bet · H901JuU13 · 2022-02-18 00:00:00 — redogörelse för tillämpningen av lagen om särskild utlänningskontroll Utskottet föreslår att lägger regeringens skrivelse till handlingarna. Vidare föreslår utskottet att gör ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen ska tillsätta den utredning som enligt två tidigare tillkännagivanden ska se över vilka ytterligare åtgärder som behöver vidtas för att samhället ska kunna skydda sig mot personer som anses utgöra ett säkerhetshot. I denna del finns en reservation (S, V, MP). Utskottet föreslår att avslår ett motionsyrkande om diplomatiska garantier. I skrivelsen redogör regeringen för tillämpningen av lagen om särskild utlänningskontroll fr.o.m. t.o.m. och för utvecklingen av den internationella terrorismen samt för medverkan i det internationella arbetet mot terrorism . I betänkandet finns totalt två reservationer (S, M, SD, V, KD, MP). Skrivelse 2021/22:73 redogörelse för tillämpningen av lagen om särskild utlänningskontroll. Två yrkanden i en följdmotion. Utskottets förslag till riksdagsbeslut redogörelse för lagen om särskild utlänningskontroll 1.Diplomatiska garantier, punkt 2 (M, SD, KD) 2.Utredning om ytterligare åtgärder vid verkställighetshinder, punkt 3 (S, V, MP) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut redogörelse för tillämpningen av lagen om särskild utlänningskontroll lägger skrivelse 2021/22:73 till handlingarna. 2021/22:4368 av m.fl. (M, KD) yrkande 1. Reservation 1 (M, SD, KD) Utredning om ytterligare åtgärder vid verkställighetshinder ställer sig bakom det som utskottet anför om en utredning om ytterligare åtgärder vid verkställighetshinder och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4368 av m.fl. (M, KD) yrkande 2. Reservation 2 (S, V, MP) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (KD), (S), (M), (SD), (S), (C), (V), (M), (SD), (S), (S), (L), (SD), (MP), (KD) och (M). Särskilda bestämmelser som syftar till att bekämpa terrorism infördes i svensk lagstiftning genom lagen (1973:162) om särskilda åtgärder till förebyggande av vissa våldsdåd med internationell bakgrund. Bestämmelserna har ändrats . återfinns de i lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll. Parlamentarisk kontroll av regeringens tillämpning av bestämmelserna utövas genom att regeringen lämnar en skrivelse till . I skrivelsen redogörelse för tillämpningen av lagen om särskild utlänningskontroll (skr. 2021/22:73) redogör regeringen för tillämpningen av lagen fr.o.m. t.o.m. och för utvecklingen av den internationella terrorismen samt för medverkan i det internationella arbetet mot terrorism . I betänkandet behandlar utskottet även en motion som har väckts med anledning av skrivelsen. Förslagen i motionen finns i bilagan. Det kan nämnas att gjorde ett tillkännagivande om att regeringen bör tillsätta den utredning som enligt ett tidigare tillkännagivande ska se över vilka åtgärder som behöver vidtas för att samhället ska kunna skydda sig mot personer som anses utgöra ett säkerhetshot (bet. 2020/21:JuU19, rskr. 2020/21:220). redogörelse för lagen om särskild utlänningskontroll Utskottets förslag i korthet lägger regeringens skrivelse till handlingarna. I betänkandet behandlar utskottet regeringens skrivelse redogörelse för tillämpningen av lagen om särskild utlänningskontroll (skr. 2021/22:73). Skrivelsen omfattar perioden fr.o.m. t.o.m. . Till grund för skrivelsen ligger ett underlag från Säkerhetspolisen (Ju2021/01709). Tillämpningen av lagen – Av skrivelsen framgår att regeringen fattade åtta beslut med stöd av lagen. Tre beslut innebar avslag på överklaganden av beslut i fråga om utvisning, och rörde individer som inte tidigare varit föremål för åtgärder enligt lagen om särskild utlänningskontroll. Fyra beslut innebar avslag på begäran om omprövning av utvisningsbeslut efter begäran från den enskilde. Ett beslut innebar att en ansökan om inhibition från den enskilde inte togs upp till prövning. Utvecklingen av den internationella terrorismen Olika former av våldsbejakande extremism i Den våldsbejakande högerextremistiska miljön och den våldsbejakande islamistiska miljön utgör de främsta terrorattentatshoten mot , och attentatshotet är fortsatt förhöjt. Inom dessa våldsbejakande extremistmiljöer kommer det möjligen att finnas ett fåtal personer som utvecklar avsikt och förmåga att utföra ett terrorattentat i . Det finns även andra religiösa eller sekulära terroristorganisationer som har anhängare i , framför allt etnoseparatistiska grupper, som exempelvis arbetarparti (PKK). PKK bedriver såväl laglig som olaglig verksamhet i för att främja organisationen. Våldsbejakande vänsterextremister är också verksamma i men utgör inget definierat terrorattentatshot. Samtliga av dessa våldsbejakande extremistmiljöer har internationella kontakter med likasinnade. har det inkommit ett ökande antal uppgifter om våldsbejakande shiaextremistiska grupper med koppling till , , och som utgör ett terrorhot framför allt i olika delar av . Sådana grupper uppfattar amerikanska, israeliska och sunnitiska regimer och aktörer som sina primära fiender, och dessa konfliktmönster kan komma att återspeglas i . Säkerhetspolisen har även sett en utveckling inom den våldsbejakande högerextremismen som innebär att risken ökar för att individer kan inspireras att begå attentat och grova våldsbrott. Den våldsbejakande högerextrema ideologin som tidigare huvudsakligen varit begränsad till en liten och organiserad vit makt-miljö får allt större spridning och attraherar fler. Attentatshotet från våldsbejakande islamistisk extremism Skrivelsen innehåller en särskild redogörelse för våldsbejakande sunnitisk islamism i internationellt perspektiv, då anhängare till denna rörelse i första hand har varit aktuella i tillämpningen av lagen om särskild utlänningskontroll. AQ och Daish har uppmanat sina sympatisörer i västvärlden att utföra terrorattentat med alla tillgängliga medel. Dessa uppmaningar har också hörsammats, och det bidrar till att förklara merparten av de islamistiska attentat som utförts i västvärlden . Antalet utförda terrorattentat i västvärlden av våldsbejakande islamister ökade i jämförelse med föregående år. Återpubliceringen av den Muhammedkarikatyr som den franska satirtidningen gjorde bidrog till denna utveckling, men ökningen är även ett resultat av den kvarstående inspirationsförmågan i den våldsbejakande islamistiska ideologin. AQ och Daish har fortsatt förmåga att inspirera sympatisörer i västvärlden att planera och genomföra terrorattentat. har vid ett fåtal tillfällen pekats ut i internationell våldsbejakande islamistisk propaganda som ett land där kränkningar av islam tillåts, vilket bidrar till att betraktas som ett legitimt mål för terrorattentat av våldsbejakande islamistiska extremister. har ett fåtal genomförda eller avvärjda attentat involverat våldsbejakande islamistiska extremister i . Vidare har det i enstaka fall hänt att personer från deltagit i attentatsplanering eller genomförda attentat i utlandet. Ett stort antal människor har anlänt till från länder med en hög närvaro av våldsbejakande islamistiska grupper. Den absoluta majoriteten av dem som har anlänt sympatiserar inte med våldsbejakande islamistisk extremism, men även personer med sådana sympatier har följt med migrationsströmmen till och bidragit till tillväxten i miljön. I enstaka fall har sådana personer planerat eller genomfört attentat mot mål i . Det finns också exempel på nyanlända personer i som genomgått radikalisering efter att ha bosatt sig i . medverkan i det internationella arbetet mot terrorism Terrorism är ett globalt hot som kräver internationellt samarbete baserat på multilaterala ramverk och lösningar. beslutade regeringen, i en ny strategi för hållbar fred 2017–2022, att förebyggandet av våldsbejakande extremism ska ingå i Sidas ansats för freds- och statsbyggnad. Arbetet, på global, nationell och lokal nivå, med att uppfylla FN:s agenda 2030 och med de 17 globala målen för hållbar utveckling är också avgörande för att förebygga våldsbejakande extremism. antog sin sjunde uppdatering av den globala strategin mot terrorism, som ursprungligen antogs 2006. FN:s kontor för terrorismbekämpning (Unoct) leds av en biträdande generalsekreterare och samordnar FN:s insatser mot terrorism. bidrog för med i stöd till Unoct för samarbete med civilsamhället i antiterrorismfrågor. Det pågår vidare ett arbete inom FN med att ta fram en övergripande mot terrorism där genom EU arbetar för att nå en sådan överenskommelse. stod i egenskap av ordförande i () värd för den årliga antiterrorismkonferensen där både utrikesministern och inrikesministern deltog. budskap fokuserade på behovet av att inkludera genus och mänskliga rättigheter i arbetet mot terrorism samt att se till grundorsaker till terrorism och våldsbejakande radikalisering i sociala medier. deltar aktivt i samarbetet inom EU för att möta hotet från terrorism. och rådet har antagit en förordning för att motverka spridning av terrorisminnehåll på internet till allmänheten, som ska tillämpas i alla medlemsstater fr.o.m. . I har arbetet med att bl.a. utreda vilka författningsändringar som krävs för att genomföra förordningen påbörjats. antog EU:s utrikesministrar en regional strategi för och och mot hotet från Daish. När det gäller ersattes strategin av en separat strategi. är en av 83 medlemmar i den globala koalitionen för att bekämpa Daish och deltar i den militära utbildningsinsats som koalitionen bedriver i . Säkerhetspolisens arbete har bidragit till att förhindra terroristbrott i och utomlands. I arbetet med att förhindra terroristbrott deltar Säkerhetspolisen i ett omfattande internationellt samarbete. Utskottet föreslår att lägger skrivelsen till handlingarna. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen ska tillsätta den utredning som enligt två tidigare tillkännagivanden ska se över vilka ytterligare åtgärder som behöver vidtas för att samhället ska kunna skydda sig mot personer som anses utgöra ett säkerhetshot, och detta tillkännager för regeringen. avslår ett motionsyrkande om diplomatiska garantier. Jämför reservation 1 (M, SD, KD) och 2 (S, V, MP). I kommittémotion 2021/22:4368 av m.fl. (M, KD) yrkande 1 anför motionärerna att det behöver införas ett system så att hinder mot att verkställa utvisningar kan undanröjas genom s.k. diplomatiska garantier. I yrkande 2 i samma motion efterfrågar motionärerna att regeringen ska tillsätta den utredning som enligt tidigare tillkännagivanden ska se över vilka ytterligare åtgärder som behöver vidtas för att för att samhället ska kunna skydda sig mot personer som anses utgöra ett säkerhetshot. Pågående utrednings- och beredningsarbete Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att göra en översyn av lagen om särskild utlänningskontroll (dir. 2018:89 och dir. 2018:114). Syftet med utredningen var att åstadkomma en ändamålsenlig, effektiv och överskådlig reglering som är förenlig med ett väl fungerande skydd för grundläggande fri- och rättigheter. Utredningen, som antog namnet Utredningen om utlänningsärenden med säkerhetsaspekter, redovisade betänkandet Ett effektivare regelverk för utlänningsärenden med säkerhetsaspekter (SOU 2020:16). Regeringen beslutade att överlämna lagrådsremissen Nytt regelverk för kvalificerade säkerhetsärenden till Lagrådet. I lagrådsremissen behandlas utredningens översyn av lagen om särskild utlänningskontroll. Vissa av utredningens förslag till ändringar i utlänningslagen bereds fortfarande inom . I lagrådsremissen föreslår regeringen att lagen om särskild utlänningskontroll ska upphävas och ersättas av en ny lag som ska benämnas lagen om särskild kontroll av vissa utlänningar. Förslaget innebär utvidgade möjligheter att utvisa utlänningar som utgör kvalificerade hot mot säkerhet. Regeringen föreslår därtill att det ställs utökade krav på muntlig handläggning i utvisningsärenden och att det införs en möjlighet för utlänningar att få verkställda utvisningsbeslut upphävda. Förutsättningarna för att få ta en utlänning i förvar enligt den nya lagen ska också förtydligas. Dessutom kommer fler tvångsmedel att få användas och kraven för att få ett tillstånd till hemliga tvångsmedel sänks. Regeringen föreslår även att anmälningsskyldigheten ska bli mer ingripande. I ett sådant beslut ska en utlänning i fortsättningen också kunna förbjudas att lämna ett bestämt vistelseområde. Regeringen föreslår vidare att kraven ska skärpas för de som ska förordnas till offentliga biträden. Därtill föreslår regeringen att straffen skärps för flera av brotten i den nya lagen. Det ska också tydligare framgå att brotten är av sådan art att påföljden normalt bör vara fängelse. Den nya lagen och övriga lagändringar föreslås träda i kraft . Lagrådet yttrade sig över lagrådsremissen . Enligt propositionsförteckningen för andra halvan av /22 avser regeringen att överlämna en proposition till . I samband med att utskottet behandlade regeringens skrivelse redogörelse för tillämpningen av lagen om särskild utlänningskontroll (skr. 2017/18:57, bet. 2017/18:JuU11) föreslog utskottet ett tillkännagivande till regeringen om att se över lagen om särskild utlänningskontroll i syfte att den på ett ändamålsenligt och rättssäkert sätt ska kunna tillämpas i fler fall än vad som sker . I samma betänkande avstyrkte utskottet motionsyrkanden om att på olika sätt skärpa lagen om särskild utlänningskontroll. följde utskottets förslag (rskr. 2017/18:161). Vid behandlingen av motsvarande skrivelse (skr. 2019/20:62, bet. 2019/20:JuU16) föreslog utskottet ett tillkännagivande om att regeringen borde tillsätta en ny utredning som skulle se över vilka ytterligare åtgärder som behövde vidtas för att samhället skulle kunna skydda sig mot personer som ansågs utgöra ett säkerhetshot. Utskottet ansåg att kommittédirektiven till den avslutade Utredningen om utlänningsärenden med säkerhetsaspekter var alltför snäva och att vissa frågor som skapat påtagliga problem därför inte uppmärksammades tillräckligt av utredningen. Utskottet anförde vidare följande: Utskottets utgångspunkt är att utländska medborgare som utgör hot mot säkerhet ska lämna landet. Om det av någon anledning inte är möjligt bör dessa personer hållas i förvar eller övervakas på ett betryggande sätt. Regeringen bör därför skyndsamt tillsätta en ny utredning som ska se över vilka ytterligare åtgärder som behöver vidtas för att samhället ska kunna skydda sig mot personer som anses utgöra ett säkerhetshot. Den nya utredningen bör därvid bl.a. utreda förutsättningarna att öka möjligheten att hålla personer som bedöms utgöra ett säkerhetshot i förvar med iakttagande av rättsstatliga principer och proportionalitet inom ramen för de internationella konventioner som gäller, samt förstärka möjligheterna till övervakning, i de fall utvisning inte kan verkställas. Man bör även analysera vilken ordning som bör gälla för att utan onödiga dröjsmål kunna ompröva frågan om verkställighetshinder när nya uppgifter framkommer om situationen i hemlandet. Vidare bör möjligheterna förbättras när det gäller att skydda samhället mot de personer som konstaterats utgöra ett säkerhetshot. Det är också nödvändigt att påföljderna skärps för överträdelser av beslutad anmälningsplikt och andra begränsningar i sådana situationer. Utskottet avstyrkte motioner om diplomatiska garantier och om att regeringen skyndsamt skulle återkomma med förslag om att skärpa lagen om särskild utlänningskontroll i de delar som omfattades av den särskilda utredarens uppdrag. följde utskottets förslag (rskr. 2019/20:255). I samband med behandlingen av motsvarande skrivelse (skr. 2020/21:63, bet. 2020/21:JuU19) behandlade utskottet liknande motionsyrkanden som de som behandlas i detta betänkande. När det gällde tillsättandet av en ny utredning stod utskottet fast vid sina bedömningar från det föregående året och konstaterade att någon utredning ännu inte var tillsatt. Eftersom det var angeläget att en sådan utredning kom till stånd fanns det enligt utskottet anledning för att göra ett nytt tillkännagivande till regeringen om att en sådan utredning bör tillsättas , dvs. När det gällde frågan om diplomatiska garantier uttalade utskottet att det utgick från att regeringen arbetar aktivt med sådana frågor. Vidare noterade utskottet att den nya lagen borde leda till ett mer effektivt regelverk. Utskottet ansåg att det därför saknades skäl för att ta initiativ i frågan och avstyrkte motionsyrkandena. Utskottet avstyrkte även motionsyrkanden om förvar och om att ta initiativ till en ny och skärpt lagstiftning med utgångspunkt i utredningens förslag. beslutade att följa utskottets förslag (rskr. 2020/21:220). I regeringens skrivelse skrivelser till regeringen – åtgärder (skr. 2020/21:75) anges följande (s. 97 f.) när det gäller tillkännagivande om att tillsätta en ny utredning: I betänkandet Ett effektivare regelverk för utlänningsärenden med säkerhetsaspekter (SOU 2020:16) föreslås ett flertal åtgärder som innebär att samhället ska kunna skydda sig mot personer som anses utgöra ett säkerhetshot, såsom att kraven för att utvisa personer enligt den nya lagen sänks. Utredaren har också bl.a. föreslagit utökade möjligheter att använda tvångsmedel för att få större kontroll över dessa personer och skärpta straff för överträdelser av beslutad anmälningsskyldighet. Förslagen motsvarar delvis tillkännagivandet. Betänkandet har remissbehandlats och arbete med att ta fram en lagrådsremiss pågår. Tillkännagivandet i övrigt bereds i . Punkten är inte slutbehandlad. Som framgår ovan har regeringen aviserat att en proposition om ett nytt regelverk för kvalificerade säkerhetsärenden kommer att överlämnas till . Den nya lagen om särskild kontroll av vissa utlänningar och övriga lagändringar föreslås träda i kraft . När det gäller frågan om diplomatiska garantier vidhåller utskottet sin tidigare uppfattning att utskottet utgår från att regeringen arbetar aktivt med sådana frågor. Med beaktande av att den nya lagen bör leda till ett mer effektivt regelverk för hantering av kvalificerade säkerhetsärenden finner utskottet att det saknas skäl för att nu ta något initiativ i frågan. Utskottet avstyrker därmed motion 2021/22:4368 (M, KD) yrkande 1. har riktat två tillkännagivanden till regeringen om att tillsätta en ny utredning som ska se över vilka ytterligare åtgärder som behöver vidtas för att samhället ska kunna skydda sig mot personer som anses utgöra ett säkerhetshot. Utskottet anser att det är anmärkningsvärt att någon sådan utredning ännu inte är tillsatt, trots att det senaste tillkännagivandet tydligt anger att en majoritet i ansåg att detta skulle göras . Eftersom det är angeläget att en sådan utredning kommer till stånd anser utskottet att bör göra ett nytt tillkännagivande till regeringen om att en sådan utredning ska tillsättas . Utskottet tillstyrker därmed motion 2021/22:4368 (M, KD) yrkande 2. Diplomatiska garantier, punkt 2 (M, SD, KD) av (KD), (M), (SD), (M), (SD), (SD), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4368 av m.fl. (M, KD) yrkande 1. Vår utgångspunkt är att utländska medborgare som utgör ett hot mot säkerhet ska lämna landet, och för att så ska ske krävs det fler åtgärder än de som aviserats i det kommande lagförslaget. Vi anser exempelvis att hinder mot att verkställa utvisningar bör kunna undanröjas genom s.k. diplomatiska garantier. Diplomatiska garantier kan ingås med andra stater i enskilda fall, men det bör även vara möjligt att gå längre och pröva att införa den typ av system som exempelvis finns i . Det innebär att generella avtal med diplomatiska garantier ingås med andra länder dit personer kan utvisas. Vi menar också att bör kunna dra in delar av eller hela biståndet till de ursprungsländer som inte samarbetar i fråga om att återta sina medborgare. Utredning om ytterligare åtgärder vid verkställighetshinder, punkt 3 (S, V, MP) av (S), (S), (S), (V), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: 2021/22:4368 av m.fl. (M, KD) yrkande 2. har riktat två tillkännagivanden till regeringen om att tillsätta en ny utredning som ska se över vilka ytterligare åtgärder som behöver vidtas för att samhället ska kunna skydda sig mot personer som anses utgöra säkerhetshot. Enligt vår mening saknas det anledning för att nu göra ytterligare ett tillkännagivande i frågan på det sätt som motionärerna efterfrågar. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2021/22:73 redogörelse för tillämpningen av lagen om särskild utlänningskontroll. 2021/22:4368 av m.fl. (M, KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att undanröja hinder för utvisning genom s.k. diplomatiska garantier och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska tillsätta en utredning som ska se över vilka ytterligare åtgärder som behöver vidtas för att samhället ska kunna skydda sig mot personer som anses utgöra säkerhetshot, och detta tillkännager för regeringen. Vi har att behandla ett betänkande som handlar om en redogörelse för tillämpningen av lagen om särskild utlänningskontroll. Initialt yrkar jag bifall till förslaget men också till vår reservation under punkt 3, som handlar om ett förslag till tillkännagivande efter en motion från bland annat och KD. Det finns två tidigare tillkännagivanden som handlar om att man ska se över och tillsätta en utredning om ytterligare åtgärder för att möta hoten som finns på detta område, inte minst terrorism. Lagstiftning är i allra högsta grad på gång. En proposition ska landa på bord om att skärpa straffen och öka möjligheterna till hemliga tvångsmedel. Man ser över hela den straffrättsliga delen när det gäller de här sakerna, och det är alltså på väg till bord. Därför är ett nytt tillkännagivande minst sagt att skjuta över målet. En liten historik: Vi tog över regeringsmakten . När man marscherade in på och på fann man att det var rensopat på skrivborden när det gällde förberedande lagstiftning om terrorhandlingar. Detta i en situation då vi hade ett pågående krig i med tillhörande terrorresor som hade hållit på . Det fanns inga förberedelser över huvud taget, inget förarbete gjort, utan regeringen fick i princip börja från scratch. har vi haft högsta tempo, både här i och i regeringen, för att se till att få bra lagstiftning på plats. Efter de förödande terrorattentat som plågat och även vårt eget land har vi också haft bra blocköverskridande samtal som lett till exempelvis 29-punktsprogrammet. Summerar man de insatser som samhället har gjort när det gäller både resurstilldelning och lagstiftningsändringar ser man att de är historiskt genomgripande när det gäller vilka maktmedel som samhället fått för att bekämpa terrorism. Det ska vi vara stolta över, alla tillsammans. Jag skulle kunna ägna mig åt att räkna upp det här. Det är sju sidor med lagstiftning och konkreta exempel på vad man har genomfört, framför allt då man började leverera produkterna. Vi tar alltså frågan på största allvar. Jag vill också säga att det här är en kamp som samhället kommer att vinna. Det är en kamp som går att vinna. Det är inte en omöjlighet. Historiskt har vi sett otroligt stora ökningar av terrorattentat i många västeuropeiska länder. Många av dem är historia och inte längre ett reellt hot. Vi har haft terroristattentat från den baskiska separatiströrelsen och från . Vi har haft högerextrema terrorattentat. Vi har haft enormt mycket rysk terrorism ända . Terrorismen har varit en del av den europeiska historien. Men tittar man nu på statistiken ser man att vi ironiskt nog kanske har varit minst drabbade . Det har varit en positiv utveckling, och det beror på att våra länder tillsammans har mött detta hot med största kraft.