bet · H901FiU44 · 2022-02-22 00:00:00 — Stödet vid korttidsarbete har enligt regeringen varit en viktig åtgärd för att förhindra att personal blir uppsagd och för att möjliggöra att företag snabbt kan komma igång igen när läget förbättras. Stödet bör enligt regeringen kunna användas även framöver av arbetsgivare som, på grund av pandemin eller av andra skäl, hamnar i oförutsedda allvarliga ekonomiska svårigheter, även om de har fått stöd tidigare under pandemin. Inte minst den tilltagande smittspridningen, trots en hög vaccintäckning, och de skärpta restriktioner som detta medfört talar enligt regeringen för detta. Regeringen anser därför att karenstiden tillfälligt bör slopas. Förslaget innebär att arbetsgivare som drabbas av en tillfällig kris, pandemirelaterad eller inte, har möjlighet att få stöd om kraven i övrigt är uppfyllda. Detta innebär att regelverket för stöd vid korttidsarbete tillfälligt ändras för att göra det möjligt även för de arbetsgivare som har fått stöd , och som därför omfattas av karenstiden, att godkännas för stöd. Med anledning av den kraftigt ökade smittspridningen och införandet av nya restriktioner bör arbetsgivare enligt regeringen ges möjlighet att söka stöd för stödmånader fr.o.m. utan hinder av en pågående karenstid på grund av att arbetsgivaren fått stöd –. Eftersom förslaget endast innebär ett tillfälligt slopande av karenstiden anser regeringen att risken för att det hindrar en nödvändig strukturomvandling i svensk ekonomi är liten. Även den arbetsgivare som har fått stöd ska, efter godkännande av , kunna beviljas preliminärt stöd för stödmånader fr.o.m. . En ansökan om stöd med tillämpning av den föreslagna bestämmelsen om slopad karenstid ska lämnas till efter . För ansökningar om stöd som lämnas till ska bestämmelsen om karenstid gälla. Syftet med stöd vid korttidsarbete är att bevara arbetstillfällen genom att redan anställda tillfälligt går ner i arbetstid och lön. Bedömningen har därför gjorts att stöd inte bör lämnas för arbetstagare som anställs . För att säkerställa att stöd inte lämnas för arbetstagare som anställs eller att stödet missbrukas genom att arbetstagaren ges en högre sysselsättningsgrad eller löneökning innan stödmånaden finns bestämmelser om jämförelsemånad i lagen om stöd vid korttidsarbete. Jämförelsemånaden är, när beslut om godkännande fattats enligt 5 a §, den kalendermånad som infaller före den månad då beslutet fattades (4 § 6). Regeringen föreslår att bestämmelsen om karenstid slopas tillfälligt fr.o.m. . Först fr.o.m. detta datum kommer det att vara möjligt för att fatta beslut om godkännande. Mot bakgrund av den kraftigt ökade smittspridningen och återinförda restriktioner är det enligt regeringen angeläget att det ska vara möjligt att ansöka om stöd utan hinder av karenstid för stödmånader fr.o.m. . Om fattar beslut om godkännande blir jämförelsemånaden med en tillämpning av ordinarie regler januari, dvs. en månad efter första möjliga stödmånad. Om arbetsgivarens första stödmånad är januari sammanfaller denna med jämförelsemånaden. Det är därför lämpligt att bestämmelsen om jämförelsemånad justeras för stödperioder som inleds under –. Även i syfte att säkerställa att stödet inte missbrukas bör jämförelsemånaden justeras. För stödperioder som inleds –ska jämförelsemånaden vara i de fall fattat beslut om godkännande enligt 5 a §. Ansökan om preliminärt stöd och om förlängning Systemet med preliminärt stöd vid korttidsarbete bygger på ett förfarande som består av två led – ansökningar om preliminärt stöd och avstämning. Enligt 18 § första stycket lagen om stöd vid korttidsarbete ska en ansökan om preliminärt stöd ha kommit in inom två kalendermånader från utgången av stödmånaden. Möjligheten att ansöka om stöd utan hinder av karens föreslås gälla för stödmånader fr.o.m. och förslaget föreslås träda i kraft . Ansökningar om preliminärt stöd kommer således även att kunna avse tid före ikraftträdandet. Tidsfristen för när en ansökan ska ha kommit in behöver därför justeras. Det är angeläget att nya ärenden om godkännande för stöd som föranleds av att karensen slopas inleds hos . kommer att kunna ta emot ansökningar först fr.o.m. . Detta medför att ansökningar om stöd för stödmånader –utan hinder av karens kommer att kunna handläggas först fr.o.m. . Den enskilde arbetsgivaren kommer inte förrän efter den tidpunkten att få besked om godkännande för stöd, få beslut om ansökan om preliminärt stöd och få utbetalning av stöd. Med beaktande av den handläggningsbörda som fortsatt finns hos och de effektivitetsvinster som förväntas av bytet av handläggande myndighet till gör regeringen bedömningen att fördelarna med att tar över administrationen av korttidssystemet överväger eventuella nackdelar som ett i viss utsträckning framskjutet ikraftträdande kan medföra. Det kan inte uteslutas att vissa arbetsgivare som begär stöd för en stödmånad innan ikraftträdandet kan få svårt att hinna med att vidta nödvändiga åtgärder . Regeringen anser därför att en ansökan om preliminärt stöd för –ska ha kommit in till . Regeringen anser att för stödperioder som inleds och ska en ansökan om förlängning ha kommit in till . I annat fall ska förlängning inte få medges. För stödperioder som inleds och senare ska ordinarie bestämmelser om ansökan om förlängning fortsatt tillämpas. Avstämning av preliminärt stöd Den tillfälliga bestämmelsen om borttagande av karensen kommer att kunna avse även tid före ikraftträdandet . För att avstämningstidpunkten inte ska infalla före ikraftträdandet måste avstämningstidpunkten för stödperioder som inleds med flyttas. Regeringen gör bedömningen att det inte kan uteslutas att vissa arbetsgivare kan få svårt att hinna med alla moment kring ansökan om godkännande, ansökan om preliminärt stöd och avstämning före . Regeringen föreslår därför att ansökan om preliminärt stöd för stödmånader under –ska lämnas in till . Mot den bakgrunden och med beaktande av vad och anför om att tidsfristerna riskerar att vara för korta anser regeringen att det är lämpligt att även avstämningstidpunkten för en stödperiod som inleds –är utgången av . Även avstämningstidpunkten för en stödperiod som inleds bör flyttas så att den inte infaller innan tidsfristen för ansökan om preliminärt stöd har löpt ut. Om en stödperiod inleds –bör arbetsgivaren därför göra en avstämning av preliminärt stöd vid utgången av och därefter . För stödperioder som inleds fr.o.m. bör ordinarie bestämmelser om avstämning fortsatt tillämpas. En anmälan om avstämning av stöd som avser stödperioder som inleds –ska ha kommit in till från . Lagändringarna föreslås träda i kraft och upphöra att gälla . Ärenden som har inletts hos före ikraftträdandet ska enligt förslaget handläggas enligt äldre föreskrifter. I kommittémotion 2021/22:4398 av m.fl. (KD) yrkandena 1–3 anförs att regeringens förslag inte är tillräckliga. Motionärerna menar att det kan ta innan ett företag dels kan betala vanlig skatt och dels anståndsskatten varför de anser att regeringen bör utvärdera om den föreslagna förlängningen av anståndstiden är tillräcklig. Motionärerna anser att regeringens förslag om elpriskompensation till hushållen har flera brister. De hade helst sett att energiskatten på el slopats och i andra hand att det bidrag som regeringen föreslår hade utformats efter hur mycket energiskatt och moms på energiskatten som hushållen betalar. Detta för att nå fler hushåll med mindre ekonomiska marginaler och de hushåll som förbrukar mer el. Motionärerna vill därför att regeringen utvärderar träffsäkerheten i utformningen av den föreslagna elpriskompensationen. Motionärerna anser vidare att regeringens krisstöd till regionala flygplatser utelämnar en del av beredskapsflygplatser. De flygplatser som fått statliga uppdrag som beredskapsflygplats för samhällsviktiga transporter bör enligt motionärerna få ta del av stödet. Regeringen bör utvärdera utformningen av den föreslagna ersättningen till icke statliga flygplatser eftersom även beredskapsflygplatserna har drabbats hårt av pandemin. Proposition 2021/22:77 Handläggande myndighet för ärenden om stöd vid korttidsarbete till lämnade regeringen proposition 2021/22:77 Handläggande myndighet för ärenden om stöd vid korttidsarbete till . I propositionen föreslås att ska handlägga ärenden om stöd vid korttidsarbete som lämnas vid tillfälliga och allvarliga ekonomiska svårigheter hos en enskild arbetsgivare, dvs. stöd som lämnas enligt 5 a § lagen (2013:948) om stöd vid korttidsarbete. Dessa ärenden handläggs av . Ärendet bereds av näringsutskottet i betänkande 2021/22:NU14 som justerades och planeras att debatteras och beslutas i kammaren . Utskottet behandlar den tredje extra propositionen med förslag till ändringar i statens budget – detta för att smittspridningen av covid-19 fortfarande har en betydande påverkan på samhället i stort. Utskottet står bakom regeringens bedömning att det inom vissa områden är angeläget att skyndsamt utöka vissa stöd för att de ekonomiska konsekvenserna ska vara hanterbara. Regeringen föreslår att anståndstiden för inbetalning av skatt förlängs med som längst 24 månader. Utskottet konstaterar att restriktionerna nu har dragits tillbaka, vilket innebär att näringslivet återgår till en mer normal verksamhet. har omsättningen för många företag under närmare legat under normala nivåer. Även om omsättningen nu i många fall går upp till de nivåer som rådde före pandemin kan det ta innan ett företag kan betala skatt och betala av anståndsskatten. En del företag kämpar således fortfarande med likviditetsproblem. Utskottet noterar att flera remissinstanser anser att anståndstiden bör utökas till 3–. Enligt utskottet skulle en utökad anståndstid ge näringsliv mer långsiktighet. Eftersom endast beviljar en avbetalningsplan för ett sökande företag, om det finns särskilda omständigheter för det, torde företag inte ges en längre anståndstid på felaktiga grunder. Utskottet anser därför att anståndstiden bör utökas i stället . Förslaget påverkar inte statens budget 2022 och beräknas endast ge marginella effekter på den offentliga sektorns finanser åren 2023–2026. Vidare anser utskottet som regeringen anför att det finns skäl att införa en tillfällig ekonomisk kompensation till hushåll med hög elförbrukning som en följd av de exceptionellt höga elpriserna /22. Som regeringen framhåller bör kompensationen komma hushållen till del . Utskottet anser att bör anta regeringens lagförslag med den ändringen att anståndstiden ska vara 36 månader och godkänna beräkningen av ändrade utgiftsramar och ändrade och nya anslag, med den ändringen att utgiftsramen för utgiftsområde 24 Näringsliv ska vara 14 . Den tidigare beslutade ramen för utgiftsområde 24 Näringsliv och den föreslagna förändringen av ramen (12 104 901 000 + 2 144 000 000) har i propositionens tabell 1.1 felaktigt summerats till 12 och bör därför rättas till 14 . Utskottet anser också att bör godkänna den föreslagna användningen av anslaget 1:6 Ersättning avseende icke statliga flygplatser inom utgiftsområde 22 Kommunikationer. Sammantaget innebär regeringens förslag i propositionen att anvisade medel ökar med 2022. Statens finansiella sparande försämras dock med , vilket motsvarar av BNP och ökar statens lånebehov med motsvarande belopp. Skillnaden mellan ökade anslag på och det försämrade finansiella sparandet på beror på att av kostnadsökningen finansieras med redan anvisade medel. Sammanfattningsvis tillstyrker utskottet delvis propositionen och avstyrker samtliga motionsyrkanden. Utformningen av stöd till olika branscher Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör se över bl.a. omställningsstödet så att det utformas mer träffsäkert och återkomma till med förslag till ändamålsenliga åtgärder för att säkerställa att relevanta stöd når ut till mötesarrangörer och besöksnäringen, och tillkännager detta för regeringen. Jämför särskilt yttrande 8 (S). pandemi befinner sig många företag i en exceptionellt svår situation. Företag som verkar som mötesarrangörer eller inom besöksnäringen har haft svårt att ta del av stöd som var tänkta att underlätta deras situation. De har speciella förutsättningar som stöden inte varit riktigt utformade för. Självklart kan det vara svårt att få stöden att träffa rätt, men när brister upptäcks allt eftersom behöver de rättas till. Mötesarrangörer har speciella förutsättningar för sin verksamhet bl.a. när det gäller hur de fakturerar sina uppdragsgivare. under pandemin har de därför haft svårt att hävda att de är berättigade till de olika stöden, förutom vad gäller korttidsstödet som har fungerat väl. Det gör att många i branschen nu har stora ekonomiska svårigheter. För besöksnäringen handlar det bl.a. om att hotellen har svårt att påvisa den direkta eller indirekta kopplingen mellan de införda restriktionerna och sitt omsättningsbortfall. Regeringen bör nu skyndsamt ta intryck från detta och se över på vilket sätt stöden kan utformas så att även mötesarrangörer och besöksnäringen kan komma i fråga för relevanta stöd. Utskottet anser därför att regeringen bör se över omställningsstödet men också andra stöd så att de utformas mer träffsäkert för mötesarrangörer och besöksnäringen, t.ex. hotellbranschen, och återkomma till med förslag på ändamålsenliga åtgärder för att säkerställa att relevanta stöd når ut till dessa aktörer. Utskottet föreslår att ställer sig bakom det som utskottet anför om utformningen av stöd till mötesarrangörer och besöksnäringen och tillkännager detta för regeringen. Extra ändringsbudget , punkt 1 (M) (M), (M), Boriana (M) och (M) anför: Den extra ändringsbudgeten innehåller flera åtgärder som är en följd av politik som drivit på för. Vad gäller stödet till svenska hushåll för höga elpriser föredrar en annan lösning. Svenska hushåll pressas just nu av historiskt höga elpriser. Omfattande problem i energiförsörjningen medför stigande elpriser som slår hårt mot jobben och hushållens ekonomi. Det motiverar politiska åtgärder som i närtid kan mildra effekterna av de höga elpriserna för enskilda och vissa företag. Kostnaden för el är en stor utgift för svenska hushåll, och många tyngs av höga elräkningar. får staten kraftigt ökade intäkter när elpriserna skenar. Det är inte rimligt. Därför presenterade ett förslag om tillfälligt slopad elskatt. Dessvärre får inte ens hälften av landets hushåll kompensation med regeringens förslag. De höga elpriserna har dock drabbat de allra flesta hushåll i på ett kännbart sätt. Regeringen borde ha utformat kompensationen så att den kommer alla hushåll till del. Det är svårt att förstå varför regeringen vill införa ett kompensationsbidrag för att medborgarna ska kunna hantera den skattenivå som regeringen anser ska gälla. En tillfällig slopad elskatt hade varit en rimligare lösning när det är uppenbart att den höga skatten på el är en tydlig del av kostnadsproblemet. Regeringens bristfälliga kompensationslösning är dock bättre än ingen kompensation alls, varför står bakom utskottets ställningstagande. Extra ändringsbudget , punkt 1, när det gäller elpriser (V, MP) (V) och (MP) anför: Även om vi ser behovet av kompensation för de höga elpriserna anser och att den modell som regeringen tagit fram får olyckliga konsekvenser då den varken tar hänsyn till verkliga elpriser eller individuella behov av ekonomiska tillskott. har därför tillsammans med tagit fram en egen modell som presenterats för finansutskottet. Extra ändringsbudget , punkt 1 (C) (C) anför: I propositionen föreslår regeringen ett antal åtgärder med anledning av spridningen av sjukdomen covid-19 samt vissa förslag som är en följd av oförutsedda händelser och där det finns särskilda skäl att skyndsamt vidta åtgärder. I grunden ser positivt på att regeringen skyndsamt agerar med en rad förslag mot bakgrund av hanteringen av covid-19. Att skatteanstånden till företag som är drabbade av pandemin behöver förlängas mer än det regeringen initialt föreslog har varit utgångspunkt under hela processen, och vi är tacksamma för att detta hörsammats. saknar dock fortsatt i de förslag som läggs fram en grundläggande förståelse för företagares villkor. Vad gäller förslaget om slopad karenstid anser att det hade varit lämpligt att utgå mer från den tidigare tillfälliga lagen om stöd vid korttidsarbete i vissa fall. Det är i grunden aldrig bra för ett företag när regler justeras efter hand. Företag måste kunna planera sin verksamhet, och att samma villkor skulle gälla även framgent anser hade varit en bättre modell. Detta gäller bl.a. stödnivåer och möjligheten att tillämpa korttidsarbete under en uppsägningstid. Pandemin har inneburit att kulturlivet i har påverkats i grunden, och det är en mångfald av aktörer som har påverkats. Att evenemangsstödet, som är tänkt som ett komplement till den övriga stödstrukturen, nu förbättras är positivt. Däremot är detta stöd precis som flera andra stöd behäftat med krångliga administrativa rutiner. Om det är för komplicerat att söka finns det en uppenbar risk att stödet inte når ut till dem som behöver det. Ansökningsprocessen via har visat sig fungera relativt väl och hade varit ett bättre verktyg för delar av evenemangsstödet. Återkommande under pandemin har de stöd som ligger närmast företagares verksamhet presenterats med kort varsel och steg för steg behövt förlängas. Långsiktighet i spelreglerna är en grundförutsättning för ett växande näringsliv. Även om ingen har kunnat förutse utvecklingen av pandemin måste regelverken generellt utgå från ett längre perspektiv än det regeringen återkommande har presenterat. Skyndsamhet är och måste fortsättningsvis vara ledstjärnan i den samlade politiken för att hantera pandemins konsekvenser, och ett nej till förslagen i detta betänkande skulle ytterligare leda till men för företag. Av denna anledning avser inte att rösta nej till förslagen. Den plötsliga elprischock som drabbat svenska hushåll kompenseras i och med denna proposition. För har det varit centralt både att lösa en akut situation hos utsatta hushåll och att kombinera detta med långsiktiga åtgärder – inte minst mot bakgrund av att framtidsprognoser indikerar en fyrdubbling av elanvändningen . Energipolitiken måste därför vara inriktad på att klara utvecklingen på lång sikt, dels för att trygga svensk konkurrenskraft, dels eftersom energiproduktionen är en säkerhetspolitisk fråga. Detta kräver å ena sidan snabbare och avsevärt effektivare tillståndsgivning för den stora mängden projekt för utbyggnad av havsbaserad vindkraft som kan fördubbla svensk energiproduktion. Å andra sidan kräver det stora insatser för ökad energieffektivisering i de svenska hushåll som fortfarande har ett stort elberoende, inte minst de småhus som är beroende av direktverkande el för sin uppvärmning trots att det för de allra flesta av dessa finns mindre kostsamma och mer långsiktigt hållbara alternativ. För att snabbt och effektivt möjliggöra för fler hushåll att energieffektivisera och minska sitt elberoende har i vår budgetmotion föreslagit att bredda det existerande och framgångsrika gröna avdraget, där avdrag på gröna investeringar görs direkt på fakturan så som för rot- och rut-avdrag. Det gröna avdraget skulle i vårt förslag även omfatta energieffektiviseringar som kraftfullt skulle minska utsatta hushålls elprisberoende. ser det som nödvändigt att dagens höga skatter på el för konsumenter sänks långsiktigt i ett läge där elektrifiering blivit en nödvändig del av klimatomställningen. Både elektrifiering och effektivisering måste uppmuntras parallellt för att möjliggöra klimatomställningen. Att hade önskat mer omfattande och konsekventa åtgärder för att möta elprischocken, och att vi hade önskat en bredare samling i riksdag kring sådana åtgärder, skymmer dock inte det faktum att svenska hushåll behöver hantera elprischocken här och . Av denna anledning avser inte att rösta nej till förslagen. Slutligen hade önskat att krisstödet till svenska flygplatser i denna extra ändringsbudget även omfattat våra beredskapsflygplatser. Dessa spelar ofta en avgörande regional roll men har varit särskilt hårt prövade av kombinationen att upprätthålla service och det närmast fullständiga bortfall av passagerare då restriktioner till följd av pandemin rått. Vi hade önskat att möjligheten till krisstöd till beredskapsflygplatser hade utforskats i ett läge då många av våra beredskapsflygplatser kan tvingas lägga ned. Extra ändringsbudget , punkt 1 (V) (V) anför: Propositionen är regeringens tjugotredje extra ändringsbudget med anledning av coronaviruset. Motionsrätten på ändringsbudgetar är kraftigt beskuren. Oppositionspartierna får bara ändra i anslag som regeringen ändrar i, och i de fallen får man dessutom bara föreslå lägre anslag. Motsvarande gäller på inkomstsidan och där får man endast föreslå ändringar som ökar statens inkomster. har därför främst lagt kraften på att förbättra regeringens förslag i utskottshanteringen samt driva igenom egna förslag genom utskottsinitiativ. Vi har bland annat sett till så att de företag som använder sig av korttidsarbeten inte ska få göra aktieutdelningar samt att det s.k. familjemedlemsundantaget tillfälligt slopas i syfte att underlätta för små familjeföretag. har också pressat regeringen att anslå mer pengar till landets kommuner och regioner. Vi har också drivit igenom utökade anslag till kommunsektorn samt en satsning på äldreomsorgen. Våra samlade svar på coronakrisen har vi givit i våra motioner på regeringens ekonomiska vårpropositioner 2020 och 2021, samt regeringens budgetproposition . Där kunde vi konstatera att vi överlag stödjer regeringens förslag på likviditetsstöd och minskade kostnader för företagen. Vi efterfrågar dock ett mer balanserat svar på den ekonomiska krisen. Företagen har fått stora omfattande stöd som personalen inom sjukvården, äldreomsorgen och arbetsförmedlingen går på knäna på grund av otillräckliga resurser. Under coronapandemin har klyftorna i samhället ökat, de allra rikaste har blivit ännu rikare och de fattigaste ännu fattigare. menar att krispolitiken ska motverka en sådan utveckling och istället bidra till ett mer robust och starkare samhälle. är också kritiskt mot det generella stödet till de regionala flygplatserna. Stöd till vissa flygplatser kan vara motiverat, men att regeringen väljer att gå fram med ett generellt utformat stöd är anmärkningsvärt om man jämför med stödet till spårbunden trafik och annan kollektivtrafik. Regeringens stöd till spårbunden trafik och annan kollektivtrafik under krisen har varit undermåligt och riskerar leda till högre biljettpriser och minskad turtäthet. Satsningar på dessa områden är avgörande för att klara av klimatkrisen. Extra ändringsbudget , punkt 1 (KD) (KD) anför: anser att flera av de åtgärder som föreslås i proposition 2021/22:113 är nödvändiga. När det gäller det föreslagna stödet till civilsamhällesorganisationer, barn- och ungdomsorganisationer och idrottsrörelsen för barns och ungas tillgång till idrott kan vi konstatera att regeringen tillmötesgick det förslag till utskottsinitiativ som lagt fram i finansutskottet redan innan det slutbehandlats, då vi såg ut att vinna brett stöd för det i utskottet. Det är bra att fler delar av det breda civilsamhället utanför kultur- och idrottsområdena får del av krisstöd. Civilsamhällesorganisationer som bedriver arbete för utsatta människor har också drabbats hårt av pandemin. Det handlar om hjälporganisationer, föreningar, kyrkor, secondhandverksamhet, caféer etc. De har behövt förändra och begränsa sin verksamhet för att fortsätta att hjälpa, vilket påverkat öppettider, medfört inställda läger, framflyttade basarer samt inställd försäljning och insamling. Ofta är det personer som antingen var särskilt utsatta redan före pandemin, eller blivit det till följd av pandemin, som påverkas mest av att civilsamhället inte får tillräckligt stöd.