minskat behov av mineralgödsel , minskad övergödning samt potential för ökade framtida skördar och ökad biologisk mångfald. För lantbrukare betyder det dock, i det korta perspektivet, lägre intäkter av att inte kunna odla de för tillfället mest företagsekonomiskt lönsamma grödorna. Eftersom samhällets nytta av åtgärden är stor som kostnaden drabbar lantbrukare, kan det finnas skäl att lantbrukare kompenseras med mer utvecklade miljöstöd, eller starkare marknadsutveckling för mer hållbart producerade livsmedel. Detta behöver tas i åtanke i utvecklingsarbetet kring livsmedelsstrategin. Vattenpolitiken är splittrad mellan olika nivåer, och rollen för vattenplaneringen är för svag. Genom en mängd satsningar och initiativ har vattenfrågan dock fått ökat politiskt fokus . finns exempelvis ett tydligare myndighetssamarbete när det gäller dricksvatten eftersom har fått ett samordningsansvar. Ett motsvarande myndighetssamarbete behövs också för sötvattensresursen – inklusive avloppsvatten, dagvatten samt uppströmsarbetet. Det behövs en tydligare koppling till förvaltning av sötvattensresursen när livsmedelsstrategin uppdateras. Kriterier för återvätningsprojekt, punkt 5 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 91. Jag vill peka på att återvätning erbjuder mycket kostnadseffektiva sätt att dämpa ökningen av koldioxidhalten i atmosfären. Återvätning av tidigare utdikad våtmark hindrar den avgång av koldioxid från nedbrytning av biomassa i marken som inleddes när marken torrlades. Ansvariga myndigheter bör få i uppdrag att utveckla kriterier för att bedöma lämplighet och prioritering för olika typer av återvätningsprojekt. Inriktningen bör vara att ta fram underlag för identifiering av lämplig mark för återvätning så att åtgärderna styrs till den mark som ger mest klimatnytta och nytta för andra mål, t.ex. biologisk mångfald och minskad övergödning, till lägst kostnad. Biologisk mångfald i odlingslandskapet, punkt 6 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3650 av m.fl. (C) yrkandena 7 och 8 samt 2021/22:3981 av m.fl. (L) yrkandena 8, 10 och 13. Det svenska odlingslandskapet är inte bara oumbärligt för att trygga vår livsmedelsförsörjning och producera djurfoder, det är också hemvist för en rik biologisk mångfald och ett stort antal arter, varav många återfunnits på rödlistan över hotade arter. I hög utsträckning är det människan som över århundraden har format de landskapselement som utgör den kritiskt viktiga hemvisten. Det innebär att den biologiska mångfalden där är beroende av att vi förvaltar och vårdar landskapet på ett gynnsamt sätt. Vi anser att det ska vara möjligt att bedriva en lönsam och hållbar livsmedelsproduktion som man bevarar och stärker den artrikedom som finns i och kring odlingslandskapet. Det arbetet måste förstärkas i syfte att säkra de ekosystemtjänster som livsmedelsproduktionen är beroende av och för att uppnå större motståndskraft mot klimatförändringarna och extremväder. En rik mångfald av blommor är gynnsamt för insekter och olika slags pollinatörer, vilket i sin tur är gynnsamt för livsmedelsproduktionen. I många fall är det förhållandevis enkla åtgärder som kan innebära stor miljönytta med tanke på den biologiska mångfalden. Det kan innebära att fler typer av blommor och växter bör planteras i dessa områden samt att de tillåts växa snarare än klippas ned regelbundet. Vi anser att det därför behöver ses över hur fler vägkanter, kantzoner och diken kan få en ökad mängd och mångfald av blommor och därmed fler insekter och pollinatörer. Biologisk mångfald i odlingslandskapet, punkt 6 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3981 av m.fl. (L) yrkandena 8, 10 och 13 samt 2021/22:3650 av m.fl. (C) yrkandena 7 och 8. Jag vill lyfta fram att jordbrukslandskapet är en viktig livsmiljö för många växter och djur. Uppskattningsvis är hälften av de arter som förekommer i beroende av livsmiljöer i jordbrukslandskapet. Framför allt ängs- och betesmarker samt jordbrukslandskapets kantzoner har stora värden, men det har även åkermarken i sig. Blommande grödor utgör föda för insekter, och dessa insekter bidrar med viktig pollinering. Pollineringen från vilda bin, humlor och fjärilar är helt nödvändig för en tredjedel av världens livsmedelsproduktion. Många insekter motverkar även skador på grödor när de livnär sig på ogräs och skadegörande insekter. Jordbrukslandskapets betydelse för den biologiska mångfalden och förekomsten av pollinerande insekter bör därför vara en viktig parameter i hur jordbrukspolitik utvecklas. Insatser för biologisk mångfald bör även beaktas i den gemensamma jordbrukspolitiken inom EU. bör brukas på sätt som bidrar till en positiv status för fler arter. Det behövs åtgärder som gynnar pollinerande insekter, t.ex. miljöer i jordbrukslandskapet där insekterna kan hitta föda som åkrarnas grödor inte blommar. Kantzoner är ett effektivt sätt att åstadkomma detta. Kantzoner behövs även intill vattendrag. Konsekvenserna för biologisk mångfald av konventionell odling kontra ekologisk odling behöver fortsätta att undersökas. Målet är att hitta metoder att bruka jorden som skonar den biologiska mångfalden utan att minska effektiviteten i jordbruket. Växtnäringsläckage från jordbruket, punkt 7 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4062 av m.fl. (MP) yrkandena 51, 53 och 55. Jag vill framhålla att en central del i insatserna mot övergödning och förbättrad vattenkvalitet är att stävja den pågående strukturrationaliseringen inom jordbruket. Strukturrationaliseringen har gett upphov till att animalieproduktionen har koncentrerats till vissa regioner i och växtodling till andra delar. Gårdar med mer diversifierad och ekologisk produktion bör därför främjas. Produktionen av djurfoder i , som åkerböna och raps, bör gynnas, och import av soja, palmoljeprodukter och andra typer av ohållbart foder bör fasas ut. Även inhemsk produktion av djurfoder bör främjas. Det industriella jordbruket har gett upphov till ett överflöd av fossila gödningsmedel samt jordkompaktering och ökad avrinning, ett underskott på näring och att jordmånen har försämrats systematiskt. En central del i insatserna mot övergödning och förbättrad vattenkvalitet är därför att ställa om det industriella jordbruket till ett ekologiskt och regenerativt jordbruk. Därutöver bör avrinningen av näringsämnen från jordbruk motverkas genom att etablera och utvidga kantzoner längs jordbruksvatten och avrinningsområden till sjö och hav i form av bl.a. våtmarker och naturlig växtlighet. Hållbar livsmedelsproduktion, punkt 8 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2341 av (L) yrkande 1 och 2021/22:3857 av m.fl. (S), 2021/22:4069 av m.fl. (MP) yrkande 3 och 2021/22:4197 av m.fl. (MP) yrkande 20. Jag kan konstatera att livsmedelsförsörjningen är beroende av att det finns tillgång till jordbruksmark, men även att det finns lantbrukare och företagare. Frihandel och internationellt samarbete är centrala delar i livsmedelsförsörjningen men samhällets förmåga att klara stora påfrestningar kräver en nationell beredskap. är en av de snabbast växande regionerna i . I regionen bor nästan en fjärdedel av befolkning. har av landets och av de svenska jordbruksföretagen. är inte självförsörjande inom någon kategori livsmedel. Inte ens den sammanlagda livsmedelsproduktionen i hela östra räcker till för att täcka regionens behov. Länets beroende av livsmedel från andra delar av landet eller från andra länder innebär en sårbarhet och har betydelse för länets krisberedskap. Den livsmedels- och primärproduktion som finns i regionen behövs, och jordbruksmarkens värde behöver framhållas när staden växer och konkurrensen om marken är stor. I takt med att växer ökar konkurrensen om marken. En stor del av den som har högt värde i regionen finns i anslutning till tätorter. En stor andel av jordbruksmarken exploateras framför allt för bostadsbyggande. arbete för ett långsiktigt hållbart livsmedelssystem förutsätter att hinder och svårigheter för företagare på landsbygden och i skärgården minimeras. Klimatförändringar innebär att vi bör förbereda oss med varierande skördar på grund av torka, regn och stormar. problem med övergödning gör det viktigt att hitta hållbara lösningar för återföring av näringsämnen mellan stad och land. Utvecklingen av hållbara kretsloppslösningar för större näringsflöden är en viktig framtidsfråga. Utmaningar i livsmedelsförsörjningen bör beaktas brett och långsiktigt. Hållbar livsmedelsproduktion, punkt 8 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4069 av m.fl. (MP) yrkande 3 och 2021/22:4197 av m.fl. (MP) yrkande 20 och 2021/22:2341 av (L) yrkande 1 och 2021/22:3857 av m.fl. (S). Jag anser att ny teknik behöver användas för att minska resursförbrukningen och svinnet i livsmedelssektorn, öka den inhemska odlingen av protein, minska beroendet av import av gödning och minimera användningen av bekämpningsmedel. Rapporten on fire visar att de sju största bankerna i har stora ekonomiska intressen i företag som producerar, distribuerar och säljer soja och nötkött, vilket är de främsta drivkrafterna bakom avskogningen. Organisationerna bakom rapporten rekommenderar regeringen att stödja de initiativ som pågår på EU-nivå och att driva politik för ett svenskt och globalt hållbart livsmedelssystem, bl.a. att fasa ut sojaimport för djurfoder och andra riskgrödor och att främja svenskt kött och svenska mejeriprodukter från naturliga betesmarker och ekologisk produktion. Det är orimligt att svensk konsumtion och produktion driver på skogsskövling och hotar mänskliga rättigheter på andra sidan jordklotet. Nationella godkännanden för GMO och nya livsmedel, punkt 9 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2454 av m.fl. (SD) yrkande 46 och 2021/22:2479 av m.fl. (SD) yrkande 26. Insekter som livsmedel och som foder kan vara en viktig del av en framtida livsmedelsproduktion som är resurssnål och som kan sluta kretslopp. Godkännande av nya livsmedel görs gemensamt inom EU genom förordningen för nya livsmedel. Utvecklingen av sådana livsmedel har gått olika snabbt i olika länder inom EU, eftersom ett kommersiellt användande av insekter som livsmedel endast har godkänts i vissa EU-medlemsstater. Vi anser att en ny modell för EU-lagstiftning bör tillämpas som främjar teknikutveckling. EU-lagstiftningen för nya livsmedel bör inte som endast leda till godkännanden på EU-nivå direkt. Lagstiftningen bör kunna tillåta nationella godkännanden, t.ex. direkt efter europeiska livsmedelssäkerhetsmyndighetens bedömning, så länge den aktuella medlemsstaten kan visa att livsmedlet inte släpps ut på marknaden i andra EU-länder. På så sätt kan en medlemsstat gå före och utveckla nya livsmedel. För dessa livsmedel kan därefter processen fullföljas i EU-systemet och godkännas på hela EU-marknaden på vanligt sätt. Regleringen av genetiskt modifierade växter och produkter från sådana fungerar dåligt. Vi anser att dagens regler inte kan leda till den utveckling av sortmaterial som behöver för att lösa ekonomiska problem, odlings-, hälso- och miljöproblem i lantbruket. Senast en genetiskt modifierad gröda godkändes i EU var 2010. Vi ser därför ett behov av en ny modell för EU-lagstiftning som främjar viktig teknikutveckling. Lagstiftningen bör inte som endast leda till godkännanden på EU-nivå, utan bör alltså även kunna tillåta nationella godkännanden, t.ex. direkt efter den europeiska livsmedelssäkerhetsmyndighetens bedömning, så länge den aktuella medlemsstaten kan visa att den genetiskt modifierade växten inte riskerar att släppas ut på marknaden i andra EU-länder. På så sätt kan en medlemsstat gå före och utveckla nytt sortmaterial till jordbruket, om den så vill. Dessa växter kan senare gå in i EU:s system för att godkännas på hela EU-marknaden på vanligt sätt. Om en sådan lagstiftningsmodell hade funnits tidigare, hade troligen under det senaste årtiondet kunnat lansera flera nya genetiskt modifierade växtsorter som på ett säkert sätt kunde ha minskat bekämpningsmedelsanvändningen i jordbruket och kemikalieanvändningen inom industrin. Lagstiftningen om genteknik, punkt 10 (M, C) av (C), (M), (M), (C) och Kopparklint (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3437 av m.fl. (M) yrkandena 63 och 65 samt 2021/22:2454 av m.fl. (SD) yrkandena 44 och 45 samt 2021/22:3880 av m.fl. (KD) yrkande 53. Genetiskt modifierade organismer (GMO) bidrar till att grödor får nya önskade egenskaper, som ett större vitamininnehåll, ökad resistens mot skadeangrepp eller tål torka bättre. Sedan CRISPR-Cas9-tekniken introducerades är det framför allt genredigering inom samma art som det forskas om.