bet · H901TU8 · 2022-03-25 00:00:00 — pekade på att de problem som de regionala flygplatserna upplever inte får en tillräckligt ingående och allsidig belysning i den flygstrategi som regeringen presenterat och att det behövs en översyn av de regionala flygplatsernas möjligheter att långsiktigt bidra till tillväxten. I skrivelse 2021/22:75 har regeringen redovisat till att arbete med en översyn av de svenska icke-statliga flygplatserna påbörjades i enlighet med den nationella flygstrategin. Vidare anförs att arbetet tillfälligt gavs lägre prioritet på grund av behovet av akuta åtgärder till flygplatserna till följd av coronapandemin. Regeringen pekar även på att ett tillfälligt driftsstöd om inrättades till regionala flygplatser efter regeringens förslag (prop. 2019/20:187, bet. 2019/20:FiU62, rskr. 2019/20:366). Regeringen pekar vidare på att det med anledning av den pågående pandemin fanns behov av att komplettera det nationella nätet av beredskapsflygplatser med ytterligare ett antal temporära beredskapsflygplatser för att tillgodose behov av tillgänglighet för samhällsviktiga luftfartstransporter för hälso- och sjukvård, t.ex. ambulansflyg. Regeringen gav därför i uppdrag till att förhandla och ingå överenskommelser om temporära beredskapsflygplatser t.o.m. (I2020/03383 och I2020/03417). Regeringen återrapporterar i skrivelse 2020/21:75 att översynen fortsatt kommer att ligga till grund för att tydliggöra statens ansvar och roll som stödgivare till icke-statliga flygplatser med utgångspunkt i de transportpolitiska målen. Regeringen pekar på att översynen omfattar de stöd som staten bidrar med till icke-statliga flygplatser och den statligt upphandlade flygtrafiken. Regeringen redovisar slutligen att ärendet bereds vidare och att punkten inte är slutbehandlad. Utskottet vill framhålla de regionala flygplatsernas betydelse för att uppnå en god tillgänglighet i hela . När det gäller stöd till de regionala flygplatserna vill utskottet påminna om att kommissionen fastställde nya riktlinjer och att dessa gäller för offentliga investeringar samt för driftsstöd till bl.a. flygplatser. Utskottet vill också peka på att beslutar om medel inom anslaget 1:6 ersättning avseende icke statliga flygplatser som får användas för bl.a. utgifter för driftsunderskott vid kommunala och privata flygplatser som trafikeras av flyglinjer som upphandlas av staten. Utskottet påminner även om de särskilda medel som har beslutat tillföra i stöd till de regionala flygplatserna under pandemin 2020–2021. Vidare ser utskottet positivt på att med anledning av förslagen i en extra ändringsbudget så som beslutade om ett tillfälligt ökat driftsstöd om som ska kunna ges till kommuner för driften av de regionala flygplatserna runt om i landet samt ytterligare medel för stödlån till leverantörer av flygtrafikledning vid icke-statliga flygplatser. Utskottet ser även positivt på den översyn som pågår och vad regeringen aviserat i skrivelse 2020/21:75 om att översynen kommer att läggas till grund för att tydliggöra statens ansvar och roll som stödgivare till icke-statliga flygplatser med utgångspunkt i de transportpolitiska målen. Utskottet vill slutligen påminna om de översyner som regeringen har låtit genomföra i syfte att utöka antalet beredskapsflygplatser där en slutrapport presenterades som är föremål för remisshantering. Med anledning av vad som beskrivits ovan om vidtagna och pågående insatser finner utskottet inte anledning att ta något initiativ i frågan och avstyrker därmed motionerna 2021/22:179 (SD), 2021/22:505 (M), 2021/22:1055 (S), 2021/22:1473 (KD) yrkandena 1 och 2, 2021/22:1675 (M) yrkande 4, 2021/22:1704 (M), 2021/22:1836 (M), 2021/22:2378 (M) yrkande 9, 2021/22:2451 (SD) yrkande 20, 2021/22:2952 (SD) yrkande 18, 2021/22:2960 (M) yrkandena 1–3, 2021/22:3242 (C) yrkande 12, 2021/22:3394 (L) yrkandena 22 och 23, 2021/22:3425 (M) yrkande 8, 2021/22:3519 (C), 2021/22:3679 (C) yrkandena 13 och 28, 2021/22:3683 (C) yrkandena 5 och 10, 2021/22:3754 (M) yrkandena 6 och 16 samt 2021/22:3879 (KD) yrkande 72. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om upphandlad flygtrafik. Utskottet hänvisar bl.a. till gällande EU-bestämmelser och att har inlett en översyn av de gemensamma reglerna för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen. Utskottet konstaterar också att frågan om kommuners och regioners möjlighet att upphandla flyglinjer behandlades i en rapport från som är föremål för remissbehandling. Jämför reservation 9 (M, KD, L). I kommittémotion 2021/22:3754 av m.fl. (M) yrkande 21 efterfrågas en översyn av möjligheten att tillåta kommuner och regioner att upphandla flygtrafik. Motionärerna pekar på att svensk lag inte medger detta. m.fl. (KD) vill i kommittémotion 2021/22:3879 yrkande 73 att kommuner och regioner ges möjlighet att upphandla regional flygtrafik. Motionärerna pekar på att det i endast är som får upphandla flyglinjer, inte regioner eller kommuner. I kommittémotion 2021/22:3394 av m.fl. (L) yrkande 25 föreslås att möjligheten att tillåta kommuner och regioner att upphandla flygtrafik ses över. Motionärerna pekar på att även regioner och kommuner får upphandla och finansiera flygtrafik inom övriga EU, medan det i dessvärre bara är staten som får upphandla flygtrafik. I motion 2021/22:2168 av (M) föreslås att regioner ska få möjlighet att upphandla flygtrafik. Enligt motionären är det viktigt att se till att mindre flygplatser såsom får de förutsättningar som krävs för att bedriva sin verksamhet. I motion 2021/22:1191 av (C) framförs att regeringen ska arbeta för att säkerställa jobb och företagande i norra och västra genom att belägga flyglinjen –med trafikplikt. Enligt motionären faller ett tilldelande av trafikplikt på sträckan –väl inom ramverket för den styrande EU-förordningen (EG) nr 1008/2008 om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen. I motion 2021/22:3927 av och (båda C) framhålls behovet av att överväga krav på s.k. genomgående biljetter i upphandling av transportpolitiskt motiverad flygtrafik. Enligt motionärerna vore ett sätt att förbättra trafikkvaliteten, resenärernas reseupplevelse och linjernas passagerarunderlag att i förekommande fall ställa krav på genomgående biljetter. I motion 2021/22:2113 av (KD) i denna del föreslås att regeringen ger i uppdrag att införa trafikplikt vid . Motionären anser att det är angeläget att regeringen öppnar för trafikplikt vid så många flygplatser som möjligt. uppdrag att ingå avtal har i enlighet med förordningen (2010:185) med instruktion för i uppdrag att ingå och ansvara för statens avtal om transportpolitiskt motiverad interregional kollektivtrafik, inklusive flygtrafik, som inte upprätthålls av någon annan och där det saknas förutsättningar för kommersiell drift. ska verka för en grundläggande tillgänglighet, vilket kan beskrivas som ett basutbud för dagligt resande. ska inte besluta om allmän trafikplikt och avtala om trafik om det finns andra resmöjligheter som klarar en grundläggande tillgänglighet. Temporär allmän trafikplikt under pandemin Med anledning av pandemin beslutade regeringen om ett uppdrag till att införa temporär allmän trafikplikt och upphandla flygtrafik för att säkra en grundläggande tillgänglighet för samhällsviktigt flyg mellan och sju flygplatser i och mellan och . Uppdraget som har förlängts är avslutat . översyn av bl.a. villkoren för allmän trafikplikt har inlett en översyn av och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen inför en kommande revidering. I förordningen regleras bl.a. när och var EU-lufttrafikföretag fritt kan bedriva verksamhet i EU och de undantagssituationer där denna frihet kan begränsas, t.ex. när det gäller allmän trafikplikt. I översynen ingår bl.a. att se närmare på behovet av riktlinjer eller ändringar för att förtydliga kriterierna och villkoren för att införa allmän trafikplikt. I och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen finns regler som anger under vilka förutsättningar och på vilket sätt en medlemsstat kan köpa regelbunden flygtrafik. Av förordningen följer att medlemsstaten först måste införa allmän trafikplikt på flyglinjen och att allmän trafikplikt endast ska införas i den utsträckning som är nödvändig för att på flyglinjen säkerställa ett minimiutbud av regelbunden lufttrafik som uppfyller fastställda normer för kontinuitet, regelbundenhet, prissättning eller minimikapacitet. I förordningen fastställs även ramarna för när den planerade allmänna trafikplikten är att bedöma som nödvändig och adekvat. När det råder allmän trafikplikt på en flyglinje får lufttrafikföretag utöva regelbunden lufttrafik på linjen endast under förutsättning att lufttrafikföretaget uppfyller samtliga krav i den allmänna trafikplikten. Om inget lufttrafikföretag utövar lufttrafik på en flyglinje i enlighet med den allmänna trafikplikten kan medlemsstaten begränsa tillträdet till flyglinjen till ett lufttrafikföretag. Det är således beslutet om allmän trafikplikt som styr vad det är för trafik som ska eller kan åstadkommas, dvs. regelbunden flygtrafik kan inte upphandlas utan att beslut om allmän trafikplikt finns och regelbunden flygtrafik kan inte heller köpas i en omfattning som går utöver vad som föreskrivs i den allmänna trafikplikten. Avtalen med anledning av trafikplikten upphandlas i form av en tjänstekoncession och innebär att ersättningen för tjänsterna helt eller delvis utgörs av rätt att utnyttja tjänsten. Ett avtal om en tjänstekoncession innebär att företaget som utför tjänsten tar på sig driftsansvaret inklusive den ekonomiska risken för verksamheten. Företaget får rätten att ta betalt av dem som använder tjänsterna, vilket också kan kombineras med en ersättning från den upphandlande myndigheten. I EU:s lufttrafikförordning finns regler om att ersättningen inte får överstiga det belopp som krävs för att täcka nettokostnaden som uppkommer vid fullgörandet av varje allmän trafikplikt, med hänsyn till lufttrafikföretagets intäkter i samband därmed, samt till en rimlig vinst. Den nuvarande giltighetstiden för nuvarande flygavtal avser . Inför den nuvarande perioden genomförde en utredning för att belysa vilka brister det finns i tillgängligheten för berörda kommuner och för att ta ställning till om kan åtgärda dessa brister genom att besluta om allmän trafikplikt och vid behov avtala om flygtrafik eller vidta andra, mer ändamålsenliga, åtgärder som kan lösa tillgänglighetsproblematiken. Resultatet av utredningen finns presenterad i –2023 – Utredning inför beslut om allmän trafikplikt. Den genomförda upphandlingen har enligt ställt delvis nya krav på operatörernas ekonomi och trafikens kvalitet och ska tillsammans med en tydligare uppföljning av trafiken från sida bidra till en stabil flygtrafik för resenärerna. De ökade kraven har även gett en relativt stor ökning av kostnaden för avtalen. Den upphandlade trafiken omfattar fyra linjer med mellanlandningar och tre linjer med direkttrafik enligt följande: – ––/ – ––/ – ––/ – – –/. har även genomfört en ny utredning inför trafikavtal för flygtrafik . Utredningen redovisas i rapporten av flygtrafik – Utredning inför beslut om allmän trafikplikt som skickades ut på remiss och kommer att vara ute . Remissvaren ger tillsammans med utredningen grund till ett beslutsunderlag för beslut om nya allmänna trafikplikter. Efter beslut om allmän trafikplikt påbörjas upphandling av trafiken. Upphandlingen kommer att avbrytas i de fall någon operatör anmäler att de tänker flyga kommersiellt, dvs. utan ersättning, på någon linje enligt den allmänna trafikplikten. I utredningen föreslås fortsatt allmän trafikplikt för dagens linjer. Utredningen konstaterar dock att tillgänglighetsproblemen är av olika dignitet. En grupp flyglinjer ger så stora tillgänglighetsförbättringar att de inte kan uppnås på annat sätt än med flyg. Enligt utredningen gäller detta Vidare framgår att för linjen –finns i instruktion ett särskilt uppdrag att upprätthålla flygtrafik. Enligt utredning ger resterande flyglinjer inte fullt så stora tillgänglighetsförbättringar och det kan åtminstone teoretiskt vara möjligt att förbättra tillgängligheten med en förbättrad anslutningstrafik till flyg eller tåg. Utredningen föreslår också att allmän trafikplikt beslutas för linjen –. –har varit en mellanlandning på den avtalade linjen –. Motivet för en allmän trafikplikt är främst att flygtrafik ger tillgänglighetseffekter för och Malung-Sälens kommuner och är en bra lösning för hela norra . Även –hör dock till den grupp av linjer som inte ger fullt så stora tillgänglighetsförbättringar. I om upphandling av flygtrafik behandlas även kommuners önskemål om att upphandla eller medfinansiera flygtrafik. I rapporten påtalas att det i olika omgångar har kommit synpunkter och förslag från flygplatser och kommuner när det gäller att ha möjlighet att själva upphandla eller medverka i finansieringen av flygtrafiken. I rapporten konstateras att det är som i nationell förordning har fått uppgiften att upphandla regelbunden flygtrafik och att det så länge inget annat bestäms är och ingen annan än som kan upphandla regelbunden flygtrafik. I rapporten konstateras vidare att inte heller kan ta emot bidrag från kommuner eller regioner till upphandlingen av flygtrafik utan uttryckligt författningsstöd. tolkning av EU:s lufttrafikförordning är att det därtill inte är möjligt att upphandla mer än den trafik som beslutats i den allmänna trafikplikten för linjen. Däremot står det fritt för en upphandlad operatör att tillhandahålla ytterligare trafik om de ser kommersiella möjligheter till detta. När det gäller möjligheten för kommuner och regioner att upphandla flyglinjer besvarade infrastrukturministern en interpellation om detta (ip. 2019/20:203). Infrastrukturministern pekade i sitt svar på att flyget har en viktig roll i transportsystemet, främst när det gäller resor och transporter över långa avstånd. Ministern uttalade att flyget har en betydande klimat- och miljöpåverkan och att flygets utsläpp och klimatpåverkan behöver minska för att klimatmål ska uppnås. I sitt svar pekade infrastrukturministern också på att det pågår ett arbete med att se över statens ansvar och roll som stödgivare till de regionala icke-statliga flygplatserna och av flyglinjer med allmän trafikplikt. Ministern pekade även på att bl.a. regelverket för den flygtrafik som upphandlas av ingår i detta arbete. Utskottet har behandlat frågor om trafikplikt och upphandlad flygtrafik tidigare, senast i betänkande 2020/21:TU14. Utskottet avstyrkte motionsförslagen med hänvisning till att det bl.a. pågår en översyn av trafikplikten och att det som en del i detta ingår att se över regelverket för den flygtrafik som upphandlas av . beslutade i linje med utskottets förslag. Som framgår av bakgrunden ovan finns EU-bestämmelser som reglerar medlemsstaternas möjlighet att upphandla flygtrafik. Reglerna innebär att en medlemsstat först måste införa allmän trafikplikt på flyglinjen och att allmän trafikplikt endast ska införas i den utsträckning som är nödvändig för att på flyglinjen säkerställa ett minimiutbud av regelbunden lufttrafik som uppfyller fastställda normer för kontinuitet, regelbundenhet, prissättning eller minimikapacitet. Utskottet vill i sammanhanget peka på att har inlett en översyn av de gemensamma reglerna för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen inför en kommande revidering där det bl.a. ingår att se närmare på behovet av riktlinjer eller ändringar för att förtydliga kriterierna och villkoren för att införa allmän trafikplikt. I är den myndighet som har i uppdrag att ingå och ansvara för statens avtal om transportpolitiskt motiverad interregional kollektivtrafik inklusive flygtrafik som inte upprätthålls av någon annan och där det saknas förutsättningar för kommersiell drift. Om det finns andra resmöjligheter som klarar en grundläggande tillgänglighet ska inte besluta om allmän trafikplikt och avtala om trafik. När det gäller möjligheten för kommuner och regioner att upphandla flyglinjer kan utskottet konstatera att denna fråga behandlats i om upphandling av flygtrafik . I rapporten konstaterar att det är som i nationell förordning har fått uppgiften att upphandla regelbunden flygtrafik och att det så länge inget annat bestäms är och ingen annan som kan upphandla detta. Utskottet gör ingen annan tolkning än den som har gjort av EU:s lufttrafikförordning att det därtill inte är möjligt att upphandla mer än den trafik som beslutats i den allmänna trafikplikten för linjen. Giltighetstiden för nuvarande flygavtal avser . Utskottet vill peka på att i den utredning som har genomförts om trafikavtal för flygtrafik bl.a. föreslår att allmän trafikplikt beslutas för linjen –och att utredningen är föremål för remissbehandling. Sammantaget finner utskottet mot denna bakgrund inte anledning att ta något initiativ på området och avstyrker därmed motionerna 2021/22:1191 (C), 2021/22:2113 (KD) i denna del, 2021/22:2168 (M), 2021/22:3394 (L) yrkande 25, 2021/22:3754 (M) yrkande 21, 2021/22:3879 (KD) yrkande 73 och 2021/22:3927 (C). Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om att utöka antalet beredskapsflygplatser. Utskottet hänvisar till att har genomfört omfattande utredningsinsatser i frågan och att de förslag som har lämnats är föremål för remissbehandling. Utskottet framhåller också att beredskapsflygplatserna har en viktig funktion för att säkerställa beredskap för att samhällsviktiga lufttransporter ska kunna utföras oavsett tid och pekar på de återkommande och utökade insatser som har gjorts under pandemin för att säkerställa att det finns god tillgång till infrastruktur för samhällsviktiga transporter. Jämför reservation 10 (M, KD), 11 (SD) och 12 (C). I kommittémotion 2021/22:3754 av m.fl. (M) yrkande 5 påtalas att möjligheten att permanent göra ett större antal regionala flygplatser till beredskapsflygplatser bör utredas. Motionärerna delar bedömning att antalet beredskapsflygplatser behöver bli väsentligt större och analys att finansieringen av dessa behöver stärkas. m.fl. (SD) vill i kommittémotion 2021/22:2952 yrkande 16 att samtliga regionala flygplatser med beredskapsverksamhet utses till beredskapsflygplatser. Enligt motionärerna är det viktigt att de flygplatser som bedriver beredskapsverksamhet av olika slag, oavsett huvudman för själva flygplatsen, får status som beredskapsflygplatser och kompenseras för sina merkostnader för dessa tjänster av staten. Motionärerna anser vidare i yrkande 17 att regionala flygplatser ska få ersättning för all jourverksamhet. I kommittémotion 2021/22:3683 yrkande 4 av m.fl. (C) påtalas behovet av att säkerställa de regionala flygplatsernas funktionalitet och robusthet i fråga om samhällskritiska funktioner även när ordinarie flygtrafik ligger nere i händelse av kris. Motionärerna vill att det blir tydligt vilken typ av miniminivå som garanteras vid en kris och att regeringen tydliggör och tillgängliggör en plan för hur man från statligt håll avser att tillsammans med myndigheter och näringsliv säkerställa miniminivåer av transporter inom flyg även under en allvarlig störning. (M) anför i motion 2021/22:1994 att det bör övervägas att ge status som beredskapsflygplats. Enligt motionären bör detta ske utifrån flygplatsens centrala läge i landet och flygplatsens långa landningsbana som möjliggör alla typer av tunga transporter. I motion 2021/22:2960 av och (båda M) yrkande 4 framhålls behovet av att se över storleken på det ekonomiska stöd som flygplatser får som ersättning för beredskap för långsiktigt hållbar trygghet. Enligt motionärerna behöver storleken på stödet vara bättre anpassad till verklighetens driftskostnader. Motionärerna efter-frågar vidare i yrkande 5 en översyn av de regionala flygplatsernas roll ur ett beredskapsperspektiv. Enligt motionärerna är Trollhättan-Vänersborgs flygplats liksom många av de andra mindre flygplatserna också nödvändig ur ett beredskapsperspektiv. Motionärerna efterfrågar i yrkande 6 även en översikt av de regionala flygplatsernas roll ur ett totalförsvarsperspektiv. Enligt motionärerna har de regionala flygplatserna en stor uppgift för totalförsvar. I motion 2021/22:3017 av (SD) framhålls behovet av att verka för att utses till en beredskapsflygplats. Enligt motionären har flygplatsområdet och verksam-heten en stor utvecklingspotential. Per (SD) framför i motion 2021/22:3039 att bör ges status som beredskapsflygplats. Enligt motionären finns utöver flygplatsens geografiska placering och utformning även en lång rad andra argument som stärker användningen av som beredskapsflygplats. I motion 2021/22:703 av (C) yrkande 1 påtalas behovet av att skapa en nationell plan för . Enligt motionären finns risken att flygplatser som inte är lönsamma för ägaren läggs ned, även om de har en viktig roll för beredskapen i eller är viktiga för försvaret. Motionären framhåller vidare i yrkande 2 behovet av att se över ersättningssystemet för beredskapsflygplatser vid extraordinära händelser. Motionären menar att det är ett problem att staten inte har en fungerande ersättning eftersom kommuner kan välja att sälja flygplatsen när kostnaderna blir större än intäkterna. I motion 2021/22:1630 av (C) anförs att bör ges status som beredskapsflygplats. Utöver flygplatsens geografiska placering och utformning kan enligt motionären en lång rad andra argument tillföras som stärker dess användning som beredskapsflygplats. I motion 2021/22:2113 av (KD) i denna del föreslås att det framlagda förslaget om som beredskapsflygplats genomförs. Genom den geografiska lokaliseringen med närhet till såväl viktiga befolkningscentrum som landsbygd har enligt motionären en strategisk betydelse. infördes ett system med tio beredskapsflygplatser för att tillgodose tillgänglighet till grundläggande beredskap för samhällsviktiga tjänster. Systemet syftar till att säkerställa beredskap för att kunna öppna stängda flygplatser så att samhällsviktiga lufttransporter ska kunna utföras oavsett tid . har uppdraget att genom överenskommelser med flygplatshållare säkerställa att det finns ett nationellt nät av flygplatser. Det finns tio ordinarie beredskapsflygplatser i . Dessa är flygplatserna i , , , , , , , , och . I 2 § 15 förordningen (2010:185) med instruktion för anges att genom överenskommelser med flygplatshållare ska säkerställa att det finns ett nationellt nät av flygplatser som upprätthåller en grundläggande beredskap för att samhällsviktiga transporter ska kunna utföras. Regeringen gav i uppdrag till att göra en översyn av de svenska beredskapsflygplatserna. redovisade uppdraget i rapporten av de svenska beredskapsflygplatserna. I rapporten föreslogs utöver de tio ordinarie beredskapsflygplatserna att även flygplatserna , , , , , , , och ska bli beredskapsflygplatser. Regeringen gav därefter ett nytt uppdrag till att göra kompletterande analyser av beredskapsflygplatser med utgångspunkt från redovisning och erfarenheter från ordningen med temporära beredskapsflygplatser under pandemin samt hälso- och sjukvårdens och andra samhällsviktiga funktioners behov av tillgänglighet för samhällsviktiga flygtransporter i hela landet. I uppdraget ingick att redovisa kompletterande underlag och förslag om samhällsviktiga verksamheters behov av beredskapsflygplatser, vilka flygplatser som bör vara beredskapsflygplatser ur ett beredskaps- och samhällsekonomiskt perspektiv, kostnadsberäkningar för olika ambitionsnivåer av beredskap samt alternativ för statens ersättnings- och finansieringsmodell. Med anledning av uppdraget presenterade en första delrapport, Beredskapsflygplatser för att säkra samhällsviktiga flygtransporter, till . I denna delrapport lämnade förslag om att även komplettera listan över beredskapsflygplatser med flygplatserna , och . redovisade därefter en slutrapport, Beredskapsflygplatser för att säkra samhällsviktiga flygtransporter.