bet · H901KU20 · 2022-06-07 00:00:00 — Den första processen (process 1) avser åtgärder som på olika sätt rör kapacitetsproblem i det svenska elnätet, bl.a. i . Det var dessa som statsrådet tog upp på pressträffen . Inom ramen för denna process beslutade regeringen om utredningsuppdrag, lagrådsremisser och propositioner, vilka redogörs för i svarspromemoriorna. Vidare upphandlade lokalnätsägaren förnybar energi från Exergi för att säkra den regionala effekten i . Den andra processen (process 2) avser åtgärder som , i egenskap av elberedskapsmyndighet, har vidtagit i ett förvaltningsärende för att säkerställa s.k. ö-drift i . Svenska kraftnäts beslut i ärendet avsåg tekniska anpassningar av vissa av Exergis produktionsanläggningar. Inom ramen för denna process begärde ett utökat beställningsbemyndigande från regeringen. Elberedskap (process 2) Av svaren framgår att hade pekat på behovet av ö-drift i , bl.a. risk- och sårbarhetsanalys. Utan ö-drift saknas möjlighet att upprätthålla elförsörjningen vid en nationell eller regional kraftsystemkollaps i närområdet. Att Exergi planerade att lägga ned delar av sin produktion i kunde potentiellt få negativa konsekvenser för möjligheterna till ö-drift. fick Infrastrukturdepartementet kännedom om att förde en diskussion med Exergi om elberedskapsåtgärder. Myndigheten bedömde att det fanns behov av ett utökat beställningsbemyndigande för anslaget 1 :8 Elberedskap inom utgiftsområde 21 Energi. kom in med en begäran om att öka beställningsbemyndigandet med . Enligt myndigheten kunde konsekvensen av att inte öka beställningsbemyndigandet bli en bristande förmåga att upprätthålla elförsörjningen i vid en nationell eller regional kraftsystemkollaps eller vid krigsförhållanden. Med anledning av begäran hämtade regeringen in kompletterande information från . Under beredningen framkom att det inte fanns anledning att göra en annan bedömning av beställningsbemyndigandets storlek än vad gjort. Kommunikationen mellan departementet och har bifogats svaren. Regeringen föreslog i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2019/20:99) ett höjt beställningsbemyndigande för det aktuella anslaget med . Förslaget innebar att kan ingå ekonomiska åtaganden inom anslagets ändamål om för perioden . beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 2019/20:FiU21, rskr. 2019/20:340). Med anledning av beslut fattade regeringen beslut om ändring av Svenska kraftnäts regleringsbrev för . fattade ett beslut benämnt Ödrift , som innebär en möjlighet till ersättning för elberedskapsåtgärder i ett antal anläggningar för att säkerställa förmågan till ö-drift i elförsörjningen i . Kapacitetsbrist (process 1) När det gäller effektsituationen framgår det av svaren att samtal fördes mellan Exergi och Ellevio i syfte att nå ett s.k. produktionsgarantiavtal om tillförsel av eleffekt efter utgången av 2019. övervägde Exergi att lägga ner delar av sin elproduktion i . Som Infrastrukturdepartementet uppfattade situationen komplicerades förhandlingarna av att det krävdes omfattande investeringar för att kompensera för bortfallet av elproduktionen från Exergis anläggningar. Något avtal slöts inte eller . Vidare anförs att Infrastrukturdepartementet förde samtal med Energiföretagen och elnätsägare i syfte att ta fram ett förslag om särskilt investeringsutrymme för investeringar i elnät. Berörda elnätsägare förklarade i samband med detta att de också avsåg att vidta åtgärder för att förbättra effektsituationen i och . Bolagens åtgärder presenterades för Infrastrukturdepartementet vid ett möte . I svaren anförs vidare att det är ett naturligt led i Infrastrukturdepartementets arbete att ha löpande kontakter med aktörer på energiområdet. Företrädare för Infrastrukturdepartementet och (Eon) hade möten november–. Av en presentation från dessa möten framgår att Eon redogjorde för sin syn på elnätsregleringen i fråga om både de outnyttjade intäkterna –2015 och framtidens reglering. som tagits fram av Eon behandlar övergångsbestämmelser om elnätsregleringen och beslut om s.k. överrullning av belopp från den första till den tredje tillsynsperioden. Det anförs också att företrädare för Infrastrukturdepartementet och Exergi hade möten . Vid mötena avhandlades frågor om fjärrvärme, kraftvärme och effektsituationen i samt hur denna kan hanteras. I svaren redogörs även för olika beslut om uppdrag till , och länsstyrelser som har syftat till att hantera kapacitetsbristen i bl.a. . I svaren anförs att det kan noteras att i sin rapport drar slutsatsen att upprustningen av produktionsanläggningarna delvis kom att finansieras av elberedskapsmedel. Myndigheten konstaterar vidare att åtgärderna som vidtogs inom ramen för det gemensamma initiativet var nödvändiga och att det utifrån situationen inte fanns några andra alternativ att tillgå. Vissa möten och kontakter Av svaren framgår att Ellevio kom in till Infrastrukturdepartementet med en promemoria som bl.a. berörde ansvaret för att säkerställa lokal eleffekt. Promemorian finns som bilaga till svarspromemorian . Promemorian har inte varit föremål för några beredningsåtgärder. I svaren anförs vidare att det inom ramen för den dialog som fördes om ett gemensamt initiativ för ökade investeringar i elnäten (process 1) hölls ett telefonmöte mellan företrädare för Ellevio och tjänstemän från Infrastrukturdepartementet. Mötet avsåg den del av initiativet som innebar att de lokala elnätsägarna i och skulle göra insatser för att säkra den lokala och regionala effekten i respektive region. För Infrastrukturdepartementets del var ett viktigt syfte med mötet att få information om huruvida de planerade åtgärderna avsåg förnybara bränslen. Under mötet presenterade Ellevio de lösningar som bolaget arbetade med för att avhjälpa kapacitetsbristen i . Bland annat såg Ellevio framför sig att de skulle upphandla produktionskapacitet i från Exergi om . I en tjänsteanteckning från mötet anges bl.a. att en del av lösningen skulle vara att medfinansierar lösningen. skulle primärt använda gasturbinerna som en elberedskapsåtgärd. I svarspromemoriorna anges bl.a. att Svenska kraftnäts beslut om elberedskapsåtgärder delvis berör de anläggningar som omfattas av avtalet mellan och Exergi. Utifrån vad Ellevio presenterade vid mötet framstod det som att bolagen i detta sammanhang gjorde en affärsmässig bedömning grundad på samtliga omständigheter som kunde komma att påverka kostnads- och intäktsbilden. Vid pressträffen redogjorde statsrådet för två delar av ett gemensamt initiativ med energibranschen och två utredningsuppdrag (process 1). Den första delen handlade om att säkra den regionala effekten i . Statsrådet konstaterade vid pressträffen att det är elnätsägarna – från stamnätsägare till lokalnätsägare – som har det grundläggande ansvaret för att se till att det finns tillräckligt med kapacitet i näten. Den andra delen handlade om ökade investeringar i elnätet. Statsrådet anförde att regeringen hade nått en samsyn med branschen om ökade investeringar . Vid pressträffen tog statsrådet upp att regeringen planerade att lägga fram ett förslag till och redogjorde i stora drag för det framtida förslaget. Vidare framgår att statsrådet inte nämnde något om renovering av kraftvärmeverket i Värtan vid pressträffen. Infrastrukturdepartementet har ingen kännedom om att någon av de övriga som deltog vid pressträffen tog upp renovering av kraftvärmeverket i Värtan. I svaren anförs att Svenska kraftverk med stöd av elberedskapslagen (1997:288) fattar självständiga beslut om åtgärder inom ramen för elberedskapsanslagets ram. Det är således en fråga för att säkerställa att verkets beslutsunderlag inför sådana beslut är tillräckligt. I sammanhanget noteras i svaren att i sin revisionsberättelse om skriver att i alla väsentliga avseenden har använt anslag och inkomster i enlighet med det ändamål som har beslutat om och i överensstämmelse med tillämpliga föreskrifter. När det gäller Svenska kraftnäts redovisning mot bemyndiganderamen av de åtaganden som har gjorts med stöd av beställningsbemyndigandet för anslaget 1:8 Elberedskap inom utgiftsområde 21 Energi hänvisas i svaren till Svenska kraftnäts årsredovisning . ska enligt förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag lämna årsredovisningen . Granskningen ger inte anledning till något uttalande av utskottet. 4 Vissa frågor om statsråds tjänsteutövning 4.1 Utbildningsministerns hantering av Pisa-undersökning I en anmälan till utskottet (dnr 2063-2019/20), bilaga A4.1.1, begärs en granskning av utbildningsminister hantering av och kommunikation om 2018 års Pisaundersökning. Programme for International Student () är, anförs det i anmälan, världens största elevstudie och drivs av och utveckling (). 15-åriga elever från 79 länder (2018) gör prov i matematik, naturvetenskap och läsförståelse . placerade sig bland de sex bästa länderna 2003 men sjönk successivt i alla ämnen och hamnade 2012 på plats 38. bröts den nedåtgående trenden, och 2018 låg på plats 11. I anmälan uppmärksammas att utbildningsminister på publicerat en debattartikel efter att släppts, där hon uttalat ”Detta är en glädjens dag. Resultatet av Pisaundersökningen visar att svensk skola står stark och är på väg tillbaka till kunskapsresultat i toppklass. Uppgången beror på kloka kunskapsreformer, stora satsningar på skolan och hårt arbete från elever, lärare och rektorer.” (Ojämlikhet i kräver politiskt mod för att agera, , även publicerad på regeringens webbplats, bilaga A4.1.2.) elever skulle dock ha fått lägre poäng ifall provet utförts i enlighet med , anförs det i anmälan med hänvisning till artikeln PISA-framgång bygger på falska siffror, som publicerades i . Med hänvisning till att har konstaterat att den självklara utgångspunkten ska vara att ett statsråds uttalanden är korrekta, begärs det att granskar utbildningsminister hantering av och kommunikation om 2018 års Pisa-undersökning. Till grund för granskningen har legat bl.a. promemorior som upprättats inom , bilaga A4.1.3–6, och handlingar som utskottet begärt in från departementet, bilaga A4.1.7. Utskottet höll en utfrågning med utbildningsminister , bilaga B6. är en internationell studie som undersöker 15-åringars kunskaper inom läsförståelse, matematik och naturvetenskap. I studien deltar både och icke-OECD-länder. står för Programme for International Student . Huvudrapporten och resultatet från publicerades . I 2018 – 15-åringars kunskaper i läsförståelse, matematik och naturvetenskap, finns en presentation av och av resultaten av 2018. I rapportens sammanfattning anförs att ”den resultatuppgång som 2015 visade på bekräftas i denna Pisaundersökning. De svenska resultaten i läsförståelse, matematik och naturvetenskap är nu tillbaka på samma nivåer som 2006, innan nedgången började. Dessutom presterar svenska 15åringar nu resultat på en nivå som är högre än OECDgenomsnittet inom samtliga tre ämnesområden. I 2015 var det bara i läsförståelse som svenska 15åringar låg över genomsnittet. De svenska resultaten har ökat för samtliga tre ämnesområden jämfört med 2012 då uppnådde sina sämsta resultat. Men jämfört med 2015 är den uppmätta ökningen inte tillräckligt stor för att den ska vara statistiskt säkerställd.” I sammanfattningen, under rubriken resultaten, uppges följande (s. 8): bygger på en urvalsundersökning vilket innebär att det alltid finns en viss osäkerhet i skattningar av såväl kunskapsresultat som attitydfrågor och andra svar från rektorer och elever. En mindre uppgång i resultaten behöver alltså exempelvis inte vara statistiskt säkerställd. Förutom denna osäkerhet finns det ytterligare aspekter som man bör beakta när man tolkar resultaten. En sådan gäller svenska elevers provmotivation, dvs hur motiverade de kände sig att göra sitt bästa på Pisaprovet. I 2015 hade elevers provmotivation ökat väsentligt jämfört med , vilket kan ha påverkat den observerade resultatförbättringen som syntes i till viss del. När det gäller 2018 ser vi snarare att elevernas provmotivation har minskat något jämfört med . Detta innebär att resultaten i sannolikt inte är överskattade jämfört med utifrån hur mycket eleverna ansträngt sig. Något som däremot kan ha påverkat jämförbarheten i mot tidigare Pisastudier är att bortfallet på elevnivå har ökat från jämfört med . Om bortfallet håller sig på samma nivå mellan olika undersökningar är detta inte något stort problem när det gäller jämförelser , men om bortfallet ökar kan det inte uteslutas att detta kan ha haft en viss påverkan på resultatens jämförbarhet. Det är dock inte troligt att ökningen i bortfallet har haft någon avgörande påverkan på resultatutvecklingen. De observerade resultatförbättringar vi ser speglar med stor sannolikhet en förbättring i svenska elevers underliggande kunskaper. I avsnittet Bortfall i det inledande kapitlet anförs (s. 12): Alla skolor och elever som ingick i Pisaurvalet deltog inte i undersökningen. För del var bortfallet av skolor , vilket är samma som i förra Pisaundersökningen 2015. Bortfallet av elever var i , vilket är en ökning då motsvarande andel var . Om bortfallet håller sig på samma nivå mellan olika undersökningar är detta inte något stort problem när det gäller jämförelser , men om bortfallet ökar kan vi inte utesluta att detta kan ha inneburit en viss överskattning av resultaten 2018, jämfört . Det är dock inte troligt att det ökade bortfallet kan förklara någon avgörande del av de resultatmönster som redovisas i rapporten. I kapitlet Skillnader i resultat utifrån migrationsbakgrund anges att av de svenska elever som deltog i Pisaundersökningen är födda i med utländsk bakgrund och födda utomlands med utländsk bakgrund (s. 30). Vidare anges att ”[e]nligt egna (icke publicerade) analyser utifrån betygsregistret är motsvarande andelar för elever födda (i ). För utlandsfödda elever med utländsk bakgrund skiljer sig andelarna i Pisaurvalet signifikant från andelarna enligt registerdata” (s. 30 not 31). Tilläggas kan att i Appendix 2. Population, urval, täckning och bortfall uppges följande under rubriken (s. 62 f.): I 2018 har av målpopulationen i exkluderats, på grund av att hela skolor exkluderats och på grund av att enskilda elever inom en skola exkluderats. Detta ska jämföras exkluderingar i . har den största andelen exkluderingar av alla länder i hela . Genomsnittet för är . [– – –] Det finns dock goda skäl att tro att den ökade graden av exkludering i huvudsak beror på en ökad andel elever med begränsad erfarenhet av svenska språket. Detta på grund av de migrationsströmmar som den stora flyktingkrisen gav upphov till och som syns i statistiken över nyanlända i svensk skola. har med anledning av detta bedömt den svenska graden av exkludering som acceptabel trots att den överstiger i . Under rubriken anges följande (s. 63): Bortfallet utgörs av de elever som av någon anledning inte har deltagit på Pisa-provet trots att de ingår i urvalet. För att data ska hålla en tillräckligt god kvalité anges i ramverk hur stort bortfallet får vara. Bland utvalda skolor ska vara med och delta. Bland de utvalda eleverna ska delta. I 2018 är bortfallet av svenska skolor och bortfallet av svenska elever . Motsvarande siffror i var . Bortfallet för de svenska eleverna har med andra ord ökat . Bortfallet bland i genomsnitt är något högre för skolor, , och något lägre för elever, , jämfört med . Eftersom andra studier har visat att elever som av olika anledningar inte deltar på ett prov allt som oftast i genomsnitt är relativt lågpresterande jämfört med de som skriver ett prov, finns det anledning att misstänka att så även är fallet i . Om bortfallet håller sig på samma nivå mellan olika undersökningar är detta inte något stort problem när det gäller jämförelser , men om bortfallet ökar kan vi inte utesluta att detta kan ha haft en viss påverkan på resultatens jämförbarhet. har tyvärr inga möjligheter att närmare kvantifiera hur mycket det ökade bortfallet har påverkat resultatbilden, men vi kan inte utesluta att det inneburit en viss överskattning av resultaten. Uppgift i att Pisa-framgång bygger på falska siffror publicerades artikeln PISA-framgång bygger på falska siffror i . I artikeln uppges att en stor mängd utrikesfödda elever felaktigt plockats bort ur Pisaurvalet – och att därigenom brutit mot officiella regelverk. Siffrorna antyder dessutom att även svenskfödda elever med svaga språkkunskaper plockats bort. Om reglerna hade följts skulle de svenska resultaten ha varit betydligt sämre och skulle sannolikt ha backat i samtliga tre ämnen jämfört med förra provtillfället, enligt . I artikeln redogörs bl.a. för beräkningar och resultatet av dessa som innebär att de svenska resultaten i läsförståelse skulle varit som minst mellan 5 och 13 poäng lägre om följt , vilket motsvarar nästan hela uppgång sedan 2015 (5 poäng) eller en tydlig nedgång jämfört med förra provtillfället samt ett ras på över tio placeringar i den internationella rankningen i (13 poäng). – Även i de andra två ämnena, matematik och naturvetenskap, skulle de svenska resultaten ha varit betydligt sämre om reglerna hade följts – och sannolikt visat på en nedgång jämfört med förra provtillfället, enligt . I artikeln uppges vidare att bekräftade att man på myndigheten misstänkt att det skett felaktig bortgallring av utländska elever, vilket kan ha lett till ett för högt svenskt resultat 2018. Vidare framgår i artikeln att försökt kartlägga felet. (Enligt har i sina försök att kartlägga felet gjort allvarliga felberäkningar och gravt underskattat problemets omfattning.) Uppgift i om att styr Pisa-granskning Vidare publicerade artikeln Interna mejlen avslöjar: Så styr PISA-granskningen. I artikeln ifrågasätts det lämpliga i att fått i uppdrag av utbildningsminister (S) att förhandla ”innehåll, tidsram och kostnad” för en granskning av av genomförande av 2018 – trots att ansvariga på verket konsekvent hävdat att inga fel gjorts. Vidare återges följande uttalande av utbildningsministern: Det står i instruktioner att de har ansvaret att representera i . Det är som beslutar, men och har ju en fortlöpande dialog om den här typen av frågor. Enligt artikeln har gått igenom hundratals mejl från för att kartlägga hur granskningen av Pisastudien faktiskt går till. Flera mejl visar, enligt artikeln, hur högt uppsatta personer på avfärdar kritiken som framkommer i publicering. Andra mejl visar enligt hur vilseleder och undanhåller avgörande information från underlaget i sina kontakter med . I artikeln finns citat ur och bilder av e-postmeddelanden mellan och . Av ett e-postmeddelande efter en videokonferens framgår det, anförs det i artikeln, att har bett om att få gå igenom ett utkast av rapporten innan den färdigställs. Uppgift i Läraren att backar om Pisagranskningen publicerades en artikel i , Efter avslöjandet: backar om Pisa-granskningen. I artikeln citeras utbildningsminister och generaldirektör : Jag har pratat med generaldirektör som har meddelat mig att han inte finner det lämpligt att i detta fall gör en förhandsgranskning av . Rapporten kommer att publiceras när den är klar, säger , i ett mejl till . Vi ser inget behov av att få se rapporten, eftersom vi underhand har fått möjlighet att svara på frågor och bidra till att det inte uppstår några missförstånd, säger , generaldirektör för , till . granskning av genomförande av 2018 granskning av genomförande av 2018 redovisades i rapporten review of the 2018 Technical Standards in regards to exclusion due to insufficient language experience. (Rapporten är inte daterad. publicerade ett pressmeddelande om rapporten på regeringens webbplats.) Av rapportens sammanfattning framgår bl.a. att bedömde att data var acceptabla för att möjliggöra en tillförlitlig jämförelse av Pisaresultat mellan länder och ekonomier och , fastän uteslutningsgraden (11,) översteg gränsen för uteslutning (). I introduktionen i rapporten anges att genomgången skett på begäran av och att omfattningen av granskningen bestämts i samråd med som har i uppdrag av departementet att vara kontaktpunkt (p. Pisa-undersökningen 2018 – arbetet med att säkerställa ett tillförlitligt elevdeltagande publicerade 2018 – arbetet med att säkerställa ett tillförlitligt elevdeltagande (RiR 2021:12). granskning gällde deltagande i Pisaundersökningen , med fokus på exkluderingar och bortfall av elever. (Med exkluderingar avses elever som valts ut att skriva proven men som exkluderats från att delta på grund av funktionsnedsättningar eller bristande språkkunskaper. Bortfall avser elever som inte dyker upp vid provtillfället.) I sin sammanfattning anförde att granskningen visade på brister i uppföljningsarbete gällande exkluderingar och hur regeringen och har hanterat de tveksamheter som uppkommit. bedömde det som allvarligt att varken regeringen eller på ett övertygande sätt följt upp de misstankar om felaktigheter i genomförandet som både medierna och utbildningsutskott fört fram. , och regeringen har hävdat att låga deltagande i Pisa-undersökningen berodde på inflödet av migranter åren innan proven genomfördes. Granskningen visade, enligt , att detta inte var en giltig förklaring. beslut att inte längre särredovisa exkluderingsorsaker gjorde det svårare att följa upp eventuellt felaktiga exkluderingar. Granskningens resultat sammanfattades under rubrikerna Liten skillnad i antalet anlända elever inför proven jämfört med , Uppskattade informationsmöten men otillräcklig uppföljning samt Misstankar om felaktiga exkluderingar har inte utretts ordentligt. Följande kan nämnas: – förklaring till den stora ökningen av andelen exkluderade elever var de stora flyktingströmmar som kom runt 2015. De flesta elever som kom till i samband med flyktingkrisen hade dock varit för länge i svensk skola för Pisaundersökningen 2018 för att kunna exkluderas enligt kriterier. beräkningar visade, enligt , att andelen elever som kunde exkluderas enligt kriterierna för bristande språkkunskap bara ökat med ungefär en halv procentenhet för Pisaundersökningen 2018 jämfört med undersökningen . – Uppföljningen av exkluderingar försvårades, enligt , efter att jurister gjort en ny tolkning av personuppgiftslagen . Den nya tolkningen medförde att exkluderingar för funktionsnedsättningar och språkbegränsningar samredovisades. hade inte lyft frågan till regeringen för att eventuellt åstadkomma en författningsändring och därmed en mer användbar redovisning av exkluderingarna. – Trots att misstankar om att för många elever exkluderats lyfts från många håll har varken regeringen eller gjort några övertygande ansträngningar för att utreda frågan, enligt . gavs visserligen ett uppdrag att granska den svenska Pisastatistiken en gång till men kunde enligt inte anses ha gjort en oberoende och trovärdig granskning. slutsatser baserades på felaktiga antaganden om hur svensk skola fungerar. bedömde att regeringen inte vidtagit tillräckliga åtgärder för att utreda de tveksamheter som uppstått i samband med Pisa-undersökningen 2018. Det berodde inte nödvändigtvis på felaktigt utformade regler eller processer. Regeringen har dock inte fullföljt sitt ansvar att se till att underlydande myndigheter bedriver sin verksamhet enligt de krav som grundlagen ställer. När det gäller utredning av huruvida för många elever exkluderats, anförde i avsnittet Slutsatser och rekommendationer (s. 59 f.) bl.a. följande under rubriken har inte följt upp indikationer på felaktigheter (s. 61 f.): Företrädare för regeringen tog, i samråd med , kontakt med för att be dem granska data en gång till när ifrågasättandet av det låga deltagandet i Pisa-undersökningen 2018 tilltog. Även om det går att se vissa fördelar med att be göra detta, går det även att se flera nackdelar. hade redan en gång godkänt data. Dessutom har inte någon kännedom om hur utbildning för nyanlända elever fungerar i och har inte kunnat göra beräkningarna själva. bedömning är att det borde gått att finna en lämpligare aktör för uppdraget i . [– – –]