bet · H901SoU17 · 2022-05-12 00:00:00 — I kommittémotion 2021/22:3699 av m.fl. (M) yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om att utreda behovet av ett brett nationellt kvalitetsregister för kognitiva sjukdomar. Riktlinjer för användande av I kommittémotion 2021/22:3699 av m.fl. (M) yrkande 5 föreslås ett tillkännagivande om nationella riktlinjer gällande användande av . Ett nationellt kvalitetsregister innehåller individbaserade uppgifter om problem, insatta åtgärder och resultat inom hälso- och sjukvård och omsorg. har staten och SKR haft överenskommelser om utveckling och finansiering av . finns det ca 100 kvalitetsregister. Registren byggs upp av de professionella yrkesgrupper som själva ska ha nytta av dem i sin yrkesvardag. Drift av registren sköts på många olika kliniker runt om i landet. Alla innehåller personbundna uppgifter om problem, diagnos, behandling och resultat. Regionerna ansvarar för de nationella kvalitetsregistren. Syftet med registren är att ge kunskap om hur vården och omsorgen fungerar och kan förbättras. På uppdrag av styrgruppen för presenterade en projektgrupp en rapport med underlag för ett stabilt och långsiktigt hållbart kvalitetsregistersystem, Framtidens kvalitetsregister. Här finns förslag till styrmodell, ansvarsfördelning, organisationsstruktur och finansieringsmodell för ett nytt kvalitetsregistersystem. gav regeringen i uppdrag att genomföra en förstudie för hur myndigheten ska kunna tillhandahålla en nationell digital infrastruktur för (S2021/06170). Syftet är att klargöra hur staten ska kunna tillhandahålla en digital infrastruktur för kommuner och regioner som bedriver . En gemensam statlig nationell infrastruktur ska öka nyttiggörandet samt underlätta och minska administrationen för regioner, kommuner och statliga myndigheter. Uppdraget ska redovisas slutligt . gav regeringen i uppdrag att fördela medel i syfte att fortsätta att långsiktigt säkerställa en verksamhet i form av ett nationellt för anhörigstöd samt ett nationellt inom demensområdet (S2022/00778). ska fördela till Nationellt anhöriga och till Svenskt demenscentrum. Enligt pressmeddelande avsätter regeringen till för att utveckla sjukdomar/demenssjukdomar (Svedem) och stödja kommunernas förbättringsarbete utifrån registerdata. Svedem är ett nationellt kvalitetsregister som följer patienter med demenssjukdom från diagnos till livets slut. Målet är skapa ett rikstäckande verktyg för likvärdig och bästa behandling av personer som har en demenssjukdom. Enligt samma meddelande avsätter regeringen till Minneskliniken vid för att stödja förbättringsarbeten på särskilda boenden och hemtjänst för personer med demenssjukdom. Förbättringsarbete sker med hjälp av data från registret över beteendemässiga och psykiska symtom vid demens (). Syfte är att ta tillvara erfarenheter från lokala förbättringsarbeten och omvandla till ett enkelt verktyg som kan användas nationellt av verksamheter anslutna till . slöt regeringen och SKR överenskommelsen Sammanhållen, jämlik och säker vård 2022 (S2022/00610). Överenskommelsen omfattar stöd till (avsnitt 3). är parterna överens om att gemensamt avsätta för den fortsatta utvecklingen av (avsnitt 3.3). I betänkande 2017/18:SoU9 föreslog utskottet att skulle rikta ett tillkännagivande till regeringen om att ge en lämplig myndighet i uppdrag att ta fram förslag på hur de nationella kvalitetsregistren kan bli tillgängliga för den enskilde så att kvaliteten på olika vårdmottagningar kan jämföras. följde utskottet (rskr. 2017/18:293). Utskottet anförde följande i betänkandet (s. 52, reservation av S, MP och V): saknas en enkel och samlad information för patienter om vårdens tillgänglighet och kvalitet. De nationella kvalitetsregistren fyller en viktig funktion för att få fram data om resultat i vården, men de bör kunna vidareutvecklas så att de kan användas av patienter för att se kvalitetsskillnader mellan olika vårdmottagningar. Utskottet anser därför att regeringen bör ge lämplig myndighet i uppdrag att ta fram förslag på hur de nationella kvalitetsregistren kan bli tillgängliga för den enskilde så att kvaliteten mellan olika vårdmottagningar kan jämföras. Motionsyrkanden om kvalitetsregister m.m. behandlades senast i socialutskottets betänkande 2020/21:SoU16. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (prot. 2020/21:132). De nationella kvalitetsregistren fyller en viktig funktion för att få fram data om resultat i vården. Vidare är det av stor vikt för patienter att kunna jämföra väntetider och kvalitet i vården. Enligt utskottets uppfattning kan det behövas ett brett nationellt kvalitetsregister för kognitiva sjukdomar. Regeringen bör därför ge lämplig myndighet i uppdrag att utreda behov av ett brett nationellt kvalitetsregister för kognitiva sjukdomar. Registret bör underlätta information om väntetider och utvärdering av vårdinsatser, processer, behandlingar och medicinering till patienter. Utskottet föreslår att ställer sig bakom det som utskottet anfört och tillkännager detta för regeringen. Motion 2021/22:3699 (M) yrkande 4 bör bifallas. När det gäller sjukdomar/demenssjukdomar noterar utskottet att regeringen gjort en särskild satsning som rör det registret. Vidare välkomnar utskottet utvecklingsinsatser som rör kvalitetsregister inom ramen för överenskommelsen Sammanhållen, jämlik och säker vård 2022 som ingåtts mellan regeringen och SKR. Utskottet anser därför att inte behöver ta något initiativ med anledning av motion 2021/22:3699 (M) yrkande 5 som bör avslås. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som beretts i förenklad ordning. Jämför särskilt yttrande 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (V), 5 (KD) och 6 (L). De motionsyrkanden som tas upp i bilaga 2 rör samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlats tidigare i bl.a. betänkande 2020/21:SoU16. Utskottet avstyrker motionsyrkandena med hänvisning till detta. Hälso- och sjukvård åt utlänningar m.fl., punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3704 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 2021/22:3244 av m.fl. (C) yrkande 15. Enligt vår uppfattning bör endast svenska medborgare och EU/EES-medborgare som har rätt till likvärdig sjukvård enligt unionsrätten ha full rätt till subventionerad sjuk- och tandvård, medan utlänningars rätt till sådan vård bör begränsas. En grundläggande princip ska även fortsättningsvis vara att ingen nekas akutsjukvård och att barn med utländskt medborgarskap ska ha tillgång till sjukvård på samma villkor som andra barn. Utlänningar som beviljats uppehållstillstånd för bosättning bör få samma rätt till subventionerad sjuk- och tandvård om de kommit i varaktig egen försörjning. Regeringen bör se över frågan. Hälso- och sjukvård åt utlänningar m.fl., punkt 1 (C, L) av (L) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3244 av m.fl. (C) yrkande 15 och 2021/22:3704 av m.fl. (SD) yrkande 6. Det s.k. patientrörlighetsdirektivet fastställer reglerna för patienters rättigheter vid vård i annat EU-land. Detta innebär att EU-medborgare har möjlighet att söka och få hälso- och sjukvård och tandvård i ett annat EU-land och få kostnaderna för denna vård ersatt av hemlandet. Vi anser att dagens svenska tillämpning av direktivet är bra vad gäller svenska medborgares rätt att söka vård i andra EU-länder. Det behövs dock ett förtydligande och en nationell samordning vad gäller vilken sjukvård som ska erbjudas EU-medborgare utan europeiskt sjukförsäkringskort eller som befinner sig i utan att ha ansökt om nödvändigt tillstånd. I praktiken handlar detta ofta om personer med anknytning till minoriteter som diskrimineras i sina hemländer. Regeringen bör vidta åtgärder i enlighet med detta. Nationell plattform för information inom cancervården, punkt 3 (M, SD, KD) av Acko Ankarberg (KD), (M), (M), (SD), (SD), (SD), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3363 av m.fl. (M) yrkande 6. Vårdanalys har i sin rapport utan genomslag utvärderat patientlagens påverkan på vården och visat patientens tydliga underläge när det gäller information och kunskap. En förutsättning för att valfrihet ska leda till rationella val och ökad effektivitet är att patientens tillgång till objektiv information och kunskap säkerställs. Den brist som finns på lättillgänglig information om skillnader i kvalitet, väntetider och bemötande i vården och omsorgen riskerar att leda till ineffektivare lösningar. Vi föreslår att det tas fram en oberoende nationell plattform som är lättåtkomlig för alla patienter och som innehåller tydlig information, t.ex. om möjliga val av slutenvård inom cancervården och annan cancervård i fråga om utbud, kvalitet, väntetider och patientbemötande. Fokus ska riktas på medicinska resultat och måluppfyllelse när det gäller att korta väntetiderna i cancervården samt patientnöjdhet. Regeringen bör vidta åtgärder i enlighet med detta. Långsiktiga förutsättningar för utveckling av 1177, punkt 4 (C, KD) av Acko Ankarberg (KD), (KD) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3244 av m.fl. (C) yrkande 11. Vi anser att likt och bör samla lättillgänglig information om kvalitet och väntetider på en nationell portal () där patienter kan jämföra olika aktörer och därmed göra genomtänkta och välgrundade val. Informationen kommer även att kunna användas av vårdgivare som på en transparent marknad kan lära sig av andra nyckelfaktorer för framgång. Det är avgörande att 1177:s ägare, SKR, har långsiktiga förutsättningar för att vidareutveckla portalen i en sådan riktning. Regeringen bör se över frågan. Nationellt datautrymme för bilddiagnostik, punkt 5 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3363 av m.fl. (M) yrkande 33. Regeringen har gett i uppdrag att genomföra en förstudie av utveckling av ett statligt nationellt datautrymme för hälsodata inom bilddiagnostik. I förstudien ska myndigheten kartlägga och beskriva vilka juridiska, tekniska och andra relevanta möjligheter respektive hinder som finns för att implementera ett hälsodatautrymme i samt lämna förslag på lösningar. I Europeiska unionens plan mot cancer lyfts bl.a. fram att bilddiagnostik av cancer tillsammans med genomikdata är prioriterade områden för unionens hälsodatautrymme. Vi menar att det inte finns någon nationell samordning inom bilddiagnostik i . Det kommer att krävas konkreta åtgärder för att ska kunna möta de förväntningar som redan finns kring dessa frågor i plan mot cancer. Regeringen bör ge tilläggsuppdrag att regelbundet följa upp och utvärdera detta. Oberoende system för uppföljning inom psykiatrin, punkt 6 (M, SD) av (M), (M), (SD), (SD), (SD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3696 av m.fl. (M) yrkande 8. Vi anser att det bör tas fram ett oberoende system för uppföljning av kvalitet och väntetider inom psykiatrin. En oberoende digital plattform ska stödja att det finns lättåtkomlig information för alla patienter och anhöriga med tydliga uppgifter om t.ex. väntetider, kvalitet och patientbemötande. Regeringen bör vidta åtgärder i enlighet med detta. Ersättningsmodeller för digifysisk vård m.m., punkt 7 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4042 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2021/22:3229 av och (båda M) yrkande 1. Vi menar att det inom ramen för framtagande av en nationell strategi bör ges ett uppdrag att ta fram riktlinjer för nationella ersättningssystem som underlättar utveckling och innovation av nya digitala arbetssätt inom vård och omsorg. Detta arbete bör ske i samarbete och samverkan med SKR liksom med relevanta privata aktörer och branschorganisationer. Vi vill här peka på att privata vårdgivare har tagit fram nya möjligheter att, inom ramen för befintliga otillräckliga ersättningssystem, erbjuda vård genom digitala vårdtjänster. För att kunna förstärka den här utvecklingen krävs emellertid förutsägbara enhetliga ersättningssystem. Regeringen bör se över frågan. Strategi samt avtalsformer för digifysisk vård, punkt 8 (M, L) av (M), (M), (L) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3762 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2021/22:4001 av m.fl. (L) yrkande 39. Vi föreslår att det tas fram och genomförs en nationell strategi för digifysisk vård och omsorg. Det långsiktiga syftet med strategin ska vara att identifiera och riva hinder för den digitala utvecklingen och adressera frågor om vem som har ansvaret för vad. En nationell strategi ska innehålla och peka ut riktningen för hur digitala tjänster ska kunna erbjudas inom hela vårdkedjan, i hela landet, på alla vårdnivåer och oavsett vårdgivare. Där det är medicinskt lämpligt ska vården vara tillgänglig både digitalt och fysiskt för att på så vis skräddarsys utifrån människors behov. En nationell strategi ska därutöver ta upp digital triagering (bedömning av en patients medicinska allvarlighetsgrad) och andra system för att lotsa patienten till rätt vårdnivå. Det är viktigt att patientavgifter ska kunna tas ut för digitala vårdinsatser samt att vårdavtal uppmuntrar utveckling av nya digitala lösningar. Strategin ska utgå från några centrala mål som är konkreta, mätbara och som ska följas upp och utvärderas regelbundet. De data som genereras i de digitala besöken ska finnas tillgänglig för uppföljning, forskning och insatser för förebyggande vård. Regeringen bör vidta åtgärder i enlighet med detta. Internetbaserad terapi, punkt 9 (C, L) av (L) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3244 av m.fl. (C) yrkande 24. Vi menar att internetbaserade terapiformer kan utgöra ett effektivt stöd för en person med stressrelaterad psykisk ohälsa i väntan på en fast vårdkontakt, och i många fall dessutom som del av en långsiktig rehabilitering. Internetbaserad kognitiv beteendeterapi (IKBT) kan exempelvis hjälpa en vårdsökare att förstå, hantera och tillfriskna från sin psykiska ohälsa, antingen med hjälp av självledda övningar eller i samarbete med en terapeut. Regionerna bör därför erbjuda dem för vilka det är lämpligt snabb och enkel tillgång till IKBT eller andra typer av internetbaserad terapi. Regeringen bör i samråd med SKR se över hur sådana insatser kan utökas och stärkas i hela landet. Nationell bedömning av ny teknik, punkt 10 (C, KD, L) av Acko Ankarberg (KD), (L), (KD) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3244 av m.fl. (C) yrkande 49 och 2021/22:4001 av m.fl. (L) yrkande 44. Digital utveckling kräver digital säkerhet, och evidensbaserad behandling förutsätter att vårdens tekniska hjälpmedel är kunskapsbaserade och användaranpassade med egen medicinsk och teknisk ledning. Vi menar att det saknas en aktör med ett tydligt nationellt ansvar för utvärdering och förvaltning av digitala stöd inom hälso- och sjukvården. är det mycket svårt för kommuner och regioner att bedöma vilken teknik som är tillräckligt säker. Det behövs en struktur som säkerställer att professionerna och patienterna i hela landet får jämlik digital tillgång till bästa evidens i vårdmötet. Detta finns i t.ex. och . Vi anser att en möjlighet är att inrätta ett vetenskapligt nationellt råd eller en statlig myndighet med ansvar för bedömning av säkerhet, integritetsaspekter och etik i ny medicinsk teknik såsom digitala stöd, appar och robotar. Appar och digitala stöd som hanterar patientinformation och ger råd bör certifieras medicinskt och tekniskt. Vidare bör det bedömas om finansiering med skattemedel är motiverat. Det är också viktigt att se till övriga nordiska länder och EU-länder för att undvika onödiga gränshinder och ta del av erfarenheter. Regeringen bör se över frågan. En långsiktig patientdatareform, punkt 11 (S, V, MP) av (S), (S), (S), (V), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: 2021/22:3695 av m.fl. (M) yrkande 12, 2021/22:3762 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2021/22:3909 av m.fl. (C) yrkande 16. Vi vill peka på att beslutade regeringen proposition 2021/22:177 Sammanhållen vård- och omsorgsdokumentation. Propositionen, som bereds i socialutskottet, innebär att regeringen har lämnat ett förslag om en ny lag om sammanhållen vård- och omsorgsdokumentation. Vi vill också framhålla att en utredning överlämnade betänkandet Ombuds tillgång till vård- och omsorgsuppgifter och förenklad behörighetskontroll inom vården (SOU 2021:39) till regeringen. Betänkandet bereds i . Vi anser därför att det inte behövs något tillkännagivande till regeringen. Ramlagstiftning för data och integritet, punkt 12 (SD, C, KD, L) av Acko Ankarberg (KD), (SD), (SD), (L), (SD), (KD) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3244 av m.fl. (C) yrkande 44 och 2021/22:3909 av m.fl. (C) yrkande 14. Vi menar att digitalisering är ett kraftfullt verktyg för att göra vård och omsorg mer individanpassad och därmed kvalitativ och trygg för varje unik patient, men nyttan med digitaliseringen kan bara bli verklighet om möjligheterna att använda, bearbeta, analysera och dela medicinsk information inom vård och omsorg förbättras. Ett antal lagar sätter effektivt stopp för dessa möjligheter. En modern lagstiftning är grunden och själva förutsättningen för de förändringar som vi vill genomföra. Den stora mängd överlappande lagar som reglerar personuppgiftshantering inom vård- och omsorgsområdet bör ersättas av en samlande ramlagstiftning som reglerar personuppgiftshantering för alla offentligt finansierade vård- och omsorgsgivare, oavsett om de är kommunala, regionala, statliga, ideella eller privata. Det behöver vara en lag som är teknikneutral, ger den enskilda individen och patienten äganderätt till sin information men också vård- och omsorgsgivare som hen möter användarrätt till information som är relevant för att ge personen rätt vård eller omsorg. Utgångspunkten behöver vara antaget samtycke. Den som inte vill ge vårdpersonal detta ska ha möjlighet att genom sitt e-hälsokonto dra in tillgången till sin information, med vissa undantag. Regeringen bör skyndsamt tillsätta en utredning av en sådan ny ramlagstiftning. Heltäckande e-hälsokonto, punkt 13 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3244 av m.fl. (C) yrkande 47 och 2021/22:3909 av m.fl. (C) yrkande 17. Jag anser att en omfattande digitalisering av svensk vård och omsorg behöver genomföras. All relevant information bör följa patienten mellan och över kommun- och regiongränser, från till kommunens äldreboende, eller från till skolhälsan. Detta kommer att innebära helt nya möjligheter att göra vård och omsorg mer individanpassad. För att detta ska bli verklighet behöver viktiga reformer genomföras. När gemensamma standarder och ett nätverk finns på plats, kan staten börja bygga upp e-hälsokonton för alla invånare som ger sitt medgivande till detta. Heltäckande e-hälsokonton som samlar journaler och annan relevant medicinsk information ger också varje människa en helt ny makt och inblick i sin egen vård eller omsorg. I e-hälsokontot ska det vara möjligt att föra in egen information som kan vara av värde i mötet med vården, men lika viktigt är att var och en ska ges makten att välja vilken information som ska vara tillgänglig för alla vårdgivare. Regeringen bör vidta åtgärder i enlighet med detta. Utbyte av data i hälso- och sjukvården, punkt 14 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3809 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 50 och 2021/22:452 av m.fl. (V) yrkande 7, 2021/22:618 av i (SD), 2021/22:1213 av (C) yrkande 2, 2021/22:3244 av m.fl. (C) yrkande 46, 2021/22:3512 av m.fl. (C) yrkande 20 och 2021/22:3909 av m.fl. (C) yrkande 15. Vi anser att det år ett barn fyller ska föräldern eller vårdnadshavaren inte längre sköta barnets ärende via sin egen inloggning på vårdguiden . I är man som vårdnadshavare ansvarig för sitt barn till dess att barnet fyllt . Det är därför märkligt att vårdnadshavaren inte kan hantera sitt barns ärenden via vårdguiden . Rimligen borde det vara så att barn och föräldrar i samtycke kan ge föräldern godkännande från exempelvis , och att föräldern sedan faller bort helt när barnet fyllt . Regeringen bör utreda och analysera utfallet av nuvarande 13-årsgräns och återkomma till med en justerad åldersgräns som mer harmoniserar med myndighetsåldern . Utbyte av data i hälso- och sjukvården, punkt 14 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3244 av m.fl. (C) yrkande 46, 2021/22:3512 av m.fl. (C) yrkande 20 och 2021/22:3909 av m.fl. (C) yrkande 15 och 2021/22:452 av m.fl. (V) yrkande 7, 2021/22:618 av i (SD), 2021/22:1213 av (C) yrkande 2 och 2021/22:3809 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 50. Med hjälp av de digitala verktygen kan vårdens medarbetare snabbt få beslutsstöd som visar vilka metoder, arbetssätt och behandlingar som fungerar bäst. Det skapas också möjlighet att spara tid och resurser om det blir möjligt att i högre grad koordinera vården automatiskt för den enskilda patienten. Digitaliseringen gör det på så vis möjligt för vården och omsorgen att ta stora steg framåt till att alltmer bli lärande och snabbfotade organisationer. Jag menar att för att detta ska bli verklighet behövs bl.a. att det finns en aktör som har överblick över hela landet och förmågan att leda arbetet som omfattar alla kommuner och regioner. Arbetet kräver ett statligt ledarskap. Staten ska få i ansvar att utveckla och driva detta nätverk – ett digitalt ekosystem – som alla skattefinansierade vård- och omsorgsgivare ska ansluta sig till. Staten, genom , ansvarar för säkerhet, tillsyn och utveckling av nätverket. För en användare, patient som läkare, är allt detta osynligt. Men resultatet är rätt information på rätt plats i rätt tid. Digitaliseringen av sjukvården är avgörande för att öka effektiviteten och förbättra kvaliteten, men lika viktigt är att förstärka den personliga integriteten, tillgängligheten och människors makt över den information som delas om dem. När det kommer in en begäran om att ta del av en handling i eller hälso- och sjukvården görs alltid en sekretessprövning. Denna hantering ska givetvis ligga fast, men jag anser att förfarandet självklart bör vara lika oavsett om vården utförts av en privat eller offentlig utövare.