bet · H901MJU20 · 2022-03-24 00:00:00 — Arbetet syftar till att skapa ett administrativt ramverk som bidrar till att på ett transparent och robust sätt kunna mäta och verifiera minskad avgång av växthusgaser från jord- och skogsbrukets organogena jordar och ökad kolinlagring i åker- och betesmark. ska utformas för att möjliggöra utvärderingar i förhand av åtgärder som underlag för prioritering mellan potentiella åtgärder. Arbetet ska ta sin utgångspunkt i Klimatpolitiska vägvalsutredningens betänkande (SOU 2020:4). Uppdraget ska redovisas . fick i regleringsbrevet i uppdrag att föreslå bokföringsmetoder för kompletterande åtgärder enligt det klimatpolitiska ramverket och att föreslå hur redovisning och avräkning mot klimatmålen bör ske. Uppdraget ska samordnas med och uppdrag om strategisk planering och redovisas . Utskottet har tidigare behandlat ett motionsyrkande om att ta fram en strategi för negativa utsläpp (bet. 2018/19:MJU4). Utskottet framhöll bl.a. att regeringen tillsatt en utredning som skulle föreslå en strategi för hur ska nå negativa utsläpp av växthusgaser 2045 och föreslog att yrkandet skulle lämnas utan åtgärd. Utskottet har även tidigare behandlat ett motionsyrkande om en nationell strategi för CCS och bio-CCS (bet. 2019/20:MJU16). Utskottet anförde bl.a. att det delade regeringens uppfattning att kompletterande åtgärder kan spela en stor roll för att nå de klimatpolitiska etappmålen och framhöll att frågan om CCS ingick i Klimatpolitiska vägvalsutredningens betänkande som remitterats och att regeringen bl.a. anfört att ytterligare åtgärder kan komma att övervägas med anledning av betänkandet. Utskottet fann inte skäl att vidta någon åtgärd med anledning av motionsyrkandet. Utskottet delar regeringens bedömning att kompletterande åtgärder kan bidra till att nå de klimatpolitiska etappmålen. Utskottet välkomnar därför att Klimatpolitiska vägvalsutredningen föreslagit en strategi med principer och mål på området kompletterande åtgärder och en handlingsplan för att nå dessa mål. Utredningens betänkande har remissbehandlats och bereds nu vidare inom och regeringen avser att återkomma med mål för kompletterande åtgärder i budgetpropositionen . Utskottet konstaterar vidare att regeringen har beslutat om flera olika regeringsuppdrag som rör kompletterande åtgärder, kolinlagring och negativa utsläpp. Utskottet vill inte föregripa det arbete som pågår. Mot bakgrund av vad som anförts bedömer utskottet att motionerna 2021/22:3277 (V) yrkande 19, 2021/22:3739 (S) yrkande 2, 2021/22:3684 (C) yrkande 22, 2021/22:4195 (KD) yrkande 35 i denna del, 2021/22:4066 (MP) yrkandena 54 och 55 och 2021/22:4199 (L) yrkande 81 kan lämnas utan åtgärd. Infångning och lagring av koldioxid Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om samarbeten med andra länder, rättsliga hinder och infångning och lagring av koldioxid i övrigt. Jämför reservation 33 (M, KD, L), 34 (M, C, L), 35 (M, C), 36 (KD) och 37 (L). Samarbeten med andra länder I partimotion 2021/22:4030 av m.fl. (M) yrkande 16 föreslås ett tillkännagivande om att etablera samarbeten med relevanta länder kring CCS och bio-CCS, inklusive lagringsplats. Samma förslag framställs även i kommittémotion 2021/22:3436 av m.fl. (M) yrkande 10. Enligt kommittémotion 2021/22:3881 av m.fl. (KD) yrkande 10 bör integrera satsningar på utveckling av koldioxidavskiljning med övriga . I partimotion 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 86 föreslås att ska teckna avtal med länder där svensk koldioxid kan komma att lagras. Enligt partimotion 2021/22:4030 av m.fl. (M) yrkande 19 bör rättsliga hinder för att möjliggöra storskalig CCS och bio-CCS i och EU undanröjas. Samma yrkande framställs i kommittémotion 2021/22:3436 av m.fl. (M) yrkande 13. I kommittémotion 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkande 23 föreslås ett tillkännagivande om att verka för att på EU-nivå tillåta internationella transporter av koldioxid från avskiljningsanläggningar till lagringsplatser, med flera olika typer av transportlösningar, exempelvis med sjöfart eller vägburna transporter. m.fl. (L) anför i partimotion 2021/22:4199 yrkande 85 att regeringen ska uppmana andra länder att ratificera tillägget till Londonprotokollets artikel 6. I yrkande 87 anförs att svenska och internationella regelverk bör ändras för att möjliggöra export av koldioxid och koldioxidlagring inom svenskt territorium. Enligt motion 2021/22:3497 av m.fl. (C) yrkande 4 bör på EU-nivå agera för att möjliggöra internationella transporter av koldioxid från avskiljningsanläggningar till lagringsplatser, med flera olika typer av transportlösningar, exempelvis sjöfart eller vägburna transporter. Infångning och lagring av koldioxid i övrigt Enligt kommittémotion 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkande 25 bör geologiska undersökning (SGU) ges i uppdrag att inleda prospektering för att identifiera möjliga platser för koldioxidlagring i . Motionärerna anför att permanent lagring av koldioxid behöver ske i andra länder eftersom det i inte finns några platser där lagring av koldioxid är godkända. m.fl. (KD) anför i kommittémotion 2021/22:3881 yrkande 11 att de stöder regeringens förslag i budgetpropositionen att inrätta ett system med omvända auktioner alternativt fast lagringspeng för koldioxidavskiljning, men att det finns anledning att till 2026 då satsningen inleds överväga en omfattning motsvarande vad utredning föreslagit. Samma förslag framställs i kommittémotion 2021/22:4195 av m.fl. (KD) yrkande 35 i denna del. I partimotion 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 19 framhålls att negativa utsläpp behöver byggas upp i stor skala medan de fossila utsläppen ännu minskar. I yrkande 20 anförs att aktörer som inte uppfyller takten i de utsläppsminskningar de är ålagda genom olika styrmedel – medan utfasningen pågår – ska kunna kompensera sina överskjutande utsläpp genom upptag och permanent lagring av koldioxid. Motionärerna framhåller att det i en del sektorer kommer att vara svårt att hitta alternativ till de fossila bränslena så att de kan fasas ut i den takt som krävs och att negativa utsläpp som kompenserar utsläppen är ett sätt att vinna tid. Andra utsläpp, t.ex. från jordbruket, är svårare att eliminera och det kommer även i fortsättningen att behövas negativa utsläpp för att kompensera dessa utsläpp. I yrkande 82 framhålls att lagring av koldioxid inte får bidra till ökad utvinning av olja eller gas. Motionärerna föreslår vidare i yrkande 83 att staten ska ge ersättning för att samla in och permanent lagra koldioxid av biogent ursprung upp till motsvarande koldioxidskattens nivå. Enligt yrkande 88 bör ett statligt hel- eller delägt företag bildas med uppgiften att skaffa sig tillstånd för lagring av koldioxid i . Tillståndsprocessen förväntas ta och den behöver därför initieras och drivas framåt redan nu för att skapa beredskap för att vi framöver eventuellt behöver lagring av koldioxid i . Kompletterande information och tidigare behandling I den klimatpolitiska handlingsplanen (prop. 2019/20:65) anför regeringen att kompletterande åtgärder, bl.a. CCS och bio-CCS, kan spela en roll för att nå de klimatpolitiska etappmålen. Regeringen framhåller att fortsatt forskning, utveckling och demonstration behövs för att tekniken ska kunna användas och att rättsliga hinder för att möjliggöra CCS bör undanröjas. Regeringen framhåller vidare att stöd till CCS kan ges genom Industriklivet och att ett stöd till forskning, demonstration och tester för minusutsläpp har införts. Enligt regeringen bör det satsas mer på forskning, tester och samarbeten med näringslivet för att på ett hållbart och effektivt sätt binda tillbaka en del av de utsläpp som redan har gjorts. Regeringen framhöll vidare att rättsliga hinder för CCS bör undanröjas och att regeringen avser att vidta åtgärder för att ska kunna ratificera den ändring av Londonprotokollet som möjliggör export av koldioxid och även påskynda övriga parters ratificering. Av klimatpolitiska vägvalsutredningens betänkande (SOU 2020:4) framgår att har goda förutsättningar för bio-CCS och att den realiserbara potentialen för bio-CCS i uppgår till biogen koldioxid i ett 2045-perspektiv. Bio-CCS har enligt utredningen goda förutsättningar att bli en kostnadseffektiv åtgärd för att nå det långsiktiga klimatmålet om nettonollutsläpp . Ur ett geologiskt perspektiv finns det lagringsutrymme för koldioxid från svensk CCS inklusive bio-CCS för överskådlig framtid, i eller i närområdet. Svensk bio-CCS bedöms medföra små konsekvenser för den biologiska mångfalden vid de kvantiteter som är relevanta för att nå nettonollmålet, även om uttaget av biomassa ökar något jämfört med dagens situation. Utredningen framhåller dock att det vid framtagandet av styrmedel för bio-CCS på europeisk nivå behöver säkerställas att inga incitament ges för bio-CCS som riskerar att leda till markanvändning som inte är hållbar, som det är viktigt att inte skapa hinder för hållbar användning av biomassa. Utredningen framhåller vidare att koldioxidlagring som bidrar till ökad utvinning av olja eller naturgas genom s.k. enhanced hydracarbon recovery () inte bör kunna räknas som en kompletterande åtgärd för att nå de svenska klimatmålen, oavsett koldioxidens ursprung. Endast projekt inom CCS inklusive bio-CCS där koldioxidlagringen sker permanent och utan att bidra till bör kunna ta del av statligt stöd. Utredningen lämnar ett stort antal förslag när det gäller CCS. Förslagen handlar bl.a. om att skapa förutsättningar för transport och lagring av koldioxid, fortsätta att stödja teknikutveckling och demonstration inom bio-CCS, tillämpa omvänd auktionering för att stödja fullskalig bio-CCS och utveckla ansvarsfördelningen inom staten. När det gäller frågan om samarbeten med andra länder konstateras i betänkandet att ledtiderna för att få till stånd en svensk lagringsplats för koldioxid är mycket långa. I betänkandet anförs vidare att det finns stora osäkerheter när det gäller den framtida efterfrågan på ett svenskt lager och om de geologiska förutsättningarna i . Att peka ut en möjlig lagringsplats skulle kräva omfattande undersökningar. Undersökningarna och anläggningen av en lagringsplats skulle kräva stora investeringar och ledtiderna skulle vara långa. För att åstadkomma ett svenskt koldioxidlager krävs därför sannolikt att en svensk myndighet eller ett statligt ägt bolag får i uppgift att verka för ett sådant. Enligt betänkandet är det dock klokt att prioritera andra frågor och delar av CCS-kedjan än utvecklandet av ett svenskt koldioxidlager. Men det är viktigt med ytterligare kompetenshöjande verksamhet på området, inklusive forskning. SGU bör därför få i uppdrag av regeringen att identifiera dels vilket beslutsunderlag som behövs för att avgöra om, och i så fall för vilka koldioxidvolymer, en svensk lagringsplats kan vara ett realistiskt alternativ och dels hur ett sådant beslutsunderlag skulle kunna tas fram. Huvudfokus på kort sikt bör dock vara åtgärder för att möjliggöra koldioxidlagring utomlands. bör därför tillsammans med och andra intresserade länder verka för att undanröja de legala hinder som finns för lagring av koldioxid från svenska anläggningar i annat land. Ett mellanstatligt avtal krävs för att export av koldioxid inte ska strida mot Londonprotokollet. bör få i uppdrag att tillsammans med norska myndigheter precisera vad ett avtal länderna emellan om transport och lagring av koldioxid bör innehålla. När det gäller rättsliga hinder för infångning och lagring av koldioxid anförs i betänkandet att bör driva att verksamheter vars syfte är andra transporter av koldioxid för lagring än genom rörledning ska ingå i EU:s utsläppshandelssystem. bör ansöka om att föra in (s.k. opt-in) verksamheter vars syfte är andra transporter av koldioxid för lagring än genom rörledning i utsläppshandelssystemet för egen del. Utredningen lämnar vidare bl.a. följande förslag: – bör ratificera ändringen av artikel 6 i Londonprotokollet och agera för att påskynda andra parters ratificering. – Regeringen bör införa ett undantag från förbudet mot export av koldioxid för lagring i andra länder i förordningen om geologisk lagring av koldioxid. – bör ta initiativ till att parterna till Helsingforskonventionen ändrar konventionen eller antar en resolution som tolkning av konventionen som innebär att geologisk lagring i havsbotten tillåts. – bör verka för att beslutet om det s.k. moratoriet om geoengineering som fattades på konventionen om biologisk mångfalds tionde partsmöte i ändras så att inte bio-CCS och annan icke-fossil CCS omfattas av moratoriet. – bör föreslå ett tillägg till definitionerna av transport av koldioxid för lagring i gruppundantagsförordningen och riktlinjerna för statligt stöd för andra transporter av koldioxid för lagring än genom rörledning. – bör föreslå att möjligheterna att ge statsstöd enligt gruppundantagsförordningen och riktlinjerna för statligt stöd till avskiljning och lagring av koldioxid förlängs. Betänkandet har remitterats och regeringen har fattat flera beslut när det gäller kompletterande åtgärder. Beredning pågår inom när det gäller övriga förslag i betänkandet. Nedan redogörs för ett antal olika åtgärder som regeringen har vidtagit när det gäller infångning och lagring av koldioxid. Regeringen beslutade att godkänna ändringen av Londonprotokollet som möjliggör export av koldioxid avsedd för lagring under havsbotten. I budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 20) föreslog regeringen att ett nytt anslag skulle inrättas, benämnt 1:21 Driftstöd för bio-CCS, och att skulle anvisas . Det nya anslaget ska användas för utgifter kopplade till ett nytt driftstöd för avskiljning, infångning och lagring av bio-CCS i form av omvänd auktionering. Anslaget ska även användas för utgifter för administration av stödet. Anslaget finansierades genom att den satsning på ett driftstöd för bio-CCS, som aviserades i budgetpropositionen , flyttades från anslaget 1:19 Industriklivet till det nya anslaget 1:21. Under miljö- och jordbruksutskottets beredning av budgetpropositionen justerade ledamöterna från , sina respektive motionsyrkanden och lade fram ett gemensamt förslag till anslagsfördelning . Utskottet ställde sig bakom detta gemensamma förslag och föreslog bl.a. att anslaget 1:21 Driftstöd för bio-CCS skulle ökas med jämfört med regeringens förslag. Utskottet föreslog även att beställningsbemyndigandet för anslaget 1:21 skulle ökas med jämfört med regeringens förslag, till totalt . Utskottet anförde vidare följande: Satsningar på storskalig utveckling av teknik för att fånga in och lagra koldioxid, CCS och bio-CCS, är effektiva sätt att bidra till att reducera utsläppen. Tekniken har stor potential att åstadkomma stora utsläppsminskningar som är nödvändiga för att nå klimatmålet. har delrapporterat ett uppdrag om genomförandet av infångning och lagring av koldioxid. I rapporten föreslår myndigheten omvända auktioner för att finansiera infångning av koldioxid från förnybara källor (dvs. Utskottet anser att regeringens satsning på koldioxidinfångning är otillräcklig eftersom regeringens återhållsamhet för anslaget riskerar att driva upp priset i de omvända auktionerna. Vidare riskerar regeringens begränsade satsning att leda till att potentialen i teknologin inte fullt ut nyttjas för att bidra till att minska de svenska koldioxidutsläppen. Därför bör tillföras resurser för att genomföra ett program för koldioxidlagring så att uppemot koldioxid kan fångas in och lagras. beslutade i enlighet med utskottets förslag (bet. 2021/22:MJU1, rskr. 2021/22:109–111). redovisade ett regeringsuppdrag om att lämna förslag till utformning av ett driftstöd för bio-CCS. Förslaget har remitterats och sista datum för remissvar är . Regeringen beslutade att ge () i uppdrag att vara ett nationellt centrum för frågor om infångning och lagring av koldioxid (I2020/03419). Enligt regeringens beslut är syftet med det nationella centrumet att möjliggöra och underlätta en utveckling och utbyggnad av CCS i . fick i uppdrag att ta fram ett förslag till avtal som möjliggör export av koldioxid från svenska verksamheter för långsiktig geologisk lagring och som säkerställer att transport och lagring sker på ett säkert och ansvarsfullt sätt. Myndigheten lämnade ett förslag på avtal som bereds inom . SGU rapporterade ett regeringsuppdrag om geologisk lagring av koldioxid i och i grannländer. I rapporten redogör SGU för CCS-kedjan och olika lagringsmetoder, pågående CCS-projekt i och i våra grannländer, nationell och internationell samverkan kring CCS samt lagringsmöjligheter i . När det gäller den sistnämnda frågan redovisas även vilka behov, utmaningar och hinder det finns för att geologisk lagring av koldioxid ska kunna aktualiseras inom svenskt territorium. Ärendet bereds nu vidare inom . SGU har även på uppdrag av regeringen tagit fram ett förslag på regeringsuppdrag –2024 om undersökning av områden i för geologisk lagring av koldioxid. Förslaget bereds vidare inom . Miljö- och jordbruksutskottet har tidigare behandlat frågor om CCS och bio-CCS, bl.a. i betänkande 2020/21:MJU9 då utskottet uttalade följande: Utskottet delar regeringens bedömning att CCS och bio-CCS kan spela en viktig roll för att nå klimatmålen. Utskottet ser därför positivt på att regeringen i den klimatpolitiska handlingsplanen framhåller vikten av forskning, utveckling och demonstration för att dessa tekniker ska kunna användas. Utskottet vill även framhålla att stöd till CCS kan ges genom bl.a. Industriklivet. Utskottet noterar vidare att den Klimatpolitiska vägvalsutredningen har lämnat flera förslag om CCS som är under beredning i . Utskottet välkomnar de åtgärder som regeringen vidtagit och noterar att regeringen avser att återkomma i frågan. Utskottet har vidare tidigare behandlat motionsyrkanden om CCS, bl.a. när det gäller samarbeten med andra länder och om att undanröja rättsliga hinder när det gäller CCS och bio-CCS (bet. 2019/20:MJU16). Utskottet fann inte skäl att vidta någon åtgärd med anledning av motionsyrkandena och anförde följande: Miljö- och jordbruksutskottet delar regeringens uppfattning att kompletterande åtgärder kan spela en roll för att nå de klimatpolitiska etappmålen. Som regeringen framhåller i propositionen ingick frågan om CCS i Klimatpolitiska vägvalsutredningen. Utredningens betänkande har remitterats och utskottet ser fram emot den fortsatta behandlingen av de förslag som lämnas i betänkandet. Utskottet noterar vidare att regeringen i propositionen framför att det behövs fortsatt forskning, utveckling och demonstration för att tekniken ska kunna användas och att rättsliga hinder för att möjliggöra CCS bör undanröjas. Utskottet delar regeringens uppfattning och välkomnar att regeringen avser att vidta åtgärder för att ratificera Londonprotokollet och påskynda övriga parters ratificering så att protokollet kan träda i kraft. Utskottet vill vidare framhålla det regeringen anför i propositionen om att stöd till CCS kan ges genom Industriklivet och att ett stöd till forskning, demonstration och tester för minusutsläpp har införts. Utskottet delar regeringens uppfattning att det bör satsas mer på forskning, tester och samarbeten med näringslivet och noterar att regeringen i propositionen anför att ytterligare åtgärder kan komma att övervägas med anledning av Klimatpolitiska vägvalsutredningens betänkande. Samarbeten med andra länder Infångning och lagring av koldioxid har stor potential att bidra till de utsläppsminskningar som är nödvändiga för att nå klimatmålen. Utskottet välkomnar därför att regeringen har vidtagit flera åtgärder i syfte att förbättra förutsättningarna för infångning och lagring av koldioxid. Utskottet noterar att Klimatpolitiska vägvalsutredningen i sitt betänkande hanterar frågan om samarbete med andra länder i syfte att förbättra möjligheterna för internationellt samarbete om transport och lagring av koldioxid. Regeringen har även beslutat om ett antal uppdrag som på olika sätt berör denna fråga, bl.a. har tagit fram ett förslag till avtal för att möjliggöra export av koldioxid från svenska verksamheter. SGU har även rapporterat ett regeringsuppdrag om geologisk lagring av koldioxid i och i grannländer. Mot bakgrund av de åtgärder som regeringen redan har vidtagit och det arbete som pågår kan motionerna 2021/22:3436 (M) yrkande 10, 2021/22:3881 (KD) yrkande 10, 2021/22:4030 (M) yrkande 16 och 2021/22:4199 (L) yrkande 86 enligt utskottets bedömning lämnas utan åtgärd. För att möjliggöra storskalig användning av tekniken för infångning och lagring av koldioxid är det nödvändigt att undanröja de rättsliga hinder som finns . Utskottet välkomnar därför regeringens ställningstagande att rättsliga hinder för att möjliggöra infångning och lagring av koldioxid bör undanröjas. Klimatpolitiska vägvalsutredningen har lämnat ett antal förslag för att skapa förutsättningar för transport och lagring av koldioxid. Som utskottet tidigare konstaterat bereds utredningens betänkande inom . Utskottet konstaterar vidare att regeringen dels redan godkänt ändringen av artikel 6 i Londonprotokollet, dels avser att vidta åtgärder för att påskynda övriga parters ratificering. Regeringen har även beslutat om flera myndighetsuppdrag som berör frågan om att skapa förutsättningar för transport och lagring av koldioxid. Mot bakgrund av de åtgärder som regeringen redan har vidtagit och det arbete som pågår kan motionerna 2021/22:3436 (M) yrkande 13, 2021/22:3497 (C) yrkande 4, 2021/22:3684 (C) yrkande 23, 2021/22:4030 (M) yrkande 19 och 2021/22:4199 (L) yrkandena 85 och 87 enligt utskottets bedömning lämnas utan åtgärd. Infångning och lagring av koldioxid i övrigt Som utskottet framhållit ovan kan tekniken för infångning och lagring av koldioxid spela en viktig roll i arbetet för att nå klimatmålen. Att skapa bättre förutsättningar för CCS är därför en prioriterad fråga. Klimatpolitiska vägvalsutredningen har lämnat ett antal förslag när det gäller frågan om infångning och lagring av koldioxid. I sitt betänkande framhåller utredningen bl.a. att koldioxidlagring som bidrar till ökad utvinning av olja eller naturgas inte bör kunna räknas som en kompletterande åtgärd för att nå de svenska klimatmålen. Betänkandet är under beredning i men regeringen har redan vidtagit ett antal åtgärder med anledning av de förslag som utredningen lämnat. Regeringen och har inrättat ett nytt anslag som ska användas för utgifter kopplade till ett nytt driftstöd för bio-CCS. har på regeringens uppdrag lämnat ett förslag till utformning av ett sådant driftstöd. Vidare har fått i uppdrag att vara ett nationellt centrum för frågor om infångning och lagring av koldioxid. Därutöver har SGU rapporterat flera regeringsuppdrag om geologisk lagring av koldioxid i och i våra grannländer. SGU har även tagit fram ett förslag till regeringsuppdrag om undersökning av områden i för geologisk lagring av koldioxid. Mot bakgrund av de åtgärder som regeringen redan har vidtagit och det arbete som pågår anser utskottet att motionerna 2021/22:3684 (C) yrkande 25, 2021/22:3881 (KD) yrkande 11, 2021/22:4195 (KD) yrkande 35 i denna del och 2021/22:4199 (L) yrkandena 19, 20, 82, 83 och 88 kan lämnas utan åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om stöd och investeringar till projekt om biokol, Klimatklivet och Industriklivet. Jämför reservation 38 (L) och 39 (MP). Enligt partimotion 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 90 bör det utredas hur ett stöd till lagring av kol som biokol kan utformas. Motionärerna framhåller att biokol kan tillverkas av en rad biologiska restprodukter och att IPCC bedömer att åtminstone av biokolet stannar i marken . Enligt kommittémotion 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 56 bör regeringen verka för att främja investeringar, produktion och nedmyllning av biokol genom exempelvis landsbygdsprogrammet, jordbruks- och regionalstöd eller Klimatklivet. Motionärerna framhåller att det för att nå mål krävs nollutsläpp i kombination med negativa utsläpp i stor skala.