bet · H901SoU37 · 2022-06-13 00:00:00 — Vidare har som redan nämnts i uppdrag att samordna ett utvecklingsarbete om integrerad vårdform. Uppdraget drivs vid Sis som ett pilotprojekt för att förbättra vården enligt lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga (förkortad LVU) för unga med stora psykiatriska behov. Uppdraget ska slutredovisas . har som nämnts även i uppdrag att genomföra utvecklingsinsatser för att stärka förutsättningarna för att placerade barn och unga får tillgång till en god hälso- och sjukvård, tandvård och en obruten skolgång. Uppdraget ska slutredovisas . Utskottet konstaterar liksom tidigare (bet. 2020/21:SoU33 och 2021/22:SoU6) att barn och unga som placeras vid Sis särskilda ungdomshem ofta har komplexa behov och behöver anpassad vård. Vidare är många barn och unga som vårdas vid ungdomshemmen i behov av omfattande insatser. Detta gäller särskilt barn och unga som behöver psykiatrisk vård. Utskottet anser att det är av stor betydelse att det vid ungdomshemmen finns specialistkompetens att tillgå i tillräcklig omfattning för att på ett effektivt och ändamålsenligt sätt ge adekvat vård till barn och unga med komplexa vårdbehov. Utskottet kan konstatera att Sis uppdrag är beroende av att andra aktörer, primärt regionernas hälso- och sjukvård, ansvarar för sin del av vården. Utskottet noterar i sammanhanget rapporten och sjukvård för barn och unga i samhällets vård – en utvärdering (2021/22:RFR11), som utskottet ställt sig bakom. Av rapporten framgår att erbjudandet om hälsoundersökningar skiljer sig åt beroende på var i landet barnet eller den unga personen placeras och på vilka bestämmelser placeringen stöder sig på. Mot den bakgrunden välkomnar utskottet att Sis inlett samverkan med tre regioner för att utveckla bättre anpassade insatser för ungdomar i social tvångsvård som har behov av psykiatrisk vård (s.k. integrerad vårdform). Vidare noteras uppdrag att utreda om Sis ska få möjlighet att initiera en samordnad individuell plan (SIP) under placeringen av barn och unga som ofta har behov av samordnade insatser från socialtjänst och hälso- och sjukvård. Utskottet ser positivt på det arbete som pågår men anser att fler åtgärder behövs för att barn och unga som vårdas vid Sis särskilda ungdomshem ska få tillgång till behövlig psykiatrisk och somatisk vård samt tandvård. Regeringen bör skyndsamt vidta åtgärder för att uppnå detta. bör med delvis bifall till motionerna 2021/22:4705 (V) yrkande 1, 2021/22:4731 (KD) yrkande 2, 2021/22:4733 (M) yrkande 2 och 2021/22:4734 (MP) yrkandena 1 och 2 ställa sig bakom det som utskottet anför och tillkännage detta för regeringen. Utskottet noterar att det framgår av Statskontorets rapport (2022:4) att det förekommer brister i samverkan mellan Sis och och att de olika parternas ansvar och roller behöver förtydligas. Enligt rapporten är detta särskilt angeläget i samband med utskrivning från Sis och Statskontoret föreslår bl.a. att Sis tydliggör sina rutiner till stöd för bedömning om utskrivning. Utskottet noterar vidare att rapporten bereds i . Utskottet anser att det är av största vikt att samverkan mellan Sis och kommunen kan förbättras i samband med att en placering avslutas och regeringen bör verka för detta. bör därför, med bifall till motion 2021/22:4733 (M) yrkande 5 (i denna del), ställa sig bakom det som utskottet anför och tillkännage detta för regeringen. Som framkommit pågår det arbete för att stärka Sis samverkan med berörda aktörer och åstadkomma en sammanhållen vårdkedja. Några ytterligare åtgärder när det gäller Sis samverkan med de berörda aktörerna bör enligt utskottets mening inte vidtas. Motionerna 2021/22:4733 (M) yrkande 1 och 2021/22:4705 (V) yrkandena 5 och 6 avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om en särskild enhet inom . avslår motionsyrkanden om placeringstiden och alternativa placeringar. Jämför reservation 8 (M, C, KD), 9 (SD, C, KD, L) och 10 (S, V, MP). Enligt vad regeringen erfar är det Sis bedömning att kommunernas kunskap, om både Sis uppdrag och Sis förutsättningar, är mycket varierande. Enligt Sis finns det i många fall också orealistiska förväntningar på vad Sis kan åstadkomma . Barns och ungas placeringar på Sis är ofta korta, , och fokus är i första hand att erbjuda vård och behandlingsinsatser till unga som har akuta vård- och omsorgsbehov och förhindra att ungdomar skadar sig själv eller någon annan. Mycket få placeringar på Sis leder till att barnet eller den unge efter placering klarar sig utan fortsatta insatser från . Sis fick i regleringsbrevet i uppdrag att redovisa hur och i vilken omfattning myndigheten arbetat med eftervårdsärenden inom ungdomsvården och hur samverkan med samt hälso- och sjukvården vid uppföljning av klienter sett ut. Regeringen understryker att Sis inte har i uppdrag att arbeta med eftervård generellt, men att man har möjlighet att erbjuda eftervård om kommunen efterfrågar detta. Sis återrapporterade i årsredovisningen att eftervård bedrivits i låg omfattning. Som regeringen anger i tidigare avsnitt har Sis påbörjat en särskild satsning för flickor som innefattar kompetenshöjande åtgärder inom hela myndigheten. I satsningen ingår även att införa särskilt förstärkta avdelningar (SFA) och minskade gruppstorlekar på vissa avdelningar för flickor med bibehållen bemanning. En öppen avdelning för flickor har fått förstärkt bemanning för att se om vården på en sådan avdelning med ökad bemanning kan möta upp vårdbehovet. Det framkommer att SFA avser att ge anpassad vård för individer med omfattande neuropsykiatriska funktionsnedsättningar i kombination med utåtagerande eller självskadande beteende. Enligt regeringen ställer de omfattande och sammansatta vårdbehoven hos barn och unga vid Sis särskilda ungdomshem även krav på och hälso- och sjukvården. Att så många barn och unga, i synnerhet flickor, har psykisk ohälsa och/eller mer än en psykiatrisk diagnos visar på behov av metoder och arbetssätt för att kunna upptäcka och sätta in åtgärder för flera samtidiga problembilder. Regeringen hänvisar i skrivelsen till Statskontorets rapport Sis vård av barn och unga enligt LVU – förutsättningar för en trygg och ändamålsenlig vård (2022:4) i vilken det bl.a. föreslås att regeringen bör initiera en översyn av hälso- och sjukvårdslagen (2017:30) för att säkerställa att placerade barn och unga får samma tillgång till regionernas hälso- och sjukvård som övriga invånare i regionen. Som framgår ovan konstaterar i rapporten att det förekommer brister i samverkan mellan Sis och och att de olika parternas ansvar och roller behöver förtydligas. Regeringen bedömer att resultatet av uppdraget till Statskontoret är avgörande för hur och vem som ska få uppdraget att analysera och utreda möjligheten till alternativa placeringsformer som är särskilt anpassade till flickors behov. Ett förslag är Myndigheten för vård- och omsorgsanalys som följer upp och analyserar hälso- och sjukvården och omsorgen ur ett patient- och brukarperspektiv. Regeringen anger att resultatet av Statskontorets analys, samt uppdraget att analysera och utreda möjligheten till alternativa placeringsformer som är särskilt anpassade till flickors behov, kommer att beredas i . m.fl. (M) begär i kommittémotion 2021/22:4733 yrkande 5 (i denna del) ett tillkännagivande om att se över systemet för placeringar vid Sis av de socialt mest utsatta barnen och unga. Av budgetskäl är placeringarna alltför korta. Regeringen bör analysera och överväga om det kan vara rimligt och möjligt att Sis ska kunna motsätta sig att placeringen avbryts. I kommittémotion 2021/22:4731 av Acko Ankarberg m.fl. (KD) begärs i yrkande 4 ett tillkännagivande om att möjliggöra längre placeringar om det är nödvändigt för att åstadkomma en hållbar förändring för barnet eller den unge. Om det krävs lagändringar bör detta initieras. I kommittémotion 2021/22:4705 av m.fl. (V) begärs i yrkande 10 ett tillkännagivande om att regeringen bör ge en lämplig myndighet i uppdrag att utreda möjligheten till fler alternativa placeringsformer, särskilt utifrån flickors behov. Det finns behov av särskilt anpassade placeringsformer för barn och unga med psykosociala problem samt behov av ett nära och utökat vuxenstöd. I kommittémotion 2021/22:4732 av m.fl. (L) begärs i yrkande 3 ett tillkännagivande om att Sis särskilda ungdomshem inte bör användas för att placera barn och unga som behöver skydd från hedersrelaterat våld. Den som utsatts för denna typ av brott behöver få ett bättre och mindre ingripande skydd. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder för att dessa placeringar ska upphöra. En särskild enhet inom m.fl. (M) begär i kommittémotion 2021/22:4733 yrkande 4 ett tillkännagivande om att inrätta en ny enhet inom som övertar ansvaret från Sis och för unga som begår grova brott. Sis och insatser räcker inte till för dessa ungdomar. Som också nämnts har i uppdrag att förbereda och samordna ett utvecklingsarbete i form av ett pilotprojekt i psykiatrin (S2019/00643). Sis har sedan i 2021 i uppdrag att delta i arbetet med uppdraget. I enlighet med regeringsuppdraget samarbetar Sis nu med tre regioner för att utveckla bättre anpassade insatser för ungdomar i social tvångsvård som har behov av psykiatrisk vård. Uppdraget ska redovisas . Regeringen har gett i uppdrag att förstärka tillsynen och analysen av Statens institutionsstyrelses ungdomshem där unga flickor vårdas (S2021/03345). Uppdraget ska redovisas . Som nämnts har utredningen och unga i samhällets vård (dir. 2021:84) i uppdrag att ta ett brett och samlat grepp om frågan om hur kvaliteten på bl.a. Sis särskilda ungdomshem kan säkerställas. Syftet med uppdraget är att säkerställa att barn och unga som placeras utanför det egna hemmet alltid ska garanteras trygghet, säkerhet och en i övrigt god vård. I uppdraget ingår bl.a. att se om det finns möjlighet för Sis att initiera en samordnad individuell plan (SIP) under placeringen av barn och unga som ofta har behov av samordnade insatser från socialtjänst och hälso- och sjukvård. I uppdraget ingår även att analysera behovet av att förtydliga när socialnämnden ska överväga om vården fortfarande behövs enligt bestämmelserna i 6 kap. 8 § första stycket socialtjänstlagen (2001:453), förkortad SoL, och 13 § första stycket LVU och vid behov lämna nödvändiga författningsförslag. I uppdraget ingår även att utreda hur samverkan mellan olika aktörer kan förbättras. Uppdraget ska redovisas . Vidare har en särskild utredare i uppdrag att göra en översyn av regleringen av frihetsberövande påföljder för lagöverträdare under och föreslå lämpliga förändringar (dir. 2021:99). I uppdraget ingår att särskilt överväga vilken myndighet som är bäst lämpad att ansvara för verkställigheten av den eller de frihetsberövande påföljder som föreslås användas. Uppdraget ska redovisas . Svar på skriftlig fråga I ett svar på frågan om unga flickors rätt till tryggt stöd vid hedersrelaterat förtryck (fr. 2021/22:1393) anger statsrådet följande: Regeringen har tagit många initiativ för att ge bättre förutsättningar att ge unga flickor som söker hjälp från hedersförtryck och våld stöd och hjälp. har bland annat utvecklat ett särskilt bedömningsstöd för att vid utredningar av barn inom upptäcka hedersvåld och bedöma risk för upprepat våld. publicerade myndigheten en fördjupad utbildning om hedersrelaterat våld och förtryck för , som vänder sig till personer som möter barn och unga i sitt arbete liksom till chefer och verksamhetsutvecklare. Inspektionen för vård- och omsorg stärker tillsynen av arbete med stöd och skydd till barn och unga samt arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck. har fått i uppdrag att utveckla myndighetens interna kompetens om bland annat hedersrelaterat våld och förtryck. Myndigheten ska utveckla kompetensen inom myndigheten om hedersrelaterat våld och förtryck samt det våldsförebyggande arbetet bland pojkar, unga män och ungas partnerrelationer inklusive kunskap om destruktiva maskulinitetsnormer, där förebyggande och återfallsförebyggande insatser är en central del. Med stöd av länsstyrelserna växer regionala resurscentra för hedersvåldsutsatta barn och vuxna fram på flera platser i landet. ansvarar för ett nationellt kompetensteam som utvecklats på uppdrag av regeringen, och har fått i uppdrag att samordna ett myndighetsgemensamt uppdrag om information och vägledning i arbetet mot hedersrelaterad brottslighet. Kommunerna kan också ta del av statsbidrag för att förbättra sina insatser för hedersvåldsutsatta barn och vuxna. Vidare har regeringen tillsatt en utredning för att säkerställa att barn och unga som placeras utanför det egna hemmet alltid ska garanteras trygghet, säkerhet och en i övrigt god vård. Avslutningsvis vill jag också nämna att regeringen, så som aviserades i budgetpropositionen , kommer att ge i uppdrag att ta fram stöd för tillämpningen av lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU) med fokus på bland annat hedersproblematik. har behandlat motionsyrkanden om det organisatoriska ansvaret för unga lagöverträdare. gjorde ett tillkännagivande till regeringen om en särskild enhet inom som ska ta över ansvaret för unga som begått grova brott (bet. 2018/19:JuU13, rskr. 2018/19:192). föreslog utskottet på nytt ett tillkännagivande om en enhet inom med ansvar för unga lagöverträdare (bet. 2019/20:JuU30). Utskottet anförde (s. 44): Enheten ska hantera barn och unga mellan som begått allvarliga våldsbrott eller andra grova brott. Den nya enheten hos ska bl.a. ansvara för vissa ungdomspåföljder, t.ex. ungdomsvård och ungdomstjänst. Unga som begått allvarliga brott blir därmed statens snarare än kommunernas ansvar. Hos Kriminalvården finns en bred erfarenhet av att hantera personer som begått brott. På så sätt kan grovt kriminella unga i högre grad bemötas med de rehabiliteringsåtgärder som används för kriminella generellt. Syftet är inte främst att straffa, utan att använda åtgärder som har bättre förutsättningar att lyckas än traditionell socialtjänst. Genom att Kriminalvården är en statlig myndighet kan det vidare förväntas att de åtgärder som sätts in kommer att vara desamma över hela landet. Det innebär också att i utsatta områden avlastas från en tids- och resurskrävande grupp och får bättre möjligheter att fokusera på barn och ungdomar som befinner sig i riskzonen för att hamna i kriminalitet eller i andra sociala problem. följde utskottets förslag (rskr. 2019/20:177). Även tillkännagav för regeringen att en särskild enhet inom med ansvar för unga lagöverträdare som begått allvarliga våldsbrott eller andra grova brott bör inrättas (bet. 2020/21:JuU28, rskr. 2020/21:396). Utskottet anförde att det är av stor vikt att arbetet med att inrätta en sådan enhet påbörjas , dock . Tillkännagivandena är inte slutbehandlade (skr. 2020/21:75 s. 80 och 2021/22:75 s. 87 och 127 f.). Senast utskottet behandlade liknande motionsyrkanden om det organisatoriska ansvaret för unga lagöverträdare var (bet. 2021/22:JuU27 s. 44 f). Utskottet anförde då följande: Som framgår ovan har tillkännagett för regeringen att det bör inrättas en särskild enhet inom med ansvar för unga lagöverträdare som begått allvarliga våldsbrott eller andra grova brott. Utskottet vidhåller denna uppfattning. Den nya enheten ska bl.a. ansvara för vissa ungdomspåföljder, t.ex. ungdomsvård och ungdomstjänst. Unga som begått allvarliga brott blir därmed statens i stället för kommunernas ansvar. Kriminalvården har en bred erfarenhet av att hantera personer som begått brott och kan erbjuda grovt kriminella unga samma rehabiliteringsåtgärder som används för kriminella generellt. Syftet är inte främst att straffa utan att använda åtgärder som har bättre förutsättningar att lyckas än traditionell socialtjänst. Det är positivt att regeringen nu har tillsatt en utredning som ska se över reglerna om frihetsberövande påföljder för lagöverträdare under . Utredningen ska dock inte vara klar förrän . Utskottet anser att arbetet med inrättandet av enheten bör kunna påbörjas . Vad utskottet nu anfört bör ge regeringen till känna. Mot beslutet reserverade sig ledamöterna från Socialdemokraterna, och anförde följande: har , , tillkännagett för regeringen att det bör inrättas en särskild enhet inom med ansvar för unga lagöverträdare som begått allvarliga våldsbrott eller andra grova brott. Tillkännagivandena är inte slutbehandlade. Mot den bakgrunden och eftersom det i den ovan nämnda utredningens (dir. 2021:99) uppdrag ingår att se över vilken myndighet som är bäst lämpad att ansvara för verkställigheten av frihetsberövande påföljder anser inte vi att det nu är nödvändigt att ta ytterligare initiativ i frågor om organisatoriskt ansvar för unga lagöverträdare. biföll reservationen (rskr. 2021/22:273). har beslutat att yttra sig över kommittémotion 2021/22:4733 (M) yrkande 4 som väckts med anledning av skrivelsen. I yttrandet anför justitieutskottet bl.a. följande: och Statens institutionsstyrelses insatser räcker inte till för de ungdomar som ställer sig helt utanför samhällets spelregler. Det gäller bl.a. de ungdomar som begår grova brott i gängmiljöer. Denna grupp bör bli statens snarare än kommunernas ansvar och bör i högre grad bemötas med de rehabiliteringsåtgärder som används för kriminella generellt. Syftet är inte främst att straffa utan att använda åtgärder som har bättre förutsättningar att lyckas än traditionell socialtjänst. har som framkommit också riktat tillkännagivanden till regeringen om att det ska inrättas en enhet inom som ska ta över ansvaret för unga som begått grova brott. Det är visserligen bra att regeringen nu tillsatt en utredning som bl.a. ska se över vilken myndighet som är bäst lämpad att ansvara för verkställigheten av frihetsberövande påföljder för omyndiga, men det är viktigt att detta arbete också leder fram till ett förslag som innebär att det inrättas en sådan enhet inom . Det finns därför anledning för att göra ett tillkännagivande till regeringen om detta. anser således att socialutskottet bör tillstyrka motion 2021/22:4733 (M) yrkande 4 om att det ska inrättas en ny enhet hos som övertar ansvaret från och för unga som begår grova brott. Av 6 kap. 8 § första stycket SoL framgår att om ett barn vårdas med stöd av SoL i ett annat hem än det egna, ska socialnämnden minst en gång var sjätte månad överväga om vården fortfarande behövs och hur vården bör inriktas och utformas. Motsvarande bestämmelse finns i 13 § första stycket LVU för unga som beretts vård med stöd av LVU. Bestämmelserna om nämndens skyldighet att överväga vården innebär en skyldighet att regelbundet hålla sig underrättad och bedöma om vården fortfarande behövs. Utskottet noterar att den nämnda utredningen och unga i samhällets vård (dir. 2021:84) har att analysera behovet av att förtydliga tidpunkten för när socialnämnden ska överväga om vården fortfarande behövs. Utskottet önskar inte föregripa det arbete som pågår. Motionerna 2021/22:4733 (M) yrkande 5 (i denna del) och 2021/22:4731 (KD) yrkande 4 om placeringstiden avstyrks därför. När det gäller alternativa placeringar har riktat ett tillkännagivande till regeringen om alternativa placeringsformer som är särskilt anpassade till flickors behov (bet. 2021/22:SoU6, rskr. 2021/22: 64). Bland annat angavs att regeringen bör ge en lämplig myndighet i uppdrag att utreda möjligheten till alternativa placeringsformer för flickor. Utskottet noterar och ser positivt på att regeringen nu bereder frågan. I sammanhanget vill utskottet understryka vikten av att regeringen noga följer införandet av de särskilt förstärkta avdelningarna (SFA) för flickor. SFA avser att ge anpassad vård för individer med omfattande neuropsykiatriska funktionsnedsättningar i kombination med utåtagerande eller självskadande beteende. Motion 2021/22:4705 (V) yrkande 10 får härigenom anses delvis tillgodosedd och avstyrks. När det gäller hedersproblematiken framkommer i regeringens svar på en fråga att flera myndigheter har i uppdrag att på olika sätt ge flickor som utsätts för hedersförtryck stöd och hjälp. Utskottet önskar inte föregripa det arbete som pågår. Med hänsyn härtill anser utskottet inte att det finns skäl för att ta något initiativ med anledning av motion 2021/22:4732 (L) yrkande 3. När det gäller det som efterfrågas om att det ska inrättas en ny enhet inom som ska överta ansvaret från och för unga som begår grova brott vill utskottet anföra följande. delar justitieutskottets bedömning att det är positivt att en utredning nu tillsatts som bl.a. ska se över vilken myndighet som är bäst lämpad att ansvara för verkställigheten av frihetsberövande påföljder för omyndiga. anser emellertid liksom justitieutskottet att det är viktigt att detta arbete också leder fram till ett förslag som innebär att det inrättas en sådan enhet inom . Det finns därför anledning för att med bifall till motion 2021/22:4733 (M) yrkande 4, göra ett tillkännagivande till regeringen om detta. Användning av särskilda befogenheter Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om en ny skrivelse till . avslår motionsyrkanden om avskiljningar i övrigt och Ivos tillsyn. Jämför reservation 11 (S), 12 (SD, KD), 13 (V, L, MP), 14 (C), 15 (SD, C) och 16 (V). I skrivelsen uppger regeringen att Sis bedriver ett omfattande arbete för att minska antalet avskiljningar. Detta har inneburit att antalet avskiljningar har minskat . För myndigheten totalt minskade antalet avskiljningar . Inom LVU är siffran för både flickor och pojkar. till myndighetens målgrupper och uppdrag är det enligt skrivelsen dock inte realistiskt att helt kunna förebygga situationer där det förekommer utåtagerande beteende som riskerar att leda till allvarliga skador. Sis egen bedömning är att om den särskilda befogenheten tas bort helt kommer det att få genomgripande konsekvenser för myndighetens möjlighet att verkställa sitt uppdrag och säkerställa en trygg och säker vårdmiljö, både för de barn och unga som placeras och för Sis medarbetare. Medarbetarna vid Sis ungdomshem skulle vara utlämnade till bestämmelser om allmänna grunder för ansvarsfrihet (nödvärnsrätten) när de hanterar våldsamma situationer som kan uppkomma inom tvångsvården. Regeringen uppger vidare i skrivelsen att om det inte skulle vara möjligt att avskilja barn och unga som uppträder våldsamt skulle det enligt Sis innebära ett ökat behov av att begära handräckning av polis. händer det att polis tillkallas då situationen inte kan hanteras och risken för eskalerat våld är för stor. finns ny lagstiftning som rör rättssäkerheten vid användning av de särskilda befogenheterna på plats (prop. 2017/18:169, bet. 2017/18:SoU30, rskr. 20217/18:307). Det innebär bl.a. att tiden för hur länge avskiljningen får pågå kortats och att fler särskilda befogenheter är möjliga att överklaga. Vidare infördes en möjlighet till ett uppföljande samtal efter vissa tvångsåtgärder, bl.a. vistelse i avskildhet. Övervägandena kring bestämmelsernas utformning byggde bl.a. på bestämmelserna i samt de rekommendationer som barnrättskommittén och mot tortyr gett . Enligt vad regeringen anför i skrivelsen handlar en stor del av antalet avskiljningar om bristande bemötande och kompetens. Regeringen har därför i Sis regleringsbrev gett myndigheten i uppdrag att redovisa hur man dokumenterar och följer upp inrapporterade incidenter för att säkerställa en trygg miljö för såväl barn och unga som personal. Sis ska särskilt redogöra för hur man säkerställer att fysiska skador som uppkommer med anledning av tvångsingripande registreras och följs upp. När det vidare gäller Ivos roll i tillsynen av Sis verksamhet uppger regeringen i skrivelsen att den har gett ett uppdrag till att förstärka tillsynen och analysen av Statens institutionsstyrelses särskilda ungdomshem där unga flickor vårdas (S2021/03345). Uppdraget ska redovisas .