bet · H901FiU20 · 2022-06-10 00:00:00 — Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken, punkt 1 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3511 av m.fl. (C) yrkande 31, 2021/22:3686 av m.fl. (C) yrkandena 1 och 2 samt 2021/22:4720 av m.fl. (C) och avslår proposition 2021/22:100 punkt 1 och motionerna 2021/22:465 av m.fl. (V), 2021/22:3277 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 11, 2021/22:3278 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 9, 2021/22:3996 av m.fl. (L) yrkandena 4, 5 och 7, 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 8, 2021/22:4071 av m.fl. (MP), 2021/22:4200 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2021/22:4707 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V), 2021/22:4714 av och (båda SD), 2021/22:4716 av m.fl. (KD), 2021/22:4723 av Per m.fl. (MP), 2021/22:4725 av m.fl. (L) och 2021/22:4727 av och (båda M). fruktansvärda invasion av präglar den svenska ekonomins utsikter . Återhämtningen efter pandemin möter nya utmaningar i form av ökande priser på energi och andra insatsvaror, med stigande inflation och räntor som följd. Det ökar riskerna för allvarliga obalanser. Det behövs därför en stabil ekonomisk politik som lägger grunden för ett starkt och uthålligt . Det kräver prioriteringar, att våga prioritera det som är allra viktigast − vård, skola, omsorg, livsmedelsförsörjning, försvar, klimat och trygghet samt ytterligare insatser för att gynna en grön tillväxt i hela landet. kan och måste klara klimatomställningen och ska fortsätta att vara ett globalt föredöme och ytterligare växla upp arbetet för att sänka utsläppen. Klimat- och energipolitiken måste gå in i en ny fas där omställningen påskyndas för att understödja oberoende av och rysk energi. Politiken ska inriktas på att fördubbla elproduktionen till 2030. Det är möjligt genom att öka produktionen av alla fossilfria energislag som sol, vind, vatten, biodrivmedel, biokraft och kärnkraft, genom att upprusta elsystemet genom förenklad energiproduktion och effektivisering samt genom att undanröja politiska hinder genom energisamtal. Det svenska jordbruket måste ges möjlighet att klara dagens kostnadskris för att trygga självförsörjning av livsmedel, och villkoren för att bo och verka på landsbygden måste förbättras. Det ska vara möjligt att bo, arbeta och driva företag i hela landet. Vården måste vara nära och trygg. Kommuner och regioner ska ges rättvisa villkor att erbjuda sina invånare en god välfärd, och särskilda satsningar ska göras på vård på landsbygden. Dessutom måste förutsättningarna för att komma i arbete vara starka i hela landet. Det kräver ett gott företagsklimat. De gröna näringarna är en grundpelare i landsbygdsföretagandet. För att hela landet ska kunna utvecklas samt för krisberedskap behöver politiken inriktas på att genom ytterligare insatser stärka deras konkurrenskraft. Omställningen av jordbruket måste ges ny fart. Jobbpolitiken och företagspolitiken måste förstärka återhämtningen efter de senaste årens kriser som satt djupa spår i svensk ekonomi och arbetsmarknad. Arbetslösheten måste minska och integrationen stärkas. Politiken måste inriktas på att göra det billigare att anställa och att öka incitamenten för att ta ett arbete. Politiken måste också inriktas på att få fler, särskilt kvinnor, att bli företagare. Det ska också göras särskilda satsningar på att hjälpa fler utrikes födda kvinnor att starta företag. ska vara ett tryggt land. Det kräver en välfungerande och närvarande välfärd, med god vård och omsorg. Vården, omsorgen och de sociala tjänsterna ska hålla hög kvalitet och vara tillgängliga för alla i hela landet. Den svenska sjukvården måste ges förutsättningar att minska överbeläggningarna och satsa på personalens arbetsvillkor. Även arbetet mot prostitution och människohandel ska stärkas. Trygghet förutsätter också ett starkt skydd mot såväl inhemska som yttre hot. Rättsväsendet ska ges ytterligare förutsättningar att möta utmaningarna. Rättsväsendet ska vara starkt och polisen närvarande och synlig för människor i hela landet. Försvarsanslagen ska också förstärkas och , eller så snabbt som det är praktiskt möjligt, uppgå till av BNP. ska även öka möjligheterna att försvara kvinnors rättssäkerhet i krig. Vidare ska pensionssystemet leverera trygga och tillräckliga pensioner. Förbättringar av pensionssystemet kan och bör genomföras inom ramen för Pensionsgruppen. När det gäller den bedömda nivån på utgiftstaket är en lämplig nivå. Det innebär att takets nivå, som andel av potentiell BNP, faller något jämfört med tidigare beslutade utgiftstak som tillräckligt utrymme finns för prioriterade och nödvändiga satsningar på utgiftssidan. Slutligen har pandemin tydligt visat på behovet av en stark statlig ekonomi med ordning och reda i finanserna. För att säkra de statliga finanserna inför framtida kriser behöver det finanspolitiska ramverket värnas och stärkas och budgetprocessen behöver stramas upp. Det måste göras i bred parlamentarisk enighet. Det behövs en gemensam bild av vad som är rimliga begränsningar och spärrar i budgetarbetet. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:465 av m.fl. (V), 2021/22:3277 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 11, 2021/22:3278 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 9 och 2021/22:4707 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V), 2021/22:4071 av m.fl. (MP) och avslår proposition 2021/22:100 punkt 1 och motionerna 2021/22:3511 av m.fl. (C) yrkande 31, 2021/22:3686 av m.fl. (C) yrkandena 1 och 2, 2021/22:3996 av m.fl. (L) yrkandena 4, 5 och 7, 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 8, 2021/22:4200 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2021/22:4714 av och (båda SD), 2021/22:4716 av m.fl. (KD), 2021/22:4720 av m.fl. (C), 2021/22:4723 av Per m.fl. (MP), 2021/22:4725 av m.fl. (L) och 2021/22:4727 av och (båda M). De senaste årens många prövningar har visat behovet av ett starkt samhälle för att klara svåra utmaningar. Det välfärdssamhälle som tidigare generationer har byggt ska värnas. invasion av orsakar ett enormt mänskligt lidande. Grova övergrepp har begåtts, miljontals människor har tvingats på flykt och städer har ödelagts. Kriget bidrar också till stor osäkerhet i den globala ekonomin, med inbyggda risker för redan utsatta länder. Kriget får även återverkningar i . En tydlig effekt är den snabba ökningen av energi-, drivmedels- och livsmedelspriser. De svenska hushållens ekonomi ska värnas genom att hushållen skyddas mot prischocker på energi, bensin och diesel. Politiken bör inriktas på att skapa förutsättningar för en hållbar tillväxt, på att öka jämlikheten och på att nå full sysselsättning. Skatter ska utgöra en stabil finansiering av offentliga investeringar, utbildning och en aktiv arbetsmarknads- och näringspolitik. Den svenska arbetsmarknaden har utvecklats förhållandevis starkt . Den fortsatt höga arbetslösheten är dock ett stort problem. Särskilt allvarligt är det att långtidsarbetslösheten biter sig fast på höga nivåer. Även om antalet som är arbetslösa längre än har sjunkit något ligger långtidsarbetslösheten kvar på historiskt höga nivåer. Den ökade långtidsarbetslösheten innebär dock inte att det saknas kvalificerad arbetskraft bland de arbetslösa. Här kan en kraftfull ekonomisk politik göra stor skillnad. Politiken bör därför inriktas på stora offentliga investeringar kombinerat med robusta trygghetssystem för individer som inte kan eller får arbeta. Välfärdssektorn har varit underfinansierad. Antalet anställda inom välfärden har minskat i relation till befolkningsutvecklingen och fallet har varit särskilt starkt . Samhället behöver förnya sitt åtagande att säkerställa en god arbetsmiljö och goda arbetsvillkor för de som söker sig till förskolan, sjukvården, skolan och äldreomsorgen och för de som redan arbetar där. Det är en självklarhet att resurserna som är avsatta för att finansiera den gemensamma välfärden ska gå till människor som behöver stöd och hjälp och inte till kommersiella bolag som etablerat sig i sektorn. Det bör vara den ekonomiska politikens utgångspunkt. Den ekonomiska politiken bör vidare styras av konkreta mål om ökad sysselsättning, investeringar och klimatomställning, där offentligfinansiella mål och inflationsmål blir verktyg för att uppnå de reala målen. Världen befinner sig i ett klimatnödläge. Det står bortom allt tvivel att mer behöver göras såväl globalt som nationellt och lokalt. När samhället ställer om ska det ske på ett socialt hållbart sätt. Priser, subventioner och skatter är viktiga verktyg i klimatomställningen, men samhället behöver framför allt bygga hållbara alternativ till dagens klimatskadliga verksamheter. Politiken bör inriktas på att genomföra ett omfattande investeringspaket för klimatet. Investeringar på bör genomföras för att accelerera klimatomställningen. Vidare bör politiken inriktas på en omfattande utbyggnad av tåginfrastrukturen, på investeringar i ett robust elnät och på en upprustning av miljonprogrammen med energieffektiviseringar och bättre boendemiljöer. Därutöver bör översynen av det finanspolitiska ramverket tidigareläggas och klimatperspektivet bör inkluderas i riskanalysen av de offentliga finansernas hållbarhet. Det är nödvändigt att höja pensionerna för de pensionärer som har det sämst ställt. Enligt uppgår kompensationsgraden från den inkomstgrundade pensionen till – målet var att den allmänna pensionen skulle uppgå till . Nära hälften av landets kvinnliga pensionärer har så låg inkomstgrundad pension att de har rätt till garantipension. Politiken bör därför inriktas på att höja inkomstpensionerna. Socialförsäkringarna är en central pelare i den positiva arbetslinje som förespråkar, varför politiken bör inriktas på att avskaffa karensavdraget. De ekonomiska klyftorna är stora i hela västvärlden, inte minst i . Under pandemin har dessa klyftor vuxit ytterligare, bl.a. som ett resultat av den förda krispolitiken. Mot denna bakgrund bör en parlamentarisk utredning tillsättas för att dels klarlägga krispolitikens fördelningspolitiska effekter, dels analysera vilka lärdomar för framtiden som man kan dra av den förda politiken. Dagens modell för pris- och löneomräkning har stora brister, särskilt när det gäller löneomräkningen. Olika verksamheter har mycket olika förutsättningar för att klara av en årlig effektivisering, varför det uppstår ett ständigt och svårhanterligt sparbeting. Därför bör en översyn göras av modellen för pris- och löneomräkning och åtgärder vidtas för att komma till rätta med dagens brister. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken, punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4200 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2021/22:4716 av m.fl. (KD), 2021/22:4714 av och (båda SD), 2021/22:4725 av m.fl. (L) och 2021/22:4727 av och (båda M) samt avslår proposition 2021/22:100 punkt 1 och motionerna 2021/22:465 av m.fl. (V), 2021/22:3277 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 11, 2021/22:3278 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 9, 2021/22:3511 av m.fl. (C) yrkande 31, 2021/22:3686 av m.fl. (C) yrkandena 1 och 2, 2021/22:3996 av m.fl. (L) yrkandena 4, 5 och 7, 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 8, 2021/22:4071 av m.fl. (MP), 2021/22:4707 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V), 2021/22:4720 av m.fl. (C) och 2021/22:4723 av Per m.fl. (MP). krig i och effekterna av pandemin har förstärkt och tydliggjort strukturella problem i . Detta har blivit tydligt inom bl.a. sjukvården men även i den höga långtidsarbetslösheten och de höga prisnivåerna på exempelvis drivmedel och el. För att befolkningen ska få tillgång till en god, effektiv och jämlik vård behöver en omfattande sjukvårds-reform genomföras. Staten bör ta över ansvaret för och finansieringen av den hälso- och sjukvård som hanteras av regionerna. Politiken bör inriktas på att bl.a. öka antalet vårdplatser, bättre utnyttja tillgänglig vårdkapacitet i landet och bygga ut antal tjänster inom primärvården. invasion av har skapat den allvarligaste säkerhets-politiska krisen i sedan slut. motstånds-kraft måste därför öka och försvaret måste stärkas. Politiken bör inriktas på att öka försvarsanslagen så att de uppgår till av BNP till 2025 och på att underlätta försvarets upprustning, t.ex. genom regeländringar. Även den civila beredskapen och den inhemska livsmedelsförsörjningen måste stärkas. Den rådande energipolitiken skapar risker för konkurrenskraft, leder till höga elpriser och äventyrar jobb och tillväxt. En omläggning av energipolitiken är därför nödvändig för att säkra den fossilfria och stabila elproduktionen och det ökade behovet av el som behövs för att klara klimatomställningen. Jag menar att kärnkraften är det enda alternativet för att tillföra planerbar fossilfri elproduktion i stor skala, varför politiken bör inriktas på att värna och bygga ut kärnkraften. Dagens mål om förnybar energi 2040 bör ersättas med ett mål om fossilfri energi. Vidare bör förbudet mot att bygga reaktorer på andra platser än vid befintliga kärnkraftverk avskaffas som betydande investeringar i det svenska elnätet bör genomföras. Kriminaliteten har snabbt utvecklats till det mest påträngande samhälls-problemet. Att vända trenden och skapa ett tryggt samhälle måste vara en överordnad prioritering under nästa mandatperiod. Politiken bör inriktas på att stärka rättsväsendet. Betydande skärpningar av strafflagstiftningen är helt nödvändiga för att hålla gängkriminella borta från gator och torg. Hela rättskedjan måste prioriteras. Politiken ska inriktas på fortsatta satsningar för att öka antalet poliser betydligt. Den ekonomiska politiken ska vara ansvarsfull och inriktas på att bygga upp motståndskraft mot kriser och leda till att fler kommer i arbete. Det samlade skattetrycket för de svenska hushållen bör inte tillåtas öka. behöver finanspolitiken inriktas mot att på ett betydande sätt stärka vården, skolan och andra delar av välfärden. Politiken bör också inriktas på åtgärder för att effektivisera användningen av offentliga medel. Pensionssystemet behöver reformeras och skatten för pensionärerna bör sänkas ytterligare under nästa mandatperiod. Vidare måste politiken inriktas på att förbättra villkoren för företagande och förbättrade förutsättningarna för en ökad tillväxt, bl.a. genom att minska företagens regelbörda. Även offentliga investeringar i infrastruktur, utbildning och forskning ska prioriteras och öka. Politiken ska också inriktas på att förbättra bostadsmarknadens funktionssätt så att det blir enklare att flytta till jobb och rekrytera personal. Den höga arbetslösheten, och i synnerhet långtidsarbetslösheten, är ett av största problem. Lägre skatt på låga inkomster är en central del för att fler ska få egen lön och en arbetsgemenskap. Därför bör vissa grupper, bl.a. nyanlända och personer som kommer från långvarig arbetslöshet, få ett dubbelt jobbskatteavdrag. För att öka incitamenten till ett längre arbetsliv bör även unga som tar en tidig akademisk examen och personer få en lägre skatt. En ny bidragsreform behövs för att bryta det utanförskap som förstärks och som gör att alltför många inte kan försörja sig. En obligatorisk arbetslöshetsförsäkring bör införas och ersättningsnivåerna i försäkringen bör återställas till de nivåer som gällde före coronapandemin. De höga elpriserna och drivmedelspriserna drabbar landsbygden särskilt. En stötdämpare för energiskatten på el behöver därför införas så att effekten av tillfälliga pristoppar dämpas. Fler insatser behöver prioriteras framöver för att reducera kostnaderna för biltransporter; bl.a. behöver reduktionsplikten ses över. Laddinfrastrukturen behöver även byggas ut. Ytterligare medel behöver tillföras vägnätet för att stoppa underhålls-skuldens ökning och Ostlänkbanan bör prioriteras genom att mer medel tillförs inom infrastrukturramen. Det är positivt att regeringen har börjat redovisa utvecklingen enligt ett ramverk för välstånd, som inkluderar ekonomiska, miljömässiga och sociala indikatorer. Dock har regeringen i sin redovisning i för liten utsträckning betonat uppföljning av människors subjektiva livskvalitet. Redovisningen måste därför kompletteras med fler mått och indikatorer på hur relationerna i samhället utvecklas, genom att t.ex. följa självupplevd ensamhet och den självskattade kvaliteten i nära relationer. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken, punkt 1 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3996 av m.fl. (L) yrkandena 4, 5 och 7 samt 2021/22:4725 av m.fl. (L), 2021/22:4714 av och (båda SD), 2021/22:4716 av m.fl. (KD) och 2021/22:4727 av och (båda M) samt avslår proposition 2021/22:100 punkt 1 och motionerna 2021/22:465 av m.fl. (V), 2021/22:3277 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 11, 2021/22:3278 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 9, 2021/22:3511 av m.fl. (C) yrkande 31, 2021/22:3686 av m.fl. (C) yrkandena 1 och 2, 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 8, 2021/22:4071 av m.fl. (MP), 2021/22:4200 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2021/22:4707 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V), 2021/22:4720 av m.fl. (C) och 2021/22:4723 av Per m.fl. (MP). I ett läge där bl.a. utanförskapet växer och skolan misslyckas leder regeringens politiska prioriteringar fel. Det krävs därför en ny start för . Politiken behöver inriktas på att återställa svensk skola till världens främsta kunskapsskola. Det behövs bl.a. mer resurser till läroböcker, extra undervisningstid, speciella undervisningsgrupper för elever med särskilda behov och satsningar på spetsutbildningar. Staten bör ta över ansvaret för skolan och inte minst det fulla ansvaret för skolväsendets finansiering. Skolan har även en central roll för integrationen. För att göra det attraktivt att arbeta på skolor i utsatta områden behövs ett reformpaket mot pedagogisk segregation som innebär högre löner, en bättre arbetsmiljö och en lägre arbetsbelastning. Den ekonomiska politiken ska vara ansvarsfull och inriktas på att bygga upp motståndskraft mot kriser och leda till att fler kommer i arbete. Det samlade skattetrycket för de svenska hushållen bör inte tillåtas öka. måste finanspolitiken inriktas mot att på ett betydande sätt stärka vården, skolan och andra delar av välfärden. Politiken bör också inriktas på åtgärder för att effektivisera användningen av offentliga medel. Pensionssystemet behöver reformeras och skatten för pensionärerna sänkas ytterligare under nästa mandatperiod; bl.a. bör en gas i pensionssystemet införas. invasion av har skapat den allvarligaste säkerhetspo-litiska krisen i sedan slut. motståndskraft måste därför öka och försvaret måste stärkas. Politiken bör inriktas på att öka försvarsanslagen så att de uppgår till av BNP till 2025 och på att underlätta försvarets upprustning, t.ex. genom regeländringar. Även den civila beredskapen och den inhemska livsmedelsförsörjningen måste stärkas. Den rådande energipolitiken skapar risker för konkurrenskraft, leder till höga elpriser och äventyrar jobb och tillväxt. En omläggning av energipolitiken är därför nödvändig för att säkra den fossilfria och stabila elproduktionen och det ökade behovet av el som behövs för att klara klimatomställningen. Jag menar att kärnkraften är det enda alternativet för att tillföra planerbar fossilfri elproduktion i stor skala, varför politiken bör inriktas på att värna och bygga ut kärnkraften. Dagens mål om förnybar energi 2040 bör ersättas med ett mål om fossilfri energi. Vidare bör förbudet mot att bygga reaktorer på andra platser än vid befintliga kärnkraftverk avskaffas som betydande investeringar i det svenska elnätet bör genomföras. För att öka tryggheten och pressa tillbaka våld och kriminalitet behöver rättsväsendet stärkas, bl.a. genom skärpt strafflagstiftning och ökade resurser. Dagens s.k. mängdrabatt måste även avskaffas. som polisen ska stärkas med fler nya verktyg, fler kollegor och högre löner behöver samhället arbeta förebyggande. En viktig förebyggande åtgärd är en bra skola. behöver även få en starkare rätt att sätta in obligatoriska åtgärder. Insatserna mot mäns våld mot kvinnor bör stärkas. Det behövs ett omfattande integrationsprogram med målet att inte ska ha några utsatta områden . Som en del i detta arbete bör en nationell fond inrättas för att stödja arbetet med att lyfta utsatta områden genom långsiktiga investeringar och en ny typ av boendeform, s.k. behovsbostäder bör införas. Det svenska språkets ställning i förskolan behöver stärkas och den allmänna förskolan göras obligatorisk . För att bryta utanförskapet behöver en stor bidragsreform genomföras, och en riktad skattesänkning bör införas för individer som lämnar försörjningsstöd för arbete. Vidare bör politiken inriktas på att förbättra villkoren för företagande, bl.a. genom att minska företagens regelbörda. Politiken behöver också inriktas på att förbättra bostadsmarknadens funktionssätt så att det blir enklare att flytta till jobb och rekrytera personal. Klimatet är vår generations ödesfråga. Takten i elektrifieringen av transportsektorn behöver höjas och produktionen av biogas måste stödjas i ett initialt skede. Vidare behöver även ambitionsnivån för lagring av koldioxidutsläpp höjas. Fler insatser behöver prioriteras framöver för att reducera kostnaderna för biltransporter; bl.a. behöver reduktionsplikten ses över. Laddinfrastrukturen behöver även byggas ut. behöver en sammanhållen nationell strategi för hälsa. Strategin bör bl.a. inkludera att alla får en fast husläkare i primärvården, ett ökat antal vårdplatser och en stärkt kvalitetstillsyn inom den personliga assistansen. Euron är ett både politiskt och ekonomiskt projekt som underlättar för gränsöverskridande handel och ekonomisk integration. Därför behöver en framtida ekonomisk stabilitet skapas med energiavtal som skrivs i euro och ett ökat skydd mot framtida ekonomiska kriser samt att går med i bankunionen. och svensk handel förlorar på att stå utanför eurosamarbetet, varför måste införa euron som valuta. Regeringen bör verka för att bl.a. ska vara en del av EU:s kärna. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken, punkt 1 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 8, 2021/22:4071 av m.fl. (MP) och 2021/22:4723 av Per m.fl. (MP), 2021/22:3277 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 11 och avslår proposition 2021/22:100 punkt 1 och motionerna 2021/22:465 av m.fl. (V), 2021/22:3278 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 9, 2021/22:3511 av m.fl. (C) yrkande 31, 2021/22:3686 av m.fl. (C) yrkandena 1 och 2, 2021/22:3996 av m.fl. (L) yrkandena 4, 5 och 7, 2021/22:4200 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2021/22:4707 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V), 2021/22:4714 av och (båda SD), 2021/22:4716 av m.fl. (KD), 2021/22:4720 av m.fl. (C), 2021/22:4725 av m.fl. (L) och 2021/22:4727 av och (båda M). Vi lever i en orolig tid. av coronapandemi som orsakat sjukdom, död och ekonomisk kris i världen kom Putins invasionskrig i . Detta och pandemins fortsatta framfart gör att omvärldsläget och dess påverkan på ekonomin är fortsatt stor och framtiden mycket osäker. Den ekonomiska politiken behöver därför inriktas på att bekämpa klimathotet, på satsningar på en grön industriell revolution, på investeringar i människor och på ett utökat bistånd. Vi befinner oss i ett klimatnödläge. Då krävs en kraftfull klimatpolitik för att och världen ska klara den omställning som är helt nödvändig. är ett av de länder som har störst utsläpp av växthusgaser per person och år.