bet · H901SoU12 · 2022-03-07 00:00:00 — 41.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka regelverket för bilstöd till att även omfatta personer som inte själva kör sin bil, och detta tillkännager för regeringen. 42.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta bort åldersgränsen för bilstöd och tillkännager detta för regeringen. 43.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att se över utformningen av LSS-insatser för att säkerställa att de bedöms likvärdigt över hela landet och tillkännager detta för regeringen. 44.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en förteckning över vilken samhällsviktig information som ska vara tillgänglig för så stor del av befolkningen som möjligt och tillkännager detta för regeringen. 45.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ersättningssystemet för assistansersättning via kommunerna bör ses över så att det ser lika ut i hela landet och ligger i nivå med lägstanivå och tillkännager detta för regeringen. 55.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utdrag ur belastningsregister ska vara obligatoriskt för personliga assistenter vid nyanställning och tillkännager detta för regeringen. 58.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att göra FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning till svensk lag och tillkännager detta för regeringen. 59.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en nationell uppföljning för att säkerställa att kommunerna fullföljer sina skyldigheter med det förebyggande arbetet kring våld mot funktionsnedsatta och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3911 av m.fl. (C): 23.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ersättning vid daglig verksamhet måste bli mer enhetlig och tillkännager detta för regeringen. 25.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheterna till studier som ett alternativ till daglig verksamhet och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3977 av m.fl. (L): 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av tillgänglighet till både digitala och analoga hjälpmedel och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3978 av m.fl. (L): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta myndighetssamverkan för att upptäcka oseriösa assistansanordnare och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett vardagsstöd och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta en LSS-inspektion och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om statligt huvudmannaskap för den personliga assistansen och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om den personliga assistansen och tillkännager detta för regeringen. 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förtydliga hälso- och sjukvårdslagen vad gäller fritidshjälpmedel och tillkännager detta för regeringen. 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ansvaret för hjälpmedelsfrågor och tillkännager detta för regeringen. 20.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av kommunernas tillämpning av merkostnadsprincipen och regelverken för förbehållsbelopp och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3980 av m.fl. (L): 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om utredning av åldersgränsen för bilstöd och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4089 av m.fl. (MP): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur ett system för cykelstöd – stöd för att köpa specialutformad cykel – kan utformas och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjligheten att prova, låna och hyra specialcyklar ska finnas för de som behöver det, och detta tillkännager för regeringen. 2021/22:4099 av (MP): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att all personal som arbetar med utsatta grupper, barn, funktionsnedsatta och äldre ska uppvisa ett utdrag ur belastningsregistret före en eventuell anställning och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en ny lag med bestämmelser om registerkontroll vid vård- och omsorgsinsatser i hemmet åt äldre personer eller personer med funktionsnedsättning och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4165 av m.fl. (KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om statistik och indikatorer inom området mänskliga rättigheter för personer med funktionsnedsättning och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om uppföljning av som lag och dess implementering på samhällets stöd för barn med funktionsnedsättning och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över bedömningen av det grundläggande behovet personlig hygien och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att värna att ställföreträdarskapet ger en person med nedsatt beslutsförmåga möjlighet till självbestämmande i sitt eget liv, och detta tillkännager för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge ett tilläggsdirektiv till utredningen huvudmannaskap för personlig assistans (dir. 2021:76) i syfte att samtliga grundläggande behov ska vara assistansgrundande i sin helhet och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna för att föräldraansvaret ska smalnas av för samtliga insatser och ersättningsformer som är till för att stödja dessa familjer och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att också beakta och respektera föräldraansvaret för syskon utan funktionsnedsättning vid bedömning av familjens behov av olika LSS-insatser och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om makeansvaret och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna för att inkludera utövande av föräldraskap i de grundläggande behoven och tillkännager detta för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvärdera åldersgränsen för assistansersättningen och tillkännager detta för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om omprövning av behovet av assistans och tillkännager detta för regeringen. 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av tillämpningen av ”väsentligt ändrade förhållanden” och ändring av terminologin till ”väsentligt ändrade behov” och tillkännager detta för regeringen. 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om giltighetstiden för kommunala beslut om personlig assistans och tillkännager detta för regeringen. 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en utredning av en långsiktigt hållbar indexeringsbaserad finansieringsmodell för timschablonen för assistansersättningen och tillkännager detta för regeringen. 17.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att höja timschablonen för assistansersättningen och tillkännager detta för regeringen. 18.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av samhällsekonomiska konsekvenser av beviljande eller nekande av personlig assistans och tillkännager detta för regeringen. 19.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bekämpa organiserad brottslighet kopplad till assistansersättningen och tillkännager detta för regeringen. 21.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förändringar i verkställigheten ska ske i samråd och med utgångspunkt i den enskildes medbestämmande och varaktiga välmående och tillkännager detta för regeringen. 23.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om riktlinjer baserade på befintlig forskning och kunskap kring bemötande av personer med funktionsnedsättning och tillkännager detta för regeringen. 24.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en nationell uppföljning av det förebyggande arbetet och åtgärder när en person med funktionsnedsättning är våldsutsatt, och detta tillkännager för regeringen. 25.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om nationella mål för myndigheters beredskap vid krissituationer för personer med Downs syndrom och intellektuell funktionsnedsättning och tillkännager detta för regeringen. 27.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om daglig verksamhet och tillkännager detta för regeringen. 28.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förutsättningarna för att även daglig verksamhet ska omfattas av undantaget för krav på särskilda skäl för assistansersättning bör utredas och tillkännager detta för regeringen. 29.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om försöksverksamhet kring förenklad biståndsbedömning inom LSS-insatsen ledsagning och tillkännager detta för regeringen. 30.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om nationella riktlinjer, uppföljning och generisk modell för rehabilitering och tillkännager detta för regeringen. 31.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om nationella riktlinjer, uppföljning och generisk modell för habilitering och tillkännager detta för regeringen. 32.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökad valfrihet och nationell sammanställning av godkända hjälpmedel och medicintekniska produkter och tillkännager detta för regeringen. 33.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om nationellt ramverk för patientavgifter kopplade till hjälpmedel och medicintekniska produkter och tillkännager detta för regeringen. 35.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om kartläggning av tillgängligheten av ledarhundar och tillkännager detta för regeringen. 36.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att stärka det civila samhällets aktiviteter som främjar fysisk aktivitet och gemenskap för personer med funktionsnedsättning och tillkännager detta för regeringen. 39.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna för att inkludera utövande av arbete i de grundläggande behoven och tillkännager detta för regeringen. 41.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att habiliteringsersättningen även ska omfatta personer som har daglig verksamhet enligt beslut utifrån socialtjänstlagen, och detta tillkännager för regeringen. 42.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om uppföljning av det reformerade bilstödet och tillkännager detta för regeringen. 43.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda bilstödet angående specialanpassade bilbarnstolar och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4168 av m.fl. (KD): 22.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör få i uppdrag att följa upp rehabilitering och hjälpmedel i syfte att utvärdera effekterna av insatserna i regionerna och tillkännager detta för regeringen. 23.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en utredning bör se över hjälpmedelsförsörjningen och se helheten för den som behöver hjälpmedel och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4172 av m.fl. (KD): 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en lagändring inom LSS för att säkerställa att samtliga grundläggande behov är assistansgrundande i sin helhet och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4217 av m.fl. (KD): 26.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om samverkan med civilsamhället för ökad mångfald av utförare i välfärden och tillkännager detta för regeringen. Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Motioner som bereds förenklat Per Lodenius (C) och (båda S) Kopparklint och (båda M) och (båda M) och (båda M) Kopparklint (M) Kopparklint och (båda M) och (båda M) Kopparklint (M) m.fl. (C) 43, 44 och 48 m.fl. (SD) 1–6, 9–11, 13–15, 17–19, 22, 23, 28–30, 32, 33, 40–45, 55, 58 och 59 m.fl. (L) 4, 15, 16 och 20 m.fl. (L) m.fl. (KD) 1, 4, 10–13, 17–19, 23–25, 27–29, 32, 35, 36, 39 och 41–43 m.fl. (KD) m.fl. (KD) Stöd till personer med funktionsnedsättning ska vi debattera ett betänkande från allmänna motionstiden som innehåller cirka 140 olika yrkanden rörande stöd till personer med funktionsnedsättning. godkände ett nytt nationellt mål och en ny inriktning för funktionshinderspolitiken. Utgångspunkten för deras utformning är om rättigheter för personer med funktionsnedsättning att uppnå jämlikhet i levnadsvillkor och full delaktighet i samhället. Det här är kraftfulla och rimliga mål som förpliktar för oss beslutsfattare. Trots att rankas som ett av de mest jämlika länderna i världen återstår mycket att göra för människor med funktionsvariationer. Trots att vi har en unik rättighetslagstiftning som LSS, lag om stöd och service till vissa funktionshindrande, har personer med funktionsvariationer generellt sämre hälsa och ekonomi. Jag skulle önska att vi i fler debatter vävde in sakpolitiska ämnen som påverkar denna utsatta grupp. Hur utjämnar vi de ekonomiska klyftorna i vårt land? Det är ett exempel på frågor som är oerhört viktiga för den här gruppen, då vi vet att de socioekonomiskt svagare grupperna oftast är de största förlorarna vid ekonomisk ojämlikhet. Vi närmar oss slutet av den här mandatperioden. Det är nu på sin plats att jag redogör för vad regeringen har gjort som påverkat situationen för människor med funktionsnedsättning. På individnivå har vi sett en ekonomisk resa för personer med sjukersättning eller aktivitetsersättning, som halkat efter ekonomiskt och levt på knappa ekonomiska marginaler. Därför stärktes deras ekonomi . Då genomfördes höjningar av sjukersättningen och aktivitetsersättningen samt en skattesänkning. Även höjdes garantinivån i sjukersättningen och aktivitetsersättningen - en ekonomisk förstärkning på . Man har också höjt bostadstillägget för personer med sjukersättning och aktivitetsersättning. Regeringen har alltså gjort en hel del för att förstärka den enskildes ekonomi i den här gruppen, som behöver pengarna väl. Regeringen har under den här mandatperioden också gjort historiska satsningar på vården, skolan och omsorgen. Kommuner och Regioner redovisade rekordöverskott i boksluten. Sedan kan vi retoriskt fråga oss här i kammaren varför man inte använder pengarna. har vi fått ett antal prejudicerande domar som påverkat LSS och framför allt bedömningen av personlig assistans. Här behöver vi fortfarande få till en ny, modernare och rättssäkrare lagstiftning. Det råder stor enighet här i kammaren om att intentionerna i LSS ska följas. Regeringen har också, särskilt under här mandatperioden, gjort ett antal viktiga reformer som antagit. pågår ett omfattande arbete med att se över och förstärka lagstiftningen. avskaffades den så kallade tvåårsomprövningen i syfte att få kontroll och styra upp LSS igen. lagfästes rättigheten att få assistans för hjälp med andning och sondmatning, oavsett hjälpens karaktär, och rätten till personlig assistans mellan insatser stärktes. kommer fler propositioner utifrån utredningen rätt till personlig assistans, en utredning som fått oerhört mycket beröm av funkisrörelsen. Regeringen kommer att lägga fram skarpa lagförslag utifrån utredningens förslag. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Stöd till personer med funktionsnedsättning Vi kommer att se till att stärka rätten till personlig assistans för personer med behov av tillsyn och för barn och stärka rättssäkerheten för barn genom att föräldraansvaret smalnas av och ersätts med ett föräldraavdrag. Vi kommer också att förbättra patientsäkerheten genom nya tydligare bestämmelser om egenvård och sjukvårdande insatser samt stärkt rätt till assistans för medicinsk tillsyn. Regeringen räknar med att dessa förslag kommer att leda till cirka 1 800 fler mottagare av assistansersättning. I enlighet med januariöverenskommelsen har regeringen förhandlat fram den pågående utredningen om huvudmannaskap för personlig assistans. Utredningen ska redovisas . I och med detta gav regeringen också ett särskilt uppdrag till att ta fram ett kunskapsstöd som ska göra att bedömningar av grundläggande behov upplevs mer begripliga och transparenta för den enskilde som söker assistans. Detta uppdrag kommer att redovisas . vill oppositionen att utredaren får fler utredningsuppdrag i en redan omfattande och komplicerad utredning, vilket jag menar kommer att fördröja skarpa förslag - något som samma partier ofta kritiserar regeringen för. Avslutningsvis, fru talman, kan jag konstatera att regeringen har gjort en hel del för att underlätta livet för personer med funktionsvariation. Vårt arbete för att bygga ihop landet fortsätter. För tids vinnande vill jag yrka bifall särskilt till reservation nummer 5. Inledningsvis vill jag yrka bifall till reservation 6. Naturligtvis står vi bakom alla våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till just reservation 6. debatterar vi motionsbetänkandet Stöd till personer med funktionsnedsättning. En viktig del av stödet till personer som har en funktionsnedsättning är LSS och den personliga assistansen. Den personliga assistansen har betytt och betyder mycket för väldigt många människor. Att få personlig assistans kan vara en förutsättning för att kunna leva som alla andra och vara delaktig i samhället. Den personliga assistansen gör det också möjligt för alla barn att växa upp i sina familjer. Personlig assistans betyder, när den fungerar bra, trygghet och frihet. Min och utgångspunkt är att alla människor är olika men lika mycket värda. ska sträva efter att leva upp till FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Det var den förra borgerliga regeringen som efter godkännande ratificerade konventionen. Detta innebär ett viktigt ansvar: att personer med funktionsnedsättningar eller funktionsvariationer, beroende på vilket uttryck man använder - jag hörde att min föregående kollega använde "funktionsvariationer" - ska ha samma mänskliga rättigheter som alla övriga människor, varken mer eller mindre. Detta är ett långsiktigt förpliktande. För mig som moderat sitter det i ryggmärgen att ha som utgångspunkt att alla har en vilja och en förmåga att utöva självbestämmande, åtminstone i den specifika situationen och under förutsättning att man är omgiven av människor som har den kunskap och den erfarenhet som krävs för att förstå och respektera ens vilja. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Stöd till personer med funktionsnedsättning Jag vill lyfta fram det tillkännagivande som har sitt ursprung i ett moderat förslag, nämligen det om nationella riktlinjer för rehabilitering, habilitering och hjälpmedel. Jag är mycket glad att vi har en bred majoritet i som står bakom detta tillkännagivande. Innan jag pratar om själva förslaget vill jag bara snabbt reda ut de språkliga begreppen för dig som kanske lyssnar och inte är helt säker på vad skillnaden egentligen är mellan rehabilitering och habilitering eller hur detta är kopplat till hjälpmedel. Med rehabilitering menas att återskapa förmåga genom insatser till personer som skadats senare i livet genom olycka, sjukdom eller liknande. Habilitering är det stöd och den behandling som ges till barn, ungdomar och vuxna med funktionsnedsättningar för att de ska få möjlighet att bibehålla och utveckla sina förmågor. Hjälpmedel för det dagliga livet är individuellt utprovade produkter som syftar till att bibehålla eller öka aktivitet, delaktighet eller självständighet genom att kompensera för en funktionsnedsättning. Ett hjälpmedel kan vara hälsofrämjande och förebyggande såväl som habiliterande och rehabiliterande. Rehabilitering, habilitering och tillgång till hjälpmedel ska vara god, jämlik och kunskapsbaserad. finns oacceptabla skillnader mellan 21 regioner och 290 kommuner när det gäller tillhandahållandet av rehabilitering, habilitering och hjälpmedel. Kvaliteten inom dessa tre områden varierar dessutom kraftigt. Mellan barn- och vuxenhabilitering råder också stora skillnader, och det finns problem med övergången från barnhabilitering till vuxenhabilitering. Bristen på personal som arbetar med rehabilitering och habilitering är ett stort problem liksom tillgången på hjälpmedel. Dessa brister varierar dessutom mycket över landet. Därtill kommer, fru talman, att ansvaret för olika typer av rehabiliteringsinsatser är fördelat på flera: arbetsgivare, arbetsförmedling, kommuner och regioner. Detta har, milt uttryckt, sina utmaningar. I många kommuner finns också det frivilliga samordningsförbund där rehabiliteringsansvar för vissa grupper koordineras mellan de fyra parterna kommun, region, arbetsförmedling och försäkringskassa, kallat Finsam. Vi lever allt längre, och det är naturligtvis fantastiskt. En av de följder som detta kommer att få är att efterfrågan på rehabilitering och hjälpmedel kommer att öka framöver. Vi får aldrig glömma bort att rehabilitering inte har någon har övre åldersgräns och att det är individens behov och önskemål som ska vara styrande. Med detta sagt är vi moderater glada över att vi skickar en mycket tydlig signal till regeringen: Regeringen ska göra en översyn av befintlig lagstiftning för att sedan säkerställa likvärdig tillgång och stärka individens rätt genom att ta fram nationella riktlinjer för rehabilitering, habilitering och hjälpmedel. Nationella riktlinjer är ju en form av styrmedel som ger stöd vid prioriteringar och vägledning om behandlingar och metoder. Det är beklagligt att S och MP inte ser behovet av att detta görs. I sammanhanget är det ju relevant att peka på att en av alla de utredningar som regeringen tycks ha för vana att lägga i byrålådor och inte göra verkstad av är . Den kom , och frågan är hur regeringen ser på den. Kanske kan regeringens representant i denna debatt ge svar på den frågan. Jag vill också lyfta upp frågan om personligt ombud, där också har ett brett politiskt förankrat tillkännagivande efter en motion från . Personligt ombud är ett stöd inom ramen för och riktar sig till vuxna personer med omfattande och långvarig psykisk funktionsnedsättning. Att få ett personligt ombud hjälper personer i hela landet som har det behovet att få tillgång till samhällets utbud av vård, stöd och service på jämlika och rättssäkra villkor. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Stöd till personer med funktionsnedsättning Slutligen, fru talman, har för många familjer med familjemedlemmar med funktionsnedsättningar inneburit en skarp tillbakagång. Under den rödgröna regeringen har otryggheten och osäkerheten ökat och präglat tillvaron. För detta är ingen annan ansvarig än de socialdemokrater som innehaft regeringsmakten . De har haft möjligheten att även förändra och att förändra regleringsbrev men har valt att inte göra så. väntar möjligen av manna inför perspektivet att kunna behålla regeringsmakten, men de övriga åtta åren bör hållas kvar i minnet. De allra flesta av oss tar vår frihet och våra närmast obegränsade möjligheter för givna. Möjligheten att följa ett plötsligt infall är något vi ytterst sällan reflekterar över. Vi bara gör. Men så ser det inte ut för alla. Och just för att måna om den frihet och det självbestämmande som vi moderater värnar så starkt är bland annat lagstiftningen runt LSS och den personliga assistansen så viktig. I betänkandet som debatteras finns många behjärtansvärda yrkanden och även flera tillkännagivanden. Men politik handlar om prioritering. Det handlar om prioritering också när det gäller ekonomi. Här skulle jag vilja ställa en fråga till moderaten .