bet · H901JuU24 · 2022-03-22 00:00:00 — 2013/14:1 utg.omr. 4 s. 57) konstaterade regeringen att de svenska domstolsavgifterna i ett europeiskt perspektiv var mycket låga och att de inte hade räknats upp på . Regeringen ansåg därför att ansökningsavgifterna i de allmänna domstolarna borde höjas. I propositionen anfördes vidare att de nya avgiftsnivåerna självfallet bör bestämmas så att de inte kommer i konflikt med medborgarnas grundläggande rätt till domstolsprövning. Reglerna om fördelningen av kostnadsansvaret i tvistemål finns i 18 kap. RB. Enligt huvudregeln är den förlorande parten skyldig att ersätta motparten för hans eller hennes rättegångskostnader (1 §). Undantag från denna regel finns i bl.a. 3 §, som behandlar fall av onödig rättegång, och 6 §, som reglerar ansvaret för kostnader som en part har orsakat genom vårdslöshet eller försummelse. Ersättning för rättegångskostnad ska fullt motsvara kostnaden för rättegångens förberedande och talans utförande samt arvode till ombud eller biträde, om kostnaden skäligen varit påkallad för att ta till vara partens rätt (8 §). Ersättning ska även lämnas för partens arbete och tidspillan i anledning av rättegången. Ränta ska utgå på beloppet då målet avgörs till dess att betalning görs. I s.k. förenklade tvistemål (1 kap. 3 d § första stycket RB) finns begränsningar av vilka rättegångskostnader den vinnande parten kan få ersättning för (18 kap. 8 a § RB). Syftet är bl.a. att åstadkomma en balans mellan tvisteföremålets värde och processkostnaderna. Ett mål handläggs som förenklat tvistemål om värdet av vad som yrkas i målet uppenbart inte överstiger hälften av prisbasbeloppet enligt 2 kap. 6 och 7 §§ socialförsäkringsbalken. Nya bestämmelser om att ett målsägandebiträdes förordnande inte per automatik ska kvarstå i överrätt trädde i kraft . Eftersom det fanns indikationer på att de nya reglerna hade gått ut över brottsoffer som varit utsatta för traumatiska händelser föreslog utskottet ett tillkänna-givande till regeringen om att göra en utvärdering av lagändringen. Ett målsägandebiträde fyller en viktig funktion för målsäganden, inte minst i mål om sexualbrott, våld i nära relation och hedersrelaterad brottslighet. Det är viktigt att brottsoffer får det stöd och den hjälp i rättsprocessen som de behöver. Utskottet ser därför positivt på att regeringen nu har gett i uppdrag att utvärdera den lagändring som gjordes 2018. Det är angeläget att utvärderingen genomförs skyndsamt och att regeringen därefter vidtar åtgärder för att stärka rätten till målsägandebiträde i överrätt. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Utskottet tillstyrker därmed motionerna 2021/22:3514 (C) yrkande 24, 2021/22:3579 (C) yrkande 43, 2021/22:3666 (C) yrkande 65 och 2021/22:3778 (M) yrkande 11 samt tillstyrker delvis motion 2021/22:455 (V) yrkande 9. Det har enligt utskottet inte framkommit något som ger anledning för att göra något sådant tillkännagivande om kostnader för offentliga försvarare som efterfrågas i motion 2021/22:626 (SD). Utskottet avstyrker därför motionen. Utskottet finner inte skäl att ställa sig bakom ett sådant tillkännagivande om att se över möjligheten att ta bort avgiften för ansökan om äktenskapsskillnad som föreslås i motionerna 2021/22:3520 (C) yrkande 3 och 2021/22:3666 (C) yrkande 62. Det finns enligt utskottets mening inte heller skäl att ta något initiativ med anledning av vad som anförs i motion 2021/22:3816 (M) yrkande 2 om rättegångskostnader i tvistemål. Utskottet avstyrker motionen. Utskottet är slutligen inte berett att ställa sig bakom förslaget i motion 2021/22:1834 (M) om virtuella rättsprocesser. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en förstärkning av hela rättsväsendet och om ökade resurser till domstolarna och de myndigheter som prövar frågor om miljöfarlig verksamhet. Jämför reservation 38 (M) och 39 (C). I partimotion 2021/22:4031 av m.fl. (M) yrkande 39 efterfrågas en förstärkning av hela rättsväsendet. När satsningar görs på polisen kommer det enligt motionärerna att innebära följdverkningar för , Domstolar och Kriminalvården. Verksamheterna hänger ihop och de olika myndigheterna påverkas av varandras arbete. För att inte flaskhalsar ska uppstå bör resurser tillföras och styrningen av myndigheterna vara sammanhållen och präglas av en helhetssyn. I yrkande 40 efterfrågas ett tillkännagivande om att stärka domstolarna. Motionärerna anför att ökade resurser till polisen och medför en ökad belastning även för domstolarna. För att domstolarna ska fullgöra sina uppgifter på ett rättssäkert, rättvist och effektivt sätt krävs därför att även domstolarna tillförs resurser som matchar måltillströmningen. I kommittémotion 2021/22:4131 av m.fl. (C) yrkande 17 anförs att regeringen bör se över möjligheten att öka resurserna till mark- och miljödomstolarna och andra myndigheter i processen för prövning av miljöfarlig verksamhet. Ett liknande yrkande finns i motion 2021/22:3916 av (C) yrkande 1. om styrning av rättskedjan har granskat om styrningen av olika delar av rättskedjan hanteras så att hänsyn tas till konsekvenser för och effektivitet i hela rättskedjan. Rättskedjan omfattar polis, åklagare, allmän domstol och kriminalvård. Resultatet av granskningen redovisas i rapporten av rättskedjan (RiR 2019:15). Granskningen visar att det finns en medvetenhet, främst inom men även inom myndigheterna, om behovet av kedjeperspektiv, men att styrningen av rättskedjan ändå inte tar tillräcklig hänsyn till konsekvenser för och effektivitet i hela rättskedjan. För att kunna styra mot en sammanhållen och effektiv rättskedja behövs enligt mer kunskap om och analys av sambanden i rättskedjan. Regeringen kan även i sin styrning i större utsträckning tillämpa ett mer strategiskt och övergripande fokus på hur rättskedjan som helhet ska arbeta effektivt, och utifrån detta identifiera var enskilda insatser i styrningen ska göras. Helhetsperspektivet kan även stärkas i de avstämningar som görs, främst mellan departement och myndigheterna samt mellan myndigheterna. Regeringen välkomnade granskning och konstaterade att den utgör ett värdefullt underlag i det fortsatta arbetet med att vidareutveckla regeringens styrning av de myndigheter som ingår i rättskedjan (skr. 2019/20:44). Regeringen instämde helt i den rekommendation som handlar om att öka helhetsperspektivet i kontakterna med myndigheterna, exempelvis genom att bredda kontaktytorna genom gemensamma dialoger med samtliga myndigheter i rättskedjan. Regeringen instämde delvis i övriga rekommendationer. Utskottet instämde i regeringens bedömning att granskning utgör ett värdefullt underlag i det fortsatta arbetet med att vidareutveckla regeringens styrning av de myndigheter som ingår i rättskedjan. Utskottet såg även positivt på de åtgärder som regeringen har vidtagit och avser att vidta med anledning av iakttagelser (bet. 2019/20:JuU14 s. 10 f.). Utskottet avstyrkte bl.a. en motion om att styrningen av rättsväsendets myndigheter bör präglas av mer långsiktighet och helhetsperspektiv. följde utskottets förslag (rskr. 2019/20:157). Mark- och miljödomstolarna är särskilda domstolar som handlägger mål om t.ex. miljö- och vattenfrågor, fastighetsbildning och plan- och byggärenden. Det finns fem mark- och miljödomstolar i landet. Dessa är en del av tingsrätterna i , , , och . Vissa miljöfarliga verksamheter av mer omfattande slag, t.ex. industrier och gruvor, kräver tillstånd hos mark- och miljödomstolen. I svaret på en skriftlig fråga (fr. 2021/22:261) om en modern miljöbalk anförde miljö- och klimatminister följande: kommer omfattande insatser att krävas för att ska kunna nå målet om att bli världens första fossilfria välfärdsland, men också för att nå flera andra mål för en hållbar omställning. Regeringen arbetar därför intensivt i syfte att främja miljö- och klimatmässiga investeringar. Miljöprövningsprocessen är en prioriterad fråga i detta arbete. Regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att miljötillståndsprocessen ska vara modern och effektiv, som ett högt miljöskydd uppnås. Tillståndsprocesserna på gruv- och mineralområdet regleras i både och minerallagen (1991:45). Regeringen har tillsatt (M 2020:06) med uppdrag att föreslå åtgärder för att uppnå en mer modern och effektiv prövning enligt . Utredningen ska lämna sitt betänkande . Regeringen har dessutom tillsatt en utredning om prövningsprocesser och regelverk för en hållbar försörjning av innovationskritiska metaller och (N 2021:01). Utredningen ska bland annat analysera och föreslå förändringar av prövningsprocesser och regelverk så att bättre hänsyn kan tas till både ett projekts lokala miljöpåverkan och dess samhällsnytta, till exempel minskad global klimatpåverkan. Utredningen ska lämna sitt betänkande . Vidare kan nämnas att regeringen beslutade att en särskild utredare ska se över all relevant svensk lagstiftning så att det klimatpolitiska ramverket får genomslag (dir. 2019:101). Ett tilläggsdirektiv beslutades (dir. 2021:50) genom vilket utredaren även fick i uppdrag att utreda möjligheten att väga klimatnytta mot negativ påverkan på människors hälsa och miljön, genom en särskild avvägningsregel i eller på annat sätt. Utredningen, som har antagit namnet , överlämnade sitt delbetänkande och uppdraget ska slutredovisas . Regeringen har också gett berörda myndigheter i uppdrag att ta fram en samlad statistik för miljöprövningen. Statistiken är viktig för att identifiera lämpliga effektiviseringsåtgärder. Länsstyrelserna har även fått i uppdrag att utveckla metoder och samverkansformer för att främja en effektiv samrådsprocess enligt och därigenom påskynda näringslivets klimatomställning. Regeringen har dessutom beslutat om uppdrag till länsstyrelserna och att utvärdera om det finns förutsättningar att utveckla en eller flera digitala tjänster för någon eller några typer av tillståndsansökningar enligt för att på så sätt effektivisera processen. Effektiva tillståndsprocesser kräver att prövningsmyndigheterna har förutsättningar att genomföra sitt uppdrag. För att korta handläggnings-tiderna och förstärka arbetet med miljöprövning och miljötillsyn har regeringen föreslagit att extra medel tillförs , domstolarnas och länsstyrelsernas förvaltningsanslag i budgetpropositionen . Det pågår alltså mycket arbete från regeringens sida gällande miljötillståndsprocesser. Det är ett arbete som regeringen ser fram emot att fortsätta tillsammans med övriga samhällsaktörer, som ett led i den gröna omställningen. I svaret på en skriftlig fråga (fr. 2021/22:741) om minskat regelkrångel i gruvnäringen angav näringsminister även att regeringen gav och länsstyrelserna i uppdrag att i samråd med göra en förstudie som syftar till att se över förutsättningarna för att utveckla en myndighetsgemensam vägledning för miljötillståndsprövningen och miljöbedömningsprocessen. Syftet med uppdraget är att möjliggöra en mer enhetlig prövningsprocess nationellt och att öka effektiviteten i prövningen. Uppdraget ska redovisas . Regeringen överlämnade propositionen Mer ändamålsenliga sammansättningsregler för mark- och miljödomstolarna (prop. 2020/21:104) till . Förslagen i propositionen bedöms leda till ett bättre resursutnyttjande och en mer effektiv handläggning för domstolarna utan att rättssäkerheten påverkas. biföll propositionen och lagändringarna trädde i kraft (bet. 2020/21:JuU33, rskr. 2020/21:312). Regeringen anför i budgetpropositionen att för att bekämpa brott måste alla delar av rättskedjan fungera väl och inte utgöra hinder för övrig verksamhet (prop. 2021/22:1 utg.omr. 4 s. 52). Antalet ärenden ökar, inte minst de resurskrävande, och myndigheterna behöver mer resurser för att kunna möta denna utveckling. Antalet åklagare vid och behöver öka, liksom andra kompetenser vid myndigheterna. För att stärka myndigheternas förutsättningar att utreda och lagföra misstänkta brott föreslår regeringen ökade resurser. Regeringen anser att det svenska domstolsväsendet fungerar väl. Det är prioriterat för regeringen att säkerställa rättssäkerheten och allmänhetens tilltro till domstolarna även på . För att nå mål om den enskildes rättssäkerhet och rättstrygghet krävs att allmänheten har förtroende för den dömande verksamheten och att mål och ärenden i domstol avgörs inom rimlig tid. som domstolarnas produktivitet är hög och pandemins effekter för domstolarnas verksamhet är svårbedömd visar prognoserna på ett fortsatt högt målinflöde. I syfte att möta det höga målinflödet och säkerställa allmänhetens förtroende föreslår regeringen ökade medel till Domstolar. Anslaget till domstolarna höjs också för att säkerställa en effektiv tillståndsprövning enligt (s. 64). Regeringen konstaterar vidare att tillflödet av klienter har fortsatt att öka och att det i kombination med längre häktes- och strafftider har inneburit fortsatta utmaningar för Kriminalvården. Som följd av regeringens föreslagna satsningar på myndigheterna i rättskedjan tillsammans med kommande straffrättsliga reformer väntas en fortsatt ökning av antalet klienter inom alla verksamheter . Kriminalvården har påbörjat en kapacitetsutökning inom häktes- och anstaltsbeståndet. I syfte att ge myndigheten förutsättningar att fortsätta öka kapaciteten som säkerheten bibehålls och verksamhetsinnehållet inom myndigheten utvecklas föreslår regeringen ökade medel till Kriminalvården. I samband med beredningen av rättsväsendets budget föreslog utskottet att skulle anvisa anslagen inom utgiftsområde 4 på ca i enlighet med utskottets förslag (bet. 2021/22:JuU1). hade fastställt ramen för utgiftsområdet till mer än vad regeringen föreslagit i budgetpropositionen. Utskottets förslag överensstämde med ett förslag som ledamöterna från , lagt fram under utskottets beredning av ärendet. Det innebar ändringar i förhållande till budgetpropositionen för anslagen till , , , Domstolar och Kriminalvården. Utskottet uttalade bl.a. följande (s. 32 f.): Samtliga större myndigheter inom rättsväsendet är enligt utskottets mening underdimensionerade i förhållande till de uppgifter som de har att lösa. Det finns dessutom all anledning att tro att belastningen på rättsväsendet kommer att fortsätta öka, inte minst på grund av den pågående trenden med ökande grov brottslighet. För att bekämpa denna bör omfattande reformer på rättsområdet genomföras som leder till längre fängelsestraff, en effektivare brottsbekämpning och en högre brottsuppklaring. Detta kommer att kräva ytterligare resurser till såväl de brottsbekämpande myndigheterna som domstolarna och Kriminalvården. följde utskottets förslag (rskr. 2021/22:89). föreslog utskottet, med stöd av sin initiativrätt enligt 9 kap. 16 § riksdagsordningen, ett tillkännagivande till regeringen om en genomlysning av kapaciteten inom rättsväsendets myndigheter och hos de myndigheter som samverkar med polisen inom ramen för det brottsförebyggande och den brottsutredande verksamheten. Utskottet uttalade bl.a. följande (bet. 2020/21:JuU41 s. 24): För att polisen på ett effektivt sätt ska kunna utföra sin kärnuppgift att förebygga, ingripa och utreda brott måste förstärkningar göras inom alla delar av rättsväsendet, och även inom myndigheter utanför rättsväsendet. Rättssystemets olika delar är beroende av varandra, och rättssystemet som helhet är beroende av det omgivande samhällets stödfunktioner. Om polisen arbetar mer effektivt med att utreda och klara upp brott kommer detta öka belastningen på i första hand . Alla åtgärder för att förbättra polisens effektivitet måste därför även få konsekvenser för resurstilldelningen till . Det kräver i sin tur ökad kapacitet hos domstolarna och Kriminalvården. Den nuvarande politiska inriktningen är att polisen ska förstärkas med ytterligare 10 000 polisanställda . Tillsammans med bl.a. de åtgärder som utskottet nu föreslår finns det anledning att tro att detta sammantaget kommer att leda till en ökning av uppklarandegraden av många typer av brott. Med den dimensionering som har , riskerar detta att leda till en situation som kan äventyra de effektivitetsvinster som görs på polisens område. Denna farhåga förstärks av att läget inom är ansträngt. Även , domstolarnas och Kriminalvårdens kapacitet behöver enligt utskottets uppfattning förstärkas. Mot denna bakgrund anser utskottet att regeringen skyndsamt bör göra en genomlysning av kapacitet och även utvärdera behovet av att förstärka myndighetens förmåga. Detsamma gäller för domstolarna och för Kriminalvården, där utskottet tidigare uppmärksammat den ansträngda situationen bl.a. när det gäller den höga beläggningsgraden både på anstalt och i häkten. En offensiv mot gängkriminaliteten och ökad effektivitet inom polisens brottsuppklarande verksamhet kommer utan tvekan att leda till många fler häktade. Eftersom ekonomisk brottslighet både kan finansiera gängbrottslighet eller användas för att tvätta pengar intjänade på annan kriminell verksamhet finns det även anledning att genomlysa kapacitet. För att det ökade antalet anställda inom ska få genomslag i effektiviteten är det också viktigt att lyfta fram och genomlysa kapaciteten hos de myndigheter som samverkar med polisen inom ramen för det brottsförebyggande och den brottsutredande verksamheten. Förutom de myndigheter som nämnts ovan gäller detta även t.ex. , , och kommunernas socialtjänster. Sammanfattningsvis bör regeringen således genomföra en bred genomlysning av kapaciteten hos rättsväsendets myndigheter samt övriga myndigheter som samverkar med polisen för att säkerställa att myndigheterna har tillräcklig kapacitet för att inte äventyra de effektivitetsvinster som görs på polisens område. följde utskottets förslag (rskr. 2020/21:389). Tillkännagivandet bereds inom . En motion om ökade resurser till mark- och miljödomstolarna och andra myndigheter som handlägger ärenden om gruvdrift behandlades av utskottet i betänkande 2020/21:JuU25. Utskottet fann inte skäl att ställa sig bakom ett sådant tillkännagivande och avstyrkte motionen (s. 89). följde utskottets förslag (rskr. 2020/21:289). Under det förra gjorde efter förslag från utskottet ett tillkännagivande till regeringen om en genomlysning av kapaciteten inom rättsväsendets myndigheter och hos de myndigheter som samverkar med polisen inom ramen för det brottsförebyggande och den brottsutredande verksamheten. Som framgår ovan bereds tillkännagivandet inom . Behovet av ett helhetsperspektiv och ökade resurser till de myndigheter som ingår i rättskedjan har också uppmärksammats i rättsväsendets budget . Mot denna bakgrund anser utskottet inte att det finns skäl för att nu göra något sådant tillkännagivande om en förstärkning av rättsväsendet som föreslås i motion 2021/22:4031 (M) yrkandena 39 och 40. Utskottet noterar det arbete som pågår i fråga om miljöprövningsprocessen och finner inte skäl att ta något initiativ till en sådan översyn som efterfrågas i motionerna 2021/22:3916 (C) yrkande 1 och 2021/22:4131 (C) yrkande 17. Utskottet avstyrker motionsyrkandena. Avtal om rättslig hjälp i brottmål Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om att avsluta rättshjälpsavtal med och tillkännager detta för regeringen. Jämför reservation 40 (S). I kommittémotionerna 2021/22:4152 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2021/22:3246 av m.fl. (C) yrkande 16 och 2021/22:3971 av m.fl. (L) yrkande 5 anförs att bör avsluta det rättshjälpsavtal som finns med . Internationell rättslig hjälp i brottmål syftar till att åklagare och domstolar i och utomlands hjälper varandra i brottsutredningar. Rättslig hjälp kan begäras och lämnas såväl på ett tidigt stadium i brottsutredningen som under rättegången. Bestämmelser om internationell rättslig hjälp i brottmål finns huvudsakligen i lagen (2000:562) om internationell rättslig hjälp i brottmål. Frågor om straffrättsligt samarbete i brottmål behandlas även i en del multilaterala konventioner och bilaterala avtal som har tillträtt. undertecknade ett avtal med regeringen i särskilda administrativa region om ömsesidig rättslig hjälp i brottmål. Avtalet trädde i kraft . Parterna ska enligt bestämmelserna i avtalet i största möjliga utsträckning lämna varandra ömsesidig rättslig hjälp vid utredning av och lagföring för brott och i rättsliga förfaranden som hänför sig till brott (artikel 1). Rättslig hjälp ska enligt avtalet innefatta: – att lokalisera och identifiera personer – delgivning av handlingar – bevisupptagning och hållande av förhör – att fullgöra framställningar om husrannsakan och beslag – att underlätta personlig inställelse för personer som ska vittna eller på annat sätt bistå den ansökande parten – att verkställa tillfälligt överförande av frihetsberövade personer för förhör eller för att lämna annan hjälp – att tillhandahålla upplysningar, handlingar, föremål och uppteckningar samt överföra bevisföremål – att lokalisera, beslagta eller kvarstadsbelägga och förverka utbyte av brott och hjälpmedel vid brottslig verksamhet – att återlämna egendom – att ge annan rättslig hjälp som är förenlig med avtalets syften och inte är oförenlig med den anmodade partens lagstiftning. Av artikel 4 framgår att rättslig hjälp får vägras i vissa särskilt angivna fall, bl.a. om verkställigheten av framställningen skulle skada suveränitet, säkerhet, allmänna ordning, allmänna rättsprinciper eller andra väsentliga intressen eller om framställningen om rättslig hjälp avser ett politiskt brott. I en interpellationsdebatt anförde utrikesminister bl.a. följande i svaret på om ministern avser att agera för att utlämningsavtal med ska avslutas (ip. 2019/20:447): enades EU:s medlemsstater om ett antal rådsslutsatser om vilka betonar att den nya säkerhetslagen strider mot internationella åtaganden och grundlag. I rådsslutsatserna anges också en rad konkreta åtgärder som svar på händelseutvecklingen. Bland åtgärderna som EU:s respektive medlemsstater åtar sig att överväga märks att ytterligare se över och begränsa export av känslig utrustning och känsliga teknologier, att ge ett utökat stöd till civilsamhället, att ha fortsatt EU-närvaro vid rättegångar mot företrädare för demokratirörelsen och att se över konsekvenserna av den nya säkerhetslagstiftningen för utlämningsavtal liksom andra avtal med . Det är välkommet att EU nu går bortom uttalanden till mer konkreta åtgärder. Regeringen verkar för ett fortsatt tydligt EU-gemensamt agerande. Diskussionen om vägen framåt kommer att fortsätta. Något utlämningsavtal med har inte ingått. har däremot, precis som många andra länder, ett bilateralt avtal om ömsesidig rättslig hjälp i brottmål. Avtalet trädde i kraft och syftar till att förbättra effektiviteten i samarbetet på brottmålsområdet. Det möjliggör för och att lämna varandra rättslig hjälp vid utredning och lagföring av brott. Svenska åklagare och domstolar kan med stöd av avtalet få direkt bistånd av och till exempel inhämta bevis och hålla förhör. Att det nu finns ett avtal på plats innebär dock inte att det finns en automatisk skyldighet för att bistå med rättslig hjälp. kan neka rättslig hjälp bland annat om framställningen rör politiska brott eller om hjälpen skulle strida mot svenska allmänna rättsprinciper. Detta är något som gäller inte bara i relationen till utan även för övriga som ber om rättslig hjälp i brottmål. En prövning sker alltid från fall till fall. I samband med att utskottet behandlade motionsyrkanden från allmänna motionstiden /21 föreslog utskottet ett tillkännagivande till regeringen om att avsluta rättshjälpsavtal med . Utskottet anförde bl.a. följande (bet. 2020/21:JuU25 s. 96 f.): har ett avtal med om ömsesidig rättslig hjälp i brottmål. Detta avtal markerar speciella ställning med ett eget och oberoende rättsväsen. drev det kinesiska igenom en s.k. nationell säkerhetslag för . Genom den blir det uppenbart att rättssystemet i är fristående. Flera länder har därför valt att avsluta sina avtal med . EU har också uppmanat medlemsstaterna att granska effekterna av säkerhetslagen på gjorda överenskommelser.