bet · H901NU15 · 2022-03-29 00:00:00 — gäller samma regelverk för utvinning av energitorv som för utvinning av odlingstorv. Beslut om tillstånd för torvtäkt fattas vid de miljöprövningsdelegationer som finns vid vissa länsstyrelser. I skrivelsen Torvutvinningens och torvanvändningens klimat- och miljöpåverkan har analyserat torvutvinningens och torvanvändningens klimat- och miljöpåverkan. Skrivelsen var en avrapportering av ett uppdrag från regeringen att analysera och redovisa den svenska torvutvinningens klimat- och miljöpåverkan, särskilt när det gäller miljökvalitetsmålen Begränsad klimatpåverkan och Myllrande våtmarker, samt föreslå hur torvutvinningens negativa inverkan på måluppfyllelsen kan minska. besvarade statsrådet en fråga från (SD) om huruvida regeringen avsåg att verka för att revidera sin klassificering av torv till en hållbar resurs samt särskilja våtmarker från redan dikade torvmarker i sin klassificering (fr. 2020/21:3059). Statsrådet konstaterade att utsläpp från dikade torvmarker beräknas stå för mer utsläpp av växthusgaser än personbilstrafik. Genom att återväta dikade torvmarker till naturligt fungerande våtmarker kan avgången av växthusgaser från dessa marker minska relativt snabbt. Återvätningen bidrar också till positiva effekter för biologisk mångfald, minskad övergödning och minskade risker för såväl översvämning som torka. Därför satsade regeringen i budgetpropositionen totalt på anläggning och restaurering av våtmarker . Statsrådet redovisade vidare ett antal skäl till grund för bedömningen att det generellt sett är mer fördelaktigt ur klimat- och miljösynpunkt att återväta dikade torvmarker och dikade våtmarker än att bryta ut torven ur dem. Efterbehandling av en torvtäkt kompenserar enligt statsrådet inte för den förhöjda avgång av växthusgaser i närtid som utbrytningen innebär, jämfört med om torvmarken återväts. Avslutningsvis konstaterade statsrådet att regeringen inte har några planer på att revidera några klassificeringar av vare sig torv eller våtmark. I anslutning till att behandlade regeringens proposition 2020/21:30 Totalförsvaret 2021–2025 konstaterade försvarsutskottet att frågor om ansvar och metoder för att uppnå försörjningstrygghet, såsom lagerhållning i statlig eller privat regi och tillverkningsberedskap, är angelägna och komplicerade och därför behöver analyseras och utredas närmare . Med hänvisning till regeringens mål om att en nödvändig försörjning ska upprätthållas och regeringens avsikt att tillsätta en utredning om en nationellt samordnad försörjningsberedskap avstyrkte utskottet samtliga motionsyrkanden på temat beredskapslagring och beredskap för inhemsk produktion (bet. 2020/21:FöU4). beslutade regeringen om direktiv till en särskild utredare (f.d. generaldirektör ) med uppdrag att analysera och föreslå en funktion med ansvar för nationell samordning av försörjningsberedskapen samt utreda principer och former för finansiering av samhällets försörjningsberedskap (dir. 2021:65). Förslagen ska syfta till att stärka förmåga att upprätthålla en nödvändig försörjning vid fredstida krissituationer, höjd beredskap och ytterst krig. I direktiven anges att en uppgift för funktionen kan vara att stödja med analys och planering av tvärsektoriella beroenden som påverkar försörjningsberedskapen som exempelvis tillgången på transporter, transportinfrastruktur och drivmedel. Uppdraget ska redovisas . har det samordnande ansvaret för den övergripande försörjningstryggheten inom energiområdet i händelse av bristsituationer, bl.a. inom drivmedelsförsörjningen. –2025 driver programmet Utveckling av drivmedelsberedskap, med syftet att ta ett samlat grepp om de arbeten som genomförs vid myndigheten när det gäller utvecklingen av drivmedelsberedskapen. Avsikten är att möta näringslivets och den offentliga sektorns efterfrågan på inriktningar och styrningar på detta område. Målet är att de aktiviteter som genomförs inom programmet ska leda till en förmåga att tillgodose krisberedskap och totalförsvar med relevanta drivmedel, att drivmedelsförbrukningen kan dämpas på ett kontrollerat sätt, och att prioritering av drivmedel för samhällsviktiga verksamheter kan göras. Därutöver ska det finnas en förmåga att möta både krisberedskapens och totalförsvarets behov i termer av beredskapslagrens utformning och dimensionering samt distribution av drivmedel under störda förhållanden. Enligt uppgift från ska beakta omställningen av drivmedelsprodukter till fossilfria alternativ beaktas i arbetet och att beredskapslagren ska utvecklas med beaktande denna omställning. Vidare framhåller myndigheten att () och kommissionen kommer att genomföra vissa omförhandlingar angående den framtida utformningen av beredskapslagringen. Bland de frågor som då kommer att beröras är vilka produkter som bör ingå i beredskapslagren. I årsredovisning slogs det fast att de planerade aktiviteterna inom ramen för programmet i hög grad har fördröjts till följd av hanteringen av coronapandemin. Vägledning om lätta fordons energianvändning och koldioxidutsläpp har i uppdrag att analysera möjligheten att förbättra vägledningen till konsumenter om lätta fordons energianvändning och koldioxidutsläpp vid försäljning och marknadsföring. I uppdraget ingår att ta fram ett förslag på en vägledning t.ex. i form av en märkning som väger in energianvändning och koldioxidutsläpp och som tar hänsyn till fordonets hela livscykel. Uppdraget ska redovisas . har i uppdrag att verka för att ska vara ett pilotområde som går före i omställningen till ett hållbart energisystem. Som en del i uppdraget har tagit fram en förstudie och 2018 presenterades Smart och förnybart energisystem på . följde Energipilot : Färdplan för att möjliggöra att blir pilot för ett hållbart energisystem. Färdplanen innehåller sju åtgärdsområden framtagna med hänsyn till lokala utmaningar. samordnar arbetet med att realisera färdplanen. Myndigheten ska också tillvarata lärdomar och resultat från omställningsarbetet samt planera fortsatt utveckling. I årsredovisning anges det att tre utlysningar genomfördes inom Energipilot . Inom dessa beviljades medel till nio projekt. Målgruppen för utlysningarna var små och medelstora företag, med inriktning på utvecklings- och demonstrationsprojekt för ett transporteffektivt samhälle och ett robust elsystem. har annars fokus inriktats på att finna lämpliga former för samverkan mellan , Region och . Utskottet har tidigare avstyrkt förslag om torv liknande de som är aktuella, (bet. 2020/21:NU21). Utskottet avstyrkte motionerna med hänvisning till att det inte ser svensk torv som ett hållbart förstahandsalternativ till importerade fossila bränslen. Förslaget i motion 2021/22:3688 (M) yrkande 16 om att kartlägga olika risker kopplade till det svenska energisystemet och att vidta nödvändiga säkerhetsåtgärder behandlades av utskottet (bet. 2020/21:NU21). Utskottet sa sig inte ha någon annan uppfattning än motionärerna när det gäller att elnätet och energisystemet är strategiskt viktig infrastruktur som behöver skyddas. I övrigt hänvisade utskottet till det då pågående arbetet med att ta fram en elektrifieringsstrategi som bl.a. vägleddes av ett ökat fokus på driftssäkerhet, elkvalitet, beredskapsfrågor, it-säkerhet och totalförsvarets behov under elektrifieringen. Ett liknande förslag som det i motionerna 2021/22:4199 (L) och 2021/22:3684 (C) om utsläpps- eller energideklarationer på personbilar vid nybilsförsäljning avstyrktes av utskottet med hänvisning till den ovan nämnda då tillsatta och alltjämt pågående utredningen som genomför i syfte att ta fram en vägledning om lätta fordons energianvändning och koldioxidutsläpp (bet. 2020/21:NU21). Utskottets ställningstagande redovisas under följande rubriker: – Främjande av torvutvinning – Utfasning av torv – Övrigt om torv – Energideklaration av lätta fordon – Vissa övriga frågor om energipolitik. spelar en mycket begränsad roll i det svenska energisystemet och utskottet ser inte svensk torv som ett hållbart förstahandsalternativ till importerade fossila bränslen. Användningen av fossila bränslen inom värmesektorn är begränsad, och torv är en marginell företeelse inom ramen för elcertifikatssystemet. lämpar sig inte heller särskilt väl för produktion av drivmedel. Med hänvisning till den syn på torven som utskottet har redovisat i det föregående är det inte heller berett att föreslå att ska rikta ett tillkännagivande till regeringen som syftar till att underlätta utvinningen av torv för energiändamål eller för att stimulera användningen av torv i exempelvis fjärr- och kraftvärmeproduktionen. Med det anförda avstyrker utskottet samtliga motionsyrkanden. Det förhållandevis begränsade intresset för att utvinna torv för energiändamål och den relativt strikta miljölagstiftning som omgärdar sådan utvinning gör att det enligt utskottets uppfattning inte är nödvändigt för att agera för att åstadkomma en utfasning av sådan utvinning i linje med vad som föreslås i de aktuella motionerna. Utskottet betraktar inte torv som ett bränsle som utan mycket grundliga överväganden bör betraktas som förnybart. Mot den bakgrunden är utskottet inte berett att tillstyrka förslaget i motion 2021/22:2390 (SD) yrkande 20 om att regeringen ska verka för att torv klassas som förnybar i EU. Således avstyrker utskottet motionsyrkandet. Energideklaration av lätta fordon I två motioner finns förslag om att det ska införas konsumentupplysning på personbilar som ger information om bilens energiförbrukning eller utsläpp av klimatskadliga gaser under hela dess livscykel. Utskottet ser i grunden positivt på att underlätta för konsumenter att göra smarta miljöval. Trots detta anser utskottet att de två förslagen bör avslås av . Skälet till detta är att redan har i uppdrag att analysera möjligheten att förbättra vägledningen till konsumenter om lätta fordons energianvändning och koldioxidutsläpp vid försäljning och marknadsföring. I uppdraget ingår bl.a. att ta fram ett förslag på en vägledning t.ex. i form av en märkning som väger in energianvändning och koldioxidutsläpp och som tar hänsyn till fordonets hela livscykel. Uppdraget ska redovisas och regeringens fortsatta hantering av de förslag som då presenteras bör avvaktas innan det finns skäl för att agera i frågan. Därmed avstyrks motionsyrkandena. Vissa övriga frågor om energipolitik När det gäller frågor om beredskapslagring av drivmedel som tas upp i två motioner – med särskilt fokus på lagring av biodrivmedel – hänvisar utskottet till den tidigare nämnda pågående utredningen som bl.a. har i uppgift att analysera försörjningsberedskapen i fråga om tillgången på drivmedel. Det uppdraget ska redovisas . Vidare bör programmet Utveckling av drivmedelsberedskap som drivs av –2025, nämnas i detta sammanhang. Utskottet förutsätter att frågor om alternativ till fossila bränslen berörs av både utredningen och inom ramen för program, inklusive sådana frågor som gäller behovet av att lagra biodrivmedel i beredskapssyfte. Motionsyrkandena bör med hänvisning till det anförda avslås av . Även motion 2021/22:1209 (C) om som pilotlän för att ställa om till ett förnybart samhälle bör avslås av . Utskottet kan konstatera att uppdrag fortlöper och att det bl.a. har lagts kraft på att finna lämpliga former för samverkan mellan de berörda myndigheterna. Utskottet utgår från att det pågående arbetet utvärderas löpande och att regeringen förtydligar mandat om den bedömer det vara nödvändigt för att satsningen ska bli framgångsrik. Gedigna utvärderingar bör också ligga till grund för överväganden kring behovet av att tillskjuta mer resurser till satsningen. Uppkommer det svårigheter när det exempelvis gäller att finna lämpliga former för samverkan mellan de berörda myndigheterna kan det också vara motiverat för regeringen att förtydliga sin styrning, exempelvis genom att precisera uppdraget eller ansvarsförhållandena. Utskottet förutsätter att regeringen delar detta synsätt och anser därför att ett tillkännagivande i linje med vad som efterfrågas i motionen kan undvaras. I motion 2021/22:3688 (M) yrkande 16 förordas ett tillkännagivande om att regeringen ska vidta åtgärder för att säkerställa elnät och energisystem när det gäller hot, förstörelse och it-attacker. Ett likalydande yrkande behandlades av utskottet även (bet. 2020/21:NU21). Då konstaterade utskottet att det inte hade någon annan uppfattning än motionärerna när det gäller att elnätet och energisystemet är strategiskt viktig infrastruktur som behöver skyddas. Därtill bör det nämnas att försörjningstrygghet är ett av de övergripande målen för den svenska energipolitiken och att en trygg elförsörjning är en av de tolv huvudrubrikerna i regeringens elektrifieringsstrategi. Som en del av huvudrubriken ingår bl.a. åtgärder som syftar till att stärka elsystemets/totalförsvarets förmåga att motstå angrepp såsom exempelvis it-attacker eller fysiska attacker. I elektrifieringsstrategin konstaterar regeringen att det pågår ett arbete med att öka förmågan att hantera kriser i hela hotskalan, både vid fredstida störningar och vid höjd beredskap, men att ytterligare åtgärder behöver vidtas. Det gäller exempelvis arbetet med risk- och sårbarhetsanalyser som behöver utvecklas både sett till det befintliga elsystemet och i perspektivet av den förändring som elektrifieringen utgör. Sammantaget gör utskottet bedömningen att det finns en medvetenhet hos regeringen om den typ av utmaningar som berörs i motionen och att det därför inte är motiverat för att ytterligare påtala detta genom ett tillkännagivande i linje med vad som efterfrågas i motionen. Därmed avstyrker utskottet samtliga motionsyrkanden. Mål om en fossilfri elproduktion, punkt 1 (M, SD, KD, L) av (M), (SD), (M), (SD), (KD), (L), (SD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2390 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2021/22:3688 av m.fl. (M) yrkande 3, 2021/22:4030 av m.fl. (M) yrkande 35, 2021/22:4195 av m.fl. (KD) yrkande 4, 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 63 och 2021/22:4220 av m.fl. (L) yrkande 21. är ett av energipolitiska mål att elproduktionen ska vara förnybar till 2040. Även om målet inte innebär ett strikt förbud mot livstidsförlängd eller ny kärnkraft bortom detta år, menar vi att det skickar olyckliga styrsignaler till marknaden och till myndigheterna om hur kärnkraftens framtid betraktas på politisk nivå. I praktiken har målet kommit att tolkas som ett förnybart elsystem, utan hänsyn till det viktiga tillägget om kärnkraften. Vi kan också konstatera att regeringen inte har gjort nödvändiga förtydliganden och att myndigheter har tolkat målets ursprungliga formulering fel. Det finns en överhängande risk att målet hämmar viktiga investeringar. Elförsörjningen kan rätt hanterad utgöra en svensk konkurrensfördel som för en hög industriell investeringsvilja och etableringar av nya företag. Det förutsätter dock att faktorer som har byggt den svenska energiförsörjning stark inte omotiverat omkullkastas. Vi anser att den svenska elproduktionen måste baseras på sådana kraftslag som tillsammans kan skänka stabilitet och effektivitet och som även bidrar till att göra energisystemet uthålligt ur klimatperspektiv. Vattenkraft, kärnkraft och biobränslebaserad kraftvärme måste även fortsättningsvis utgöra det nödvändiga fundament varpå mer väderberoende produktionsslag kan vila. Alla fossilfria kraftslag måste således få vara en viktig del av det svenska energisystemet för att det ska kunna leverera den stora mängd el som krävs för att stärka konkurrenskraft, ställa om samhället och nå klimatmålen. behöver således anta ett nytt mål om ett fossilfritt elsystem 2040. Ett reviderat mål gör också att den redan nu nästan helt fossilfria elproduktionen inte ställs mot den förnybara produktionen. Bara för att ett kraftslag är förnybart är det inte en garanti för att det inte orsakar utsläpp av t.ex. växthusgaser. Tvärtom kan utsläppen från vissa förnybara energikällor vara högre än från t.ex. kärnkraft. Det är således olyckligt med en energipolitisk målsättning som pressar undan klimatfrämjande kärnkraftsel till förmån för förnybar, ofta variabel, elproduktion. Kärnkraften bidrar med trygghet i systemet genom en hög kapacitetsfaktor och kvalitetsbringande systemtjänster som många av de väderberoende kraftslagen svårligen kan tillhandahålla. Ett kärnkraftsinkluderande system är också av allt att döma mer kostnadsoptimalt än ett förnybart. Ur klimatperspektiv måste det centrala vara att minimera utsläppen av växthusgaser, och här talar livscykelanalyser för att kärnkraften har lägre utsläpp än många av de förnybara alternativen. I praktiken har varit mycket nära en helt fossilfri elproduktion . När de fossila bränslena nu ska fasas ut och i stor utsträckning – direkt eller indirekt – ersättas med el menar vi att det är viktigt att slå fast fossilfriheten som ett tydligt mål för energipolitiken som inte kan misstolkas och som har beslutats av . Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Ett helt förnybart energisystem, punkt 2 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkande 75. Energisektorn står för en betydande del av utsläppen internationellt, även om den svenska kraftproduktionen har låga utsläpp. Energisystemet innefattar dock inte bara elproduktion, utan all energianvändning. Där finns fortfarande stora mängder fossil energi kvar. På det nationella planet står vi bakom den energiöverenskommelse som slöts mellan fem av partier 2016. Även om några partier har hoppat av , anser vi att överenskommelsen utgör ett bra fundament för den svenska energipolitiken och även fortsättningsvis bör kunna fungera som en bra grund för blocköverskridande samtal om dess utveckling. Vi står också bakom skrivningarna att den som vill livstidsförlänga befintlig kärnkraft, eller bygga ny, utan stöd, är fri att göra det. Vi välkomnar andra partier till förhandlingsbordet för att bygga vidare på den långsiktiga energipolitik som både näringslivet och hushållen behöver. För vår del är den förnybara energin en grundbult i den framtida energipolitiken. Förnybar elproduktion i form av vatten-, sol- och vindkraft i kombination med biodrivmedel, fasta biobränslen och andra förnybara energibärare som exempelvis biogas och grön vätgas måste vara kärnan i den energipolitik som ska ta bortom fossilbränslesamhället. Inte minst inom transportsektorn behöver det nu tas krafttag. Den senaste tidens utveckling med ryskt anfallskrig har visat hur viktigt det är att vara oberoende av fossila bränslen vars världsmarknadspris kraftigt påverkats och vikten av att skapa ett oberoende i hela från rysk energi. har goda förutsättningar att agera föregångare på detta område. Tillgången till stora mängder vind-, vatten- och biokraft som förser landet med el, energi och bränslen med låg klimatpåverkan är god. Bioenergin är den största energikällan och potentialen att utöka både produktionen och användningen är hög, i både stor och liten skala. Vi har tidigare föreslagit sänkt skatt på förnybara drivmedel och kraftfulla stöd för att snabbt skala upp produktionen av sådana drivmedel. För att ytterligare understryka den riktning energipolitiken måste ha förordar vi att det sätts upp ett mål om att ska ha ett helt förnybart energisystem 2040 och en energipolitik som speglar mycket mer än bara elproduktion och som förenar målen om ökad konkurrenskraft, ekologisk hållbarhet och leveranssäkerhet. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Mål om att ska bli självförsörjande på biobränslen, punkt 3 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 42. Jag anser att utvinning och användning av fossila energiresurser ska förbjudas. Fossila bränslen kan ersättas med förnybar el eller biobränslen. Biobränsleanvändningens andel av den totala energianvändningen ökar i . Användningen är störst inom industrin och fjärrvärmeproduktionen, och inom transportsektorn ökar användningen av biodrivmedel. En ökad efterfrågan på biobränslen har dock lett till ökad import av sådana bränslen, som inte alltid kan möta högt ställda miljökrav eller hänsyn till andra hållbarhetsmål. Det är då centralt att produktionen lever upp till svenska miljömål, EU-direktiv på området samt sådana internationella mål och avtal som exempelvis de globala hållbarhetsmålen och FN:s konvention för biologisk mångfald. Råvaran måste därför alltid bestå av restprodukter eller komma från hållbart lantbruk, och bränslet får aldrig ha sitt ursprung i skyddsvärda skogar. Biobränsleproduktion får inte heller tränga ut livsmedelsproduktion. Utöver att importerade biobränslen kan ha ett tvivelaktigt ursprung ur hållbarhetsperspektiv bör det framhållas att har goda möjligheter att producera hållbara biobränslen t.ex. från biomassa från jordbruket i form av energigrödor, skörderester eller gödsel. Därför anser jag att det bör sättas upp ett mål om att ska vara självförsörjande på hållbart producerade biobränslen . Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Mål för energieffektivisering, punkt 4 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2390 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkande 81. Vår grundinställning är att en effektiv energianvändning ska vara en självklar inriktning för energipolitiken. Energieffektivisering har en betydande potential inom transportsektorn, industrin och den offentliga sektorn. Insatser för en effektivare energianvändning är ofta samhällsekonomiskt lönsamma, eftersom många åtgärder kan genomföras till ett lägre pris än vad ny elproduktion skulle kosta. Dessutom är miljöeffekten större när utsläppen minskar som en följd av ett lägre energibehov än om minskningen nås genom en renare framställning. Ur ett resurs- och konkurrensperspektiv är det en självklarhet att använda resurserna på ett så effektivt sätt som möjligt. Att ligga i framkant innebär dessutom ofta en tydlig konkurrensfördel. För basindustrin i , som till övervägande del är energiintensiv, har just energieffektivisering potential att generera betydande kostnadsbesparingar. Genom att använda mindre energi per producerad enhet stärks industrins konkurrenskraft. För den offentliga sektorn är det också viktigt att sträva efter en energieffektiv verksamhet genom upphandling av ny och innovativ, energieffektiv teknik inom alla led, från produktion till slutanvändning. I stället för dagens mål för energieffektivisering som innebär att energianvändningen ska vara effektivare 2030 än 2005 uttryckt i termer av tillförd energi i relation till bruttonationalprodukten (BNP) vill vi ha ett mål om att energianvändningen 2030 ska vara effektivare än 2005, uttryckt i termer av använd energi i relation till BNP. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Mål för energieffektivisering, punkt 4 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkande 81 och 2021/22:2390 av m.fl. (SD) yrkande 3. Hotet mot klimatet har globala dimensioner och många lösningar måste därför sökas i internationella sammanhang. EU:s gröna giv som presenterades 2020 har potential att bidra till en omställning mot ett mer klimatsmart och resurs- och energieffektivt EU där utsläppen är frikopplade från den ekonomiska tillväxten.