bet · H901KrU2 · 2022-02-23 00:00:00 — För att föreningslivet ska fungera just som andningshål är det också viktigt att föreningar får möjlighet till kompetensutveckling och stöd i hur de ska kunna nå ut till barn och unga som inte får möjlighet att delta i föreningsliv. Det är även viktigt att informera om hur vuxna i föreningslivet ska agera om de känner oro för ett barn. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Det civila samhällets viktiga roll, punkt 1 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4065 av m.fl. (MP) yrkande 22 och 2021/22:3985 av m.fl. (L) yrkande 17 och 2021/22:4162 av m.fl. (KD) yrkande 10. Jag anser att det är viktigt att de äldre som bor i en kommun ska känna till eller enkelt få vetskap om vad som särskilt erbjuds till äldre. Många fortsätter att finnas i sammanhang som erbjuds invånare generellt oavsett ålder, det kulturella utbudet inte minst. Men för en del kan ekonomin göra det svårt att delta i det som man deltagit i tidigare, behoven kan se annorlunda ut och man kan vilja träffa andra i samma ålder eller i liknande situation etc. Utbud som anordnas av såväl kommuner, regioner, föreningar och frivilligkrafter är viktiga att känna till och bör vara kostnadsfria eller erbjudas till en rimlig penning. Att föreningslivet stöttas är allmänt viktigt, liksom folkhögskolor som ofta ordnar kortare kurser där äldre deltar. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Demokrativillkor, punkt 2 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4162 av m.fl. (KD) yrkande 13. har aktivt arbetat och tryckt på regeringen för att få igenom ett krav på att inga offentliga bidrag ska gå till extremistiska organisationer. Regeringen tillsatte till slut en utredning, som lämnade betänkandet Demokrativillkor för bidrag till civilsamhället (SOU 2019:35). Utredningen har föreslagit ett förtydligat och enhetligt demokrativillkor till den statliga bidragsgivningen. Många av remiss-instanserna välkomnade ett tydligare demokrativillkor med kriterier för en rättssäker, tydlig och enhetlig prövning om bidrag från allmänna medel. Detta är också något som efterfrågat. Flera remissinstanser kritiserar dock förslaget. menar att ett skärpt demokrativillkor endast för det civila samhället är att särbehandla sektorn och att det borde ställas lika höga krav på alla som mottar statliga medel. menar att förslagen ger uttryck för ett samhälle med lägre grad av tillit och samverkan mellan stat och civilsamhälle. , branschorganisationen för ideella verksamheter som arbetar med insamling av gåvor, är kritisk till den långtgående kontroll som föreslås i utredningen och vill värna det självständiga och fria civilsamhället. Både och Kristna Råd ser en fara i att en organisation kan hållas ansvarig för enskilda föreläsares uttalanden då detta dels kan begränsa samtal och kunskapsutbyten och dels är en oproportionerlig konsekvens att en riksorganisation exkluderas från statsbidrag på grund av hur en enskild företrädare i t.ex. en lokalavdelning agerar. Kristna Råd framhåller också vikten av att religions- och övertygelsefrihet, i enlighet med , tydligt beaktas i bedömningarna av bidragsansökningarna. Jag anser att remissinstansernas invändningar bör begrundas i arbetet med utformningen och tillämpningen av en skärpning av demokrativillkoren. Det är av yttersta vikt att inte de statliga stöden går till organisationer som gynnar terrorism eller kriminalitet, men är det, vill jag understryka, viktigt att värna civilsamhällets möjligheter att verka. Felaktiga utbetalningar, punkt 3 (SD) av (SD), (SD) och i (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2463 av i m.fl. (SD) yrkande 2. Vi noterar att en fråga som regeringen inte nämner i utredningsdirektiven till utredningen om personuppgiftsbehandling i ärenden om stöd till det civila samhället är hur man ska hantera de fall där organisationer som har mottagit statsbidrag inte längre bedöms uppfylla de demokrativillkor som finns, vilket redan har skett på sina håll med de demokrativillkor som finns , och som vi lär få se mer av om det på riktigt införs nya skarpare demokrativillkor. Om statsbidrag har delats ut till aktörer som inte längre bedöms bedriva en verksamhet i enlighet med den svenska demokratin måste, anser vi, konsekvenserna utredas av att dessa bidrag, potentiellt mycket stora ekonomiska belopp, har gått in i dessa organisationer. Detta är ett krav för att den svenska civilsamhällespolitiken ska kunna tas på allvar. Stöd via kommuner och regioner, punkt 4 (SD) av (SD), (SD) och i (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2463 av i m.fl. (SD) yrkande 3. Vi anser att man inte på ett trovärdigt sätt i Utredningen om granskning av stöd till civilsamhället beaktat frågan om offentligfinansierat stöd från kommuner och regioner till extremism. Vi menar att det kommunala självstyret är viktigt att värna, men det är orimligt att det ska vara möjligt att sådant stöd genom den kommunala och regionala nivån delas ut till krafter som på statlig nivå har bedömts bidra till radikalisering, våldsbejakande extremism och liknande som kan anses utgöra ett säkerhetsproblem. har bl.a. i sitt remissvar till utredningen konstaterat att inte bara staten utan även kommuner delar ut stöd till organisationer med kopplingar till extremistmiljöer, och att detta bidrar till ökad radikalisering och våldsbejakande miljöers tillväxt. Vi anser inte att regeringen går till botten med problemet när man genom tilläggsdirektiv till utredningen endast verkar för en ”stödfunktion” för att ge kommuner råd på området. Vi vill se förslag för att stoppa kommunalt och regionalt stöd till organisationer om det på statlig nivå har bedömts att dessa organisationer bidrar till radikalisering, våldsbejakande extremism och liknande som kan anses utgöra ett säkerhetsproblem. Det är en fråga som går bortom civilsamhällespolitiken och i förlängningen handlar om rikets säkerhet. Samla bidragsgivning till en myndighet, punkt 5 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3365 av m.fl. (M) yrkande 9, 2021/22:3372 av m.fl. (M) yrkande 4, 2021/22:3789 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkande 19. Ungdomsorganisationer, trossamfund och folkbildningen har haft problem med våldsbejakande extremism och andra idéströmningar som syftar till att undergräva det demokratiska samhället. Vi konstaterar att kontrollen i många fall har brustit. är utbetalningarna spridda över flera myndigheter, till exempel Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) och Myndigheten för stöd till trossamfund. Bidrag fördelas också via som är en ideell förening. För att öka kontrollen och kunna tillämpa mer enhetliga demokrativillkor bör, anser vi, alla bidrag till ungdomsorganisationer, trossamfund och folkbildningen samlas under ett paraply. Att bristande tillsyn och missbruk av utbetalade bidrag gång på gång uppdagas är ett tydligt tecken på att nuvarande struktur inte fungerar. är det viktigt att en ny myndighet inte enbart besitter den kompetens som krävs för att utöva tillsyn och göra bidragsbedömningar, utan också kan bejaka olika organisationers särart. Detta får dock aldrig användas som en ursäkt för undermålig uppföljning och kontroll av hur skattemedel används. Bidrag till organisationer bildade på etnisk grund, punkt 6 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3365 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkande 18 och 2021/22:2463 av i m.fl. (SD) yrkande 10 och 2021/22:3704 av m.fl. (SD) yrkande 13. Bidrag till organisationer bildade på etnisk grund regleras i en särskild förordning. Den anger bl.a. som villkor för stödet att medlemmarna till övervägande del ska ha utländsk bakgrund, att medlemsantalet ska uppgå till minst 1 000 betalande personer och att organisationen ska ha en demokratisk uppbyggnad. Syftet med bidragen är ”att stärka organisationernas egna initiativ och verksamheter som rör kultur, språk, identitet och delaktighet i samhället”. uppgick dessa bidrag till och de fördelades på ett 40-tal organisationer. Vi anser att det givetvis ska stå personer med liknande etnisk bakgrund fritt att med egna medel bilda sina egna föreningar. Att staten stöttar sådana organisationer är dock en annan sak. De statliga bidragen bör, anser vi, inriktas på verksamheter som tydligt främjar integration, snarare än att samla människor enbart på grundval av att de delar en viss etnicitet. Därför bör bidragen till organisationer bildade på enbart etnisk grund avskaffas. Bidrag till organisationer bildade på etnisk grund, punkt 6 (SD) av (SD), (SD) och i (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2463 av i m.fl. (SD) yrkande 10 och 2021/22:3704 av m.fl. (SD) yrkande 13 och 2021/22:3365 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkande 18. Vi noterar att i dagens , som kraftigt präglas av segregation, parallella samhällsstrukturer och slitningar till följd av en oerhört ansvarslös migrationspolitik, riskerar offentligfinansierat stöd till etniska invandrar-organisationer att underblåsa och förvärra de mycket allvarliga problem som redan finns. Statsbidraget till organisationer bildade på etnisk grund delas ut av Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF). har länge ställt sig kritiska till att sådana organisationer kan få statsbidrag. betalas stora belopp till olika etniska invandrarorganisationer, varav många kan kopplas till invandrargrupper där många personer står utanför det svenska samhället sett till bl.a. omfattande arbetslöshet. För att som organisation ens vara aktuell för bidraget krävs att organisationen till övervägande del har medlemmar med utländsk bakgrund. Även bidragsformer som styrs av andra förordningar och regler går i flera fall i praktiken till etniska invandrarorganisationer på ett sätt som riskerar att få samma negativa effekt som statsbidraget till organisationer bildade på etnisk grund. Även vissa statsbidrag till barn- och ungdomsorganisationer, som även de delas ut av MUCF, har etniska invandrarorganisationer som mottagare, även om bidragets syfte i grunden är ett annat. Flera av dessa har precis som statsbidraget till organisationer bildade på etnisk grund, koppling till invandrargrupper som står utanför det svenska samhället på avgörande sätt. Vi är inte kritiska till dessa statsbidrags existens i sig. Statsbidraget till organisationer bildade på etnisk grund vill vi dock avveckla och vi vill även förhindra att andra former av statsbidrag går till motsvarande typer av etniska invandrarorganisationer. Coronaviruset, punkt 7 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3581 av m.fl. (C) yrkande 1 och 2021/22:3797 av Acko Ankarberg och (båda KD) yrkande 2. Civilsamhället är viktigt för såväl enskilda som kan få bidra till något ändamål man brinner för, som för de som tar del av verksamheter som anordnas. Civilsamhället bidrar också till gemenskap och föreningsvana, vilket är väldigt betydelsefullt också på samhällsnivå. Coronapandemin har fått stora effekter på civilsamhället. Jag anser att det behöver göras en översyn av de effekter det har fått och vilka åtgärder som krävs för att säkra ett starkt civilsamhälle inklusive idrottsliv även framöver. Stöd till trossamfund, punkt 8 (SD) av (SD), (SD) och i (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2465 av m.fl. (SD) yrkande 3. Vi anser att ambitionen för religiös verksamhet bör vara att medlemmarna i huvudsak finansierar verksamheten. Det skulle även öka samfundens självständighet i förhållande till staten. Stödgivningen till samfunden för den religiösa verksamheten bör därför minska, och andelen samfund som finansieras genom medlemsavgifter, med insamlingshjälp av om samfundet så önskar, bör öka. Den långsiktiga ambitionen för den statliga stödgivningen på området bör vara att stödet i huvudsak ska bestå av avgiftsinsamlingshjälp. Statens övriga stöd ska endast ses som ett komplement och inte som en huvudsaklig inkomstkälla. Motivet till det statliga stödet till trossamfund, punkt 9 (SD) av (SD), (SD) och i (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2465 av m.fl. (SD) yrkande 1. Vi anser, till skillnad från , att kopplingen mellan stödet till trossamfunden och religionsfriheten inte är självklar och att religionsfriheten således inte är ett huvudsakligt skäl för staten att stötta trossamfunden. Ett av skälen till att staten stöttar trossamfunden i är för att verksamheten anses samhällsnyttig. Även om många inte aktivt deltar i religiösa aktiviteter såsom gudstjänster så är olika religiösa ceremonier fortfarande viktiga för många, bl.a. begravningar. Stödet till samfunden bidrar till att samfunden kan möta det andliga behov som finns i samhället. Revisorskrav för trossamfund som får utländsk finansiering och för trossamfund som brustit när det gäller demokrativillkoren, punkt 10 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3372 av m.fl. (M) yrkandena 5 och 6. Vi anser att ett bekymmer som förekommer hos flera av de statsstöds-berättigade trossamfunden är den utländska finansieringen. Det kan vara så väl stater som andra aktörer som hjälper till att finansiera byggnationer eller på annat sätt finansierar religiös verksamhet. Inte sällan kommer detta med motkrav där den mottagande församlingen eller trossamfundet står i tacksamhetsskuld till den betalande aktören. Exempelvis kan detta visa sig i att den givande aktören får inflytande över tillsättning av religiösa ledare eller inbjudningar av föreläsare. Därför borde, anser vi, tillsynsmyndigheten tillsätta en revisor i den organisation som tar emot utländsk finansiering för att se till att organisationen uppfyller de krav som staten har ställt som villkor för bidragsutbetalningar samt skatteuppbörd. Samma krav borde ställas på de trossamfund som har brustit i uppfyllandet av demokrativillkoren så att staten kan följa upp den framtida efterlevnaden på ett överblickbart sätt. Motioner som bereds förenklat, punkt 11 (M) (M), (M), (M) och (M) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2 eftersom motsvarande förslag har behandlats av utskottet i betänkandena /19:KrU15, 2019/20:KrU8 och 2020/21:KrU5. Vi vidhåller vårt partis ståndpunkt i motion 2021/22:3365 yrkandena 1–3 och 6, men avstår från att ge uttryck för dem i detta betänkande. Motioner som bereds förenklat, punkt 11 (SD) (SD), (SD) och i (SD) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2 eftersom motsvarande förslag har behandlats av utskottet i betänkandena /19:KrU15, 2019/20:KrU8 och 2020/21:KrU5. Vi vidhåller vårt partis ståndpunkt i motionerna 2021/22:2463 yrkandena 1, 5, 6, 8, 9, 11 och 12, 2021/21:2465 yrkandena 4 och 6, 2021/22:2526 yrkande 1 och 2021/22:2559 yrkande 4, men avstår från att ge uttryck för dem i detta betänkande. Motioner som bereds förenklat, punkt 11 (C) (C) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2 eftersom motsvarande förslag har behandlats av utskottet i betänkandena /19:KrU15, 2019/20:KrU8 och 2020/21:KrU5. Jag vidhåller mitt partis ståndpunkt i motionerna 2021/22:3221 yrkandena 27 och 34, 2021/22:3579 yrkande 78 och 2021/22:3581 yrkandena 3–6, men avstår från att ge uttryck för dem i detta betänkande. Motioner som bereds förenklat, punkt 11 (KD) (KD) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2 eftersom motsvarande förslag har behandlats av utskottet i betänkandena /19:KrU15, 2019/20:KrU8 och 2020/21:KrU5. Jag vidhåller mitt partis ståndpunkt i motionerna 2021/22:4164 yrkandena 1, 2, 8, 9 och 11, 2021/22:4191 yrkande 3 och 2021/22:4212 yrkandena 28 och 32, men avstår från att ge uttryck för dem i detta betänkande. Motioner som bereds förenklat, punkt 11 (L) (L) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2 eftersom motsvarande förslag har behandlats av utskottet i betänkandena /19:KrU15, 2019/20:KrU8 och 2020/21:KrU5. Jag vidhåller mitt partis ståndpunkt i motionerna 2021/22:3965 yrkandena 42, 48, 49 och 57, 2021/22:3984 yrkande 5, 2021/22:4001 yrkande 32 och 2021/22:4009 yrkandena 1–3, men avstår från att ge uttryck för dem i detta betänkande. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 2021/22:80 av Amineh Kakabaveh (-): 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvärdera bidragsgivning till olika projekt som avser integration och hedersbrott och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:301 av och (båda SD): 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förhindra stöd till föreningar, religiösa samfund eller organisationer som sanktionerar våld och förtryck i hederns namn, och detta tillkännager för regeringen. 2021/22:327 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att slopa skattefinansierade statliga bidrag till trossamfund som inte är kopplade till att bevara kulturarvet och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att särskilt granska stöd som går till trossamfund med en internationell koppling och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lägga ned stöd till trossamfund då tro är en privat angelägenhet och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett statligt utredningsstöd inför utbetalningar av skattemedel till civilsamhället och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stoppa statligt stöd till Muslimska och dess underorganisationer och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stoppa statliga medel till Unga Muslimer och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förhindra statliga medel till Islamiska i och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stoppa kommunalt stöd till Muslimska och dess underorganisationer och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda konsekvenserna av det ekonomiska stöd som betalats ut till organisationer inom Muslimska nätverk och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:330 av m.fl. (SD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en strategi för att samla den svenska diasporan och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en strategi för hemvändande svenskar och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:578 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av stödet till organisationer och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:709 av (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur medel till riksföreningar kan omfördelas till att bli mer årsbaserade föreningsstöd och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:721 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör överväga en särskild lagstiftning för att reglera idéburet offentligt partnerskap (IOP) och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1126 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en lag om idéburet offentligt partnerskap (IOP) och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1629 av och (båda C): 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att statliga bidrag inte bör få ges till odemokratiska organisationer som möjliggör våldsbejakande djurrättsextremism och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2361 av och (båda L): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta bort bidrag från organisationer som sysslar med omvandlingsterapi, och detta tillkännager för regeringen. 2021/22:2463 av i m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag på hur regelverk och tillsyn ska skärpas i syfte att förhindra att våldsbejakande och icke-demokratiska organisationer får offentligfinansierat stöd, och detta tillkännager för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att när organisationer upphör att uppfylla demokrativillkor som krävs för att erhålla statsbidrag så ska konsekvenserna utredas av att statsbidrag har utbetalats till aktuella organisationer och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag på hur det kan förhindras att organisationer kan erhålla offentligfinansierat stöd genom kommuner och regioner om de har nekats statsbidrag med hänvisning till att de bidrar till radikalisering, våldsbejakande extremism och liknande som kan anses utgöra ett säkerhetsproblem, och detta tillkännager för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag om att stoppa offentligfinansierat stöd till organisationer inom Muslimska nätverk och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda konsekvenserna av det offentligfinansierade stöd som betalats ut till organisationer inom Muslimska nätverk och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag om att motverka inkonsekvent utdelning av statsbidrag och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag som säkerställer att offentligfinansierat stöd inte ska kunna utgå till organisationer som skapar incitament för och underlättar illegala invandrares vistelse i , och detta tillkännager för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att statsbidraget till organisationer bildade på etnisk grund ska avvecklas och att andra typer av statsbidrag inte ska kunna utgå till motsvarande typer av etniska invandrarorganisationer och tillkännager detta för regeringen.