bet · H901UbU19 · 2022-06-09 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden om högskolan med hänvisning till gällande bestämmelser, pågående arbeten och vidtagna åtgärder. Motionerna tar upp frågor om bl.a. dimensionering och utbyggnad av högskoleutbildning, högskoleutbildningars innehåll samt vissa lärar- och studentfrågor. I betänkandet finns 16 reservationer (M, SD, C, V, KD, MP) och sex särskilda yttranden (M, SD, C, V, KD, MP). Cirka 280 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Övergripande om universitet och högskolor Motioner som bereds förenklat 1.Övergripande om universitet och högskolor, punkt 1 (M) 2.Övergripande om universitet och högskolor, punkt 1 (SD) 3.Övergripande om universitet och högskolor, punkt 1 (C) 4.Övergripande om universitet och högskolor, punkt 1 (V) 5.Övergripande om universitet och högskolor, punkt 1 (MP) 6.Akademisk frihet, punkt 2 (M, SD) 7.Akademisk frihet, punkt 2 (MP) 8.Dimensionering och utbyggnad, punkt 3 (C) 9.Dimensionering och utbyggnad, punkt 3 (V) 10.Högskoleutbildningarnas innehåll, punkt 4 (M) 11.Högskoleutbildningarnas innehåll, punkt 4 (C) 12.Högskoleutbildningarnas innehåll, punkt 4 (MP) 13.Undervisningsskyldighet, punkt 5 (M, SD) 14.Reformering av lärarutbildningarna, punkt 6 (SD, KD) 15.Rekrytering och tillträde, punkt 7 (V) 16.Antagning till högre utbildning, punkt 8 (SD) 1.Motioner som bereds förenklat, punkt 9 (M) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 9 (SD) 3.Motioner som bereds förenklat, punkt 9 (C) 4.Motioner som bereds förenklat, punkt 9 (V) 5.Motioner som bereds förenklat, punkt 9 (KD) 6.Motioner som bereds förenklat, punkt 9 (MP) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet i förslagspunkt 9 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Övergripande om universitet och högskolor 2021/22:461 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 7, 2021/22:917 av m.fl. (V) yrkande 3, 2021/22:1490 av Boriana (M), 2021/22:1534 av m.fl. (S), 2021/22:2544 av m.fl. (SD) yrkandena 10 och 18, 2021/22:3222 av m.fl. (C) yrkandena 82 och 84, 2021/22:3245 av m.fl. (C) yrkande 35, 2021/22:3509 av m.fl. (C) yrkande 10, 2021/22:3775 av m.fl. (M) yrkande 25, 2021/22:3993 av m.fl. (M) yrkande 17, 2021/22:3996 av m.fl. (L) yrkande 22, 2021/22:4090 av m.fl. (MP) yrkandena 1, 12 och 15 samt 2021/22:4105 av och (båda MP). Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (C) Reservation 4 (V) Reservation 5 (MP) 2021/22:3992 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2021/22:4006 av m.fl. (L) yrkande 26. Reservation 6 (M, SD) Reservation 7 (MP) 2021/22:1302 av m.fl. (S) yrkande 1, 2021/22:1575 av m.fl. (S), 2021/22:2236 av (M), 2021/22:2592 av m.fl. (V) yrkande 1, 2021/22:2612 av m.fl. (V) yrkande 8, 2021/22:3222 av m.fl. (C) yrkande 58, 2021/22:3243 av m.fl. (C) yrkande 19, 2021/22:3244 av m.fl. (C) yrkandena 28, 33 och 34, 2021/22:3509 av m.fl. (C) yrkandena 1 och 28, 2021/22:3815 av och (båda M) yrkandena 3 och 9 samt 2021/22:3909 av m.fl. (C) yrkandena 11, 28 och 29. Reservation 8 (C) Reservation 9 (V) 2021/22:303 av och (båda SD) yrkande 4, 2021/22:2241 av (M) yrkande 2, 2021/22:2913 av och (båda SD), 2021/22:3244 av m.fl. (C) yrkande 23, 2021/22:3387 av m.fl. (L) yrkande 13, 2021/22:3473 av Kopparklint (M), 2021/22:3729 av m.fl. (S), 2021/22:3980 av m.fl. (L) yrkande 17, 2021/22:3988 av m.fl. (M) yrkandena 6 och 20, 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkande 57 och 2021/22:4086 av m.fl. (MP) yrkande 3. Reservation 10 (M) Reservation 11 (C) Reservation 12 (MP) 2021/22:3988 av m.fl. (M) yrkande 5. Reservation 13 (M, SD) 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 50. Reservation 14 (SD, KD) 2021/22:628 av m.fl. (SD), 2021/22:769 av (C), 2021/22:917 av m.fl. (V) yrkandena 4 och 6 samt 2021/22:1106 av (M). Reservation 15 (V) Antagning till högre utbildning 2021/22:4006 av m.fl. (L) yrkande 13. Reservation 16 (SD) Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (S), (M), (SD), (S), (C), (M), (SD), (S), (KD), (SD), (MP), (S), Noria Manouchi (M) och (V). Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlar utbildningsutskottet 276 motionsyrkanden om högskolan från allmänna motionstiden /22. Av dessa bereds 220 motionsyrkanden förenklat eftersom de tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . En förteckning över de behandlade förslagen finns i bilaga 1. Motionsyrkanden som bereds förenklat finns i bilaga 2. Motionerna tar upp frågor om bl.a. dimensionering och utbyggnad av högskoleutbildning, högskoleutbildningars innehåll samt vissa lärar- och studentfrågor. Övergripande om universitet och högskolor Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om övergripande universitets- och högskolefrågor. Jämför reservation 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (V), 5 (MP), 6 (M, SD) och 7 (MP). I kommittémotion 2021/22:3992 av m.fl. (M) yrkande 10 framförs att det är viktigt att värna akademisk forskningsfrihet från politiskt inflytande. Därför bör t.ex. styrelseledamöter vid lärosäten tillsättas med sakkunnigförfarande, enligt motionärerna. I kommittémotion 2021/22:3993 av m.fl. (M) yrkande 17 efterfrågas en utredning om sammanslagning av de två högskolemyndigheterna () och Universitets- och högskolerådet (UHR). I kommittémotion 2021/22:2544 av m.fl. (SD) yrkande 10 framförs att regeringen tillsammans med lärosätena ska besluta om såväl antalet studieplatser som antalet högskolor och universitet. I partimotion 2021/22:3509 av m.fl. (C) yrkande 10 begärs att politikens makt ska minska över och inom universitets och högskolors styrelser. Motionärerna vill stärka oberoendet hos såväl lärosäten som verksamma forskare och lärare. I kommittémotion 2021/22:4006 av m.fl. (L) yrkande 26 framför motionärerna att begreppet akademisk frihet bör stärkas ytterligare. I motion 2021/22:1534 av m.fl. (S) skriver motionärerna om Universitys betydelse för regionen och menar att en universitetsstatus bör övervägas. I motion 2021/22:1490 av Boriana (M) efterfrågas ett avtal med om studieavgifterna för svenska studenter på brittiska universitet. Motionärerna i kommittémotion 2021/22:3222 av m.fl. (C) yrkande 84 anser att fördelningen av anslag mellan utbildningar bör jämnas ut ytterligare. I kommittémotion 2021/22:917 av m.fl. (V) yrkande 3 framförs att regeringen bör tillsätta en utredning för att se över ersättningsbeloppen för högskolan. I motion 2021/22:4105 av och (båda MP) efterfrågas särskilt stöd till lärosäten som vill bedriva avgiftsfri distansundervisning riktad mot utvecklingsländer. I kommittémotion 2021/22:3222 av m.fl. (C) yrkande 82 efterfrågas en anpassad högskola för studenter med intellektuell funktionsnedsättning. I kommittémotion 2021/22:461 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 7 framhålls att anställningsskyddet för lärare vid konstnärliga högskolor bör förbättras. Motionärerna i kommittémotion 2021/22:3996 av m.fl. (L) yrkande 22 efterfrågar ökat stöd för studenter med funktionsnedsättning att kunna studera i EU. Motionärerna i motion 2021/22:4090 av m.fl. (MP) yrkande 1 menar att kvaliteten i den högre utbildningen kan höjas om man utgår från studentperspektivet. I yrkande 12 efterfrågas en översyn av hur det pedagogiska arbetet kan stärkas vid lärosätena. I yrkande 15 framförs att studenter bör ha samma tillgång till innovationsstöd som forskare. I kommittémotion 2021/22:3775 av m.fl. (M) yrkande 25 framhåller motionärerna vikten av utbildning i informations- och cybersäkerhet och anser att ansökningar till sådana utbildningar bör uppmuntras. I kommittémotion 2021/22:3245 av m.fl. (C) yrkande 35 uppmärksammas frågan om cybersäkerhetsutbildningar och att det finns behov av t.ex. masterutbildningar inom området. I kommittémotion 2021/22:2544 av m.fl. (SD) yrkande 18 poängterar motionärerna vikten av att lärosätenas styrelser upprätthåller säkerheten mot kunskaps- och forskningsspionage. Bakgrund och gällande rätt I 1 kap. 6 § första stycket högskolelagen (1992:1434) anges att det i högskolornas verksamhet som allmän princip ska gälla att den akademiska friheten ska främjas och värnas. fattade beslut om denna principbestämmelse efter förslag i regeringens forskningsproposition 2020 (prop. 2020/21:60, bet. 2020/21:UbU16, rskr. 2020/21:254). Bestämmelsen, som trädde i kraft , innebär att den akademiska friheten slås fast som en grundval för högskolornas kvalitet och verksamhet. I propositionen anges vidare bl.a. att lärosätena behöver arbeta aktivt med hur en principbestämmelse om akademisk frihet ska omsättas i praktiken och att lärosätesledningarna har ett ansvar för att prioritera denna fråga (s. 130). Även om den aktuella bestämmelsen föreslogs införas i högskolelagen så innebar detta inte, enligt regeringen, att det inte skulle kunna bli aktuellt att i ett senare skede ta in en sådan bestämmelse i regeringsformen, i likhet med den som finns för forskningens frihet. Ett förslag om grundlagsförändring skulle dock kräva en omfattande beredningsprocess och enligt regeringen var det angeläget att införa ett lagskydd (s. 129). Vid behandlingen av propositionens förslag uttalade utskottet att det såg ett starkt värde i att ett skydd för den akademiska friheten slogs fast i lagstiftning och att detta på ett tydligt sätt bidrog till att uppmärksamma den akademiska frihetens betydelse. Forskningens frihet är reglerad i grundlagen (2 kap. 18 § regeringsformen) där det anges att forskningens frihet är skyddad enligt bestämmelser som meddelas i lag. I 1 kap. 6 § andra stycket högskolelagen anges att det som allmänna principer för forskningen ska gälla att forskningsproblem får fritt väljas, forskningsmetoder får fritt utvecklas och att forskningsresultat får fritt publiceras. De statliga högskolornas styrning och organisation Universitet och högskolor har, bl.a. till följd av högskolereform och den s.k. autonomireformen , en hög grad av självbestämmande när det gäller intern organisation, resursanvändning samt planering och genomförande av forskning och utbildning. Detta är en principiell utgångspunkt i styrningen. De statliga universiteten och högskolorna styrs i huvudsak genom de mål och krav som anges i högskolelagen och de förordningar som ansluter till den, främst högskoleförordningen. I regleringsbreven för respektive universitet och högskola preciserar regeringen sin styrning av verksamheten och anger de finansiella villkor som ska gälla under budgetåret. Vissa centrala mål och återrapporteringskrav som är gemensamma för samtliga lärosäten anges i det gemensamma regleringsbrevet för universitet och högskolor (prop. 2020/21:60, s. 153). I forskningspropositionen 2020 angav regeringen att en viss vidareutveckling av styrningen skulle göras. Regeringen avsåg att sätta upp lärosätesspecifika mål inom vissa utvalda områden och följa upp dessa inom ramen för myndighetsstyrningen. De områden som angavs gällde kompetensförsörjning, jämställdhet, goda anställningsvillkor samt samverkan mellan lärosäten och omgivande samhälle (prop. 2020/21:60, s. 154). Av 2 kap. 1 § högskolelagen framgår att beslutar vilka statliga högskolor som ska finnas. I forskningspropositionen 2020 angav regeringen också att processen för beslut om benämningen universitet behövde förtydligas för att förstärka kvalitetsaspekten och för att högskolor ska bli bedömda på likvärdiga grunder (s. 49). Regeringen gav UKÄ i uppdrag att lämna förslag på kvalitetskriterier för benämningen universitet, vilket myndigheten gjorde (Rapport 2021:39). I 2 kap. högskolelagen anges att styrelsen för en högskola har inseende över högskolans alla angelägenheter och svarar för att dess uppgifter fullgörs. För ledningen av verksamheten närmast under styrelsen ska varje högskola ha en rektor (2–3 §§). Det är regeringen som utser ordföranden i en högskolas styrelse. Rektor ska ingå i styrelsen och lärare och studenter vid högskolan har rätt att utse ledamöter i styrelsen. Regeringen utser övriga ledamöter i styrelsen (4 §). När det gäller den interna organisationen i övrigt är det lärosätet som beslutar om denna, om inte något annat är föreskrivet (5 §). Vidare gäller att beslut ska fattas av personer med vetenskaplig eller konstnärlig kompetens om besluten kräver en bedömning av uppläggning, genomförande av eller kvalitet i utbildningen, eller organisation av eller kvalitet i forskningen (6 §). Av 2 kap. högskoleförordningen (1993:100) framgår att styrelsen för ett lärosäte ska bestå av ordföranden och, som huvudregel, fjorton andra ledamöter. Ordföranden får inte vara anställd vid lärosätet (1 §). Styrelsens uppgifter är bl.a. att besluta i viktigare frågor om verksamhetens övergripande inriktning och högskolornas organisation samt i viktigare frågor om den interna resursfördelningen och uppföljningen av denna (2 §). Vidare anges att ordföranden och de övriga ledamöter som ska utses av regeringen, utses efter förslag av två nomineringspersoner. Förslaget ska föregås av ett samråd inom och utom lärosätet och avse personer med kompetens och erfarenhet från verksamhet av betydelse för lärosätets uppdrag (7 a § tredje stycket). De två nomineringspersonerna utses av regeringen, varav en av personerna efter förslag från lärosätet. Den person som utses efter förslag från lärosätet ska ha god kännedom om det aktuella lärosätets verksamhet men inte ha något pågående ledningsuppdrag vid lärosätet. Den andra personen ska företräda ett övergripande statligt intresse. Nomineringspersonerna ska utses för en bestämd tid, högst (7 b §). Rektor ska anställas genom beslut av regeringen för högst efter förslag av styrelsen för lärosätet. Anställningen får förnyas, dock högst två gånger om vardera högst . Innan styrelsen lämnar sitt förslag skall den höra lärarna, övriga anställda och studenterna på det sätt som styrelsen har bestämt (8 §). Behörig att vara rektor eller ställföreträdare för rektor är den som uppfyller behörighetskraven för anställning som professor eller lektor (11 §). Ersättningsbeloppen för olika utbildningsområden varierar (se aktuella belopp i senaste budgetpropositionen, prop. 2021/22:1 utg. omr. 16, s. 157). Särskilda förstärkningar av vissa utbildningsområden har skett , bl.a. i syfte att öka den lärarledda tiden inom vissa utbildningar, se t.ex. beskrivning i UKÄ:s redovisning av ett regeringsuppdrag i rapporten – åtgärder och effekter på utbildningskvalitet, 2019. UKÄ:s slutsats i denna uppföljning var att jämfört med den förstärkning som gjordes 2012–2013 hade förstärkningen –2018 i högre utsträckning använts för åtgärder som på såväl kort som lång sikt kan leda till höjd utbildningskvalitet. I det gemensamma regleringsbrevet för universitet och högskolor anges att den särskilda höjning av ersättningsbeloppen för humaniora, teologi, juridik, samhällsvetenskap, undervisning och verksamhetsförlagd utbildning som inleddes , ska användas för kvalitetsförstärkande åtgärder. Medlen ska i första hand användas för att införa fler lärarledda timmar på utbildningar inom dessa områden, inklusive fler lärarledda timmar i lärarutbildningarna. Lärosätena ska också redovisa och analysera hur de höjda ersättningsbeloppen har bidragit till högre kvalitet och hur medel har bidragit till fler lärarledda timmar inom berörda utbildningar. För utbildning på grundnivå och avancerad nivå baseras ersättningen på antalet registrerade studenter som är omräknade till helårsstudenter och avklarade högskolepoäng eller helårsprestationer. Ett s.k. takbelopp anger den maximala ersättning som lärosätet kan få för genomförd utbildning. Ersättningssystemet bygger på att kurser är klassificerade till olika utbildningsområden med olika ersättningsbelopp. Det är lärosätena själva som beslutar om klassificeringen utifrån ämnesinnehåll. De humanistiska, samhällsvetenskapliga, teologiska och juridiska utbildningsområdena, som tillsammans har flest studenter, får lägst ersättning. De konstnärliga utbildningsområdena får högst ersättning, men har en mycket liten andel av studenterna (). Reglering om anställning av lärare finns i 4 kap. högskoleförordningen. En anställning som lärare får med vissa undantag tidsbegränsas enligt lagen (1982:80) om anställningsskydd. En lärare inom konstnärlig verksamhet får anställas till vidare, dock längst . En sådan anställning får förnyas men den sammanlagda anställningstiden får omfatta högst (9–10 §). UKÄ har utifrån ett regeringsuppdrag analyserat frågan om s.k. stapling av tidsbegränsade anställningar i högskolan. Med begreppet stapling avses tidsbegränsade anställningar som baseras på högskolans särskilda reglering och som varvas med andra tidsbegränsade anställningar. Myndigheten anger att det finns flera grunder för tidsbegränsade anställningar, bl.a. särskild reglering för högskolan och kollektivtal mellan arbetsmarknadens parter. UKÄ drar slutsatsen att återkommande tidsbegränsade anställningar verkar förekomma i begränsad omfattning men att det inte är självklart hur man ska bedöma vilka kedjor av tidsbegränsade anställningar som är problematiska. Fokus i undersökningen har inte varit att bedöma frågan ur ett individperspektiv men det har ända framkommit att av tidsbegränsade anställningar kan vara ett stort problem för den enskilde individen. Myndigheten föreslår att den fortsatta uppföljningen av frågan bör ha en bredare ansats och att detta till viss del kan göras inom ramen för myndighetens pågående uppdrag att följa upp andelen visstidsanställningar inom universitet och högskolor (Stapling av tidsbegränsade anställningar i högskolan. Hur vanligt är det och vilka orsaker finns? Rapport 2022:5). I forskningspropositionen 2020 redovisade regeringen olika åtgärder för att hantera bl.a. skyddsvärd forskningsverksamhet. Regeringen angav att den skulle fortsätta att följa frågan och att se över behovet av ytterligare åtgärder i syfte att säkerställa att skyddsvärd verksamhet och kunskap vid universitet och högskolor inte riskerar att hamna i orätta händer (prop. 2020/21:60, s. 184–185). I samband med utskottets behandling av forskningspropositionen lämnade försvarsutskottet respektive utrikesutskottet yttranden i vilka säkerhetsfrågorna uppmärksammades (bet. 2020/21:UbU16). Utskottet angav att det såg positivt på regeringens aviserade särskilda satsningar på bl.a. informations- och cybersäkerhet. Vidare menade utskottet att det är av stor vikt att fortsätta att följa dessa frågor, inte minst för att bedöma om ytterligare åtgärder behövs. Inom ramen för () anslag har medel avsatts för en forskningssatsning om informations- och cybersäkerhet och om säkra samhällen (Regleringsbrev , , ändringsbeslut –03–04). I det gemensamma regleringsbrevet för svenska och högskolor har lärosätena fått i uppdrag att övergripande redogöra för hur de arbetar för att stärka sin informationssäkerhet och för hur de planerar för att möta framtida behov, bl.a. utifrån den ökade digitaliseringen i verksamheten. I redogörelsen ska ingå en redovisning av hur lärosätena arbetar för att säkerställa informationssäkerheten vid forskning, undervisning och examination på distans. Vid ett flertal högskoleutbildningar, både på grundnivå och mastersnivå, finns möjlighet att studera ämnen med inriktning mot cybersäkerhet (UHR:s webbplats antagning.se). () ansvarar enligt sin instruktion (förordning 2012:810) för uppgifter i fråga om kvalitetssäkring, granskning av effektivitet, uppföljning, tillsyn och chefsutveckling. Myndigheten ska bl.a. utvärdera utbildning på grundnivå, avancerad nivå och forskarnivå och pröva frågor om examenstillstånd. Universitets- och högskolerådet (UHR) ansvarar enligt sin instruktion (förordning 2012:811) för uppgifter i fråga om service, samordning, främjande och utvecklande verksamhet samt internationellt samarbete och mobilitet inom utbildningsområdet. Myndigheten ska bl.a. biträda vid antagning av studenter och ansvara för ett samordnat antagningsförfarande samt ge service och råd i fråga om studieadministrativ verksamhet. Förutom anslag har myndigheten intäkter från uppdrag som genomförs åt lärosäten. De två högskolemyndigheterna inrättades genom en myndighetsreform där tre myndigheter – (), Verket för högskoleservice (VHS) och Internationella programkontoret för utbildningsområdet (IPK) – avvecklades och deras funktioner fördelades på de nya myndigheterna. Den dåvarande regeringen motiverade reformen bl.a. med att det rådde en oklar rollfördelning mellan myndigheterna, med delvis överlappande uppgifter. Genom en ny myndighetsstruktur skulle rollerna förtydligas vad avser ansvar för den granskande verksamheten respektive service och information till studenter och till lärosätena. Regeringen skulle också få tillgång till en breddad analyskapacitet som innefattade bl.a. uppföljning, antagning och internationalisering (prop. 2011/12:133, bet. 2011/12:UbU22, rskr. 2011/12:278). genomförde 2018 en granskning av ovanstående myndighetsreform. Granskningen visade bl.a. att flera av reformens intentioner hade uppnåtts och att rollfördelningen inom vissa områden hade blivit tydligare men att väl fungerande samarbete mellan UHR och UKÄ var en förutsättning för att undvika merarbete. rekommendationer utifrån granskningen angavs syfta till att utveckla regeringens samordning och formalisera samarbetet mellan myndigheterna (Myndighetsreformen då UHR och UKÄ inrättades – intentioner och måluppfyllelse. RiR 2018:35). På lärosätena finns särskilda kontaktpersoner och samordnare som studenter med funktionsnedsättning kan vända sig till för att få stöd som gör det möjligt att studera. Vissa utbytesprogram, t.ex. plus, erbjuder ekonomiskt stöd till studenter med funktionsnedsättning. (UHR:s webbplats studera.nu). () har ett s.k. särskilt åtagande att fördela nationella medel för studenter med funktionshinder. Lärosäten kan ansöka om bidrag för särskilt pedagogiskt stöd för studenter som upplever funktionshinder i studiesituationen (Regleringsbrev 2022 för SU). Lärosätena avsätter även egna medel för stödåtgärder. fick nära 27 000 studenter tillgång till stödresurser (SU:s årsredovisning 2021). I budgetpropositionen uttalade regeringen att det är viktigt att studenter som upplever funktionshinder i studiesituationen får det stöd de behöver. Antalet studenter med funktionsnedsättning som har beviljats pedagogiskt stöd har ökat markant . Därför avsätts ytterligare medel för detta stöd. Även särskilt utbildningsstöd för studenter med svåra rörelsehinder eller psykiska och neuropsykiatriska funktionsnedsättningar utökas liksom medel för att tillgänglighetsanpassa kurslitteratur för studenter med läsnedsättning (prop. 2021/21:1 utg.omr. 16, s. 153, bet. 2021/22:UbU1, rskr. 2021/22:108). I det nationella systemet för kvalitetssäkring som UKÄ ansvarar för, och som består av fyra olika typer av granskningar, finns flera bedömningsområden där studenternas perspektiv är i fokus. För varje bedömningsområde finns sedan ett antal bedömningsgrunder som används i granskningarna. () får lämna förslag på bedömare till de bedömargrupper som utför granskningarna. Vanligtvis består bedömargrupperna av sakkunniga från universitets- och högskolesektorn, student- eller doktorandrepresentanter och företrädare för arbetslivet. Student- och doktorandrepresentanten ska bidra i granskningen och bedömningen av de bedömningsområden som ingår i granskningen. Dessutom ska de bevaka student- och doktorandperspektivet i bedömargruppens diskussioner och att bedömningarna inkluderar ett student- och doktorandperspektiv där det är relevant (). Utredningen som drivkraft (SOU 2020:59) har remissbehandlats. Remisstiden gick ut . UHR har enligt sitt regleringsbrev i uppdrag att genomföra en satsning för att främja ett gemensamt högskolepedagogiskt utvecklingsarbete mellan universitet och högskolor.