bet · H901CU20 · 2022-05-20 00:00:00 — Det finns dock skäl att för framtiden förbättra reglerna ytterligare genom att utöka uppräkningen av de omständigheter som särskilt ska beaktas när kränkningsersättningens storlek bestäms. Sålunda bör, som föreslagit, den omständigheten att det har funnits ett hatbrottsmotiv läggas till i uppräkningen. Samma sak gäller, som föreslagit, den omständigheten att handlingen har riktat sig mot någon i hans eller hennes yrkesutövning. Regeringen bör därför återkomma med ett lagförslag av den innebörden. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Kränkningsersättning för yrkesgrupper med särskild beredskap, punkt 3 (M, KD) av (KD), (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3781 av m.fl. (M) yrkande 14 och 2021/22:4634 av m.fl. (M) samt 2021/22:2528 av m.fl. (SD) yrkande 40 och 2021/22:4628 av m.fl. (SD) yrkande 2. Det är viktigt att poliser och andra yrkesgrupper med särskild beredskap får en större rätt till kränkningsersättning än vad som är fallet , och vi har tidigare i betänkandet ställt oss bakom regeringens lagförslag som syftar till en sådan utvidgning. Det finns dock skäl att ändra denna reglering för framtiden för att säkerställa att det eftersträvade syftet verkligen uppnås. I likhet med flera remissinstanser ser vi nämligen en betydande risk för att den nya regleringen i praktiken inte kommer att leda till någon ökad rätt till kränkningsersättning för de aktuella yrkesgrupperna. Regeringen bör därför återkomma till med ett lagförslag där särbehandlingen av poliser och andra yrkesgrupper med särskild beredskap i stället görs till ett uttryckligt undantag i skadeståndslagen. Så skulle kunna ske genom att det anges i regleringen att det vid bedömningen av om en kränkning är allvarlig kan vägas in att den skadelidande till följd av sitt yrke hade en särskild beredskap att utsättas för brott, men bara om det finns särskilda skäl för att väga in denna aspekt. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Kränkningsersättning för yrkesgrupper med särskild beredskap, punkt 3 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2528 av m.fl. (SD) yrkande 40 och 2021/22:4628 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2021/22:3781 av m.fl. (M) yrkande 14 och 2021/22:4634 av m.fl. (M). Den nya regleringen om kränkningsersättning för yrkesgrupper med särskild beredskap innebär att bl.a. poliser, ordningsvakter och sjukvårdspersonal inom psykiatrin även i fortsättningen ska behöva tåla mer kränkande behandling än andra medborgare och därmed ha sämre förutsättningar att beviljas kränkningsersättning. Poliser är visserligen utbildade för och förberedda på situationer där de kan mötas med våld, men de är inte utbildade för att särskilt tåla kränkande behandling. Vi menar att ingen ska behöva utstå våld, hot eller kränkningar i yrkesutövningen. Alla kränkningar ska inberäknas, även verbala angrepp som inte direkt kan hänföras till den angripnes privata sfär. Respekten för poliser måste öka, bl.a. för att fler ska vilja söka sig till yrket. Rätten till kränkningsersättning för dessa yrkesgrupper ska därför likställas med övriga medborgares rätt till kränkningsersättning. Regeringen bör återkomma med ett lagförslag av den innebörden. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Särskild anhörigersättning, punkt 4 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4533 av m.fl. (L) yrkande 2. Jag har tidigare i betänkandet ställt mig bakom regeringens lagförslag om en ny form av ideell ersättning för efterlevande anhöriga, särskild anhörigersättning, som ska betalas ut vid sidan av den befintliga anhörigersättningen. Den nya regleringen är ett steg i rätt riktning, men och för anhöriga till våldsdödade (RAV) menar att den kommer att leda till för låg ersättning. Jag anser att ersättningen bör motsvara den ideella skada som det innebär att mista en nära anhörig. Regeringen behöver garantera att ersättningen står i överensstämmelse med det allmänna rättsmedvetandet för att den ska uppfattas som skälig och legitim. En för låg ersättning riskerar att uppfattas som stötande av den som tar emot den. Regeringen bör därför återkomma med ett lagförslag som säkerställer att den särskilda anhörigersättningen snabbt kommer de anhöriga till del och har en skälig nivå som står i rimlig proportion till det lidande som de anhöriga drabbats av. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Utmätning till förmån för brottsoffer, punkt 5 (M, SD, KD) av (KD), (M), (M), (SD), (M), (SD), (M) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4627 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2021/22:4628 av m.fl. (SD) yrkande 3. Genom den nya reglering som vi tidigare i betänkandet ställt oss bakom kommer viss ersättning enligt frihetsberövandelagen att kunna utmätas för fordringar som avser skadestånd på grund av brott. Detta är positivt men långt ifrån tillräckligt för att ge brottsoffer rimliga möjligheter att få ut sitt skadestånd från gärningspersonen. Därför meddelade , på utskottets förslag, ett tillkännagivande om att regeringen bör ta initiativ till en översyn av utmätningsförbudet när det gäller andra slags skadestånd än frihetsberövandeersättning. Vi anser att regeringen, efter genomförd översyn, ska återkomma till med lagförslag som innebär att alla slags skadestånd som en gärningsperson tillerkänts ska kunna utmätas av gärningspersonens brottsoffer. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Utbetalning av skadestånd till brottsoffer, punkt 6 (S) av (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: 2021/22:197 av (C), 2021/22:429 av (M), 2021/22:455 av m.fl. (V) yrkande 11, 2021/22:2561 av m.fl. (SD) yrkande 12, 2021/22:3579 av m.fl. (C) yrkande 38, 2021/22:3778 av m.fl. (M) yrkande 2, 2021/22:3974 av m.fl. (L) yrkande 83, 2021/22:4031 av m.fl. (M) yrkande 51, 2021/22:4187 av m.fl. (KD) yrkande 16, 2021/22:4533 av m.fl. (L) yrkande 1, 2021/22:4595 av och (båda C) yrkande 1, 2021/22:4627 av m.fl. (KD) yrkande 1 och 2021/22:4628 av m.fl. (SD) yrkande 1. Genom de lagförslag som ett enigt utskott tidigare i betänkandet ställt sig bakom kommer fler brottsoffer att få rätt till skadestånd och brottsskadeersättning, och dessa ersättningar blir högre än . Vidare får brottsoffer bättre möjligheter att utmäta gärningspersonens tillgångar genom utmätning av frihetsberövandeersättning samt ändrad företrädesordning vid löneutmätning. Som också framhålls av regeringen i propositionen är det, förutom ändamålsenligt utformade utmätningsregler m.m., av minst lika stor betydelse att ersättningssystemet i sin helhet fungerar tillfredsställande och dessutom uppfattas som begripligt. På uppdrag av regeringen lanserade en ersättningsguide i syfte att tillgodose brottsoffers behov av individualiserad information om möjligheterna till ersättning. Guiden är ett led i arbetet med att förbättra den information som ges till brottsoffer och öka deras möjligheter att få ersättning. Frågan om en ordning där staten betalar ut ersättning till brottsoffret efter att domen på skadestånd vunnit laga kraft har utretts i närtid. I det sammanhanget lyftes att en sådan ordning bl.a. skulle minska incitamenten för enskilda att teckna det överfallsskydd som ofta finns i svenska hemförsäkringar, vilket skulle kunna leda till att skyddet helt togs bort ur hemförsäkringarna. Detta skulle framför allt drabba de brottsoffer som inte får sin sak prövad i domstol. En sådan ordning skulle också medföra en betydande kostnadsökning för staten. Den dåvarande regeringen ansåg att en förändring av det angivna slaget måste föregås av noggranna överväganden, och det lämnades då inget förslag i saken. (Se prop. 2013/14:94 s. 20 f.) I den här aktuella propositionen anför regeringen att flera remissinstanser förespråkar en ordning där staten går in och förskotterar ersättningen till brottsoffret, i enlighet med vad även har framfört bör utredas i ett tillkännagivande . Regeringen förklarar att den frågan inte kan övervägas inom ramen för detta lagstiftningsärende men att regeringen avser att återkomma i frågan vid lämpligt tillfälle. Därmed anser vi att det saknas skäl för ett nytt tillkännagivande av det slag som begärs i motionerna. Motionsyrkandena bör därför avslås. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2021/22:198 Stärkt rätt till skadestånd för brottsoffer: 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i utsökningsbalken. 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i skadeståndslagen (1972:207). 3.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i brottsskadelagen (2014:322). 2021/22:4533 av m.fl. (L): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge brottsoffer stärkta möjligheter att få ersättning från dömda gärningspersoner och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att nivån på den nya ersättningsformen särskild anhörigersättning behöver uppfattas som skälig och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4595 av och (båda C): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge i uppdrag åt regeringen att återkomma med förslag på hur staten kan ta ett större ansvar för indrivningsprocessen när det gäller skadestånd till brottsoffer och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att även hatbrottsmotiv samt att brott riktas mot någon inom ramen för hans eller hennes yrkesutövning bör beaktas särskilt inom ramen för den skälighetsbedömning som ska göras vid fastställande av kränkningsersättningens storlek och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4627 av m.fl. (KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om automatisk utbetalning av skadestånd till brottsoffer och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att även skadestånd som tillkommer gäldenären med anledning av personskada, frihetsberövande, falskt åtal, ärekränkning eller annat sådant ska kunna utmätas och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4628 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta en statlig skadeståndsgaranti för brottsoffer och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att rätten till kränkningsersättning ska vara likvärdig för alla, oavsett yrkesgrupp, och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag som innebär att allt tilldömt skadestånd ska vara utmätningsbart i förhållande till brottsoffer och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4634 av m.fl. (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att särbehandlingen av poliser och andra yrkesgrupper med särskild beredskap i fråga om ersättning för kränkning bör göras till ett uttryckligt undantag i skadeståndslagen (1972:207), och detta tillkännager för regeringen. Motioner från allmänna motionstiden /22 2021/22:197 av (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa att skadestånd utbetalas till de drabbade, och detta tillkännager för regeringen. 2021/22:429 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över regelverket för brottsskadeersättning så att brottsofferperspektivet betonas och att utreda om den av domstol fastställda ersättningen kan betalas ut genom utan att brottsoffret själv måste agera, och detta tillkännager för regeringen. 2021/22:455 av m.fl. (V): 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda hur utbetalning av brottsskadeersättning kan bli enklare och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2528 av m.fl. (SD): 40.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om stärkt rätt till kränkningsersättning och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2561 av m.fl. (SD): 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en statlig skadeståndsgaranti och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3579 av m.fl. (C): 38.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om förändringar av systemet med kränkningsersättning och skadeståndsersättning och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3778 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om fördubblad kränkningsersättning och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skyndsamt tillsätta en utredning rörande effektivare hantering av ersättning till brottsoffer och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3781 av m.fl. (M): 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökade möjligheter för poliser att få skadestånd i form av kränkningsersättning och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3787 av m.fl. (M): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skadestånden för de som utsatts för ett sexualbrott bör höjas avsevärt och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3974 av m.fl. (L): 83.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om reformerade skadeståndsregler och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4031 av m.fl. (M): 51.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över regelverket för brottsskadeersättning och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4187 av m.fl. (KD): 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska tillsätta en utredning om automatisk utbetalning av skadestånd och tillkännager detta för regeringen. yttrande 2021/22:JuU6y debatterar civilutskottet CU20 Stärkt rätt till skadestånd för brottsoffer. Det är inte vilket betänkande som helst, för enligt vår justitieminister är detta den största satsningen på brottsoffers rätt till skadestånd . Det här är både historiskt och angeläget. Brott ska alltid förhindras genom proportionerliga straff och satsningar på exempelvis skolan. Utan brott inga brottsoffer. Men i de fall där brott inte kan förhindras måste samhället göra vad det kan för att minska skadeverkningarna av brott och hjälpa de brottsutsatta. Det här handlar till stor del om den upprättelse som behövs för den kränkning som en person har blivit utsatt för. Att stärka brottsoffers ställning och minska skadeverkningarna av brott är en prioriterad fråga för vår socialdemokratiska regering. Förslagen vi behandlar här handlar bland annat om att kraftigt höja nivåerna på kränkningsersättning genom att i lag tydliggöra och stärka upprättelsefunktionen och därigenom stärka brottsofferperspektivet vid bestämmandet av ersättningens storlek. Det rör sig om mer eller mindre fördubblade nivåer jämfört med . Dessa förändringar kommer inte minst att göra stor skillnad för personer som har blivit utsatta för våld i nära relation. Det beror på att en av omständigheterna som ska beaktas vid den nya skälighetsbedömningen är om handlingen är riktad mot någon som den skadeståndsskyldige har eller har haft en relation till. Förutom att höja ersättningsnivåerna kraftigt måste vi göra det lättare för brottsoffer att få ut sitt rättmätiga skadestånd. Det gör vi genom att utvidga möjligheterna att utmäta frihetsberövandeersättning till förmån för brottsoffer. Dessa pengar har tidigare inte kunnat utmätas men ska nu kunna utmätas till de brottsdrabbades förmån. Även då det otänkbara sker - då en pappa, syster eller son inte kommer hem igen - behöver det finnas en ersättning. Samhället kan aldrig ersätta någon som har förlorat en nära anhörig till följd av ett brott, men det vi gör med dagens betänkande är att införa en ny så kallad anhörigersättning. Ersättning kan i bästa fall ge dessa anhöriga en viss kompensation för den chock, förtvivlan och maktlöshet som många anhöriga kan känna när de har förlorat någon till följd av ett brott. En annan grupp som får förstärkta möjligheter till ersättning är poliser som exempelvis blir utsatta för hårda sparkar i tjänsten. Det är viktigt att poängtera att poliser inte ska behöva tåla vilka kränkningar som helst i sin tjänst. Regeringens förslag har välkomnats av . Dessa reformer kommer att träda i kraft . Det finns i detta betänkande ett tillkännagivande till regeringen. Det handlar om att regeringen bör tillsätta en utredning för att få till en effektivare utbetalning av ersättning till brottsoffer via staten. Det här är inte någonting nytt. Ett sådant här tillkännagivande finns, från , redan på bordet från justitieutskottets sida. Med anledning av det har vi tagit steg mot detta, bland annat genom att har lanserat en så kallad ersättningsguide för att tillgodose brottsoffers behov av individualiserad information om vilken möjlighet man har att få ersättning. skapar vi möjligheter att fördubbla kränkningsersättningen. Vi har också vidtagit åtgärder för att utmäta frihetsberövandeersättningen till brottsutsatta. Mer om utmätning kommer i nästa debatt som civilutskottet ska ha här . Visst skulle staten kunna betala ut ersättning till brottsoffret efter det att domen om skadestånd har vunnit laga kraft, men det är inte helt oproblematiskt. Det skulle till exempel minska incitamenten att teckna överfallsskydd i den egna hemförsäkringen. Det skulle också drabba brottsoffer som inte får sin sak prövad i domstol. Det skulle inte minst innebära en kostnadsökning för staten. Vår regering vill dock alltid göra det så smidigt som möjligt för brottsoffer att få ut sin ersättning. Detta är en fråga om ekonomisk upprättelse, och det finns som sagt ett tillkännagivande . Eftersom det redan finns ett tillkännagivande ser inte vi socialdemokrater i civilutskottet det som nödvändigt att rikta ytterligare ett tillkännagivande. Därför yrkar jag bifall till reservation 6. ska vi som sagt debattera betänkandet gällande stärkt rätt till skadestånd för brottsoffer. Jag börjar med att yrka bifall till reservation 2, som gäller kränkningsersättning för yrkesgrupper med särskild beredskap. I propositionen lämnas förslag för att stärka brottsoffrets rätt till skadestånd och möjlighet att få ut den ersättningen. Skadeståndet ger brottsoffret upprättelse för den kränkning som brottsoffret har blivit utsatt för genom brott. Bland annat föreslås en höjning av kränkningsersättningen - skadeståndet fördubblas i de flesta fall. Detta har vi moderater drivit på för , för vi står på brottsoffrens sida. får en person som har blivit utsatt för en våldtäkt . Detta kommer efter att vi har tagit beslut i det här ärendet i stället att bli mellan 200 000 och 250 000. Äntligen kommer regeringen med förslag gällande detta. Det är naturligtvis bra, även om det har tagit . Det införs också en ny form av ideell ersättning, så kallad anhörigersättning, som innebär att en person som orsakar någon annans död genom brott ska betala ersättning till en person som stod den avlidne särskilt nära. Det är en ersättning för olika känslor, såsom chock, förtvivlan och maktlöshet. Detta är naturligtvis bra. Ersättningen ska betalas utöver dagens anhörigersättning. En person som har varit frihetsberövad får ersättning från staten om personen inte blir dömd för brottet. Det kan bli mycket stora summor om personen till exempel varit häktad för våldtäkt eller en gängskjutning och har varit häktad . kan dessa pengar inte utmätas för fordringar som avser skadestånd på grund av brott. Detta innebär att en person som får frihetsberövandeersättning kan lämna häktet med på fickan. Inget kan göras åt detta, trots att personen har blivit dömd att betala skadestånd till exempelvis en kvinna som han har våldtagit tidigare, i ett annat ärende. Det här är djupt upprörande. Många brottslingar har en massa skulder till brottsoffer som de aldrig kommer att betala. Detta kommer att ändras med det här lagförslaget, vilket naturligtvis är väldigt bra och helt enkelt nödvändigt för att människor ska ha tilltro till rättssamhället. Fordringar som avser skadestånd på grund av brott ska få företräde framför oprioriterade fordringar vid löneutmätning. Stärkt rätt till skadestånd för brottsoffer är en fråga som vi moderater drivit . Vi har arbetat för en fördubbling av kränkningsersättningen i förhållande till dagens nivåer. Vi har även arbetat för bättre förutsättningar för utmätning av frihetsberövandeersättning för fordringar som avser skadestånd på grund av brott. Därför välkomnar vi de här förslagen. Detsamma gäller förslaget om särskild anhörigersättning, som jag nämnde tidigare. När det gäller kränkningsersättning för poliser och andra yrkesgrupper med särskild beredskap lämnas förslag som syftar till att fler ska få denna kränkningsersättning. Det är också en fråga som vi moderater har drivit på i förut. ställs alldeles för höga krav för att poliser och andra yrkesgrupper med särskild beredskap ska kunna få rätt till skadestånd i form av kränkningsersättning när de utsätts för brott. Det är djupt otillfredsställande. Att till exempel spotta en polis i ansiktet bör alltid leda till skadestånd. Detsamma bör gälla när poliser utsätts för våld som kan jämföras med misshandel av normalgraden. Regeringen vill införa en särskild bestämmelse i skadeståndslagen där det anges att om den som utsätts för brott i tjänsten får anses ha en särskild beredskap för angreppet ska det vid bedömningen av om kränkningen är allvarlig särskilt beaktas om angreppet riktar sig mot den angripnes privata sfär eller är fysiskt. Tyvärr innebär den föreslagna bestämmelsen inte någon större förbättring i förhållande till dagens regler. Detta har framförts från olika domstolar. Mot denna bakgrund har till exempel Hovrätten för svårt att se behovet av en lagändring. ifrågasätter om förslaget kommer att leda till att fler angrepp ger rätt till ersättning. skriver att den föreslagna lagändringen kanske inte kommer att få någon särskilt stor betydelse för att uppnå syftet att fler poliser och andra yrkesgrupper ska få ersättning. Risken är alltså stor att förslaget i praktiken inte kommer att leda till någon ökad möjlighet till kränkningsersättning för poliser och andra yrkesgrupper. Det är väldigt dåligt. Det är lika kränkande för en polis att få en spottloska i ansiktet som för vilken annan människa som helst. Det är faktiskt väldigt kränkande. Regeringen bör därför återkomma till med ett förslag där särbehandling av poliser och andra yrkesgrupper med särskild beredskap i stället görs till ett uttryckligt undantag i skadeståndslagen. vill jag lyfta upp frågan gällande effektivare utbetalning av skadestånd till brottsoffer. Det som gäller är att brottsoffret kan behöva göra flera ansökningar hos olika instanser för att få ut den ersättning som denne har rätt till enligt beslut i domstol. Det är mycket dåligt ur brottsofferperspektivet. Det är orimligt att brottsoffret måste lägga ned en massa tid och kraft för att få den tilldömda ersättningen som brottsoffret kanske fortfarande mår väldigt dåligt efter till exempel en våldtäkt som tar mycket att läka. Därför är det mycket bra att vi får igenom ett tillkännagivande om att regeringen ska tillsätta en utredning gällande effektivare utbetalning av ersättning till brottsoffer genom försorg. ska naturligtvis sedan kräva tillbaka pengarna från den dömde gärningsmannen. Detta har redan tidigare tillkännagivit, men regeringen har inte presenterat något förslag om detta. Det fanns inte heller med i direktiven till den utredning som ligger till grund för propositionen.