bet · H901FiU39 · 2022-04-26 00:00:00 — EU-lagstiftningen som reglerar statsstöd till jordbruket omfattar ett särskilt gruppundantag som kan nyttjas för att betala ut krisstöd till jordbrukare som drabbas av naturkatastrofer. Gruppundantaget nyttjades för att betala ut stöd till svenskt jordbruk efter torkan 2018. Regeringen bör pröva möjligheten till gruppundantag om existerande undantag från statsstödsreglerna och krisverktyg visar sig vara otillräckliga. Utskottet föreslår därför att regeringen gör följande: • Kraftigt utökar det befintliga krisstödet till gris- och fjäderfäsektorn samt inför ytterligare krisstöd till mjölk-, nötkötts-, får- och lammföretag inom ramen för befintliga regler så att sammanlagt tillförs animaliesektorn. Inom ramen för detta belopp bör även ingå lantbruksföretag som bedriver sitt företag med helt förnybara biodrivmedel och därmed inte omfattas av någon återbetalning av dieselskatt. • På EU-nivå aktivt driver att gruppundantag från statsstödsreglerna införs för animaliesektorn till följd av situationen efter invasion av . Inom ramen för ett sådant gruppundantag bör krisstöd på upp till ytterligare till animalieproducenterna tillföras, med ett sammanlagt krisstöd på . • Ger jordbrukare möjlighet att utnyttja all sin mark så effektivt som möjligt utan att det påverkar deras förgröningsstöd genom att lätta på växtföljdskrav och kräva fler undantag från EU-regler på detta område. • Utnyttjar den möjlighet som finns att bevilja tillfälliga undantag från för att stödja svenska veteodlare, samt övriga växtodlings- och trädgårdsföretag, för att värna svensk matberedskap och då beakta att krisstöd till animalieproduktionen har prioritet. • Maximerar den förstärkning av återbetalningen av dieselskatt för jord- och skogsbruket som regeringen redan har föreslagit för perioden t.o.m. , dvs. att den utökas till det högsta belopp som är förenligt med . • Gör den maximala återbetalningen av dieselskatten retroaktiv, dvs. låter den börja gälla redan fr.o.m. – och inte som regeringen föreslår fr.o.m. – samt att detta träder i kraft i samband med den första utbetalningen . • Tillfälligt utökar det nationella stödet till jordbruket, även kallat Norrlandsstödet, maximalt . Syftet med stödet som uppgår till drygt 410 miljoner är att upprätthålla produktionsnivåerna i jordbruket i norra . Detta bör ge regeringen till känna. Ökat stöd till civilsamhället Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om ytterligare stöd till civilsamhället för stöd till nyanlända ukrainare och tillkännager detta för regeringen. Jämför reservation 3 (S). har framhållit att det är ett fullt tänkbart scenario att över 200 000 ukrainare kan söka sig till . Regeringens nuvarande beredskap för att hantera situationen tycks inte fullt ut återspegla den mottagandeutredning som gjordes efter flyktingkrisen . För att de som flyr från kriget i ska få ett så bra mottagande i som möjligt är det avgörande att vidta politiska åtgärder som både förbereder och förbättrar viktiga samhällsfunktioner. Utskottet ser tydliga behov av reformer som förbättrar mottagandet inom skolan, inom vården och på arbetsmarknaden. går det inte att veta hur många flyktingar från som kommer att söka en i . De antaganden som görs förändras från dag till dag till följd av den oförutsägbara händelseutvecklingen. Det går inte att veta hur många som kommer och hur många av dem som kommer att vara i behov av t.ex. utbildning, olika former av vård och bostad. Mottagandet behöver hanteras gemensamt i hela EU och i hela . Varje kommun ska ta emot flyktingar. Det ska inte vara varken överfyllda lägenheter i utsatta områden eller tältläger. De åtgärder som har presenterats av regeringen är inte är tillräckliga. Flyktingkrisen visade än en gång betydelsen av de insatser som civilsamhället kan uppbåda i krissituationer. Det arbete som görs av civilsamhällets organisationer inklusive kyrkor och trossamfund är ideellt men knappast gratis. För att stärka kraften i frivilliginsatserna behöver det offentliga hjälpa dem som hjälper. Regeringen har anvisat till civilsamhällets arbete med flyktingmottagande i . Detta är otillräckligt för att skapa förutsägbara villkor. Dessutom är det inte tydligt om detta är medel som avsätts utöver redan utlovat stöd för hanteringen av coronapandemin. Utskottet vill därför att ytterligare medel tillförs civilsamhället för att skapa förutsättningar för uthålliga krisinsatser från de aktörer som verkar inom denna sektor. Regeringen bör i samråd med civilsamhället säkerställa att tillräckliga medel tillförs. Ett särskilt fokus behövs för att barn som flytt kriget ska få trygghet och normalitet i sin nya vardag. Här har civilsamhället en unik funktion med hela sin bredd av aktiviteter där barn och unga erbjuds möjligheter till fritidsaktiviteter och gemenskap, inom allt från idrott och friluftsliv till musik och spel och mycket annat därtill. har exempelvis efterfrågat resurser för ledare och material, då de bedömer att 750 föreningar då skulle kunna aktivera och integrera ukrainska barn och ungdomar som kommer till . Därför ska dessa ytterligare satsningar ha en särskild inriktning på barn och unga. Utskottet föreslår därmed att regeringen skyndsamt agerar för att öka medelsramen för civilsamhällets insatser till stöd till nyanlända ukrainare. Detta bör ge regeringen till känna. Extra ändringsbudget , punkt 1 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: Ändringar i statens budget a) =utskottet, b) =utskottet, c) avslår regeringens förslag till ändrad beräkning av inkomster i statens budget . Därmed bifaller proposition 2021/22:221 punkterna 3 och 4 samt avslår proposition 2021/22:221 punkt 5. Lagstiftning som ligger till grund för ändringar i statens budget avslår proposition 2021/22:221 punkterna 1 och 2. Den grundläggande principen bakom en skatt på fossila drivmedel – att förorenaren ska betala – genomsyrar all svensk miljölagstiftning. Att sänka skatten på fossila drivmedel är raka motsatsen till denna princip. Att prissätta utsläpp är dessutom det överlägset mest effektiva sättet att minska utsläppen. Den föreslagna prissänkningen om och per liter innebär därför att utsläpp kommer att öka. Som krisstöd betraktat har åtgärden låg precision då endast en liten andel av dem som gynnas av en bränsleskattesänkning har ett behov som står i proportion till sänkningen. Därför hade ett mer precist krisstöd varit att föredra. Om ska hedra de utsläppsmål som antagits av är sänkt pris på utsläpp inte rätt väg att gå. Mot denna bakgrund anser jag att bör avslå det som föreslås om sänkt energiskatt på bensin och diesel i propositionen. anser att det är angeläget att stötta svenska hushåll när inflationen stiger och många upplever en ekonomiskt mer pressad situation. De åtgärder vi tidigare anfört i förslag till utskottsinitiativ anser vi bättre bemöter den situation som uppstått hos hushållen, t.ex. genom riktade stöd till landsbygden, pensionärer och studenter, sänkt matmoms och stöd till omställning för fossilfria transporter. Det är vår övertygelse att krisstöd kan kombineras med att fortsätta att värna de svenska klimatmålen. Däremot ser vi mycket positivt på förslaget att kunna skänka de vaccindoser som inte behövs för att säkerställa det nationella behovet och som annars riskerar att kasseras. Åtgärder för att stärka svensk matberedskap, punkt 2 (S) av (S), (S), (S), (S) och Mubarik (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: avslår utskottets förslag. Det krävs särskilda skäl för att regeringen ska få lägga fram en extra ändringsbudget till . invasion av påverkar det svenska samhället på bred front. Det svenska jordbruket har drabbats hårt av ökade kostnader för flera insatsvaror. Att säkra svensk livsmedelsproduktion är viktigt inte minst för svensk livsmedelsberedskap i händelse av kris. I det här läget är det viktigt att det svenska jordbruket får stöd för att klara krisen och att vi därigenom också säkrar svensk livsmedelsförsörjning på . Därför har regeringen under den här krisen, precis som under tidigare kriser såsom torkan, vidtagit åtgärder. Genom att stötta jordbruket stärker vi . Men för att säkra en uthållig livsmedelsproduktion i och EU krävs en gemensam jordbrukspolitik som är stabil och inte undergräver konkurrensen på marknaden. Det vore olyckligt med en situation där EU:s medlemsländer i allt högre grad begär undantag från och frångår de EU-regler vi gemensamt kommit överens om. Vi är därför kritiska till utskottsmajoritetens förslag att utan en djupare analys driva på för undantag från på en rad områden. Ett sådant vägval kan få negativa konsekvenser som grundligt måste analyseras. De åtgärder som regeringen presenterat ger lantbruket ett viktigt och betydelsefullt stöd genom att kompensera för ökade kostnader. Men invasion av påverkar hela det svenska samhället, och ingen ansvarsfull regering kommer att kunna kompensera alla för allt. starka ekonomi har gjort oss väl rustade för oroliga tider. Också i tider av kris behöver olika angelägna ändamål vägas mot varandra i relation till det budgetutrymme som finns. Vikten av god beredning behöver också vägas mot behovet att få insatser på plats snabbt. Ökat stöd till civilsamhället, punkt 3 (S) av (S), (S), (S), (S) och Mubarik (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: avslår utskottets förslag. Det krävs särskilda skäl för att regeringen ska få lägga fram en extra ändringsbudget till . invasion av har drabbat det ukrainska folket hårt. Många, framför allt kvinnor och barn, har flytt landet. Det är det offentligas ansvar att sörja för ett ordnat flyktingmottagande. Regeringen har därför presenterat en plan för ett ordnat flyktingmottagande i hela landet. Det civila samhället och trossamfunden spelar dock en viktig roll för ett bra mottagande och för att integrationen ska fungera väl. För att stötta dessa insatser har regeringen lagt ett förslag i vårändringsbudgeten om till civilsamhällets organisationer för insatser för skyddsbehövande från kriget i . Regeringen följer utvecklingen noga och är beredd att vidta ytterligare åtgärder. Att redan nu slå fast att det finns särskilda skäl för en extra ändringsbudget för att tillskjuta mer resurser till civilsamhället framstår som prematurt utifrån att regeringen precis har lagt fram ett förslag till om ett betydande tillskott. Extra ändringsbudget , punkt 1 (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: , med coronapandemin och invasion av , har påverkat hela det svenska samhället. Ett område som redan före invasionen var hårt prövat är bränslepriserna vid pump. har länge drivit frågan om lägre priser, och det är därför bra att regeringen hörsammat detta med en tillfällig sänkning av skatt på bensin och diesel. Därför ställer vi oss bakom regeringens förslag till extra ändringsbudget. Regeringens förslag är tillfälligt och räcker inte för att lindra trycket som uppstår vid dagens extremt höga bränslepriser. Flera partier i finansutskottet har försökt förmå regeringen att på allvar förhandla om ytterligare sänkta skatter på bränsle. Eftersom vi inte har sett någon öppning för denna möjlighet är det en framkomlig väg att titta på reduktionsplikten. Regeringen, samt flera andra partier, driver en politik som går ut på en gradvis ökande inblandning av biodrivmedel i bränslemixen, den s.k. reduktionsplikten. Detta kan närmast tjäna som typexempel på en politik som möjligen kan se bra ut på papperet och som tillfredsställer politiska mål, men som i verkligheten i bästa fall är ineffektiv och i värsta fall kontraproduktiv. Den är dessutom kostsam för konsumenter och skattebetalare. har länge förespråkat en lägre reduktionsplikt, för diesel och för bensin. Detta banar väg för ett starkare miljöfokus med högre krav, där man kan fortsätta att använda inhemskt producerade biodrivmedel med hög miljöprestanda, medan miljömässigt sämre, importerade alternativ kan exkluderas från den svenska drivmedelsmarknaden. En justering av reduktionsplikten är framkomlig eftersom EU inte reglerar inblandningen av biodrivmedel i den svenska bränslemixen. Det är en fråga som ensidigt avgörs på nationell nivå. Enligt det andra förnybardirektivet (RED II) finns förvisso en uttalad ambition att andelen ”förnybart” ska ligga på 2030. Men här har med sin reduktionsplikt grovt skjutit över målet under . Det är svårt att exakt uppskatta effekten på drivmedelspriset vid pump av en reformerad reduktionsplikt, i synnerhet om man tar hänsyn till marknadseffekter. Men med tanke på den uppenbart fördyrande effekten av inblandning, som krävs , skulle förslag kunna sänka priset med ytterligare per liter. Vi anser att bränslepolitiken behöver förhålla sig till verkligheten och sluta arbeta mot såväl hushåll som företag. Kritiken att sänkta bränslepriser skulle ge upphov till ökade utsläpp håller helt enkelt inte. Priset vid pump är fortfarande extremt högt och utgör ingen frestelse till att nöjesköra bilen. Vi vill se en sänkning av reduktionsplikten till för diesel och för bensin. Extra ändringsbudget , punkt 1 (V) (V) anför: Motionsrätten på ändringsbudgetar är kraftigt beskuren. Oppositionspartierna får bara ändra i anslag som regeringen ändrar i, och i de fallen får man dessutom bara föreslå lägre anslag. Motsvarande gäller på inkomstsidan och där får man endast föreslå ändringar som ökar statens inkomster. lägger därför främst vår kraft på att förbättra regeringens förslag i utskottshanteringen samt driva igenom egna förslag genom utskottsinitiativ. Priserna på bensin och diesel har stigit kraftigt . Till följd av invasion av har de ökat ännu mer. För många människor innebär det en väldigt tuff ekonomisk situation. Familjer som är beroende av bilen får stora ekonomiska problem när priserna rusar. För många verksamheter blir kostnaderna höga och jobb riskerar att förloras. Vetskapen om att priserna kan vara ännu högre gör det än svårare. anser att beskattningen på drivmedel är ett viktigt styrmedel i klimatomställningen. Det är dock inte en rimlig hållning att priset på bensin och diesel så snabbt som möjligt ska vara så högt som möjligt. Istället behöver alltid en avvägning göras så att vi styr bort från fossilberoendet, som kollektivtrafik och andra alternativa transporter hinner byggas ut, så att människor hinner ställa om och så att deras ekonomi inte drabbas allt för hårt av plötsliga prisstegringar. har därför föreslagit en tillfällig sänkning av skatten på bensin och diesel i form av ett pristak samt omfattande satsningar på kollektivtrafiken genom halverad taxa, förstärkt kapacitet och halverade banavgifter. I ett gemensamt utskottsinitiativ föreslog och en kraftigare sänkning av energiskatten på bensin och diesel än regeringens förslag. Initiativet ledde till ett tillkännagivande från som bl.a. sa att regeringen skulle återkomma med förslag som innebär att energiskatten på bensin och diesel sänks till EU:s miniminivå , begära undantag från den EU-lagstiftning som krävs för att helt kunna ta bort energiskatten på bensin och diesel och återkomma med förslag på hur nivåerna för inblandning av biodrivmedel, den s.k. reduktionsplikten, tillfälligt kan justeras för att sänka drivmedelspriserna . I propositionen föreslår regeringen att energiskatten på diesel sänks till EU:s minimiskattenivå och energiskatten på bensin sänks lika mycket. Vi kommer att följa regeringens agerande i dessa frågor. beklagar att en majoritet i utskottet avvisat ett annat initiativ som lade fram tillsammans med , om satsningar på kollektivtrafiken, som, om de genomförts, hade underlättat vardagen för många människor och bidragit till klimatomställningen. De regionala kollektivtrafikmyndigheterna har gått med stora underskott i kölvattnet av pandemin och påverkas också i olika grad negativt av de höjda bränslepriserna. Riskerna för höjda priser och sämre service är betydande. står bakom regeringens förslag i propositionen om att möjliggöra att till andra stater, den globala vaccinupphandlingsmekanismen Covax eller andra internationella organisationer kunna skänka överskott av vaccindoser mot sjukdomen covid-19. Åtgärder för att stärka svensk matberedskap, punkt 2 (V) (V) anför: Kostnaden för insatsvaror för lantbruket har ökat kraftigt , inte minst till följd av invasion av . delar utskottets uppfattning att ett utökat stöd till sektorn är nödvändigt. självförsörjning av livsmedel bör värnas och öka genom utökat stöd samt styrmedel för hållbar produktion inom jordbruket. Läget är också akut för många verksamheter inom området. Jag har därför valt att inte reservera mig mot tillkännagivandet, trots att det finns delar av det som går i en annan riktning än vad hade önskat. Det är viktigt att utformningen på stöd inte motverkar en djurhållning av hög kvalitet, och framförallt en grön omställning inom sektorn. Regeringen bör agera för detta inom ramen för beslut. är även öppet för att ytterligare stöd kan komma att behövas för att kompensera jordbruket för ökande kostnader. Åtgärder för att stärka svensk matberedskap, punkt 2 (MP) (MP) anför: stöder initiativet om mer ekonomiska stöd till jordbruket. Däremot ställer vi oss inte bakom en nedsättning av dieselskatten för jord- och skogsbruket, så som anförs i betänkandet. Vi anser vidare att inriktningen på stödet som och föreslår är bristfällig, delvis missriktad och saknar den miljöstyrning som krävs för att vi både ska kunna stötta jordbruket i det svåra kostnadsläget just nu samt upprätthålla omställningstrycket och fortsätta att arbeta mot att uppfylla klimatlagen och nå målen för biologisk mångfald. föreslår ett stöd till lantbruket med inriktning mot djurhållnings- och vallstöd om totalt . Mjölk, gris, nötkött, matfågel och ägg ska inkluderas. För att också nå de mindre lantbrukarna inkluderas även jordbruk med mer än tre djurenheter. Djurstödet ska delas ut som två olika nivåer – en högre nivå för djur som betar, bökar eller pickar utomhus . En biopremie enligt utredningen mot ett fossiloberoende jordbruk (SOU 2021:67) ska inkluderas i denna stödnivå. Dessutom bör Norrlandsstödet utökas med 100 miljoner, och EU-medlen från krisreserven ska riktas mot ekologiska brukningsmetoder. Därutöver måste ett jordbruksavdrag införas (SOU 2021:67), men med tydlig miljöstyrning. Regeringen bör redan nu ge i uppdrag att ta fram förslag till ny lagstiftning, för att korta ledtiderna i införandet av förslaget. En central utgångspunkt för och EU:s agerande måste vara att inte på några villkor släppa på ambitionerna för klimat, miljö och natur. Om vi inte klarar av att agera för att stoppa den skenande klimatkrisen och den rekordsnabba utrotningstakten av världens djur, hotas mänskligheten och livet på jorden som vi känner det. Den bör trycka på om att möjliggöra stöd till jordbruket som inte bidrar till Putins krigskassa och inte gör det billigare att släppa ut. Det är inte samhällsekonomiskt effektivt och det minskar omställningstrycket. Klimatlagen och målen för biologisk mångfald gäller . Den omställning av jordbruksproduktionen som FN:s klimatpanel IPCC, IPBES och FAO efterfrågat , och senast , behöver nu genomföras. Jordbruksproduktionen måste bli fossiloberoende, och ett knippe andra jordbruksmetoder behöver vinna mer mark – fossilfria, agroekologiska metoder, kretsloppsbaserade metoder, regenerativt jordbruk, ekologiskt jordbruk, m.m. har den borgerliga oppositionen med , i spetsen motarbetat förslag för att stimulera en mer ekologisk och fossilfri omställning av jordbruket. Vi menar att jordbruket bör gå i rakt motsatt riktning. Målet bör vara att hälften av jordbruksmarken ska brukas med olika ekologiska och kretsloppsbaserade metoder till 2030. har välkomnat ambition i sina kommentarer på jordbrukspolitik, men noterat att finansieringen inte räcker till. Mer pengar till omställning av jordbruksproduktionen är ett centralt krav för som vi kommer att driva i varje förhandling. Svenskt jordbruk är i världsklass när det gäller klimat och miljö, men kan bli ännu bättre. EU behöver ännu tydligare axla ledarrollen för jordbrukets omställning och utgöra ett exempel på att det är genomförbart att göra jordbruket fossiloberoende, för resten av världen att blicka mot. Den innovationskraft och teknikutveckling omställningen av alla samhällssektorer, inklusive jordbruket, bidrar till, gynnar våra industrier och samhällen. Särskilt yttrande (KD) (KD) anför: välkomnar och stöder förslagen i detta betänkande. Det är synnerligen angeläget att nu stödja det svenska lantbruket och matproduktionen som har mött en exceptionell kostnadschock som förstärkts av invasion av . De förändringar som utskottet föreslår för att stötta jordbruk och matproduktion måste därför skyndsamt komma på plats. Det är också välkommet att priset på drivmedel nu ytterligare kan sänkas vid pump från , utöver den sänkning som är en konsekvens av den budget som och förhandlat fram med och som vann bifall . Men mer behöver göras, och regeringen måste hörsamma utskottets begäran om att agera inom EU för att göra ytterligare tillfälliga lättnader möjliga och därtill minska reduktionsplikten för att ytterligare åstadkomma en prissänkning under innevarande år. Civilsamhället, inklusive kyrkor och trossamfund, gör ovärderliga insatser i samband med kris. Det gäller inte minst nu i samband med kriget i och den exceptionella flyktingsituationen. tvingas många ideella organisationer använda sina nödkassor, eller ta resurser från ordinarie verksamhet, för att klara sina insatser i samband med flyktingmottagandet från . Det framgår bl.a. i rapporten från Nationellt organ för dialog och samråd mellan regeringen och det civila samhällets (NOD) för april. Det är särskilt problematiskt då många organisationer har haft det tufft under pandemin. Det som regeringen föreslagit, inklusive i vårändringsbudgeten, räcker inte. Det är därför viktigt att utskottet , på initiativ av och Liberalerna, tydligt kräver av regeringen att återkomma med förslag om ytterligare resurser som stärker civilsamhällets möjligheter att uthålligt och långsiktigt stötta ukrainska flyktingar i , som man kan bedriva sin ordinarie verksamhet. Det är också synnerligen välkommet att vaccindoser kan tillgängliggöras för behövande i världen, så att den ojämlika vaccintillgången kan avhjälpas något. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2021/22:221 Extra ändringsbudget – Tillfälligt sänkt skatt på bensin och diesel samt hantering av överskott av vaccindoser: 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2022:247) om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi (avsnitt 2.1 och 4). 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi (avsnitt 2.2 och 4). 3.Riksdagen godkänner den föreslagna användningen av anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg (avsnitt 6.2). 4.Riksdagen bemyndigar regeringen att besluta att till andra stater, den globala vaccinupphandlingsmekanismen Covax eller andra internationella organisationer skänka överskott av vaccindoser mot sjukdomen covid-19, som inte behövs för att säkerställa det nationella behovet och som inte kan avräknas som bistånd (avsnitt 6.2). 5.Riksdagen godkänner ändrad beräkning av inkomster i statens budget (avsnitt 6.1 tabell 6.1). Regeringens förslag till ändrad inkomstberäkning Tabell Ändrad beräkning av inkomster Bruttoeffekt av åtgärd på inkomstsidan –1 200 000 –2 700 000 debatterar vi än en gång åtgärder till följd av invasion av . Det är ett krig som pågått . Det är ett krig vars grymhet inte upphör att beröra oss, timme för timme, . Regeringens strategi i den här mycket allvarliga situationen är tydlig. Vi ska stötta , driva på för sanktioner mot och stärka .