bet · H901SoU23 · 2022-04-20 00:00:00 — om statens suicidpreventiva arbete Utskottet anser att bör lägga skrivelsen till handlingarna. I skrivelsen redovisar regeringen sin bedömning av iakttagelser och rekommendationer samt de åtgärder som vidtagits eller planeras med anledning av rapporten om statens suicidpreventiva arbete. Utskottet föreslår ett tillkännagivande till regeringen om en nationell enhetlig hantering av inkommande samtal till nödnumret 112 som rör hot om suicid. Utskottets förslag grundas på tre motionsyrkanden. Utskottet föreslår att avslår de övriga motionsyrkandena främst med hänvisning till pågående arbete. I betänkandet finns 13 reservationer (S, M, SD, C, V, KD, L, MP). I en av reservationerna (S, L, MP) föreslås att inte ska göra något tillkännagivande till regeringen. Skrivelse 2021/22:107 om statens suicidpreventiva arbete. 30 yrkanden i följdmotioner. Ett yrkande i en motion från allmänna motionstiden /22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut om statens suicidpreventiva arbete 1.Inkommande samtal till nödnumret 112 som rör hot om suicid, punkt 1 (S, L, MP) 2.Riksrevisionens övriga rekommendationer m.m., punkt 2 (M, C, KD) 3.Riksrevisionens övriga rekommendationer m.m., punkt 2 (SD) 4.Riksrevisionens övriga rekommendationer m.m., punkt 2 (V) 5.Anmälningsskyldighet vid suicid, punkt 3 (SD, KD) 6.Anmälningsskyldighet vid suicid, punkt 3 (MP) , punkt 4 (SD, KD) 8.Övriga suicidpreventiva åtgärder, punkt 5 (M) 9.Övriga suicidpreventiva åtgärder, punkt 5 (SD) 10.Övriga suicidpreventiva åtgärder, punkt 5 (C) 11.Övriga suicidpreventiva åtgärder, punkt 5 (V) 12.Övriga suicidpreventiva åtgärder, punkt 5 (L) 13.Övriga suicidpreventiva åtgärder, punkt 5 (MP) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motion från allmänna motionstiden /22 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Inkommande samtal till nödnumret 112 som rör hot om suicid ställer sig bakom det som utskottet anför om en nationell enhetlig hantering av inkommande samtal till nödnumret 112 som rör hot om suicid och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4409 av m.fl. (V) yrkande 5, 2021/22:4420 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2021/22:4425 av m.fl. (SD) yrkande 10. Reservation 1 (S, L, MP) 2021/22:4409 av m.fl. (V) yrkandena 3 och 4, 2021/22:4411 av m.fl. (KD) yrkande 1, 2021/22:4412 av m.fl. (C) yrkande 4, 2021/22:4420 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2021/22:4425 av m.fl. (SD) yrkande 11. Reservation 2 (M, C, KD) Reservation 3 (SD) Reservation 4 (V) 2021/22:4411 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2021/22:4422 av m.fl. (MP) yrkande 3 och 2021/22:4425 av m.fl. (SD) yrkande 9. Reservation 5 (SD, KD) Reservation 6 (MP) 2021/22:4411 av m.fl. (KD) yrkande 3 och 2021/22:4425 av m.fl. (SD) yrkande 4. Reservation 7 (SD, KD) 2021/22:3977 av m.fl. (L) yrkande 14, 2021/22:4409 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2, 2021/22:4412 av m.fl. (C) yrkandena 1–3, 2021/22:4420 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:4422 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2 samt 2021/22:4425 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3 och 5–8. Reservation 8 (M) Reservation 9 (SD) Reservation 10 (C) Reservation 11 (V) Reservation 12 (L) Reservation 13 (MP) lägger skrivelse 2021/22:107 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: Acko Ankarberg (KD), (S), (M), (SD), (S), (SD), (S), (S), (SD), (MP), (S), (M), (C), (L), (V), (KD) och (M). överlämnade suicidpreventiva arbete – samverkan med verkan? (RiR 2021:26) till regeringen . Regeringen återkom till med skrivelse 2021/22:107 om statens suicidpreventiva arbete . I betänkandet behandlar utskottet regeringens skrivelse 2021/22:107, 30 motionsyrkanden i sex motioner som väckts med anledning av skrivelsen och ett motionsyrkande från allmänna motionstiden /22. Förslagen i motionerna finns i bilagan. Vid sammanträdet informerade riksrevisor med medarbetare om . om statens suicidpreventiva arbete Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om en nationell enhetlig hantering av inkommande samtal till nödnumret 112 som rör hot om suicid och tillkännager detta för regeringen. avslår motioner om bl.a. övriga rekommendationer, anmälningsskyldighet vid suicid och övriga suicidpreventiva åtgärder. lägger skrivelsen till handlingarna. Jämför reservation 1 (S, L, MP), 2 (M, C, KD), 3 (SD), 4 (V), 5 (SD, KD), 6 (MP), 7 (SD, KD), 8 (M), 9 (SD), 10 (C), 11 (V), 12 (L) och 13 (MP). har granskat statens arbete med suicidprevention. Granskningens övergripande revisionsfråga är om statens insatser är effektiva när det gäller att stärka det suicidpreventiva arbetet. Bedömningsgrunden för den övergripande revisionsfrågan är den beslutade visionen om självmord – att ingen bör hamna i en så utsatt situation att den enda utvägen upplevs vara självmord – och tillhörande handlingsprogram. Granskningen omfattar regeringens styrning samt , och Inspektionen för vård och omsorgs () arbete. Vidare berörs flera andra statliga myndigheter på en övergripande nivå i granskningen, däribland Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) och . samlade bedömning är att statens arbete med suicidprevention inte har varit tillräckligt effektivt. framhåller till stöd för sin bedömning bl.a. att regeringen först tog flera initiativ för att stärka det suicidpreventiva arbetet trots att , på regeringens initiativ, fattade beslut om en övergripande vision för det suicidpreventiva arbetet och ett nationellt handlingsprogram . övergripande slutsats är att det behövs insatser inom flera områden för att ett verkningsfullt suicidpreventivt arbete ska kunna åstadkommas och att fler statliga myndigheter, på olika sätt, behöver involveras i och utveckla sitt självmordsförebyggande arbete. lämnar följande rekommendationer till regeringen: – Ta initiativ till en nationell enhetlig hantering av inkommande samtal som rör hot om suicid via 112 för att underlätta för blåljusverksamheter att fatta beslut vid utryckning. – Se till att MSB medverkar i det nationella suicidpreventiva arbetet, både i det kommande strategiarbetet och som stödjande myndighet till de kommunala räddningstjänsterna. – Se till att följer upp och utvärderar insatser som myndigheten har gjort för att uppnå halveringsmålet för omkomna på statliga järnvägar. Syftet med uppföljningen bör vara att ta reda på varför insatserna inte har haft effekt. Regeringen bör också se till att ökar graden av systematik i de åtgärder som vidtas. lämnar följande rekommendationer till och : – Se till att den kommande strategin inom psykisk hälsa och suicidprevention tas fram så att den blir styrande och relevant för arbetet. Ett sådant arbete kan uppnås genom att större vikt läggs vid följande delar: Inkludera och utveckla områden som har bäring på det suicidpreventiva arbetet. Två exempel på områden som bör inkluderas respektive utvecklas är missbruks- och beroendefrågor och stöd till anhöriga. Se till att områdena också omfattar insatser som går att följa upp med relevanta indikatorer så att ett systematiskt lärande utvecklas på området. Utveckla en vägledning för prioriteringar av insatser inom suicidprevention baserat på den underbyggda kunskap som finns. Det är särskilt angeläget när ett tjugotal myndigheter gemensamt ska samarbeta om en ny strategi. – Förbättra stödet för implementering av kunskap inom suicidprevention. Ett sätt att bidra till bättre stöd för implementering är att se till att kunskapsstöden är konkreta, användbara och tillgängliga för verksamheter som arbetar med suicidprevention. lämnar följande rekommendationer till : – Följ upp suicidhändelser i vårdverksamheter på en aggregerad nivå i syfte att bidra till vårdverksamheters patientsäkerhetsarbete och därmed öka lärandet. Det gäller särskilt mot bakgrund av risken för ökad psykisk ohälsa när pandemin är över. Regeringens bedömning och åtgärder med anledning av iakttagelser Regeringen anför i skrivelsen att den välkomnar granskning och anser att rapporten utgör ett viktigt bidrag i det fortlöpande arbete som regeringen bedriver i syfte att utveckla och förbättra det suicidpreventiva arbetet. Regeringen delar bild att det nationella handlings-programmets utformning med stor sannolikhet har påverkat förutsättningarna för uppföljning av insatserna. Detta rör främst avsaknaden av konkreta aktiviteter och åtgärder för att uppfylla handlingsprogrammets delområden liksom avsaknaden av operationaliserade och mätbara mål. Regeringen delar även bedömning att den nationella styrningen av det suicidpreventiva arbetet bör utformas så att insatserna leder till konkreta och varaktiga resultat och att en viktig del i det arbetet är att myndigheter får tydliga och långsiktiga uppdrag. Regeringen vill i detta sammanhang, vilket också framhålls av , påminna om att regeringen har gett 25 myndigheter i uppdrag att, , lämna in underlag inför en ny strategi inom området psykisk hälsa och suicidprevention. I överensstämmelse med rekommendation avser regeringen att ge MSB i uppdrag att delta i det pågående arbetet med att ta fram underlag inför en kommande nationell strategi inom området psykisk hälsa och suicidprevention. När det gäller rekommendationen att MSB bör stödja de kommunala räddningstjänsterna i det suicidpreventiva arbetet kan regeringen konstatera att MSB har i uppdrag att samordna och stötta kopplat till sådana händelser som är att betrakta som räddningstjänst enligt lagen (2003:778) om skydd mot olyckor och förordningen (2003:789) om skydd mot olyckor. Det finns således inget hinder för MSB att ge stöd till kommunala räddningstjänsters suicidpreventiva arbete. I fråga om rekommendationen att regeringen bör ta initiativ till en nationell enhetlig hantering av inkommande samtal som rör hot om suicid till nödnumret 112 för att underlätta för blåljusverksamheter att fatta beslut vid utryckning kan följande konstateras. Alarmeringsverksamheten regleras i allt väsentligt genom avtal på olika nivåer. Mellan staten och (SOS Alarm) finns ett alarmeringsavtal som reglerar SOS Alarms åtaganden och övriga skyldigheter inom ramen för bolagets samhällsuppdrag. Avtalet syftar till att säkerställa en säker och effektiv hantering av nödsamtal och annan nödkommunikation till nödnummer 112 och därigenom skapa goda förutsättningar för en sammanhållen alarmeringsverksamhet i samhället. 112tjänsten innefattar att svara på nödnumret 112, identifiera vad som har inträffat och bedöma om det finns behov av omedelbara hjälpinsatser av samhällets hjälporgan och ta ställning till vilket eller vilka av hjälporganen som berörs av det inträffade. Ansvarsfördelningen inom alarmeringsområdet innebär i stort att SOS Alarm är den aktör som tar emot och besvarar 112-anrop, medan hjälp-organen ansvarar för genomförande av hjälpinsatsen, vilket bl.a. innebär planering, organisering samt ledning av insatsen. Detta ska ske med inriktningen att hjälpinsatsen ska påbörjas inom godtagbar tid och genomföras på ett så effektivt sätt som möjligt och med så hög kvalitet som möjligt. Det är med andra ord hjälporganen som avgör hur SOS Alarm ska agera i samband med ett 112-anrop. Regeringen avser att fortsätta att verka för att upprätthålla SOS Alarms verksamhet och förmåga att säkerställa en säker och effektiv hantering av nödsamtal och annan nödkommunikation till nödnummer 112 för att därigenom skapa goda förutsättningar för en sammanhållen alarmeringsverksamhet i samhället. När det gäller rekommendationen om att regeringen bör säkerställa att följer upp och utvärderar de insatser som myndigheten har gjort för att uppnå halveringsmålet för omkomna på statliga järnvägar kan regeringen i huvudsak konstatera följande. Den nollvision som är beslutad av utgör grunden för trafiksäkerhetsarbetet i och präglar också arbete. Regeringen instämmer i att en uppföljning och utvärdering av det tidigare etappmålet är en viktig förutsättning för att kunna genomföra effektiva insatser i syfte att uppnå det nuvarande etappmålet för antalet omkomna på statliga järnvägar. Regeringen kan dock konstatera att ett arbete redan pågår inom i syfte att följa upp det förra etappmålet, vilket regeringen välkomnar. När det gäller det nya etappmål som har satts för perioden –2030 kommer myndigheten att följa upp hur arbetet med att nå målet fortskrider. När det gäller rekommendationen att regeringen bör se till att ökar graden av systematik i de åtgärder som vidtas avser regeringen att fortsätta att följa arbete med att utveckla insatserna inom området, bl.a. vid de årliga myndighetsdialogerna. I fråga om de rekommendationer som riktas till och samt till avser regeringen att noga följa de insatser som myndigheterna tar initiativ till med anledning av . I och med skrivelsen anser regeringen att är slutbehandlad. Inkommande samtal till nödnumret 112 som rör hot om suicid I kommittémotion 2021/22:4420 av m.fl. (M) yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om att ta fram och genomföra en nationell enhetlig hantering av inkommande samtal om suicid via larmnumret 112. I kommittémotion 2021/22:4425 av m.fl. (SD) yrkande 10 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen ska verka för att säkerställa att det vid inkommande samtal till SOS Alarm i fall där det rör sig om hot om suicid alltid ska ske en enhetlig hantering som ska baseras på kunskap och beprövad erfarenhet. I kommittémotion 2021/22:4409 av m.fl. (V) yrkande 5 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör ta initiativ till en nationell enhetlig hantering av inkommande samtal som rör hot om suicid via 112 för att underlätta för blåljusverksamheter att fatta beslut vid utryckning. I kommittémotion 2021/22:4420 av m.fl. (M) yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om att förstärka det nationella suicidpreventiva arbetet genom att genomföra rekommendationer till regeringen och myndigheter. I kommittémotion 2021/22:4411 av m.fl. (KD) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att samtliga rekommendationer ska genomföras skyndsamt. I kommittémotion 2021/22:4425 av m.fl. (SD) yrkande 11 föreslås ett tillkännagivande om regeringen ska verka för att grundligt granska det alarmeringsavtal som finns mellan staten och för att analysera behovet av mer ändamålsenliga regleringar som kan bidra till att möjliggöra mer effektiva insatser vid samtal som rör hot om självmord. I kommittémotion 2021/22:4412 av m.fl. (C) yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen skyndsamt bör ge och i uppdrag att följa upp sina suicidpreventiva insatser i enlighet med rekommendationer. I kommittémotion 2021/22:4409 av m.fl. (V) yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör ge i uppdrag att införa metoder och arbetssätt för att förebygga och förhindra självmord. I yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör ta fram årliga rapporter om suicidhändelser i vården på aggregerad nivå, utifrån Ivos kartläggning. I kommittémotion 2021/22:4425 av m.fl. (SD) yrkande 9 föreslås ett tillkännagivande om att återinföra anmälningsplikten till för hälso- och sjukvården samt vid suicid för utomstående utredning enligt lex . Även i kommittémotion 2021/22:4411 av m.fl. (KD) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om hälso- och sjukvårdens och anmälningsplikt vid suicid. I kommittémotion 2021/22:4422 av m.fl. (MP) yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om ett särskilt lagförslag om anmälningsskyldighet och krav på händelseanalys när en person har tagit sitt liv och vid suicidförsök. I kommittémotion 2021/22:4425 av m.fl. (SD) yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör utreda möjligheten att pröva arbetssätt med en som ska tillämpas i händelse av suicid. Även i kommittémotion 2021/22:4411 av m.fl. (KD) yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om att tillsätta en när en person har begått suicid. I kommittémotion 2021/22:4420 av m.fl. (M) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att ta fram och genomföra en nationell handlingsplan för att motverka hot om våld, våld och övergrepp mot barn och unga i syfte att stärka det suicidpreventiva arbetet. I yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att prioritera våldsutsatta barns tillgång till rehabilitering i syfte att stärka det suicidpreventiva arbetet. I kommittémotion 2021/22:4425 av m.fl. (SD) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen ska verka för att nollvisionen för suicid ska kompletteras med en övergripande åtgärdsplan bestående av konkreta insatser och mätbara mål. I yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen ska tillsätta en nationell samordnare för det samlade suicidpreventiva arbetet. I yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om att pröva arbetet med regionala kriscenter för att stärka det lokala suicidpreventiva arbetet. I yrkande 5 föreslås vidare ett tillkännagivande om att regeringen ska verka för att den kommande nationella strategin för psykisk hälsa och suicidprevention konkret ska bidra till ett långsiktigt och strategiskt nationellt arbete inom det aktuella området. I yrkande 6 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen ska initiera ett uttalat nationellt ansvarstagande för det suicidpreventiva arbetet. I yrkande 7 föreslås ett tillkännagivande om en tydligare nationell styrning i det fortsatta arbetet med psykisk hälsa och suicidprevention. I yrkande 8 föreslås ett tillkännagivande om att förstärka och förtydliga roll i det nationella arbetet med psykisk hälsa och suicidprevention. I kommittémotion 2021/22:4412 av m.fl. (C) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör ge relevant myndighet i uppdrag att samla, tillgängliggöra och löpande uppdatera kunskapsstöd när det gäller suicidprevention. I yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör ge relevant myndighet i uppdrag att se över behovet av nya verksamhetsanpassade kunskapsstöd när det gäller suicidprevention. I yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör ge relevanta myndigheter i uppdrag att konkretisera handlingsprogrammet för suicidprevention inom sitt område samt se över vilka mätbara mål och indikatorer som kan tas fram. I kommittémotion 2021/22:4409 av m.fl. (V) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör ta fram en tydlig åtgärdsplan för det förebyggande arbetet när det gäller självmord. I yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör rapportera om det förebyggande arbetet när det gäller självmord. I kommittémotion 2021/22:3977 av m.fl. (L) yrkande 14 föreslås ett tillkännagivande om att överväga att skriva in en stödlinje för psykisk ohälsa och suicidtankar i förordning. I kommittémotion 2021/22:4422 av m.fl. (MP) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om kompletteringsuppdrag till om att den nationella stödlinjen även ska kunna ge stöd till personer med missbruks- och beroendeproblem. I yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om en särskild plan och insatser för hur personer med missbruks- och beroendeproblem ska kunna få vetskap om den nationella hjälplinjen. Nationellt handlingsprogram för suicidprevention Det nuvarande nationella handlingsprogrammet för suicidprevention presenterades av regeringen i proposition 2007/08:110 En förnyad folkhälsopolitik (bet. 2007/08:SoU11, rskr. 2007/08:266). I propositionen uttryckte regeringen visionen att ingen människa ska behöva hamna i en sådan utsatt situation att självmord ses som den enda utvägen. Det nationella handlingsprogrammet innehåller följande nio åtgärdsområden som utgår dels från ett befolkningsperspektiv, dels från ett individperspektiv: insatser som främjar goda livschanser för mindre gynnade grupper minskad alkoholkonsumtion i befolkningen och i högriskgrupper för självmord minskad tillgänglighet till medel och metoder för självmord självmordsprevention som hantering av psykologiska misstag medicinska, psykologiska och psykosociala insatser spridning av kunskap om evidensbaserade metoder för att minska antalet självmord kompetenshöjning hos personal och andra nyckelpersoner i vård och omhändertagande av personer med självmordsproblematik händelseanalyser av lex Maria-anmälningar stöd till frivilligorganisationer. Det individinriktade arbetet bedrivs i huvudsak inom hälso- och sjukvården med syftet att få bästa möjliga omhändertagande av personer med risk för suicid, medan det befolkningsinriktade arbetet har en bred folkhälsovetenskaplig ansats och omfattar många olika samhällsaktörer. Syftet med det befolkningsinriktade förebyggande arbetet är att utveckla och förstärka stödjande och riskfria miljöer samt att minimera tillgången till medel för suicid. För att utveckla arbetet med psykisk hälsa och suicidprevention gav regeringen och i uppdrag att tillsammans med ett tjugotal berörda myndigheter lämna in underlag inför en kommande nationell strategi inom området psykisk hälsa och suicidprevention (S2020/06171). Syftet med uppdraget är att ge regeringen underlag och skapa förutsättningar för att utveckla insatserna inom området psykisk hälsa och suicidprevention. Målsättningen är att stärka den statliga styrningen, att skapa bättre förutsättningar för samordning och samverkan samt att öka kvaliteten, effektiviteten och långsiktigheten i de insatser som genomförs inom området av myndigheter, regioner, kommuner och andra berörda aktörer. De berörda myndigheterna ska dels göra en individuell analys av nuläget samt de långsiktiga behoven inom det egna verksamhetsområdet, inklusive en bedömning av hur pågående riktade satsningar fungerar och kan utvecklas, dels göra en gemensam analys som och samordnar. I denna senare del ingår att lämna in underlag inför en kommande nationell strategi genom att bl.a. lämna förslag på mål och prioriteringar samt indikatorer för uppföljning. Myndigheterna ska även lämna förslag på hur de kan komma att stödja genomförandet och uppföljningen av den föreslagna strategin. Uppdraget ska redovisas . fick i uppdrag att inrätta en ny funktion för psykisk hälsa och suicidprevention som ska organiseras som en särskild verksamhet inom myndigheten (S2020/00438/FS [delvis]). Syftet med funktionen är att sprida kunskap om psykisk ohälsa och suicid till allmänheten, och att föra dialog med allmänheten inom området. gav regeringen i uppdrag att föreslå en nationell stödlinje som riktar sig till personer med psykisk ohälsa och suicidalitet (S2021/04157). Stödlinjen ska erbjuda ett professionellt och anonymt samtalsstöd. genomförde uppdraget i dialog med , Kommuner och Regioner (SKR), regioner och kommuner, patient-, brukar- och anhörigorganisationer, det civila samhället samt representanter för de nationella minoriteterna. arbetar också med ett regeringsuppdrag om kunskapshöjande insatser –2021 som syftar till att minska stigmat kring psykisk ohälsa och suicid (S2020/08824 [delvis]). Uppdraget ska slutredovisas . En del i uppdraget handlar om att minska stigmat på regional nivå, och det genomförs i samarbete med ett antal regioner som har ett pågående arbete med samma tema. gav regeringen i uppdrag att medverka i framtagandet av en kommande nationell strategi inom området psykisk hälsa och suicidprevention (Ju2022/00420). MSB ska inom ramen för uppdraget genomföra en individuell analys av nuläget samt av de långsiktiga behoven inom det egna verksamhetsområdet. MSB ska även medverka och bidra till den gemensamma analys som samordnas av och . Den individuella analysen ska redovisas till och . föreskrev att vårdgivaren var skyldig att anmäla alla självmord som inträffat under pågående vård eller efter den senaste vårdkontakten (jfr tidigare föreskrifter om anmälningsskyldighet enligt lex ). Efter beslut av upphörde föreskriften att gälla och därmed upphörde också den obligatoriska anmälningsskyldigheten vid självmord. Självmord omfattas av bestämmelserna i 3 kap. 3, 5 §§ patientsäkerhetslagen (2010: 659), förkortad PSL. Där föreskrivs det att vårdgivaren ska utreda och anmäla allvarliga händelser i vården som har medfört eller hade kunnat medföra en allvarlig vårdskada (lex ).