bet · H901TU16 · 2022-06-02 00:00:00 — kommer att fokusera på åtgärder som skapar goda förutsättningar för barns resor till och från skolan samt pendling till arbete och studier och till andra viktiga målpunkter som närservice och fritidsaktiviteter. En del av denna pott föreslås gå till samfinansiering, av länsplanernas renodlade cykelåtgärder, både namngivna åtgärder och trimningsåtgärder, längs statliga allmänna vägar. föreslår också att länsplaneupprättarna med minst motsvarande summa som de får i samfinansiering, ska planera och genomföra åtgärder på det regionala vägnätet som bidrar till ökad och säker cykling. Planförslaget omfattar också cykelåtgärder inom ramen för storstadsöverenskommelserna och stadsmiljöavtalen. Vidare ingår förbättrad cykelinfrastruktur i flera av väginvesteringarna. Ambitionen är också att höja drifts- och underhållsstandarden på cykelstråk där det ger stor samhällsnytta. I förslaget till nationell plan framför att myndighetens analyser visar att ökningarna av anslagen till vidmakthållande av vägar och järnvägar är samhällsekonomiskt lönsamma och att det hade varit samhällsekonomiskt effektivt att öka resurserna ytterligare. Bärighetssatsningarna som möjliggör tyngre vägfordon har hög samhällsekonomisk lönsamhet, och det vore vidare mycket samhällsekonomiskt lönsamt att tillåta längre fordon på delar av vägnätet eftersom det skulle minska såväl transportkostnader som transporternas miljöbelastning. Anslagen till trimnings- och miljöåtgärder bedöms ha hög kostnadseffektivitet, baserat på de effektberäkningar av typåtgärder som tagit fram. pekar på att i både järnvägs- och vägobjekt är spridningen i lönsamhet mycket stor. Ett stort antal samhällsekonomiskt mycket lönsamma investeringar, både vägar och järnvägar, har inte kunnat inrymmas i planförslaget. I ovan nämnda förslag till en ny nationell transportinfrastrukturplan för perioden –2033 framgår även att ambition är att höja drift- och underhållsstandarden på cykelstråk där det ger stor samhällsnytta. I förslaget ingår bl.a. förbättrad cykelinfrastruktur i flera av väginvesteringarna. I förslag redovisas ett antal investeringar i cykelbanor. bedömer att investeringar i cykelbanor och ökade krav på att tillgodose cykeltrafikens behov vid nybyggnation har en positiv påverkan på ett aktivt resande. Regeringen framför i godstransportstrategin att prioriteringar av bärighet på väg kommer att göras i dialog med näringslivet för att få ut så stor samhällsnytta som möjligt. Regeringen framhåller att åtgärder kommer att vidtas för att höja och behålla bärigheten på såväl vägsträckor som broar som inte har BK1-standard. har tagit fram en underhållsplan –2022 där verket redovisar hur tilldelade medel ska prioriteras och användas och vilka effekter planen ger. framför att de enskilt största underhållsåtgärderna på väg utgörs av broåtgärder, t.ex. utbyte av bron över älv och över i och reparation av i . framför att vägnätets funktion kommer att vara oförändrad , som en följd av att verket prioriterar att vidmakthålla vägnätets funktion på kort sikt. Av underhållsplanen framgår även att åtgärderna förväntas bidra till att tillståndet på det mer högtrafikerade vägnätet blir oförändrat, medan underhållsbehovet på det mindre trafikerade nätet ökar. Av underhållsplan framgår vidare att de enskilt största åtgärderna på järnväg är upprustning av broar och järnvägsanläggning vid Getingmidjan i , spår och växelbyte på sträckan Flens övre–samt kontaktledningsupprustning på . pekar på att ytterligare ett stort antal åtgärder kommer att genomföras som kommer att öka järnvägens robusthet. Regeringen har i infrastrukturpropositionen framfört att det är viktigt att fortsatt verkar för att optimera underhållsplaneringen och att det sker i dialog med järnvägsbranschens aktörer. Särskilt om stambanor för höghastighetståg beslutade den dåvarande regeringen om direktiv för en särskild utredare, benämnd förhandlingsperson, om utbyggnad av nya stambanor samt åtgärder för bostäder och ökad tillgänglighet i storstäderna (dir. 2014:106). beslutades om tilläggsdirektiv till utredningen (dir. 2014:113). Direktiven angav att Sverigeförhandlingen skulle ta fram förslag till principer för finansiering samt förslag till en utbyggnadsstrategi för nya stambanor för höghastighetståg mellan och respektive . En annan del i förhandlingsuppdraget var att öka kollektivtrafiken, förbättra tillgängligheten och öka bostadsbyggandet i , och . Totalt ska infrastruktursatsningar runt om i möjliggöra byggandet av ca 100 000 nya bostäder. Förhandlingen hade också i uppdrag att titta på en möjlig utbyggnad av järnvägen i norr och ingå överenskommelser för att främja cykling. Vidare skulle förhandlingen bl.a. utreda ytterligare en fast förbindelse mellan och . Sverige-förhandlingen är avslutad och överlämnade sin slutrapport till regeringen . Sverigeförhandlingen tecknade överenskommelser med kommuner och regioner (då landsting) i , samt län om satsningar på kollektivtrafik och cykelåtgärder med statlig medfinansiering samt åtaganden om bostadsbyggande. Regeringen godkände dessa avtal, de s.k. storstadsavtalen, . Regeringen konstaterar i skrivelsen Nationell planering för transportinfrastrukturen 2018–2029 (skr. 2017/18:278) att byggandet av nya stambanor och deras finansiering är ett långsiktigt åtagande där offentliga resurser binds upp under flera mandatperioder. Sträckorna –(Ostlänken), –och –ingår i den nationella planen –2029. I den senaste infrastrukturpropositionen anger regeringen att utbyggnaden av nya stambanor för höghastighetståg ska genomföras inom den ekonomiska ramen för utveckling av transportsystemet. Regeringens förslag till ekonomisk ram för utveckling av transportsystemet medför enligt regeringen att den gällande nationella planen kan fullföljas samt att satsningar kan göras på såväl nya stambanor som andra angelägna åtgärder. Utbyggnaden av nya stambanor är enligt regeringen viktig för att öka kapaciteten i järnvägsnätet, knyta landets tre storstadsregioner närmare varandra och bidra till stadsutveckling, bostadsbyggande och större arbetsmarknadsregioner. förslag till nationell plan för transportinfrastrukturen 2022–2033 I förslaget till nationell plan uppger att genomförandet av nya stambanor är komplext att hantera inom ordinarie anslag, eftersom möjligheten att flytta medel mellan år är mycket begränsad. Eftersom nya stambanor utgör en betydande del av det totala anslaget får även små förskjutningar i framdrift och kostnad stora konsekvenser för möjligheten att planera och driva andra objekt framåt. En annan finansiering, exempelvis genom lång- eller kortfristigt lån, skulle underlätta hanteringen och möjliggöra en snabbare utbyggnad och tidigare realisering av nyttoeffekter som ökad kapacitet, avlastning av befintliga stambanor och ökad tillförlitlighet i järnvägssystemet. har granskat statens planering av höghastighetsjärnvägar (RiR 2019:31). övergripande slutsats i granskningen var att planeringsprocessen inte har haft en förutsättningslös karaktär. rekommenderade att regeringen, innan fortsatta beslut fattas om höghastighetsjärnvägen, ger i uppdrag att förutsättningslöst utreda vilka brister som finns i förhållande till de transportpolitiska målen och vilka alternativa lösningar som finns för att åtgärda bristerna på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt. I skrivelse 2019/20:133 om statens planering av höghastighetsjärnvägar välkomnade regeringen granskning. Det är enligt regeringen angeläget att planeringssystemet kan fortsätta att utvecklas, och granskningar som den som nu har gjort fyller därmed ett viktigt syfte. Regeringen anger att den gör en annan bedömning än när det gäller den planering som har genomförts för höghastighetsjärnvägar. Regeringen menar att det är positivt att höghastighetsjärnvägar har utretts vid ett antal tillfällen under olika regeringar. När det gäller frågan om huruvida planeringen har genomförts i enlighet med fyrstegsprincipen pekar regeringen på att olika typer av styrmedel har införts för att bl.a. åtgärda de brister som höghastighetsjärnvägen skulle lösa. Skrivelsen behandlades av utskottet i betänkande 2019/20:TU15. ansvarar för planeringen av det statliga vägnätet, och där ingår infrastruktur för cykel. Verket ansvarar för åtgärder i den statliga nationella cykelinfrastrukturen som är beslutade i nationell plan. Regionerna har rollen som regionala planupprättare och ansvarar för planeringen av cykelvägar längs det statliga vägnätet som inte är statliga nationella vägar. Merparten av landets cykelvägar ligger i tätorter och förvaltas av kommunerna. Kommunerna är väghållare för av cykelvägnätet i . regelverk Vägars och gators utformning anger hur gång- och cykelvägar ska utformas. ansvarar för att bygga nya statliga gång- och cykelvägar, och när en väg är klar upphandlas entreprenörer som sköter underhållet. ansvarar för drift och underhåll och för att åtgärder som är beslutade i nationell plan och länsplaner blir genomförda. ansvarar för gång- och cykelvägar utmed statliga vägar, t.ex. delar av turiststråk och cykelleder som anlagts för pendling mellan orter. Kommunerna ansvarar för åtgärder längs kommunala vägar och gator. tar fram planeringsunderlag och standarder för att skapa förutsättningar för en jämn och hög kvalitet på cykelinfrastrukturen, även på det vägnät där inte är väghållare. Myndigheten uppger att man har en viktig roll i att se till att det finns goda förutsättningar för kommuner att förbättra sin infrastruktur för cykel. samarbetar även med kommunala väghållare genom SKR och har tillsammans med dessa tagit fram rekommendationer för olika utformningar av cykelinfrastruktur. Regeringen presenterade en nationell cykelstrategi där fem insatsområden pekades ut för det fortsatta arbetet. Regeringen understryker för det insatsområde som avser att främja en mer funktionell och användarvänlig infrastruktur bl.a. att cykeln ska vara ett attraktivt transportsätt och att det är viktigt att cykelvägnätet hänger samman både lokalt och regionalt samt är kopplat till olika målpunkter i samhället. Ett sammanhängande och välskyltat cykelvägnät med så enhetlig standard som möjligt framhålls som en viktig faktor. I strategin pekar regeringen på att det handlar om såväl att förbättra befintlig infrastruktur som att skapa nya cykelförbindelser. Cykelinfrastrukturen behöver enligt regeringen också klara av en större mångfald av cyklister, och regeringen vill därför se demonstrationsprojekt som syftar till ökad och säkrare cykling. Regeringen anger att cykelvägnätet behöver utformas så att det blir både attraktivt och trafiksäkert med god framkomlighet och att det ska vara tillgängligt och lätt att använda för olika grupper av medborgare. Regeringen framhåller att förbättringar i driften och underhållet av cykelvägnätet har betydelse för att fler ska cykla och för att öka trafiksäkerheten. Utformningen och underhållet av infrastrukturen ska enligt regeringen anpassas efter cyklisternas behov. Särskilt om enskilda vägar De enskilda vägarna utgör den största delen av vägnät. De väghållare som har ansvar för enskilda vägar är ofta en organisation, t.ex. en vägförening, samfällighetsförening eller vägsamfällighet, och i vissa enstaka fall en enskild markägare. betalar ut statligt driftsbidrag till enskilda vägar, bl.a. för att vägen ska hållas öppen för allmän trafik och för att underlätta för boende och näringsliv i glesbygden. Drygt 23 000 väghållare får statsbidrag för att sköta enskilda vägar. Staten medfinansierar byggande och drift av ca 7 av det enskilda vägnätet. I infrastrukturpropositionen konstaterar regeringen att förutsättningarna för landsbygdernas vägar är delvis annorlunda än för vägarna i mer tätbefolkade områden. Antalet människor och företag per vägkilometer är förhållandevis lågt, och en stor del av vägnätet i landsbygden utgörs av de enskilda vägarna. Många människor börjar eller slutar sin dagliga resa till jobb och utbildning via en enskild väg. Regeringen menar att de spelar en stor och viktig roll i vägtransportnätet och utgör kapillärer som ansluter till de större statliga vägarna. Regeringen anser att det är viktigt att vägunderhållet bidrar till att säkerställd funktionalitet även på dessa vägar och bidrar till en god tillgänglighet för både medborgare och näringsliv oavsett var människor bor eller arbetar i . Regeringen anser att anslagna medel till bidrag för drift av enskilda vägar är en viktig förutsättning för att tillgodose transportbehov för fast boende, näringsliv och för det rörliga friluftslivet. Statsbidrag till enskild väghållning Genom budgetpropositionen förlängdes satsningen på statsbidrag till enskild väghållning och utökades till –2022, dvs. I propositionen En sammanhållen politik för landsbygder – för ett som håller ihop (prop. 2017/18:179) framhåller regeringen att de enskilda vägarna är en viktig del av transportnätet på landsbygden och att en satsning bör göras på enskilda vägar. Likaså framhåller regeringen att det är viktigt att man i länsplanerna tar hänsyn till drift, underhåll och planering av enskilda vägar. Regeringen meddelade att den därför gör en satsning på statsbidrag till enskild väghållning för särskilda driftsåtgärder på objekt som broar och färjelägen för att förbättra deras funktion och bärighet, särskilt för tyngre fordon. Skriftliga frågor och interpellationer till statsråd I en interpellationsdebatt (ip. 2021/22:363) framförde infrastrukturminister bl.a. att hela ska leva och växa. Infrastrukturministern pekade på att regeringen har gjort investeringar i hela landet för att det ska gå att bo och leva både i städer och på landsbygder. Ministern påminde om att det inte bara är en fråga om hastighetsbegränsningar att kunna leva och verka på landsbygden och ha ett gott liv. Det handlar om god tillgänglighet, att det finns samhällsservice, att vägstandarden håller god kvalitet och att transportinfrastrukturen fungerar. Vidare framförde ministern att regeringen har investerat historiska summor för att hela landet ska leva och för att öka takten i klimatomställningen och skapa framtidens jobb. Sänkta hastighetsgränser riskerar att öka restider och därmed försvåra för människor att ta sig till jobb och fritidsaktiviteter, inte minst i glesbygd och på landsbygder. Regeringen fattade beslut om att upphäva vissa av beslutade hastighetssänkningar och lämnade tillbaka ärendena till verket för vidare behandling. Ministern konstaterade att bör pröva andra åtgärder för att öka trafiksäkerheten på ett sätt som inte påverkar människors möjlighet att ta sig till jobb och andra aktiviteter negativt. betonade infrastrukturminister i en interpellationsdebatt (ip. 2020/21:530) att regeringen har som ambition att nya stambanor för höghastighetståg ska färdigställas. Nya stambanor behövs enligt statsrådet för att möta det ökande tågresandet, ge möjlighet till mer gods på tåg och öka pendeltågens möjlighet i nuvarande tågsystem, eftersom det är fullt på delar av den svenska järnvägen. Statsrådet framförde att regeringen hade önskat en bred politisk diskussion om finansieringen av de nya stambanorna. Han betonade behovet av en noggrann kostnadskontroll och av att resurser används på bästa och mest effektiva sätt. Infrastrukturminister framförde i en interpellationsdebatt (ip. 2020/21:448) att ramarna till vägunderhåll har ökat. Statsrådet betonade att statusen på svenska vägar är viktig för trafiksäkerheten. framförde infrastrukturministern i sitt svar på en skriftlig fråga (fr. 2020/21:2070) att genomförandet av nya stambanor inte kommer att ske på bekostnad av andra satsningar i landet. konstaterade infrastrukturminister i sitt svar på en skriftlig fråga (fr. 2020/21:1747) att regeringen genomför satsningar som skapar förutsättningar för en hög standard på vägnätet. Satsningarna bidrar enligt statsrådet till en god tillgänglighet, hög trafiksäkerhet och även ökad sysselsättning. konstaterade infrastrukturminister i en interpellationsdebatt (ip. 2020/21:370) att har i uppdrag att se över hur man kan minska kostnaderna med ny produktionsteknik eller landbroar eller på annat sätt. Statsrådet betonade att regeringen utgår från det engagemang som har funnits under Sverigeförhandlingen, där regioner och kommuner har varit med och planerat och där man har sett över hur bostadsbyggande kan komma till i anslutning till byggandet av nya stambanor och hur man kan arbeta med regionförstoring. Infrastrukturminister har i olika frågesvar (bl.a. fr. 2020/21:1024) pekat på att olika objekt får bedömas inom ramen för det kommande arbetet med den åtgärdsplanering som följer efter beslut om infrastrukturpropositionen. Statsrådet har konstaterat att det finns stora önskemål i hela landet om åtgärder inför en ny nationell plan, bl.a. i fråga om järnväg. Statsrådet har betonat att han sätter stort värde i att lyssna in önskemål från alla aktörer, såsom regioner, kommuner, näringsliv och civilsamhälle. Investeringar i och underhåll av järnvägen kommer enligt statsrådet att fortsätta att vara i fokus för regeringen. Infrastrukturminister framförde i sitt svar på en skriftlig fråga (fr. 2020/21:790) att medlen i länsplanerna finansierar viktiga åtgärder över hela landet. Medlen används dock inte för vägunderhåll. ansvarar för underhåll av samtliga statliga vägar. Huvudinriktningen för genomförande av vägunderhållet är att verksamheten ska bidra till att upprätthålla funktionella och säkra vägar. För belagda vägar tillämpar en fastställd underhållsstandard för det lägsta tekniska tillstånd som accepteras för vägytan. Underhållsstandarden baseras på samhällsekonomiska bedömningar. Vilket tillstånd som accepteras varierar med olika vägtyper, bl.a. beroende på trafikmängden och vilken den högsta tillåtna hastigheten är. Majoriteten av det statliga vägnätet uppfyller enligt statsrådet standardens krav, och avvikelsen för vägar utanför storstadsområden var i storleksordningen 2–, med viss variation mellan olika vägtyper. För storstadsvägar låg avvikelsen på . Infrastrukturminister konstaterade i sitt svar på en skriftlig fråga (fr. 2020/21:2099) att nya stambanor för höghastighetståg är ett mycket stort projekt och att det är viktigt att det analyseras noggrant, inklusive hur banorna ska finansieras. Regeringen gav därför i uppdrag åt att redovisa uppdaterade och kompletterande uppgifter om nya stambanor inom en total investeringsram på , prisnivå. slutredovisning av uppdraget inkom till och analyseras inom . Statsrådet konstaterade att det i de flesta berörda kommuner och regioner finns en stor politisk samstämmighet om att nya stambanor är en angelägen utbyggnad och att dessa parter därför har bedrivit ett planeringsarbete kring utbyggnaden. Infrastrukturminister betonade i sitt svar på en skriftlig fråga (fr. 2019/20:495) att den svenska järnvägen måste kunna fortsätta att utvecklas och att mer kapacitet behövs. Nya stambanor behövs enligt statsrådet för att möta det kraftigt ökande tågresandet och ge möjlighet till mer gods på tåg. Pendeltågens möjligheter i nuvarande tågsystem bör också förbättras eftersom det är fullt i det svenska järnvägssystemet. En utbyggnad skulle modernisera och knyta ihop landet på ett klimatsmart sätt. Dessutom är nya stambanor enligt statsrådet viktigt även ur ett samhällsbyggnadsperspektiv eftersom närmare 100 000 bostäder kommer att kunna byggas längs sträckningen. Statsrådet framhöll att om man inte bygger mer järnväg nu försvårar det allvarligt möjligheterna att nå klimatmålen och att få en bättre fungerande järnväg. Senast i betänkande 2020/21:TU16 Framtidens infrastruktur behandlade utskottet frågor om åtgärder i transportinfrastrukturen. Utskottet avstyrkte motionsförslagen och beslutade i linje med utskottets förslag. I enlighet med förslaget i betänkande 2021/22:TU9 Fjärde järnvägspaketet och andra järnvägsfrågor riktade ett tillkännagivande till regeringen om projektet –. Utskottet lyfte fram att en väl fungerande järnväg mellan huvudstäderna skulle vara mycket positivt både för klimatet och för utvecklingen mellan städerna. riktade vidare ett tillkännagivande till regeringen om åtgärder för längre och tyngre tåg. Utskottet framhöll att vissa åtgärder och arbeten kommer att behöva genomföras för att bl.a. järnvägsinfrastrukturen och järnvägsstationerna ska ha möjlighet att ta emot längre och tyngre tåg. Med anledning av motionsförslag om åtgärder i vägsystemet vill utskottet inledningsvis framhålla betydelsen av vägunderhåll både på de högtrafikerade och på de lågtrafikerade vägarna. Det är viktigt menar utskottet att vägunderhållet bidrar till trafiksäkerhet och en god tillgänglighet för både medborgare och näringsliv oavsett var människor bor eller arbetar i . Utskottet välkomnar därför att har tagit fram en underhållsplan och att myndigheten i sitt förslag till nationell plan för transportinfrastrukturen lyfter fram att även de lågtrafikerade delarna av vägnätet ska ha en acceptabel standard. Utskottet vill också peka på det som infrastrukturminister framhöll i en interpellationsdebatt om regeringens beslut att upphäva vissa av de hastighetssänkningar som hade beslutat om och om behovet av att pröva andra åtgärder för att öka trafiksäkerheten på ett sätt som inte påverkar människors tillgänglighet. Utskottet bedömer att frågan om det svenska vägnätets standard är väl uppmärksammad av såväl regeringen som . Utskottet förutsätter också att regeringen och fortsätter att ta åtgärder för att värna vägnät. Utskottet följer utvecklingen noga. Utskottet finner därmed inte skäl att vidta något initiativ med anledning av motionsförslagen och avstyrker motionerna 2021/22:191 (C), 2021/22:776 (M) yrkande 1, 2021/22:1177 (C), 2021/22:1311 (S) yrkandena 1 och 2, 2021/22:2212 (M), 2021/22:3679 (C) yrkande 58, 2021/22:3750 (M) yrkandena 7 och 8 samt 2021/22:3757 (M) yrkandena 5 och 6. När det gäller åtgärder i järnvägssystemet vill utskottet understryka betydelsen av att järnvägsanläggningens funktion säkerställs och upprätthålls. Ett välfungerande järnvägssystem är inte bara avgörande för att människor och gods ska kunna transporteras utan också för att transportsektorn ska nå sitt klimatmål. Utskottet konstaterar att gällande plan innehåller ett stort antal järnvägsinvesteringar för ökad kapacitet längs de viktigaste stråken. Utskottet påminner också om att anslaget till vidmakthållande av statliga järnvägar ökar jämfört med planen 2018–2029 i och med de nya ekonomiska ramar för transportinfrastrukturen som fastställde i samband med hanteringen av den senaste infrastrukturpropositionen. Mer resurser till underhåll av järnvägen minskar långsiktiga underhålls- och reinvesteringskostnader, eftersom det är billigare att underhålla och det minskar risken för störningar och hastighetsnedsättningar. Utskottet förutsätter att satsningarna på underhåll och utveckling av järnvägssystemet fortsätter i hög takt. Utskottet finner inte att det finns anledning att ta något initiativ med anledning av motionsförslagen. Motionerna 2021/22:2451 (SD) yrkande 19, 2021/22:2953 (SD) yrkandena 30, 31, 33, 36 och 37, 2021/22:3214 (V) yrkande 12, 2021/22:3394 (L) yrkande 43, 2021/22:3679 (C) yrkandena 40 och 42, 2021/22:3752 (M) yrkandena 4 och 5, 2021/22:4066 (MP) yrkande 22 i denna del och 2021/22:4131 (C) yrkande 8 avstyrks. Med anledning av motionsförslagen om cykelinfrastruktur vill utskottet framhålla att insatser för en ökad och säker cykling är av stor betydelse, inte minst för folkhälsan. Utskottet välkomnar därför de satsningar på cykelinfrastrukturen som redan har gjorts och de insatser som genomförs på olika håll i landet, inte minst genom stadsmiljöavtalen. Utskottet ser även positivt på de cykelsatsningar som det planeras för under den kommande planeringsperioden, bl.a. genom den särskilda cykelpott för cykelåtgärder längs statliga allmänna vägar som regeringen har aviserat. Utskottet finner inte att det finns skäl att ta något initiativ med anledning av motionsförslagen. Motion 2021/22:20 (MP) yrkandena 4–6 avstyrks därför.