bet · H901CU24 · 2022-06-03 00:00:00 — Regeringen föreslår även att den beräknade tiden för upplåtelse av lägenheten med bostadsrätt som anges i ett förhandsavtal inte ska få avse ett tidsintervall . Detta för att stärka konsumentskyddet vid försenade bostadsrättsentreprenader. Vad gäller att ange en mer preciserad tidpunkt för tillträde till bostadsrättslägenheten redan i förhandsavtalet anför regeringen bl.a. följande (s. 39): Några remissinstanser, däribland Byggföretagen och Bofrämjandet, anser att det också bör införas ett krav på att en tidpunkt för tillträde till lägenheten ska anges redan i förhandsavtalet. Det saknas emellertid beredningsunderlag för en sådan mer långtgående åtgärd. Som anges i avsnitt 4 avser regeringen dock att noga följa effekterna av förslagen i propositionen och kan återkomma med förslag på nya åtgärder om det behövs. Det kan också framhållas att den information som enligt avsnitt 5.1 ska lämnas innan ett förhandsavtal ingås ska innehålla en uppgift om vilken tidpunkt som tillträdet beräknas till. Dessutom kan det antas att förslaget i avsnitt 8.2 om en reglering av upplåtelseavtalets innehåll när det gäller tidpunkten för tillträde kommer att minska möjligheten att senarelägga tillträdet i upplåtelseavtalet, jämfört med vad som är förutsatt när förhandsavtalet ingås. Dessutom anser regeringen att möjligheterna att frånträda förhandsavtalet bör utökas, t.ex. om upplåtelsen av lägenheten med bostadsrätt inte sker inom skälig tid efter den beräknade tiden för upplåtelse och förseningen inte beror på förhandstecknaren. Det ska alltså inte längre krävas att förseningen har orsakats av föreningens försummelse. En förhandstecknare ska även efter uppsägning ges möjlighet att genast frånträda förhandsavtalet om lägenheten eller andra delar av föreningens hus eller mark väsentligen avviker från vad som avtalats. Regeringen föreslår i propositionen flera tydliggöranden vad gäller förhandsavtalen, vilket i och för sig är positivt. I propositionen saknas dock ett förslag om att tidpunkten för tillträde ska anges redan i förhandsavtalet, eftersom regeringen anser att det saknas beredningsunderlag för en sådan långtgående åtgärd. Utskottet anser inte att detta är tillfredsställande eftersom tidpunkten för tillträdet till bostaden är en av de viktigaste uppgifterna för en konsument när ett förhandsavtal skrivs. Utskottet anser därför att regeringen bör utreda hur regleringen kring förhandsavtal kan skärpas när det gäller den beräknade tiden för tillträde, för att ytterligare stärka konsumentskyddet, och sedan återkomma till med ett lagförslag. Enligt utskottet bör utgångspunkten vara att den beräknade tillträdestiden ska anges i förhandsavtalet, t.ex. som ett tidsintervall . Vidare bör konsumenten ha rätt att frånträda avtalet om han eller hon inte får tillträde till lägenheten inom det angivna tidsintervallet och förseningen inte beror på konsumenten eller något förhållande på hans eller hennes sida. Vad som anförts bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Detta innebär bifall till motionerna 2021/22:4552 (M, L) yrkandena 3 och 4 och 2021/22:4550 (KD) yrkandena 2 och 3. Den framtida regleringen i övrigt Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att den ekonomiska planen ska redovisa fastighetens underhållsbehov de kommande 30 åren och att underhållsplanen ska hållas uppdaterad. Vidare avslår motionsyrkanden om ytterligare begränsningar av stadgebestämmelserna om medlemmarnas rösträtt och att regeringen ska utreda möjligheten att införa lagstiftning om tvångsförvaltning av bostadsrättsföreningar. Jämför reservation 4 (C) och 5 (V). Den framtida regleringen av den ekonomiska planen I kommittémotion 2021/22:4623 av m.fl. (C) föreslås tillkännagivanden om den ekonomiska planen. Motionärerna anser att en teknisk underhållsplan ska redovisa fastighetens underhållsbehov de kommande 30 åren (yrkande 1) och att krav bör ställas på att underhållsplanen hålls uppdaterad och därefter (yrkande 2). Den framtida regleringen av medlemmarnas rösträtt I kommittémotion 2021/22:4515 av Momodou m.fl. (V) anför motionärerna att ytterligare begränsningar är motiverade av vilka stadgebestämmelser om rösträtt som ska vara godtagbara. Motionärerna begär därför ett tillkännagivande till regeringen om att ytterligare begränsningar görs om stadgebestämmelser om rösträtt (yrkande 1). Vidare föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör utreda möjligheten att införa en lagstiftning om tvångsförvaltning av bostadsrättsföreningar (yrkande 2). Lagförslagen om den ekonomiska planen Regeringen föreslår att det i den ekonomiska planen bl.a. ska ingå en teknisk underhållsplan som visar fastighetens underhålls- och återinvesteringsbehov de kommande 50 åren. Ytterligare bestämmelser om den ekonomiska planens innehåll föreslås tas in i bostadsrättslagen. Skälen för regeringens förslag Som skäl för sina förslag anför regeringen bl.a. följande (s. 47 f.): Enligt de hittillsvarande reglerna finns det inget tydligt krav på att den ekonomiska planen ska innehålla något om framtida underhållsbehov på , förutom att det i den ekonomiska prognosen ska finnas en uppgift om kostnad för underhåll. Enligt bostadsrättsförordningen ska den ekonomiska planen dessutom innehålla en beskrivning av underhållsbehov, tillbyggnad, ombyggnad och andra ändringsarbeten (1 § första stycket 2 och 5 samt 2 § 6). Det anges inte vilken tidsperiod som beskrivningen av underhållsbehovet ska omfatta. Men av allmänna råd framgår det att beskrivningen främst är aktuell vid ombildning från hyresrätt till bostadsrätt. Utredningen föreslår att den ekonomiska planen, såväl vid nyproduktion som vid ombildning, ska kompletteras med en komponentuppdelad teknisk underhållsplan som ska visa fastighetens underhålls- och investeringsbehov på . Utredningen konstaterar att detta på ett tydligare sätt än enligt den hittillsvarande regleringen skulle lyfta fram sambandet mellan föreningens långsiktiga hållbarhet och faktorer som direkt påverkar bostadsrättshavarnas personliga ekonomi, t.ex. i form av höjda årsavgifter. Enligt utredningens förslag förs kravet på en teknisk underhållsplan in i bostadsrättsförordningen. Av tydlighetsskäl framstår det dock enligt regeringens mening som lämpligare att ta in kravet i bostadsrättslagen. Med beaktande av att en fastighets livslängd är lång och att större underhållsbehov kan förväntas uppstå först efter omkring bör den tekniska underhållsplanen, i motsats till vad bl.a. Bofrämjandet och Byggföretagen anför, omfatta . Den tekniska underhållsplanen bör därför omfatta de kommande 50 åren. Bofrämjandet, Byggföretagen och anser att det även bör ställas krav på att den tekniska underhållsplanen ska hållas uppdaterad. Det är naturligt att i samband med att den ekonomiska planen upprättas också ställa krav på en teknisk underhållsplan. En ny ekonomisk plan tas dock därefter enbart fram om föreningen i ett senare skede ska upplåta nya lägenheter med bostadsrätt och något som är av väsentlig betydelse för bedömningen av föreningens verksamhet har inträffat (3 kap. 4 § bostadsrättslagen). Ett lagkrav på att den tekniska underhållsplanen utöver detta ska hållas uppdaterad skulle innebära en stor administrativ börda för föreningarna. Enligt regeringen saknas det tillräckliga skäl för ett sådant krav. Det är dock sannolikt att många av de föreningar som har en teknisk underhållsplan när de bildas kommer att välja att hålla planen uppdaterad. För att lagen ska ge en samlad bild av den ekonomiska planens innehåll bör lagtexten även justeras så att det redan av lagen går att utläsa vilket slags information som en ekonomisk plan ska innehålla. Detta ger också ett tydligare stöd för de verkställighetsföreskrifter som finns i bostadsrättsförordningen. Förslaget i den delen innebär ingen ändring i sak, i motsats till vad synes utgå från. Lagförslaget om medlemmarnas rösträtt Regeringen föreslår att möjligheten att kunna avvika från principen om en röst per medlem i en bostadsrättsförenings stadgar tas bort. En bestämmelse med sådant innehåll ska alltså inte gälla. Avvikelser i stadgarna från principen om en röst per medlem föreslås dock vara tillåtna om det handlar om en begränsning av rösträtten för medlemmar som enbart innehar en bostadsrätt som avser ett garage, ett lager eller någon annan lägenhet som i första hand används som förvaringsutrymme. Om flera medlemmar har en bostadsrätt gemensamt ska de endast ha en röst. Skälen för regeringens förslag Som skäl för sitt förslag anför regeringen bl.a. följande (s. 65 f.): I en ekonomisk förening gäller som huvudregel att varje medlem har en röst på föreningsstämman (6 kap. 3 § första stycket lagen [2018:672] om ekonomiska föreningar). För bostadsrättsföreningar, som är en särskild form av ekonomisk förening, gäller samma regel med det undantaget att om flera medlemmar äger en bostadsrätt gemensamt, har de tillsammans endast en röst (9 kap. 14 § 1 bostadsrättslagen). Det är möjligt att avvika från lagens regler genom en bestämmelse i stadgarna. En bostadsrättsförening har flera särdrag jämfört med andra ekonomiska föreningar. De flesta av medlemmarna har sitt boende i föreningens hus. Bostadsrätten kan också representera ett betydande förmögenhetsvärde. Hur föreningens angelägenheter sköts har därför stor betydelse för medlemmarna på såväl ett personligt som ett ekonomiskt plan. kan många av medlemmarna sakna vana från föreningslivet och inte ha närmare kunskap om exempelvis stadgarnas betydelse och om hur man som medlem kan gå till väga för att tillvarata sina rättigheter. Det förekommer bland bostadsrättsföreningar exempel på stadgar som undergräver medlemmarnas möjlighet till inflytande genom att ett utomstående företag tillförsäkras en kvalificerad majoritet av rösterna på stämman, oavsett hur många medlemmar som deltar i omröstningen. Sådana stadgar strider tydligt mot den kooperativa idén bakom bostadsrättsföreningar. Det saknas legitima skäl för att ett företag ska kunna tillskansa sig ett oproportionerligt inflytande på det sättet. I enskilda fall har det också lett till stötande resultat där de boende inte kunnat utöva något inflytande över styrelsens sammansättning eller över förvaltningen, som misskötts grovt. Regeringen har vidtagit åtgärder för att underlätta för en minoritet av medlemmarna att få insyn i en förenings förvaltning, t.ex. om de misstänker att styrelseledamöterna missköter den eller att det förekommer ekonomiska oegentligheter. Således har förfarandet när minoriteten vill få en särskild granskare eller minoritetsrevisor utsedd förenklats från (se prop. 2019/20:194). Det behöver emellertid göras mer för att förhindra att en sådan här situation över huvud taget uppstår. lyfter frågan om det borde vara möjligt att besluta om tvångsförvaltning av en bostadsrättsfastighet (dnr Ju2021/02560). Det finns dock enligt regeringens mening mer välriktade åtgärder som skulle kunna vidtas för att komma till rätta med grundproblemet, som är att en medlem genom bestämmelser i stadgarna kan få ett oproportionerligt inflytande i en förening. Med hänsyn till bostadsrättsföreningarnas särdrag jämfört med andra ekonomiska föreningar bör det enligt regeringens mening som utgångspunkt inte vara tillåtet att i sådana föreningar avvika från principen om lika rösträtt. Den insyn och det inflytande i föreningen som ett byggföretag kan behöva ha i nyproduktionsstadiet kan säkras på andra sätt, som inte urholkar det kooperativa medlemsinflytandet i föreningen. Det ska alltså inte vara möjligt för en medlem i en bostadsrättsförening att tillskansa sig ett oproportionerligt inflytande genom en bestämmelse i stadgarna. Som utgångspunkt bör alltså principen om en röst per medlem gälla. Bostadsrätterna tar emellertid upp en situation då det kan vara legitimt att differentiera rösträtten. Det handlar om medlemmar som endast innehar en bostadsrätt som avser ett garage, ett lager eller någon annan lägenhet som i första hand används som förvaringsutrymmen (jfr 1 kap. 5 § andra stycket bostadsrättslagen). Det förekommer att innehavare av den typen av bostadsrätter i stadgarna ges begränsad rösträtt på stämman, t.ex. en tiondels röst. Sådana stadgebestämmelser framstår som godtagbara och bör tillåtas. I enlighet med Lagrådets synpunkt bör möjligheten till avvikelse från regeln om lika rösträtt för sådana medlemmar endast gälla begränsningar av rösträtten. För bostadsrättsföreningar gäller som nämns ovan dessutom som utgångspunkt att flera medlemmar som innehar en bostadsrätt gemensamt enbart har en röst. Förslaget i promemorian innebär att det även fortsättningsvis skulle vara möjligt att i stadgarna besluta att sådana medlemmar ska ha varsin röst. Flera remissinstanser invänder mot detta. De pekar på att en sådan kvarvarande möjlighet till avvikelse från huvudregeln skulle kunna missbrukas genom att ett stort antal personer anges inneha en bostadsrätt gemensamt, vilket säkrar en oproportionerlig andel av rösterna för deras räkning. Regeringen delar denna farhåga och anser att möjligheten till avvikande stadgebestämmelser även i denna del bör tas bort. Utskottet har tidigare i betänkandet ställt sig bakom regeringens förslag att det i den ekonomiska planen ska ingå en teknisk underhållsplan för de kommande 50 åren. Som framgår ovan gör regeringen bedömningen att ett lagkrav om att den tekniska underhållsplanen ska hållas kontinuerligt uppdaterad skulle innebära en alltför stor administrativ börda för bostadsrättsföreningarna och att det saknas tillräckliga skäl för ett sådant krav. Utskottet instämmer i det som regeringen anför i denna del. Det framstår vidare som sannolikt, vilket också regeringen konstaterar, att många bostadsrättsföreningar, som har en teknisk underhållsplan när de bildas, kommer att välja att hålla planen uppdaterad även utan ett lagkrav. Sammanfattningsvis anser utskottet att den reglering som införs är väl avvägd, och utskottet är inte berett att ställa sig bakom förslagen om att underhållsplanen endast ska omfatta de kommande 30 åren och att det ska införas lagkrav om att hålla planen uppdaterad. Utskottet avstyrker därför motion 2021/22:4623 (C) yrkandena 1 och 2. När det sedan gäller förslagen i motion 2021/22:4515 (V) yrkandena 1 och 2 konstaterar utskottet att det lagförslag som utskottet ställt sig bakom vad gäller medlemmarnas rösträtt innebär en tydlig inskränkning av bostadsrättsföreningarnas möjligheter att ha avvikande stadgebestämmelser vad gäller rösträtten. Utskottet delar vidare regeringens uppfattning att det finns andra mer välriktade åtgärder som skulle kunna vidtas för att komma till rätta med grundproblemet, som är att en medlem genom bestämmelser i stadgarna kan få ett oproportionerligt inflytande i föreningen, än att införa möjligheten att tvångsförvalta bostadsrättsföreningar. Motionsyrkandena bör därför avslås. Lagförslaget om andra föravtal än förhandsavtal, punkt 1 (S, V, MP) av (MP), (S), (S), (S), (S), (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: antar 5 kap. 1 § tredje stycket regeringens förslag till lag om ändring i bostadsrättslagen (1991:614). Därmed bifaller proposition 2021/22:171 punkt 1 i denna del och avslår motionerna 2021/22:4520 av m.fl. (KD) yrkande 1 och 2021/22:4552 av m.fl. (M, L) yrkandena 1 och 2. I praktiken används ofta andra slags föravtal än förhandsavtal i inledningsskedet av ett köp av en nyproducerad lägenhet, t.ex. boknings- eller reservationsavtal. Liksom regeringen ser vi en risk för att användandet av andra typer av föravtal försvagar det skydd som är uppbyggt kring förhandsavtalen. Detta är särskilt uttalat i de situationer då avtalet inte efterföljs av ett förhandsavtal utan direkt av ett upplåtelseavtal. Användningen av andra typer av föravtal än det lagstadgade förhandsavtalet medför också ekonomiska risker för de som väljer att köpa nyproducerade bostadsrätter. Det kan vidare ifrågasättas om inte tecknandet av föravtal med byggföretag och krav på erläggande av bokningsavgift utgör sätt att kringgå bestämmelserna om förhandsavtal och förskott i bostadsrättslagen. Några krav på avtalens utformning eller innehåll finns inte, än mindre på att byggföretagen måste tillhandahålla någon kalkyl eller plan. Även om ett boknings- eller reservationsavtal inte är bindande i den bemärkelsen att den bostadssökande åläggs att fullfölja köpet uppstår det ändå en slags bundenhet då den bostadssökande ofta inte har full frihet att frånträda avtalet utan att förlora hela eller en del av bokningsavgiften. Som regeringen påpekar i propositionen bygger regleringen av förhandsavtal dessutom på en avvägning av parternas intressen med beaktande av tredje mans intressen, dvs. andra förhandstecknare eller bostadsrättshavare. En sådan avvägning har inte gjorts när det gäller optionsavtal om upplåtelse av bostadsrätt. I likhet med regeringen anser vi att det som utgångspunkt inte framstår som lämpligt att vid sidan av förhandsavtal tillåta optionsavtal utan att det finns några skyddsregler för tredje man eller optionshavaren. Det förtjänar avslutningsvis att understrykas att regeringens förslag inte innebär att man förbjuder optionsavtal om framtida överlåtelse av en bostadsrätt. Förslaget hindrar alltså inte de framgångsrika modeller med t.ex. hyrköp som har utarbetats för att underlätta unga vuxnas inträde på bostadsrättsmarknaden. Inte heller hindrar förslaget att ett byggföretag som behöver undersöka marknadsförutsättningarna använder sig av oförbindande intresseanmälningar. Mot denna bakgrund anser vi att regeringens lagförslag i denna del är både nödvändigt och välavvägt, och det finns därmed inte heller skäl för att göra ett tillkännagivande till regeringen i frågan. bör alltså anta regeringens lagförslag om att andra avtal än förhandsavtal ska vara ogiltiga samt avslå motionerna 2021/22:4522 (M, L) yrkandena 1 och 2, samt 2021/22:4520 (KD) yrkande 1. Lagförslaget om intygsgivares oberoende, punkt 2 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: avslår regeringens förslag till lag om ändring i bostadsrättslagen (1991:614) i de delar det avser 3 kap. 3 §. 2021/22:4623 av (C) yrkande 3 och avslår proposition 2021/22:171 punkt 1 i denna del. Jag ser vissa risker med regeringens förslag när det gäller intygsgivarnas oberoende. En oönskad effekt av regleringen kan bli att bostadsrätts-föreningarna får svårt att komma i kontakt med två intygsgivare som är oberoende av varandra. Förslaget kommer vidare att leda till onödig byråkrati och regelkrångel. Liknande synpunkter har också lyfts fram av flera remissinstanser. Av dessa skäl menar jag att den föreslagna regleringen om intygsgivarnas oberoende är alltför långtgående. bör därför avslå regeringens förslag i denna del och bifalla motionsyrkandet. Den framtida regleringen av förhandsavtal, punkt 4 (S, V, MP) av (MP), (S), (S), (S), (S), (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: 2021/22:4520 av m.fl. (KD) yrkandena 2 och 3 samt 2021/22:4552 av m.fl. (M, L) yrkandena 3 och 4. Vi kan konstatera att regeringen har uppmärksammat frågan om att ange en tidpunkt för tillträde i förhandsavtal men att regeringen har ansett att det saknas ett beredningsunderlag för en sådan långtgående åtgärd. Regeringen anför dock att den noga kommer att följa effekterna av förslagen i propositionen och återkomma med förslag på nya åtgärder om det behövs. I sammanhanget är det också värt att understryka att den information som enligt regeringens förslag ska lämnas innan ett förhandsavtal ingås ska innehålla en uppgift om vilken tidpunkt som tillträdet beräknas till. Vi delar vidare regeringens uppfattning att det kan antas att den skärpta regleringen av upplåtelseavtalets innehåll när det gäller tidpunkten för tillträde kommer att minska möjligheten att senarelägga tillträdet i upplåtelseavtalet, jämfört med vad som är förutsatt när förhandsavtalet ingås. Till detta kommer att möjligheterna att frånträda förhandsavtalet, bl.a. vid förseningar, utökas genom regeringens förslag. Med hänsyn till förslagen i propositionen, och eftersom regeringen avser att återkomma med förslag på nya åtgärder om det behövs, finns det inte skäl för att göra något tillkännagivande om att tidpunkten för tillträde ska uppges i förhandsavtalet. Motionerna bör därför avslås. Den framtida regleringen i övrigt, punkt 5 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4623 av (C) yrkandena 1 och 2 samt 2021/22:4515 av Momodou m.fl. (V) yrkandena 1 och 2. Flera av regeringens lagförslag ökar tydligheten vid ingåendet av förhandsavtal och köp av en bostadsrätt. Jag välkomnar därför majoriteten av förslagen. Vad gäller förslaget om att den ekonomiska planen ska innehålla en teknisk underhållsplan för de kommande 50 åren, bedömer jag dock att det är en alltför . I likhet med ett flertal remissinstanser anser jag att den ekonomiska planen i stället bör sträcka sig . Jag delar också remissinstansernas synpunkter om att krav bör ställas på att planen ska hållas uppdaterad och aktuell under fastighetens livstid. Om så inte sker kommer föreningens medlemmar att riskera att påverkas av oförändrade och inaktuella planer . En levande och aktuell underhållsplan kan vidare vara ett medel för styrelsen att planera och genomföra ett underhåll samt vara en möjlighet för medlemmarna att hålla sig informerade och påverka planen. Det är en uppgift för regeringen att ta nödvändiga initiativ. Vad som anförs bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Den framtida regleringen i övrigt, punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4515 av Momodou m.fl. (V) yrkandena 1 och 2 samt 2021/22:4623 av (C) yrkandena 1 och 2. Liksom de flesta remissinstanser och aktörer i bostadsbranschen anser jag att det är hög tid att genomföra de förändringar som föreslås i propositionen och därför ställer jag mig positiv till de flesta lagförslagen. Regeringens förslag att skärpa medlemmarnas rösträtt är ett steg i rätt riktning. Dock anser jag, tillsammans med remissinstanser som bl.a. , , och , att fler begränsningar är motiverade. Därför bör regeringen se över utformningen av reglerna så att ytterligare begränsningar införs vad gäller vilka stadgebestämmelser om rösträtt som ska vara godtagbara. Jag anser vidare att det bör finnas en möjlighet att tvångsförvalta en bostadsrättsfastighet. En sådan åtgärd skulle innebära ett ytterligare skydd för bostadsrätthavare vid grov misskötsel av fastigheten. Frågan bör därför utredas. Det är en uppgift för regeringen att ta nödvändiga initiativ. Vad som anförs bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2021/22:171 Tryggare bostadsrätt: 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i bostadsrättslagen (1991:614). 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder. 3.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i årsredovisningslagen (1995:1554). 4.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2002:93) om kooperativ hyresrätt. 5.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i fastighetsmäklarlagen (2021:516). 2021/22:4515 av Momodou m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skärpa skrivningarna så att ytterligare begränsningar görs rörande vilka stadgebestämmelser om rösträtt som ska vara godtagbara och tillkännager detta för regeringen.