bet · H901AU9 · 2022-03-24 00:00:00 — Health Impact Center (SHIC) har varit verksamt och bidrar till systemomställning mot preventiva snarare än reaktiva arbetssätt inom hälsa och välfärd. bedriver genom SHIC ett flertal sociala investeringssatsningar i nära samarbete med kommuner, regioner och myndigheter. Arbetet utförs i kontinuerlig strategisk samverkan med Kommuner och Regioner. Baserat på erfarenheter från de olika samarbetena, inspel från kommuner och regioner samt från internationella nätverk kring de aktuella frågorna, anser att det finns en stor potential i att låta sociala investeringar få ett bredare genomslag i utvecklingen av välfärdssektorn. Med framtiden för sig – en om sociala investeringar publicerade Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi () rapporten Med framtiden för sig – en om sociala investeringar (2020:1). I rapporten undersöks i vilken utsträckning sociala investeringar kan stimulera långsiktighet i planeringen och främja mer samarbete mellan olika offentliga huvudmän. Frågor om hur de privata och ideella sektorna kan engageras mer i förebyggande insatser diskuteras också. Rapporten ger även en översikt av utvecklingen av sociala investeringar internationellt. En av rapportens slutsatser är att det är oklart vad som är tillåtet när det gäller kommunernas möjligheter att fondera ekonomiska överskott, varför de juridiska förutsättningarna för budgetering och redovisning bedöms behöva klargöras. En annan slutsats är att staten bör engagera sig mer i arbetet med sociala investeringar, särskilt med tanke på att lönsamheten i preventiva åtgärder ofta tillfaller staten i form av minskade kostnader enligt författarna. En tredje slutsats är att kommunerna bör fokusera mer på utfall än på aktiviteter för att kunna få en uppfattning om de konkreta resultaten av förebyggande åtgärder. Med utgångspunkt i rapportens slutsatser är författarnas huvudsakliga rekommendationer att regeringen bör stimulera en utfallskultur samt att skapa förutsättningar för budgetering och redovisning av sociala utfallskontrakt. förslag om sociala investeringar Den s.k. har haft i uppdrag att lämna förslag som syftar till att långsiktigt öka den ekonomiska jämlikheten och öka möjligheterna till social rörlighet (dir. 2018:74). I betänkandet En gemensam angelägenhet dras bl.a. slutsatsen att stödet för beslutsfattandet i kommuner och regioner när det gäller analys av sociala investeringar behöver ökas. Stor vikt måste här läggas på att samla och standardisera erfarenheter från olika tillämpningsområden som underlag för framtida investeringar. Utredningens förslag är att det skapas en analysmyndighet med uppgift att i dialog med kommuner och regioner utveckla, standardisera och sprida vetenskapligt grundade metoder för att värdera kostnader och nyttor med sociala investeringar (SOU 2020:46, s. 918 f.). Utredningens förslag har remissbehandlats och bereds i . Reserverade upphandlingar som ett sätt att positivt särbehandla idéburna aktörer Utredningen aktörer i välfärden har haft i uppdrag att ta fram ett förslag på en tydlig definition av idéburna aktörer som kan användas för att identifiera och avgränsa dessa från andra aktörer i välfärdsverksamheter och andra närliggande offentligt finansierade och subventionerade verksamheter (dir. 2018:46). Utredningen har bl.a. lämnat förslag som innebär en möjlighet att reservera rätten att ansöka om att få delta i ett valfrihetssystem för idéburna aktörer. Utredningens förslag om ändringar i lagen om valfrihetssystem omfattar även valfrihetssystem som Arbetsförmedlingen inrättar (SOU 2019:56). Utredningens förslag har remissbehandlats och bereds i . Motionsyrkanden om civilsamhällets och näringslivets betydelse för integrationen behandlades av utskottet senast i betänkande 2020/21:AU9 Integration (s. 26 f.). Motionsyrkandena avstyrktes med hänvisning bl.a. till pågående reform- och förändringsarbete. biföll utskottets förslag till beslut (prot. 2020/21:107). Det civila samhällets organisationer har enligt utskottet stor betydelse för mottagandet och integrationen av nyanlända invandrare. Även näringslivet kan ha en viktig roll i detta arbete. I denna grundläggande utgångspunkt gör utskottet naturligtvis ingen annan bedömning än vad som framförs i motionerna i detta avsnitt. När det gäller formerna för bidragsgivningen till civilsamhället som tas upp i kommittémotion 2021/22:3223 (C) yrkande 10 kan utskottet konstatera att enligt budgetpropositionens resultatredovisning uppgick andelen generella bidrag till . Den höga andelen generella stöd, däribland organisationsbidrag, stämmer enligt utskottet med regeringens ambition när det gäller det civila samhällets självständighet och oberoende. Vidare framgår det av regeringens resultatredovisning att cirka en femtedel av de statsbidrag som delas ut till det civila samhällets organisationer beviljas . Mot denna bakgrund kan utskottet inte instämma med motionärerna när de vänder sig mot den projektfinansieringsmodell som sägs prägla finansieringen av det civila samhället. Tvärtom kan utskottet konstatera att formerna för bidragsgivningen är en prioriterad fråga för regeringen, vilket i sin tur stärker förutsättningarna för det civila samhället att bidra till samhällsutvecklingen, bl.a. i fråga om mottagandet av nyanlända invandrare. Detta kan också sägas ligga i linje med det riksdagsbundna målet att villkoren för det civila samhället som en central del av demokratin ska förbättras. Utskottet anser därför inte att det finns skäl till något initiativ på området med anledning av vad som framförs i yrkandet, som därför bör avslås. När det gäller att ta till vara engagemang från företag och civilsamhälle, och däribland sociala företag, så som uppmärksammas i partimotion 2021/22:3511 (C) yrkande 26 och motion 2021/22:1316 (S) kan utskottet konstatera att det pågår ett aktivt arbete på bred front för att hitta alternativa former för samarbete med den offentliga sektorn, t.ex. genom sociala utfallskontrakt. Som framgått ovan har regeringen tagit fram en samlad strategi för sociala företag, bedriver ett utvecklingsarbete på området och i betänkanden från och utredningen aktörer i välfärden finns förslag om bl.a. sociala utfallskontrakt och reserverade upphandlingar. Sammanfattningsvis vill utskottet avvakta regeringens och andra aktörers fortsatta arbete på området innan några ytterligare åtgärder övervägs. Yrkandena bör därför avslås. Integrationskapacitet och utsatta områden Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om integrationskapacitet och utsatta områden. Utskottet hänvisar till bl.a. budgetpropositionens resultatredovisning. Jämför reservation 32 (M), 33 (SD), 34 (KD), 35 (L) och 36 (MP). I partimotion 2021/22:4033 anser m.fl. (M) att mot bakgrund av den övergripande målsättningen att invandringen ska vara bra för bör det införas två mått på integration– ett ekonomiskt mått och ett språkmått (yrkande 2). I kommittémotion 2021/22:3704 av m.fl. (SD) uttrycker motionärerna ett behov av ett förbättrat informationsunderlag om invandrares etablering på arbetsmarknaden (yrkande 14). Den resultatredovisning som redovisas i budgetpropositionen bör därför kompletteras med mer detaljerad information utifrån ursprungsland och grund för uppehållstillstånd samt uppgifter om bl.a. disponibel inkomst och förvärvsinkomst. Därutöver bör resultatredovisningen innefatta mått på självförsörjningsgrad och utbetalning av bidrag och sociala ersättningar fördelat på utrikes och inrikes födda, utländska medborgare samt ursprungsland. m.fl. (KD) anser i kommittémotion 2021/22:4212 att eftersom integrationen rör så många politikområden saknas det ett samlat grepp för att väga av alla frågor mot varandra och för att inventera hur den svenska integrationskapaciteten ser ut. Motionärerna föreslår att det tillsätts en integrationsberedning som tillsammans med och i samsyn med riksdagspartierna kontinuerligt gör en bedömning av långsiktiga integrationskapacitet (yrkande 1). I partimotion 2021/22:3965 av m.fl. (L) ställer motionärerna upp ett vägledande mål för statens budget om att det inte ska finnas några utsatta områden (yrkande 2). Detta innebär bl.a. att alla integrations- eller migrationspolitiska reformer måste bygga på en konsekvensanalys av huruvida reformerna minskar eller ökar utanförskapet. Vidare anser motionärerna att vad som benämns som integrationsskulden måste mätas och minskas (yrkande 3). I detta ligger bl.a. att budgetpropositionen kompletteras med uppgifter om integrationsskulden, mätt bl.a. som andel av befolkningen som lever i allvarlig materiell fattigdom, graden av arbetsmarknadsetablering, humankapital, pensionsutsikter, språkinlärning och ekonomiska möjligheter i vardagen. Därutöver bör det i budgetpropositionen finnas en särskild redogörelse för utanförskapet och integrationsskuldens storlek (yrkande 4). Språket och orden som samhällets myndigheter använder har enligt motionärerna betydelse och kan förstärka utanförskapet. Därför bör begrepp som invandrare och invandrarområde undvikas till förmån för ett inkluderande språk som fokuserar på vår gemensamma framtid, t.ex. första generationens svenskar (yrkande 38). Vidare anser motionärerna att fler aktörer behöver ta ett större ansvar för att lyfta de som bor i utsatta områden. Detta kan ske genom att staten, regionen, kommunen och de lokala fastighetsägarna för varje utsatt område ingår en s.k. integrationspakt, med konkreta åtgärder för att förbättra både den fysiska och den sociala miljön (yrkande 40). Ett liknande förslag om integrationspakter finns i kommittémotion 2021/22:3997 av m.fl. (L) yrkande 44. Mot bakgrunden att människor som bor i utsatta områden kommer från många olika kulturer och talar olika språk anser motionärerna att det svenska språkets ställning måste stärkas (yrkande 43). Ett led i detta är att göra en kartläggning över det svenska språkets ställning i vardagslivet i utsatta områden och vad som kan göras för att underlätta användningen av svenska som gemensamt kommunikationsspråk (yrkande 44). För att medborgarna ska känna en närvaro av samhällsstöd bör det inrättas gemensamma servicekontor i utsatta områden (yrkande 45). I kommittémotion 2021/22:3997 anser m.fl. (L) att det behövs ett gemensamt system för att mäta och följa upp situationen i utsatta områden (yrkande 43). En bedömning av om ett område är socioekonomiskt utsatt bör enligt motionärerna även inkludera faktorer som förekomsten av organiserad brottslighet, radikalisering, antalet anmälda brott och möjligheten att klara upp brott. Vidare framhåller motionärerna behovet av kommunala handlingsplaner för trygghet som utgår från nationell expertis och tar stöd från aktuell forskning – men som utformas efter lokala kunskaper om lokala behov och situationer (yrkande 45). I motion 2021/22:4096 av m.fl. (MP) yrkande 3 föreslås det arbetsmarknadsåtgärder riktade mot kvinnor, särskilt i områden med socioekonomiska utmaningar, t.ex. genom satsningar på arbetsintegrerande sociala företag, kombinerade språk- och yrkesutbildningar och företagande samt stöd till föreningslivet inom dessa områden. Regeringen anger i budgetpropositionen att när det gäller den generella utvecklingen för utrikes födda, i synnerhet utomeuropeiskt födda, ger resultatredovisningen en beskrivning av utvecklingen inom områdena arbetsmarknad, utbildning, hälsa och boende. I denna del med koppling till det övergripande målet för integrationspolitiken används resultatindikatorer som arbetskraftsdeltagande, kunskapsresultat i , det allmänna hälsotillståndet och trångboddhet När det gäller området segregation framhåller regeringen att i resultatredovisningen har nya mått använts för att mäta segregationen. Förutom ett övergripande segregationsindex tar resultatredovisningen huvudsakligen sin utgångspunkt i den nya rikstäckande områdesindelning, regionala statistikområden, som har tagit fram i samarbete med Delegationen mot segregation. Fem s.k. områdestyper har definierats, där områdestyp 1 avser områden med stora socioekonomiska utmaningar och områdestyp 5 avser områden med mycket goda socioekonomiska förutsättningar. Av redovisningen framgår att ungefär 550 000 människor bor i områden med stora socioekonomiska utmaningar. Resultatredovisningen om segregation omfattar sju centrala och fem kompletterande indikatorer som redovisas för de fem områdestyperna. De centrala indikatorerna är andelen förvärvsarbetande, andel med låg ekonomisk standard, andel behöriga till gymnasieskolans nationella program, unga som varken förvärvsarbetar eller studerar, andel med bra hälsotillstånd, bostadsarea per person och valdeltagande. Statistik och uppföljning av socioekonomisk segregation m.m. Delegationen mot segregation (Delmos) har haft regeringens uppdrag dels att genomföra en kartläggning och analys av den socioekonomiska segregationen i , dels att tillsammans med () utveckla ett rikstäckande index över områdens socioekonomiska status. Redovisningen av dessa uppdrag ingår som del av budgetpropositionens resultatredovisning enligt ovan. Kartläggning och analys av den socioekonomiska segregationen i är ett återkommande uppdrag och ska redovisas till nästa gång . Delmos har också haft i uppdrag att utveckla ett webbaserat uppföljningssystem som visar statistik med hjälp av indikatorer, en s.k. segregationsbarometer. Syftet med Segregationsbarometern är att stödja aktörer i att arbeta strategiskt och kunskapsbaserat mot segregation. Indikatorerna utgår från sex prioriterade statistikområden: socioekonomi, boende och samhällsservice, arbetsmarknad, utbildning, demokrati och civilsamhälle samt hälsa. redovisade Delmos en förteckning över kommuner med stora utmaningar när det gäller socioekonomisk segregation. Förteckningen har tagits fram med utgångspunkt i de nya verktyg för statistik och uppföljning av socioekonomisk segregation som Delmos och SCB har tagit fram och beaktar både socioekonomiska utmaningar och grad av segregation. Enligt regleringsbrevet ska Delmos också redovisa vilka prioriteringar som gjorts och bedöma vilka resultat som uppnåtts i förhållande till fastställda mål om minskad segregation, jämlika och jämställda uppväxt- och levnadsvillkor samt goda livschanser för alla. Uppdraget ska redovisas till . Ändrade förutsättningar för eget boende gäller nya regler för eget boende som innebär att en asylsökande som flyttar till ett eget boende i ett område med socioekonomiska utmaningar som huvudregel inte ska ha rätt till dagersättning eller särskilt bidrag. Syftet med de nya reglerna är att asylsökande ska välja att bo i områden där det finns förutsättningar för ett socialt hållbart mottagande och att de negativa sociala konsekvenserna av asylsökandes möjlighet till eget boende ska minska. tillsattes utredningen ordnat initialt mottagande av asylsökande (dir. 2021:71) som bl.a. har i uppdrag att föreslå hur en skyldighet för asylsökande att bo på s.k. mottagningscenter i kan utformas. aviserade regeringen tilläggsdirektiv till utredningen för att se över hur eget boende för asylsökande kan avvecklas, t.ex. genom att avskaffa dagersättning för asylsökande i eget boende. Syftet med förslaget är att minska segregationen. Uppdrag till Arbetsförmedlingen att minska långtidsarbetslösheten Arbetsförmedlingen har fått i uppdrag att förstärka stödet till personer som är långtidsarbetslösa, särskilt i områden med socioekonomiska utmaningar. Dessa områden ska definieras med utgångspunkt i det socioekonomiska index som och Delegationen mot segregation har tagit fram. Arbetsförmedlingen ska möjliggöra fler bokade möten och fler personalintensiva insatser. Arbetsförmedlingen ska även öka beslutskapaciteten. Arbetsförmedlingen ska förstärka stödet till långtidsarbetslösa, bl.a. genom ökad fysisk lokal närvaro och tillgänglighet i egen regi, genom servicekontor eller genom samverkan med kommuner för att t.ex. förbättra möjligheterna för planering av stöd. Uppdraget ska redovisas till första gången . Förskola för fler barn I propositionen Förskola för fler barn lämnar regeringen förslag som syftar till att öka deltagandet i förskolan, vilket antas ge positiva effekter såväl för barns utveckling och lärande som för samhället (prop. 2021/22:132). Regeringen föreslår bl.a. att varje hemkommun ska vara skyldig att genom uppsökande verksamhet ta kontakt med vårdnadshavare till de barn som inte har en plats i förskolan och informera om förskolans syfte och barnets rätt till förskola. Vidare föreslås det bli obligatoriskt för hemkommunen att erbjuda förskola till barn som har bott i eller som har vårdnadshavare som har bott i . Dessa barn ska tillhandahållas en reserverad förskoleplats även utan att vårdnadshavarna har anmält önskemål om det. Kommuner ska även sträva efter att ge ett sådant erbjudande om förskoleplats till andra barn som har behov av förskola för en bättre språkutveckling i svenska. Lagändringarna föreslås träda i kraft och tillämpas första gången i fråga om utbildning som påbörjas efter . Motionsyrkanden om integrationskapacitet och utsatta områden behandlades av utskottet senast i betänkande 2020/21:AU9 Integration (s. 29 f.). Motionsyrkandena avstyrktes med hänvisning till bl.a. regeringens reformarbete och budgetpropositionens resultatredovisning. biföll utskottets förslag till beslut (prot. 2020/21:107). Den socioekonomiska segregationen sätter fokus på skillnader i människors livsvillkor, bl.a. när det gäller förvärvsfrekvens, skolresultat och folkhälsa. Barn och unga i områden med socioekonomiska utmaningar har generellt sett sämre uppväxtvillkor och livschanser än andra barn och unga. Utskottet anser att segregationen är en stor utmaning såväl i storstadsregionerna som i mindre städer och samhällen i övriga delar av landet. En av de viktigaste faktorerna för att bryta segregationen är att fler kommer i arbete och kan försörja sig själva. Utskottet noterar att många av motionsförslagen i detta avsnitt ger uttryck för ett behov av ett förbättrat kunskapsunderlag när det gäller segregationens uttryck och utbredning, t.ex. i partimotion 2021/22:4033 (M) yrkande 2 och kommittémotionerna 2021/22:3704 (SD) yrkande 14 och 2021/22:3997 (L) yrkande 43. I partimotion 2021/22:3965 (L) yrkandena 2–4 finns förslag om målformuleringar och konsekvensanalys i budgetpropositionen samt särskilda redogörelser för vad som kallas integrationsskulden. Utskottet anser att kunskap om hur den socioekonomiska segregationen ser ut och vad den beror på är avgörande för kvalitet och träffsäkerhet i arbetet för att minska och motverka segregation. Av budgetpropositionens resultatredovisning framgår att regeringen bedrivit ett tydligt utvecklingsarbete när det gäller möjligheterna att mäta och följa upp utvecklingen av socioekonomisk segregation. Utskottet noterar bl.a. att redovisningen utgår från en ny rikstäckande områdesindelning där fem s.k. områdestyper har definierats. Dessa områden har alltifrån stora socioekonomiska utmaningar till mycket goda socioekonomiska förutsättningar. Liksom regeringen gör utskottet bedömningen att detta utvecklingsarbete när det gäller resultatredovisningen i hög utsträckning bidrar till nya och bättre förutsättningar för arbetet att motverka segregation. Utskottet anser därmed att det inte finns skäl till något initiativ på området, varför yrkandena bör avslås. När det gäller förslag på mer konkreta insatser, t.ex. yrkanden om lokala s.k. integrationspakter som tas upp i partimotion 2021/22:3965 (L) yrkande 40 och kommittémotion 2021/22:3997 (L) yrkande 44, har utskottet behandlat liknande förslag tidigare. Utskottet vill fortfarande inte avvisa möjligheten att denna typ av lokala överenskommelser kan medverka till en positiv utveckling, men vad som framför allt måste till är ett brett arbete inom områden som skola, förskola och brottsbekämpning. Utskottet är därmed inte berett att ta initiativ i enlighet med vad som föreslås av motionärerna. Yrkandena bör därför avslås. I partimotion 2021/22:3965 (L) yrkande 45 framhålls vikten av att medborgarna i utsatta områden ska känna en närvaro av samhällsstöd och att det därför bör inrättas gemensamma servicekontor. I motion 2021/22:4096 (MP) yrkande 3 föreslås arbetsmarknadsåtgärder riktade till kvinnor, särskilt i områden med socioekonomiska utmaningar. Utskottet delar uppfattningen att det är angeläget med myndighetsnärvaro och kan konstatera att situationen i utsatta områden ställer särskilda krav, och det gäller även Arbetsförmedlingens verksamhet och insatser. Utskottet vill i sammanhanget lyfta fram uppdraget till Arbetsförmedlingen att förstärka stödet till personer som är långtidsarbetslösa, särskilt i områden med socioekonomiska utmaningar. Utskottet noterar att Arbetsförmedlingen ska förstärka stödet till långtidsarbetslösa, bl.a. annat genom ökad fysisk lokal närvaro och tillgänglighet i egen regi, genom servicekontor eller genom samverkan med kommuner. Därutöver vill utskottet hänvisa till vad som anförts ovan om etableringsinsatserna och övrigt arbete för att minska segregationen. Utskottet sätter sin tillit att regeringen noga följer utvecklingen och vid behov vidtar nödvändiga åtgärder. Utskottet ser därför inget behov av att ta något initiativ med anledning av yrkandena, som bör avslås. När det gäller vad som kan göras för att underlätta användningen av svenska som gemensamt kommunikationsspråk, enligt vad som tas upp i partimotion 2021/22:3965 (L) yrkande 44, noterar utskottet regeringens lagrådsremiss som bl.a. har förslag om att det ska bli obligatoriskt för hemkommunen att erbjuda förskola till barn som har behov av förskola för att få en bättre språkutveckling i svenska. Utskottet anser att detta är en viktig reform i linje med vad som efterfrågas av motionärerna och anser att det inte finns behov av ytterligare åtgärder. Yrkandet bör därför avslås. Vidare när det gäller språkets betydelse noterar utskottet i samma motion yrkande 38 om att myndigheterna ska använda sig av ett språk som är inkluderande och som fokuserar på en gemensam framtid, t.ex. första generationens svenskar. Utskottet har svårt att inte hålla med om en sådan inriktning men kan inte direkt se ett behov av att ta något konkret initiativ på området. Det får vara regeringens uppgift att i detta avseende ge myndigheterna verktyg och förutsättningar att kommunicera med medborgarna på ett inkluderande språk. Utskottet vill också påminna om att i målet för den statliga förvaltningspolitiken ingår att statsförvaltningen ska vara innovativ och ha väl utvecklad kvalitet, service och tillgänglighet. Yrkandet bör därför avslås. När det gäller önskemålet om kommunala handlingsplaner för trygghet som framförs i kommittémotion 2021/22:3997 (L) yrkande 45 vill utskottet understryka att detta i första hand är en uppgift för kommunerna. I alla händelser är utskottet inte berett att ta initiativ med anledning av yrkandet, som därför bör avslås. När det gäller inrättandet av en permanent integrationsberedning enligt 2021/22:4212 (KD) yrkande 1 har utskottet behandlat ett liknade förslag tidigare. Utskottet står fast vid sitt tidigare ställningstagande om att budgetprocessen där resultatredovisningen är en del, jämte andra sedvanliga processer för politiskt beslutsfattande där bl.a. utredningsväsendet och uppgift att kontrollera regeringen ingår, är tillräckliga för att utveckla integrationspolitiken. Yrkandet bör därmed avslås. Mål för integrationspolitiken, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3704 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 2, 4 och 15 samt 2021/22:3965 av m.fl. (L) yrkande 1, 2021/22:3977 av m.fl. (L) yrkande 2 och 2021/22:4001 av m.fl. (L) yrkande 8.