bet · H901AU8 · 2022-03-24 00:00:00 — Jämställdhet och åtgärder mot diskriminering Utskottet behandlar i betänkandet motionsyrkanden som handlar bl.a. om målen för jämställdhetspolitiken, jämställdhetsintegrering, arbetet mot mäns våld mot kvinnor och mot hedersrelaterat våld och förtryck, åtgärder för jämställdhet och mot diskriminering i arbetslivet samt översyn av diskrimineringslagen. Med hänvisning främst till pågående arbete föreslår utskottet att avslår samtliga motionsyrkanden. I betänkandet finns 39 reservationer (M, SD, C, V, KD, L, MP). Cirka 120 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Jämställdhetspolitikens mål och jämställdhetsintegrering m.m. Mäns våld mot kvinnor och våld i nära relationer Hedersrelaterat våld och förtryck Stöd till kvinno- och tjejjourer Informationsuppdrag om förbudet mot köp av sexuella tjänster Diskriminering på grund av kön m.m. Diskriminering på grund av ålder Diskriminering på grund av religion eller annan trosuppfattning Diskriminering på grund av funktionsnedsättning Diskriminering på grund av politisk åskådning Kvotering och positiv särbehandling Stärkt skydd på EU-nivå för hbtqi-personer m.m. 1.Jämställdhetspolitikens mål och jämställdhetsintegrering m.m., punkt 1 (M) 2.Jämställdhetspolitikens mål och jämställdhetsintegrering m.m., punkt 1 (SD) 3.Jämställdhetspolitikens mål och jämställdhetsintegrering m.m., punkt 1 (C) 4.Jämställdhetspolitikens mål och jämställdhetsintegrering m.m., punkt 1 (KD) 5.Jämställdhetspolitikens mål och jämställdhetsintegrering m.m., punkt 1 (L) 6.Mäns våld mot kvinnor och våld i nära relationer, punkt 2 (SD) 7.Mäns våld mot kvinnor och våld i nära relationer, punkt 2 (C) 8.Mäns våld mot kvinnor och våld i nära relationer, punkt 2 (V) 9.Mäns våld mot kvinnor och våld i nära relationer, punkt 2 (KD) 10.Hedersrelaterat våld och förtryck, punkt 3 (M) 11.Hedersrelaterat våld och förtryck, punkt 3 (SD) 12.Hedersrelaterat våld och förtryck, punkt 3 (C) 13.Hedersrelaterat våld och förtryck, punkt 3 (KD) 14.Hedersrelaterat våld och förtryck, punkt 3 (L) 15.Hedersrelaterat våld och förtryck, punkt 3 (MP) 16.Stöd till kvinno- och tjejjourer, punkt 4 (V, L) 17.Informationsuppdrag om förbudet mot köp av sexuella tjänster, punkt 5 (C) 18.Jämställda löner, punkt 6 (SD) 19.Jämställda löner, punkt 6 (C) 20.Jämställda löner, punkt 6 (KD) 21.Jämställdhet i arbetslivet, punkt 7 (M) 22.Jämställdhet i arbetslivet, punkt 7 (SD) 23.Jämställdhet i arbetslivet, punkt 7 (C) 24.Jämställdhet i arbetslivet, punkt 7 (L) 25.Diskriminering på grund av kön m.m., punkt 8 (KD) 26.Diskriminering på grund av ålder, punkt 9 (M) 27.Diskriminering på grund av ålder, punkt 9 (L) 28.Diskriminering på grund av ålder, punkt 9 (MP) 29.Diskriminering på grund av religion eller annan trosuppfattning, punkt 10 (SD) 30.Diskriminering på grund av religion eller annan trosuppfattning, punkt 10 (KD) 31.Diskriminering på grund av funktionsnedsättning, punkt 11 (C) 32.Kvotering och positiv särbehandling, punkt 13 (SD) 33.Översyn av diskrimineringslagen, punkt 14 (M) 34.Översyn av diskrimineringslagen, punkt 14 (C) 35.Översyn av diskrimineringslagen, punkt 14 (L) 36.Diskrimineringsombudsmannens uppdrag m.m., punkt 15 (M) 37.Diskrimineringsombudsmannens uppdrag m.m., punkt 15 (C) 38.Diskrimineringsombudsmannens uppdrag m.m., punkt 15 (KD) 39.Stärkt skydd på EU-nivå för hbtqi-personer m.m., punkt 16 (L) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Jämställdhetspolitikens mål och jämställdhetsintegrering m.m. 2021/22:1865 av m.fl. (M), 2021/22:2563 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2021/22:3062 av (M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:3471 av (M) yrkande 3, 2021/22:3626 av och (båda M), 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkandena 1–3, 2021/22:3963 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 6, 2021/22:4032 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 39 samt 2021/22:4210 av m.fl. (KD) yrkandena 1 och 21. Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (C) Reservation 4 (KD) Reservation 5 (L) Mäns våld mot kvinnor och våld i nära relationer 2021/22:1811 av m.fl. (S), 2021/22:2076 av och (båda C) yrkande 2, 2021/22:2561 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2021/22:2591 av m.fl. (V) yrkandena 27 och 28, 2021/22:3810 av m.fl. (SD) yrkandena 47–49 och 2021/22:4210 av m.fl. (KD) yrkande 32. Reservation 6 (SD) Reservation 7 (C) Reservation 8 (V) Reservation 9 (KD) Hedersrelaterat våld och förtryck 2021/22:80 av Amineh Kakabaveh (-) yrkande 2, 2021/22:81 av Amineh Kakabaveh (-) yrkandena 1–3, 2021/22:83 av Amineh Kakabaveh (-) yrkande 6, 2021/22:301 av och (båda SD) yrkandena 1 och 4, 2021/22:2562 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 3 och 26, 2021/22:2563 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2021/22:2956 av (M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:3218 av m.fl. (C) yrkande 42, 2021/22:3509 av m.fl. (C) yrkandena 26 och 27, 2021/22:3512 av m.fl. (C) yrkande 28, 2021/22:3514 av m.fl. (C) yrkande 33, 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkandena 74 och 109, 2021/22:3788 av m.fl. (M) yrkandena 2–4 och 6, 2021/22:3985 av m.fl. (L) yrkandena 1, 9 och 33, 2021/22:4096 av m.fl. (MP) yrkande 2, 2021/22:4210 av m.fl. (KD) yrkande 43 och 2021/22:4212 av m.fl. (KD) yrkande 27. Reservation 10 (M) Reservation 11 (SD) Reservation 12 (C) Reservation 13 (KD) Reservation 14 (L) Reservation 15 (MP) Stöd till kvinno- och tjejjourer 2021/22:1683 av (S), 2021/22:2591 av m.fl. (V) yrkande 8 och 2021/22:3973 av m.fl. (L) yrkande 19. Reservation 16 (V, L) Informationsuppdrag om förbudet mot köp av sexuella tjänster 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkande 4. Reservation 17 (C) 2021/22:516 av (M), 2021/22:981 av och (båda S), 2021/22:2563 av m.fl. (SD) yrkande 12, 2021/22:3226 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 12, 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkandena 20 och 21 samt 2021/22:4210 av m.fl. (KD) yrkandena 28 och 29. Reservation 18 (SD) Reservation 19 (C) Reservation 20 (KD) 2021/22:2454 av m.fl. (SD) yrkande 36, 2021/22:3225 av m.fl. (C) yrkandena 23 och 25, 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkandena 38 och 40, 2021/22:3963 av m.fl. (L) yrkandena 2–4, 2021/22:3969 av m.fl. (L) yrkande 8 och 2021/22:4032 av m.fl. (M) yrkande 14. Reservation 21 (M) Reservation 22 (SD) Reservation 23 (C) Reservation 24 (L) Diskriminering på grund av kön m.m. 2021/22:4166 av m.fl. (KD) yrkandena 31 och 35 samt 2021/22:4210 av m.fl. (KD) yrkandena 23, 25 och 26. Reservation 25 (KD) Diskriminering på grund av ålder 2021/22:3423 av m.fl. (M) yrkande 1, 2021/22:3841 av m.fl. (M) yrkande 14, 2021/22:3980 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2021/22:4065 av m.fl. (MP) yrkandena 1, 2, 4 och 12. Reservation 26 (M) Reservation 27 (L) Reservation 28 (MP) Diskriminering på grund av religion eller annan trosuppfattning 2021/22:3704 av m.fl. (SD) yrkandena 10 och 11 samt 2021/22:4210 av m.fl. (KD) yrkandena 30 och 66. Reservation 29 (SD) Reservation 30 (KD) Diskriminering på grund av funktionsnedsättning 2021/22:195 av och (båda C) och 2021/22:1759 av (S). Reservation 31 (C) Diskriminering på grund av politisk åskådning 2021/22:146 av (SD) yrkandena 1 och 2, 2021/22:189 av (SD) och 2021/22:485 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2. Kvotering och positiv särbehandling 2021/22:517 av (M) och 2021/22:2563 av m.fl. (SD) yrkande 2. Reservation 32 (SD) 2021/22:707 av (C) yrkande 4, 2021/22:3063 av (M) yrkande 2, 2021/22:3574 av och (båda M), 2021/22:3580 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 10, 2021/22:3965 av m.fl. (L) yrkande 54, 2021/22:4004 av m.fl. (L) yrkande 13 och 2021/22:4032 av m.fl. (M) yrkande 16. Reservation 33 (M) Reservation 34 (C) Reservation 35 (L) 2021/22:1502 av Boriana (M), 2021/22:3224 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 21, 2021/22:3509 av m.fl. (C) yrkandena 21 och 22, 2021/22:4032 av m.fl. (M) yrkande 15 och 2021/22:4210 av m.fl. (KD) yrkande 27. Reservation 36 (M) Reservation 37 (C) Reservation 38 (KD) Stärkt skydd på EU-nivå för hbtqi-personer m.m. 2021/22:2354 av (L), 2021/22:3087 av m.fl. (S) yrkande 5 och 2021/22:4004 av m.fl. (L) yrkande 18. Reservation 39 (L) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (L), (M), (S), (M), (SD), (S), Alireza Akhondi (C), Ciczie Weidby (V), (SD), (S), Serkan Köse (S), (SD), (MP), (L), (M) och (KD). I betänkandet behandlar utskottet ca 120 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Motionsyrkandena handlar bl.a. om målen för jämställdhetspolitiken, jämställdhetsintegrering, arbetet mot mäns våld mot kvinnor och mot hedersrelaterat våld och förtryck, åtgärder för jämställdhet och mot diskriminering i arbetslivet samt översyn av diskrimineringslagen. Förslagen i motionerna finns i bilagan. Under beredningen av ärendet har utskottet fått information om utredningsbetänkandena Ett utökat skydd mot diskriminering (SOU 2021:94) och Minska gapet – Åtgärder för jämställda livsinkomster (SOU 2022:4). Jämställdhetspolitikens mål och jämställdhetsintegrering m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. målen för jämställdhetspolitiken, arbetet med jämställdhetsintegrering och jämställdhetsbudgetering och om behovet av könsuppdelad statistik. Utskottet hänvisar främst till pågående arbete. Jämför reservation 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (KD) och 5 (L). I partimotion 2021/22:4032 av m.fl. (M) anser motionärerna att behöver mer könsuppdelad statistik om ägande (yrkande 2). , , och Lantmäteriet nämns som exempel på myndigheter som bör få i uppdrag att tillhandahålla ytterligare könsuppdelad statistik. Motionärerna föreslår vidare att läggs ned (yrkande 39). Ett aktivt jämställdhetsarbete måste enligt motionärerna bedrivas inom alla relevanta myndigheter för att få genomslag. En särskild myndighet för jämställdhetsfrågor kan få motsatt effekt genom att arbetet på andra myndigheter och aktörer sidoordnas och nedprioriteras. Även i motion 2021/22:3626 av och (båda M) finns förslag om att lägga ned . I kommittémotion 2021/22:2563 av m.fl. (SD) invänder motionärerna mot föreställningen att jämställdhet nås först då en jämn könsfördelning genomsyrar hela samhället. Att män och kvinnor fördelar sig olika på olika områden behöver enligt motionärerna inte vara något negativt, och de anser därför att de jämställdhetspolitiska målen behöver formuleras om (yrkande 1). I partimotion 2021/22:3666 av m.fl. (C) anser motionärerna att det behövs en genomgripande utredning som behandlar och belyser statens, näringslivets, samhällets och individens totala kostnader för ojämställdhet relaterade till de mål för jämställdhetspolitiken som har antagit (yrkande 1). Motionärerna anser vidare att arbetet med jämställdhetsintegrering, könsuppdelad statistik och jämställdhetsbudgetering bör stärkas och att alla myndigheter bör få jämställdhetsdirektiv (yrkande 2). De menar även att regeringen bör se över möjligheten att uppdra åt att följa upp och analysera målet om ekonomisk jämställdhet (yrkande 3). I kommittémotion 2021/22:4210 av m.fl. (KD) betonar motionärerna vikten av en jämställdhetspolitik för verklighetens kvinnor (yrkande 1). Genom att belysa de problem som vanliga kvinnor möter och brottas med till skillnad från de frågor och symbolprojekt som alltför ofta diskuteras, vill motionärerna se en förändring av den jämställdhetspolitiska debatten. Motionärerna anser vidare att förutsättningarna för egna val utifrån individuella prioriteringar och familjesituation måste utökas (yrkande 21). I kommittémotion 2021/22:3963 av m.fl. (L) uttrycker motionärerna att jämställdhetsintegrering även fortsättningsvis bör vara den bärande strategin i jämställdhetspolitiken (yrkande 1). Inom offentligt finansierad verksamhet handlar det bl.a. om att kvalitetssäkra vård, omsorg och utbildning utifrån ett jämställdhetsperspektiv, så att kvinnor och män får lika tillgång till resurser och service. Motionärerna tar i motionen även upp kvinnors ägande som ett angeläget jämställdhetsområde och anser att detta ägande bör stärkas (yrkande 6). I motion 2021/22:1865 av m.fl. (M) tar motionärerna upp vikten av att jämställdhet genomsyrar verksamheten vid alla myndigheter och verk och föreslår att direktiv om detta bör finnas i alla regleringsbrev. I motion 2021/22:3062 av (M) anser motionären att det behöver tydliggöras att målen för jämställdhet och jämlikhet tar sikte på likvärdiga möjligheter, inte likvärdigt utfall (yrkande 1). De jämställdhetspolitiska målen bör enligt motionären ändras så att det klart framgår att det är en s.k. proceduriell jämställdhetssyn som förordas, dvs. att fokus ligger på lika möjligheter (yrkande 2). I motion 2021/22:3471 av (M) anser motionären att det är viktigt att öka kvinnors företagande och menar att det bör göras en utvärdering av det jämställdhetspolitiska delmålet om ekonomisk jämställdhet som innebär att kvinnor och män ska ha samma möjligheter att starta och driva företag som kan växa och generera inkomst (yrkande 3). Målet för jämställdhetspolitiken är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv (prop. 2008/09:1, bet. 2008/09:FiU2, rskr. 2008/09:46). Utifrån det övergripande målet arbetar regeringen efter sex delmål. Dessa delmål är jämn fördelning av makt och inflytande, ekonomisk jämställdhet, jämställd utbildning, jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet, jämställd hälsa och att mäns våld mot kvinnor ska upphöra. har när det gäller målen för jämställdhetspolitiken vidare tillkännagett vad utskottet anfört om att regeringen bör införa ett nytt jämställdhetspolitiskt delmål om integration (skr. 2018/19:97, bet. 2018/19:AU14, rskr. 2018/19:300). Uppföljning av de jämställdhetspolitiska målen fick i sitt regleringsbrev för i uppdrag att följa upp det jämställdhetspolitiska delmålet om ekonomisk jämställdhet. Uppdraget redovisades till regeringen i rapporten – En uppföljning av senare års utveckling av det jämställdhetspolitiska delmålet (rapport 2022:2). Enligt regleringsbrev för har myndigheten i uppdrag att följa upp utvecklingen i förhållande till de jämställdhetspolitiska delmålen 3 (jämställd utbildning) och 4 (jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet). Uppdraget ska redovisas till regeringen . När det gäller det jämställdhetspolitiska delmålet om att mäns våld mot kvinnor ska upphöra har genom en ändring i sin instruktion (se SFS 2021:966) fått i uppgift att redovisa en fördjupad uppföljning av detta delmål. Redovisningen ska innehålla en beskrivning och analys av utvecklingen på området utifrån ett antal indikatorer och genomförda åtgärder. Redovisningen ska också innehålla en beskrivning och analys av det regionala arbetet med att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor. redovisning när det gäller det aktuella delmålet ska utgöra underlag för den skrivelse som regeringen planerar att lämna till när det gäller arbetet utifrån den nationella strategin för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor. Kommissionen för jämställda livsinkomster Regeringen beslutade att tillsätta en kommission för jämställda livsinkomster, med uppdraget att lämna förslag som syftar till att långsiktigt öka den ekonomiska jämställdheten mellan kvinnor och män i . Den fick namnet Kommissionen för jämställda livsinkomster. Kommissionen lämnade en delredovisning till regeringen (PM Komm2021/00077/A 2020:01–1). I denna presenterar kommissionen bl.a. en granskning av sex myndigheters årsredovisningar som visar att myndigheterna i vissa fall brister med att könsuppdela sin individbaserade statistik. Dessutom analyseras kön ofta utan att andra relevanta variabler inkluderas. Detta försvårar, enligt kommissionen, bedömningar av myndigheternas verksamhet i relation till regeringens mål om ekonomisk jämställdhet. Kommissionen betonar att det utan tillräcklig kunskap om könsskillnader och skillnader inom grupperna kvinnor och män finns risk för att brister i myndigheternas jämställdhetsarbete osynliggörs. överlämnade kommissionen betänkandet Minska gapet – Åtgärder för jämställda livsinkomster (SOU 2022:4) till regeringen. I betänkandet finns bl.a. förslag om att en lämplig myndighet, t.ex. , bör ges i uppdrag att göra jämställdhetsanalyser över inkomster som påverkar individers livsinkomster. Ett annat av kommissionens förslag är att permanent bör ges i uppdrag att följa upp och granska hur JIM-myndigheterna (myndigheter som ingår i utvecklingsprogrammet för jämställdhetsintegrering i statliga myndigheter, se nedan) lever upp till förordningen om årsredovisning och budgetunderlag, för att säkerställa att de gör jämställdhetsanalyser. Kommissionen har vidare förslag om att ett antal myndigheter, bl.a. Arbetsförmedlingen och , bör få i uppdrag att tydligare visa på hur respektive verksamhet bidrar till att uppnå de jämställdhetspolitiska delmålen samt att arbeta med jämställdhetsbudgetering i sin verksamhet. Regeringen beslutade om en strategi för jämställdhetsintegrering i –2025 (A2021/01442). I strategin slås fast att ett jämställdhetsperspektiv ska integreras i allt arbete som bedrivs i . Vidare konstaterar regeringen att konsekvent tillämpning av jämställdhetsintegrering är en förutsättning för att det av beslutade målet för jämställdhetspolitiken ska kunna förverkligas och för att regeringen ska kunna bedriva en feministisk politik. I strategin identifieras fyra centrala processer för arbetet med jämställdhetsintegrering: budgetprocessen, myndighetsstyrningen, lagstiftningsprocessen samt EU-arbetet och övrigt internationellt arbete. Samtliga av dessa processer ska inbegripa könsuppdelad statistik, jämställdhetsanalys, konsekvensbeskrivning, styrning och uppföljning. har enligt sitt regleringsbrev för i uppdrag att genomföra en kvantitativ uppföljning av arbetet för jämställdhetsintegrering i . Uppdraget ska redovisas till regeringen . För att stärka de statliga myndigheternas arbete med jämställdhetsintegrering har regeringen bedrivit utvecklingsprogrammet Jämställdhetsintegrering i myndigheter (). har regeringens uppdrag att stödja myndigheternas arbete med jämställdhetsintegrering. beslutade regeringen om en ny programperiod för JIM-programmet och gav i uppdrag att stödja arbetet med jämställdhetsintegrering –2025 (A2020/02041). I uppdraget ingår att genom stödjande insatser förbättra förutsättningarna för JIM-myndigheterna att effektivt kunna – löpande planera arbete med jämställdhetsintegrering, inklusive jämställdhetsbudgetering – analysera verksamheten ur ett jämställdhetsperspektiv i syfte att identifiera konkreta jämställdhetsproblem som finns i verksamheten eller i samhället inom myndigheternas ansvarsområden – utveckla eller anpassa metoder för att följa upp resultat och effekter ur ett jämställdhetsperspektiv, exempelvis utfall av rutiner och arbetssätt. – identifiera och sprida kunskap och lärande exempel avseende jämställdhetsintegrering samt göra resultat av JIM-arbetet synliga och tillgängliga för relevanta målgrupper – främja samverkan mellan myndigheter för att bidra till att lösa sådana jämställdhetsproblem i samhället som kräver samordning – löpande utvärdera JIM-programmet. Stödet ska i relevanta delar planeras och erbjudas i samverkan med (), () och (). Samverkan med DO ska särskilt syfta till att synliggöra jämställdhetsintegreringsarbetets beröringspunkter med diskrimineringslagstiftningen och arbetet mot diskriminering på grund av kön. Samverkan med ESV avser primärt jämställdhetsintegrering och jämställdhetsbudgetering inom områdena ekonomisk styrning samt intern styrning och kontroll. Samverkan med SCB avser i huvudsak framställning och spridning av könsuppdelad officiell eller annan statlig statistik. När det gäller stöd till myndigheters verksamhet på regional och lokal nivå ska samverkan ske med länsstyrelserna. ska lämna delredovisningar . Uppdraget ska slutredovisas till regeringen . För har tilldelats medel för att fortsätta stödja statliga myndigheter inklusive universitet och högskolor i deras arbete med jämställdhetsintegrering. Myndigheten ska enligt uppdrag i regleringsbrevet för bl.a. fortsätta utveckla och tillämpa plus, som är en modell för tätare samarbete och systematiskt erfarenhetsutbyte mellan myndigheter om jämställdhetsintegrering. Uppdraget att utveckla och tillämpa plus ska redovisas till regeringen . har enligt sitt regleringsbrev för i uppdrag att följa upp myndigheters efterlevnad av förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag ur ett jämställdhetsperspektiv. I uppdraget ingår att granska årsredovisningar och budgetunderlag från ett urval av de myndigheter som ingår i regeringens utvecklingsprogram . Uppdraget ska redovisas till regeringen . Uppdrag om handledning och förstudie om könsuppdelad statistik fick SCB i uppdrag av regeringen (A2022/00094) dels att ta fram en handledning för arbete med könsuppdelad statistik med ett särskilt fokus på hur kön kan samvariera med andra variabler, dels genom en förstudie utreda förutsättningar för SCB att tillhandahålla könsuppdelad statistik till myndigheter i syfte att möjliggöra fördjupade analyser. Regeringen konstaterar i uppdraget att många myndigheter saknar uppgifter för att möjliggöra intersektionella analyser i sin verksamhetsdata, t.ex. om födelseregion, utländsk bakgrund, utbildningsnivå, ålder eller vistelsetid i . Enligt regeringen finns stor utvecklingspotential i myndigheternas analyser. Regeringen anför vidare att det också finns ett behov av större statistiskt underlag på regional nivå. Myndigheter som har återrapporteringskrav inom jämställdhetspolitiken, däribland länsstyrelserna, behöver ha större statistiska underlag för att kunna följa och analysera utvecklingen mot de jämställdhetspolitiska målen på regional nivå, även ur ett intersektionellt perspektiv. Handledningen syftar till att användas i arbete med jämställdhetsintegrering. Förstudien ska utreda förutsättningarna, inklusive ekonomiska konsekvenser, för att SCB ska kunna leverera statistiska tabeller till berörda myndigheter. Uppdraget ska redovisas till regeringen . Motionsyrkanden om jämställdhetspolitikens mål och jämställdhetsintegrering m.m. behandlades av utskottet senast i betänkande 2020/21:AU10 Jämställdhet och åtgärder mot diskriminering (s. 18 f.). Motionsyrkandena avstyrktes främst med hänvisning till pågående arbete. biföll utskottets förslag till beslut (prot. 2020/21:107). Det övergripande målet för svensk jämställdhetspolitik är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Utifrån detta mål har regeringen fastställt sex delmål som vägleder regeringens politik. Flera av de motioner som behandlas i detta avsnitt innehåller förslag om målen för jämställdhetspolitiken. I kommittémotion 2021/22:2563 (SD) yrkande 1 föreslås att målen bör formuleras om utifrån en uppfattning om att jämställdhetspolitiken inte bör bygga på förväntningar eller mål om en viss fördelning. Liksom vid tidigare behandling av motsvarande förslag anser utskottet att det övergripande målet för jämställdhetspolitiken är välformulerat och i allra högsta grad relevant. Att det ska råda en jämn fördelning av makt och inflytande mellan kvinnor och män måste vara en övergripande samhällelig målsättning. Inte heller har utskottet ändrat uppfattning när det gäller de förslag som finns i motion 2021/22:3062 (M) i vilken det föreslås en omformulering av målen för jämställdhetspolitiken så att de endast syftar till att uppnå jämlika och jämställda förutsättningar. Som utskottet tidigare framhållit finns det naturligtvis ett värde i att målen utöver att syfta till att uppnå jämställda förutsättningar kan syfta till ett jämställt resultat eller tillstånd. Utskottet anser därmed att dessa motioner bör avslås. Med hänvisning till det arbete som pågår ser utskottet inte heller att det finns skäl att rikta något uttalande till regeringen med anledning av de förslag som finns i kommittémotion 2021/22:4210 (KD) yrkandena 1 och 21 om en ny inriktning för jämställdhetspolitiken. Även dessa yrkanden bör avslås.