bet · H901AU12 · 2022-06-07 00:00:00 — När det gäller de invändningar som framställs i kommittémotion 2021/22:4524 (V) yrkandena 1–6 mot delar av regeringens förslag om att reformera arbetsrätten delar inte utskottet motionärernas uppfattning. De ändringar som regeringen föreslår i arbetsrätten är en del av ett paket som innebär den största frihets- och trygghetsreformen på den svenska arbetsmarknaden i modern tid. Utskottet konstaterar att parterna på den svenska arbetsmarknaden har genomfört omfattande förhandlingar för att få reformen på plats. Vi har också en situation där en bred majoritet av parterna ställer sig bakom det förslag som regeringen har lagt fram. Utskottet anser att det sätt på vilket reformen har tagits fram är ett tydligt styrkebesked för den svenska arbetsmarknadsmodellen. Vidare anser utskottet att det inte är rimligt att framhålla att man värnar den svenska arbetsmarknadsmodellen och föreslå att vissa centrala delar av reformen inte ska genomföras. Utskottet noterar att motionärerna särskilt riktar in sig på regelverket om uppsägning från arbetsgivarens sida, turordning och tvister om ogiltigförklaring. Utskottet menar att det är fråga om centrala delar av regeringens samlade förslag och således av den framtida ordning som har efterfrågats av parterna. Det finns därför inte något skäl till varför just dessa delar av reformen inte ska genomföras. Utskottet har uppmärksammats på att det finns behov av följdändringar i den nya 2 b § andra stycket och 4 § andra stycket anställningsskyddslagen. Ändringarna avser i båda fallen att hänvisningen i paragraferna rätteligen bör vara till den nya 4 b § eftersom nuvarande 4 a § ska betecknas 4 b § enligt regeringens förslag. Mot den bakgrunden föreslår utskottet att hänvisningen i 2 b § andra stycket och 4 § andra stycket ändras. Vidare ställer sig utskottet bakom regeringens förslag om när den nya lagstiftningen ska träda i kraft. Det är välkommet både att ändringarna kan träda i kraft och få genomslag relativt snart och att tidpunkterna för tillämpning av de lagändringar som föreslås i omställningspaketet samordnas. Sammantaget föreslår därför utskottet att antar regeringens lagförslag med den ändring i 2 b § andra stycket och 4 § andra stycket anställningsskyddslagen som utskottet föreslår och avslår samtliga motionsyrkanden i avsnittet. Ytterligare förslag om omställningsstudiestöd Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om omställningsstudiestödet. Förslagen handlar om den övre åldersgränsen för stödet, hur länge någon ska kunna få stöd, uppföljning av olika delar av regeringens förslag och vem som ska finansiera stödet. Utskottet hänvisar till regeringens bedömningar i propositionen och ställer sig bakom dessa. Jämför reservation 2 (V) och särskilt yttrande 3 (L). I kommittémotion 2021/22:4524 av Ciczie Weidby m.fl. (V) framställer motionärerna fem yrkanden om tillkännagivanden till regeringen när det gäller omställningsstudiestödet. En övre åldersgräns för stödet Motionärerna noterar att vissa remissinstanser, däribland , anser att den föreslagna övre åldersgränsen för rätt till omställningsstudiestöd bör följa riktåldern för pension. Motionärerna delar denna uppfattning och begär därför att regeringen ska återkomma med förslag om att den övre åldersgränsen för rätt till omställningsstudiestöd ska följa riktåldern för pension (yrkande 7). Kortaste och längst tid med stöd I motionen framhåller motionärerna vidare att taket för omställningsstudiestöd inte är en tillräckligt lång stödperiod. motsvarar endast två terminer på högskolan. Motionärerna menar att det finns en risk att personer därför avstår från att förbättra sin kompetens och stärka sin ställning på arbetsmarknaden och att syftet med reformen på det sättet motverkas. Motionärerna vill därför att regeringen ska återkomma med förslag om att omställningsstudiestöd ska få lämnas , motsvarande tre terminers heltidsstudier, för den som har helt stöd (yrkande 8). Yttrande från en omställningsorganisation När det gäller administrationen av stödet konstaterar motionärerna att förslaget som avser yttrande från en omställningsorganisation har mötts av invändningar från flera remissinstanser. Motionärerna delar remissinstansernas farhågor om att förslaget kan leda till onödig administration och bli svårtillämpat. Motionärerna begär därför att regeringen ska göra en uppföljning av förslaget i syfte att säkerställa att de studerande ges möjlighet till en likvärdig och rättssäker bedömning oavsett vilken omställningsorganisation de tillhör (yrkande 9). Omställningsstudiestödet ska lämnas i mån av tillgängliga medel och införas stegvis När det gäller regeringens förslag om att omställningsstudiestödet ska lämnas i mån av tillgängliga medel framförs i motionen invändningar mot regeringens bedömning. Motionärerna framhåller dels att det finns risk att medlen inte kommer att räcka till alla som uppfyller villkoren, dels att det inte är rimligt att arbetstagarna ska behöva göra så stora eftergifter i anställningstryggheten utan att ens vara garanterade omställningsstudiestöd i gengäld. Motionärerna föreslår därför att regeringen ska följa upp genomförandet av omställningsstudiestödet i syfte att säkerställa att de individer som uppfyller villkoren för stödet garanteras stöd (yrkande 10). Vidare ifrågasätter motionärerna regeringens resonemang om hur omställningsstudiestödet ska finansieras och att arbetsgivarna lämnats utanför detta. Motionärerna yrkar därför att regeringen ska återkomma med förslag om hur arbetsgivarna kan vara med och finansiera omställningsstudiestödet (yrkande 11). En övre åldersgräns för stödet När det gäller frågan om den övre åldersgränsen för omställningsstudiestödet anför regeringen bl.a. följande (prop. s. 176 f.): Några remissinstanser, däribland och , anser att den föreslagna övre åldersgränsen för rätt till omställningsstudiestöd bör följa riktåldern för pension. Regeringen gjorde i propositionen Bättre studiestöd högre upp i åldrarna (prop. 2020/21:122) bedömningen att trots de justerade åldersgränserna i pensionssystemet är tiden i yrkeslivet för kort för att motivera en åldersgräns som ligger högre upp , detta även med beaktande av kommande höjningar och en ny riktålder för pension. Det är inte heller önskvärt att behöva ändra återbetalningssystem varje gång åldersgränser inom pensionsområdet justeras. Regeringen håller fast vid den bedömningen och menar att en högre åldersgräns inte heller är motiverad vad gäller omställningsstudielånet inom omställningsstudiestödet, som det kan finnas skäl att medge omställningsstudiebidrag högre upp i åldrarna. Mot denna bakgrund anser regeringen att den åldersgräns som föreslås i promemorian är väl avvägd. Genom denna åldersgräns tas hänsyn till personers behov av offentligfinansierad utbildning, men också till samhällets kostnader och den avkastning som studierna kan ge, både för den studerande och för samhället. Kortaste och längsta tid med stöd Regeringen framhåller att omställningsstudiestödet är ett förmånligt studiestöd där den som studerar kan beviljas höga belopp i syfte att göra en avgränsad utbildningsinsats för att stärka sin ställning på arbetsmarknaden. Regeringen anser att det är nödvändigt med en avgränsning av antalet veckor med stöd som en studerande kan få. När det gäller längden på stödet anför regeringen bl.a. följande (prop. s. 212): Regeringen anser att omställningsstudiestöd bör kunna lämnas som motsvarar maximalt 44 veckors studier på heltid. Den som påbörjar en utbildning med omställningsstudiestöd som är lång måste därmed kunna finansiera 36 av dessa studieveckor på annat sätt. anser att inte är tillräckligt för lärare som vill stärka sin ställning på arbetsmarknaden och studera deltid. Förbundet exemplifierar med att det krävs minst 1,5 års heltidsstudier för en gymnasielärare som vill bli behörig i ytterligare ett undervisningsämne. Även argumenterar för att längre utbildningar bör kunna komma i fråga för studier med omställningsstudiestöd. Regeringen vill emellertid påpeka att möjligheten finns att påbörja längre utbildningar och för detta använda sig av omställningsstudiestödet. Det blir möjligt att påbörja en utbildning som är lång för individer under , och för dem som är äldre än så finns det ingen begränsning av de möjliga utbildningarnas längd (se avsnitt 6.4.4). Detta tillsammans med att det reguljära studiemedelssystemet alltjämt är ett tillgängligt alternativ för den som har behov av ytterligare finansiering vid längre studier gör att regeringen anser att 44 veckors studier på heltid är en väl avvägd gränsdragning. Yttrande från en omställningsorganisation När det gäller regeringens förslag i den del som avser yttranden från omställningsorganisationerna om en sökandes tilltänkta utbildning anför regeringen bl.a. följande (prop. s. 254 f.): Omställningsorganisationer som erbjuder arbetstagare omställnings- eller kompetensstöd i form av vägledning, rådgivning och förstärkt stöd kommer att ha en särskild inblick i den enskilde arbetstagarens situation och särskilt goda förutsättningar att uttala sig om hur dennes ställning på arbetsmarknaden kan stärkas genom deltagande i en viss utbildning. Denna kompetens bör tillvaratas. Till skillnad från bl.a. anser regeringen därför att dessa omställningsorganisationer, i de fall den studerande är anknuten till en sådan, bör ges tillfälle att lämna ett yttrande till CSN med ett utlåtande om och i förekommande fall hur den sökta utbildningen kommer att stärka den studerandes framtida ställning på arbetsmarknaden med beaktande av arbetsmarknadens behov. Regeringen är av uppfattningen att CSN vid prövningen av en ansökan om omställningsstudiestöd bör lägga särskild vikt vid ett yttrande som en omställningsorganisation har lämnat. framhåller bl.a. att bedömningen av hur en utbildningsinsats stärker individens framtida ställning på arbetsmarknaden kommer bli svår att genomföra rättssäkert och likvärdigt. Regeringen bedömer, till skillnad från , att omställningsorganisationerna med en särskild inblick i den enskilde arbetstagarens situation kommer att ha särskilt goda förutsättningar att uttala sig om hur dennes ställning på arbetsmarknaden kan stärkas genom deltagande i en viss utbildning. Omställningsstudiestödet ska lämnas i mån av tillgängliga medel och införas stegvis Som svar på invändningar från flera remissinstanser om att omställningsstudiestödet inte är rättighetsbaserat framhåller regeringen bl.a. följande (prop. s. 285): Regeringen bedömer att förutsättningarna för kostnadskontroll skulle bli starkt begränsade med ett rättighetsbaserat omställningsstudiestöd. Ett rättighetsbaserat omställningsstudiestöd bedöms riskera att medföra markant högre dödviktskostnader i bemärkelsen att fler i en redan studiebenägen grupp skulle erbjudas en ny och generösare studiefinansiering trots att de skulle ha valt studier även utan denna ersättningsmöjlighet. Regeringen förordar i stället ett system med tillgängliga medel avsatta i statsbudgeten. När det gäller frågan om finansieringen av det nya stödet har regeringens avvägningar av vad den anser vara genomförandet av en omfattande och komplex reform redogjorts för ovan. Det kan tilläggas att regeringen också i relation till en reformering av räntan på studielån framför att det är rimligt att de som nyttjar studielån också ska stå för kostnaden för detta. Regeringen påpekar att de studenter som nyttjar andra studiestödssystem kommer att ha samma möjligheter som alla andra att också använda det nya omställningsstudiestödet. hänvisar i sitt yttrande (yttr. 2021/22:UbU2y) till tidigare ställningstaganden när det gäller frågan om den övre åldersgränsen för rätt till omställningsstudiestöd. har tidigare gjort bedömningen att tiden i yrkeslivet är för kort för att motivera en åldersgräns som ligger högre upp , både trots de justerade åldersgränserna i pensionssystemet och med beaktande av kommande höjningar och en ny riktålder för pension (prop. 2020/21:122, bet. 2020/21:UbU17). menar därför att en åldersgräns för rätt till omställningsstudiestöd är väl avvägd. I fråga om förslaget som rör begränsningen av antalet veckor med omställningsstudiestöd framhåller utbildningsutskottet bl.a. att avsikten med det nya förmånliga stödet är att möjliggöra utbildning i en situation där en person behöver utbildning eller omställning. anser att en avgränsning av antalet veckor med stöd är rimlig. När det gäller farhågan att de studerande inte ska få en rättssäker och likvärdig bedömning av hur en utbildningsinsats stärker en individs ställning på arbetsmarknaden hänvisar utbildningsutskottet till regeringens bedömning att omställningsorganisationerna har goda förutsättningar att uttala sig om detta och att CSN har den kompetens som krävs för att fatta rättssäkra och likvärdiga beslut. Vidare hänvisar utbildningsutskottet till regeringens förslag och skälen för dessa när det gäller tillgången på medel och finansieringen av omställningsstudiestödet. Det är fråga om ett stöd som är ett komplement till det ordinarie studiestödet och inte en rättighet för alla de individer som uppfyller villkoren. instämmer i regeringens bedömning att ett rättighetsbaserat system inte skulle kunna säkra kostnadskontroll. Avslutningsvis framhåller utbildningsutskottet att CSN har redovisat ett regeringsuppdrag med förslag om en ny modell för beräkning av räntan på studielån. Regeringen har också aviserat att den avser att återkomma i budgetpropositionen med förslag om en reformerad modell för räntan på studielån. anser att regeringens beredning av frågan inte bör föregripas. Utskottet konstaterar att motionärerna i kommittémotion 2021/22:4524 (V) yrkandena 7–11 framställer flera förslag om att lagstiftningen för det nya omställningsstudiestödet bör se annorlunda ut än vad regeringen har föreslagit. Det finns också yrkanden om att följa upp genomförandet av olika delar av regeringens förslag så att alla sökande får en korrekt bedömning och de som uppfyller villkoren garanteras stöd. Utskottet noterar att det som föreslås i följdmotionen är sådant som har lyfts fram av olika remissinstanser under beredningen av departementspromemorian Omställningsstudiestöd – för flexibilitet, omställningsförmåga och trygghet på arbetsmarknaden (Ds 2021:18) och ett utkast till lagrådsremiss med samma titel. Utskottet har ingen annan uppfattning än regeringen i någon av dessa frågor. Enligt utskottet är regeringens förslag väl avvägda och utskottet ser inte anledning för att ta något initiativ i enlighet med de aktuella motionsförslagen. Det innebär att utskottet inte gör någon annan bedömning än utbildningsutskottet i fråga om de aktuella delarna av regeringens förslag. Utskottet anser därmed att samtliga motionsyrkanden i avsnittet bör avslås. Ytterligare förslag om grundläggande omställnings- och kompetensstöd Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om det grundläggande omställnings- och kompetensstödet. Förslagen handlar om vilken myndighet som ska ansvara för stödet, att alla som uppfyller villkoren för stödet ska garanteras stöd, att stödet ska kunna lämnas även till den som arbetar på ett företag som har kollektivavtal men där det saknas bestämmelser om omställningsstöd, den övre åldersgränsen för stödet samt registrering och avregistrering av omställningsorganisationer. Utskottet hänvisar till regeringens bedömningar i propositionen och ställer sig bakom dessa. Jämför reservation 3 (V). I kommittémotion 2021/22:4524 av Ciczie Weidby m.fl. (V) framställer motionärerna sex yrkanden om tillkännagivanden till regeringen när det gäller det grundläggande omställnings- och kompetensstödet. Kammarkollegiet som ansvarig myndighet Motionärerna noterar att flera remissinstanser har ställt sig tveksamma till om Kammarkollegiet bör vara den ansvariga myndigheten och fatta beslut i ärenden om det grundläggande omställnings- och kompetensstödet. Kammarkollegiet är inte expertmyndighet när det gäller omställnings- och kompetensstöd eller när det gäller andra frågor inom arbetsmarknads- eller utbildningsområdet. Motionärerna menar att det finns behov av att låta en egen myndighet ansvara för det nya statliga åtagandet på området. Motionärerna begär därför att regeringen ska återkomma med förslag om att inrätta en egen myndighet med ansvar för grundläggande omställnings- och kompetensstöd (yrkande 12). Stöd ska lämnas i mån av tillgång på medel Motionärerna gör, i likhet med flera remissinstanser, en annan bedömning än regeringen när det gäller grunderna för hur stödet ska lämnas. Motionärerna anser att vem som får stödet inte ska vara beroende av tillgång på medel utan att alla som uppfyller villkoren för stödet ska garanteras stöd. Motionärerna föreslår därför att regeringen ska följa upp genomförandet av det grundläggande omställnings- och kompetensstödet i syfte att säkerställa att de individer som uppfyller villkoren för stödet garanteras stöd (yrkande 13). Krav på anknytning till svensk arbetsmarknad Motionärerna noterar att regeringens förslag innebär att det grundläggande omställnings- och kompetensstödet är begränsat till arbetstagare som inte omfattas av kollektivavtal. Motionärerna vill i stället se en ordning där stödet även ska få lämnas till den som arbetar på ett företag som har kollektivavtal men där det saknas bestämmelser om omställningsstöd. I motionen föreslås därför ett tillkännagivande om att det grundläggande omställnings- och kompetensstödet även ska få lämnas till den som för ansökan arbetar på ett företag som har kollektivavtal men där det saknas bestämmelser om omställningsstöd (yrkande 14). En övre åldersgräns för stödet I motionen uppmärksammas att regeringen föreslår att stöd inte ska få lämnas till den som har fyllt . Motionärerna menar att stödet i stället bör utformas så att det är tillgängligt för personer upp till riktåldern för pension. Motionärerna yrkar därför att regeringen ska återkomma med förslag om att den övre åldersgränsen för rätt till grundläggande omställnings- och kompetensstöd ska följa riktåldern för pension (yrkande 15). Enligt motionärerna är kraven för att få registreras som omställningsorganisation i regeringens förslag inte tillräckliga för att eliminera risken för oseriösa aktörer. Det finns en uppenbar risk att det nya stödet, liksom annan skattefinansierad verksamhet, drar till sig olämpliga aktörer som ser en möjlighet att tjäna pengar. Motionärerna föreslår därför att regeringen ska återkomma med tydligare krav för registrering av omställningsorganisationer i syfte att eliminera risken för oseriösa aktörer (yrkande 16). Motionärerna anser att regeringens förslag om när en organisation ska avregistreras som omställningsorganisation är bristfälligt. Enligt motionärerna bör även oegentligheter hos en omställningsorganisation avregistrering. Det kan t.ex. vara fråga om ekonomisk brottslighet eller fusk. Motionärerna vill därför att regeringen ska återkomma med förslag om att oegentligheter hos en omställningsorganisation bör leda till avregistrering (yrkande 17). Kammarkollegiet som ansvarig myndighet När det gäller regeringens förslag att Kammarkollegiet ska vara den myndighet som fattar beslut i ärenden om grundläggande omställnings- och kompetensstöd framhåller regeringen bl.a. följande (prop. s. 294 f.): I promemorian föreslås det att det grundläggande omställnings- och kompetensstödet ska organiseras vid en befintlig myndighet. Några remissinstanser, t.ex. och , anser att det bör utredas om ansvaret för stödet ska ligga på en egen myndighet. Regeringen delar inte den uppfattningen och anser i stället i likhet med bl.a. , , , och att en befintlig myndighet bör få ansvaret för det grundläggande omställnings- och kompetensstödet. Regeringen kan konstatera att Kammarkollegiet inte är expertmyndighet när det gäller omställnings- och kompetensstöd eller när det gäller andra frågor inom arbetsmarknads- eller utbildningsområdet. Däremot har myndigheten förmåga att snabbt bygga upp kompetens inom nya områden och att utforma funktionella, effektiva och rättssäkra verksamhetsprocesser för dessa. Kammarkollegiet har vidare erfarenhet av att handlägga individärenden och har tillgång till de it-system som krävs för att hantera stora volymer av sådana ärenden. Kammarkollegiet har också erfarenhet av stora upphandlingar. Enligt regeringens uppfattning har Kammarkollegiet därmed goda förutsättningar för att bygga upp den nya verksamheten. Regeringen anser därför i likhet med Kompetensföretagen, och Svenska att Kammarkollegiet bör ansvara för det grundläggande omställnings- och kompetensstödet. Stöd ska lämnas i mån av tillgång på medel I propositionen betonar regeringen att stödet bör vara kostnadseffektivt och att det ska skapa förutsättningar för en övergripande kostnadskontroll. Regeringen anser därför att stöder bör beviljas i mån av tillgång på medel. Som svar på invändningar från remissinstanser som menar att stödet bör vara rättighetsbaserat anför regeringen bl.a. följande (prop. s. 302): Regeringen anser att en lagstadgad rätt till det offentliga grundläggande stödet, där utgifterna tillåts variera automatiskt med efterfrågan, inte är samhällsekonomiskt motiverad och inte heller möjliggör kostnadskontroll. Regeringen konstaterar vidare att det inte finns en lagstadgad rätt till stöd för arbetstagare som omfattas av kollektivavtal och har möjlighet att få stöd genom en partsgemensam omställningsorganisation. En sådan rättighet för arbetstagare utan kollektivavtal skulle minska likvärdigheten mellan det offentliga stödet och det stöd som lämnas genom befintliga omställningsorganisationer. Regeringen anser därför sammantaget att det offentliga grundläggande omställnings- och kompetensstödet bör beviljas i mån av tillgång på medel. Det bör därför införas en bestämmelse i den föreslagna lagen med ett sådant innehåll. Krav på anknytning till svensk arbetsmarknad När det gäller regeringens förslag om att ett krav för att få stöd är att det rör sig om en arbetsplats utan kollektivavtal anför regeringen bl.a. följande (prop. s. 312): Mot bakgrund av att de flesta arbetstagare på svensk arbetsmarknad omfattas av ett kollektivavtal som innebär att de har tillgång till någon form av omställningsstöd anser regeringen att det är en väl avvägd avgränsning att staten endast bör tillhandahålla ett offentligt grundläggande omställnings- och kompetensstöd för de arbetstagare som inte omfattas av kollektivavtal. Det ger fler arbetstagare möjlighet att stärka sin omställningsförmåga och att få ett tryggt och hållbart arbetsliv som det kan skapa en bättre likvärdighet avseende grundläggande omställnings- och kompetensstöd för de som omfattas av kollektivavtal och för de som inte gör det. Regeringen anser därför att det offentliga grundläggande stödet endast bör lämnas till en enskild person som är anställd eller senast var anställd hos en arbetsgivare som inte är bunden av ett kollektivavtal. En övre åldersgräns för stödet När det gäller regeringens förslag om att den övre åldersgränsen för det grundläggande omställnings- och kompetensstödet ska vara framhåller regeringen bl.a. följande (prop. s. 320): Flera remissinstanser, bland dem , vid , , , Kommuner och Regioner och , ifrågasätter en övre åldersgräns . Flera av dem anser att den övre gränsen ska följa den s.k. riktåldern eller utgå från hur länge en arbetstagare har rätt att kvarstå i anställning. Regeringen konstaterar att riktåldern styr när enskilda personer tidigast kommer att kunna ta ut allmän pension eller få garantipension. höjdes åldern så att arbetstagare har rätt att kvarstå i anställning till . kommer arbetstagare ha rätt att kvarstå i anställning till . Regeringen bedömer att det därmed kan komma att uppstå ett behov att även justera den övre åldersgränsen för att kunna få ett offentligt grundläggande omställnings- och kompetensstöd. Regeringen anser dock att promemorians åldersgräns är väl avvägd utifrån syftet med stödet. Det bör därför införas en bestämmelse med ett sådant innehåll.