bet · H901KU30 · 2022-02-25 00:00:00 — ändrades ledningsstruktur (framst. 2019/20:RS5, bet. 2019/20:KU6, rskr. 2019/20:160–162). Ändringen innebär att i stället för en tredelad ledningsstruktur leds myndigheten numera av endast en riksrevisor. Därutöver väljer en ställföreträdare för riksrevisorn med titeln riksrevisionsdirektör. Omfattningen och inriktningen av granskning regleras i 2–5 §§ lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. (revisionslagen). Granskningen består av två delar, dels en granskning av bl.a. myndigheternas årsredovisningar (årlig revision), dels en granskning av statlig verksamhet främst med sikte på förhållanden med anknytning till statens budget, genomförandet och resultatet av statlig verksamhet och åtaganden i övrigt men också de statliga insatserna i allmänhet (effektivitetsrevision). Den senare formen av granskning ska främja en sådan utveckling att staten med hänsyn till allmänna samhällsintressen får ett effektivt utbyte av sina insatser. Effektivitetsrevisionen ska huvudsakligen inriktas på en granskning av hushållning, resursutnyttjande och måluppfyllelse. Som ett led i effektivitetsrevisionen får förslag lämnas om alternativa insatser för att nå de avsedda resultaten. Den årliga revisionen ska ske i enlighet med god revisionssed och ha till syfte att bedöma om redovisningen och underliggande redovisning är tillförlitliga och räkenskaperna rättvisande samt – med undantag för granskningen av redovisningen för staten, samt Kungliga slottsstaten och förvaltning – om ledningens förvaltning följer tillämpliga föreskrifter och särskilda beslut. Av revisionslagen och riksdagsordningen följer att riksrevisorn ska lämna sina granskningsrapporter över effektivitetsrevisionen, sin årliga rapport över de viktigaste iakttagelserna vid effektivitetsrevisionen och den årliga revisionen direkt till . Enligt 9 kap. 18 § fjärde stycket riksdagsordningen ska talmannen överlämna en granskningsrapport från riksrevisorn, som inte rör den verksamhet som bedrivs av eller en myndighet under , till regeringen. Regeringen ska i en skrivelse till redovisa vilka åtgärder den har vidtagit eller avser att vidta med anledning av en granskningsrapport (9 kap. 19 § riksdagsordningen). Regeringens skrivelse ska lämnas in till från det att regeringen har tagit emot granskningsrapporten. avstyrkte några motioner om uppgifter (bet. 2013/14:KU18 s. 24 f.). När det gällde frågan om vad borde granska underströk utskottet att det av regeringsformen följer att riksrevisorerna beslutar självständigt, med beaktande av de bestämmelser som finns i lag, vad som ska granskas. Även , och behandlade utskottet motionsyrkanden om uppgifter (bet. 2015/16:KU16 s. 89 f., bet. 2017/18:KU36 s. 102 f. och bet. 2018/19:KU30 s. 103 f.). Utskottet vidhöll sina tidigare ställningstaganden och avstyrkte yrkandena. Senast utskottet behandlade motsvarande motionsyrkanden var (bet. 2020/21:KU24 s. 92). Yrkandena avstyrktes då efter beredning i förenklad ordning. Utskottet vidhåller sina tidigare ställningstaganden och avstyrker motionsyrkandena. Statsskicket, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3292 av m.fl. (SD) yrkande 14 och 2021/22:453 av m.fl. (V) yrkande 1, 2021/22:1231 av m.fl. (S), 2021/22:1276 av (S) och 2021/22:4139 av Alireza Akhondi m.fl. (C, S, L) yrkande 1. Det är angeläget att säkerställa att förblir en monarki. Vi anser därför att det bör införas en skrivning i grundlag om att en ny monark ska väljas om den nuvarande ätten utslocknar. En sådan bestämmelse fanns tidigare i successionsordningen. Regeringen bör bereda en ändring i grundlag i enlighet med vårt förslag och återkomma till med ett sådant förslag. Statsskicket, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:453 av m.fl. (V) yrkande 1, 2021/22:1231 av m.fl. (S), 2021/22:1276 av (S) och 2021/22:4139 av Alireza Akhondi m.fl. (C, S, L) yrkande 1 och 2021/22:3292 av m.fl. (SD) yrkande 14. Det nuvarande systemet med monarki är otidsenligt och odemokratiskt. En statschef ska tillsättas enligt demokratiska principer, och all offentlig makt ska utgå från folket och genom folkets val. Monarkin bör avskaffas. Jag menar att det svenska statsskicket bör ses över i syfte att införa republik. Statschefens uppgifter, punkt 3 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:73 av (SD) och 2021/22:3288 av m.fl. (SD) yrkande 4. Det är logiskt att statschefen, i egenskap av statens främsta företrädare, leder arbetet med att finna en lämplig kandidat till posten som regeringschef. I alla andra parlamentariska och demokratiska monarkier är det statschefen, dvs. monarken, som formellt leder arbetet med att utse en regeringsbildare, och detta bör gälla även i . Mot bakgrund av det anförda anser vi att statschefen bör överta de uppgifter som talmannen har när en ny statsminister ska utses. Regeringen bör bereda en ändring i regeringsformen i enlighet med vårt förslag och återkomma till med ett sådant förslag. Statschefens immunitet, punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:453 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2021/22:4139 av Alireza Akhondi m.fl. (C, S, L) yrkande 2. Oavsett hur en statschef utses är det inte rimligt att statschefen åtnjuter total åtalsimmunitet. Statschefens immunitet bör motsvara den begränsade immunitet som gäller för ledamöter. Jag menar att monarkens åtalsimmunitet bör ses över i syfte att upphäva denna immunitet. Statschefens kröning, punkt 5 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3292 av m.fl. (SD) yrkande 15. Någon form av kröning av statschefen bör äga rum vid nästa trontillträde. Exakt hur en sådan modern kröning ska utformas bör utredas. Ökad insyn i Kungliga hov- och slottsstatens ekonomi och verksamhet, punkt 7 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:453 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2021/22:4139 av Alireza Akhondi m.fl. (C, S, L) yrkande 6. Statschefen har specificerade uppgifter som självklart borde kunna granskas på samma sätt som all annan verksamhet som finansieras med offentliga medel. Det framförs ibland synpunkter på att monarken måste få ha sin privata ekonomi i fred och att det därför inte går att granska kungahuset på samma sätt som annan verksamhet. En lösning skulle kunna vara att monarken får ett arvode för sitt uppdrag och att detta arvode används för finansiering av privata utgifter. Kostnader för representation, statsbesök och andra uppgifter som ingår i uppdraget bör finansieras genom anslag till Kungliga Hovstaterna. Dessa omkostnader blir då tydligt avskilda från monarkens privata ekonomi och borde utan svårigheter kunna granskas. Besluten om ökad insyn i Kungliga hovstatens verksamhet är steg i rätt riktning. Ytterligare åtgärder behöver dock vidtas. Det bör därför tillsättas en utredning med uppdrag att se över Kungliga hov- och slottsstatens ekonomi och verksamhet. Medlemskapet i EU och internationellt samarbete, punkt 8 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3292 av m.fl. (SD) yrkande 12 och 2021/22:3 av Amineh Kakabaveh (-), 2021/22:77 av (SD) yrkande 1 och 2021/22:731 av (SD). Uppräkningen av organisationer i 1 kap. 10 § regeringsformen bör, med undantag av , tas bort. Regeringen bör bereda en ändring i regeringsformen i enlighet med vårt förslag och återkomma till med ett sådant förslag. Rättsstatsprincipen och mänskliga rättigheter, punkt 9 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3775 av m.fl. (M) yrkandena 18 och 19 samt 2021/22:3246 av m.fl. (C) yrkandena 34 och 35, 2021/22:3509 av m.fl. (C) yrkande 41 och 2021/22:3996 av m.fl. (L) yrkande 19. Att rättsstatsprincipen respekteras i hela EU är centralt för att samarbetet ska fungera och för att invånarnas rättigheter ska garanteras. Den nya rättsstatsmekanismen bör emellertid förstärkas och dess användningsområde bör breddas så att korruption tydligare kan ligga till grund för indraget EU-stöd. Vidare menar vi att korrelationen mellan EU:s externa ekonomiska bistånd och demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen är svag. Den största delen av EU:s bistånd går till icke-demokratiska regimer. Regeringen bör verka för att förstärka och bredda rättsstatsmekanismen och för att rättsstatsprincipen respekteras både i EU och i omvärlden. Rättsstatsprincipen och mänskliga rättigheter, punkt 9 (C) av Per Schöldberg (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3246 av m.fl. (C) yrkandena 34 och 35 samt 2021/22:3509 av m.fl. (C) yrkande 41 och 2021/22:3775 av m.fl. (M) yrkandena 18 och 19 samt 2021/22:3996 av m.fl. (L) yrkande 19. ser vi en oroväckande tillbakagång i flera länder inom EU när det gäller demokrati och mänskliga rättigheter. EU måste vara en garant för demokrati och mänskliga rättigheter, och medlemsländerna ska inte tillåtas bryta mot rättsstatens grundläggande principer utan att drabbas av effektiva och kännbara sanktioner. Jag menar att EU ska strypa medel till medlemsstater som inte respekterar sina demokratiska och rättsstatliga åtaganden och inte sätter stopp för offentlig korruption. I denna del förespråkar jag ett s.k. demokratilås på EU:s budget. Om en medlemsstat trots ekonomiska sanktioner fortsätter att bryta mot rättsstatens grundläggande principer anser jag att andra åtgärder bör övervägas. Som exempel kan nämnas att en medlemsstats beslutanderätt i EU begränsas. Regeringen bör verka för att medlemsstater inom EU som bryter mot rättsstatens grundläggande principer ska drabbas av effektiva och kännbara sanktioner. Rättsstatsprincipen och mänskliga rättigheter, punkt 9 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3996 av m.fl. (L) yrkande 19 och 2021/22:3246 av m.fl. (C) yrkandena 34 och 35, 2021/22:3509 av m.fl. (C) yrkande 41 och 2021/22:3775 av m.fl. (M) yrkandena 18 och 19. EU saknar tillräckliga mekanismer för att motverka kränkningar av grundläggande rättigheter. Flera EU-länder kränker systematiskt rättsstatens principer och medborgarnas grundläggande rättigheter. Regeringen måste verka för att sammanhållningsfonder och andra stöd bara går till länder som fullt ut respekterar grundläggande fri- och rättigheter och rättsstatens principer. Subsidiaritetsprövningen inom EU, punkt 10 (KD) av Skånberg (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3883 av m.fl. (KD) yrkande 3. För att stärka subsidiaritetsprincipen inom EU behöver systemet med de nationella parlamentens subsidiaritetsprövning stärkas och ett system med s.k. röda kort införas. Vid rött kort ska det ställas krav på kommissionen att antingen skrota ett förslag eller omarbeta det i enlighet med de synpunkter som har inkommit vid subsidiaritetsprövningen. Med ett sådant system skulle fler nationella parlament ta subsidiaritetsprövningen på allvar och kommissionen i högre grad behöva förhålla sig till subsidiaritetsperspektivet. Regeringen bör verka för att skärpa systemet med subsidiaritetsprövning inom EU och att införa ett system med röda kort. , punkt 11 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3996 av m.fl. (L) yrkande 25. saknar rätten att initiera lagstiftning, och parlamentet måste därför invänta lagförslag från kommissionen. bör ges rätt att initiera nya EU-lagar som sedan parlamentet tillsammans med ministerrådet fattar beslut om. Därutöver bör ges rätt att vid särskilda händelser kunna kalla enskilda, t.ex. företagsledare, till granskningsutfrågningar. Vidare bör de nationella parlamenten ges större möjligheter till insyn och påverkan i samband med att EU:s institutioner tar fram nya lagar, och de nationella parlamenten bör kunna uppmana kommissionen att lägga fram lagförslag. Regeringen bör verka för sådana förändringar som föreslås i yrkandet. Medborgarinitiativ, punkt 14 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:244 av (SD) yrkande 1 och 2021/22:3287 av m.fl. (SD) yrkande 7 och 2021/22:2363 av (L) yrkande 1, 2021/22:3388 av m.fl. (L) yrkande 12 och 2021/22:4102 av m.fl. (MP) yrkande 3. Det är viktigt att en medborgare kan framföra sin uppfattning offentligt. Ett system med e-petitioner skulle kunna innebära att en medborgare skickar in ett förslag till som publiceras på en webbplats, och när ett visst antal personer signerat eller röstat för ett förslag behandlas det av behörigt utskott i . Regeringen bör verka för en sådan förändring som föreslås i yrkandena. Medborgarinitiativ, punkt 14 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3388 av m.fl. (L) yrkande 12 och 2021/22:244 av (SD) yrkande 1, 2021/22:2363 av (L) yrkande 1, 2021/22:3287 av m.fl. (SD) yrkande 7 och 2021/22:4102 av m.fl. (MP) yrkande 3. Jag instämmer Demokratiutrednings förslag att det på nationell nivå ska göras möjligt att ta upp en folkmotion till om motionen får stöd av av de röstberättigade till riksdagsval. Ett system med folkmotioner kan leda till ett ökat politiskt engagemang bland svenska medborgare. En försöksverksamhet med folkmotioner bör genomföras under och regeringen bör ta fram nödvändig lagstiftning för detta. Medborgarinitiativ, punkt 14 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4102 av m.fl. (MP) yrkande 3 och 2021/22:244 av (SD) yrkande 1, 2021/22:2363 av (L) yrkande 1, 2021/22:3287 av m.fl. (SD) yrkande 7 och 2021/22:3388 av m.fl. (L) yrkande 12. Ett medborgarinitiativ är ett direktdemokratiskt verktyg som gör det möjligt för enskilda att ge förslag till samhällsförändringar, t.ex. lagförslag och folkomröstningar. Olika system med medborgarinitiativ finns bl.a. i , , , , och . finns också ett system med medborgarinitiativ inom EU. I saknas ett sådant verktyg på nationell nivå. Demokratiutrednings betänkande föreslås ett system med folkmotion på nationell nivå. Jag anser att införandet av ett sådant system eller någon annan form av nationellt medborgarinitiativ vore ett viktigt steg mot att stärka den svenska demokratin och öka medborgarnas inflytande i samhället. Regeringen bör verka för en sådan förändring som föreslås i yrkandet. Det konstitutionella skyddet för demokratin, punkt 16 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3388 av m.fl. (L) yrkande 1. är en av världens mest stabila demokratier, men vi är inte immuna. För att folkstyret, rättssäkerheten och den fria åsiktsbildningen ska fungera också i ett politiskt skymningsläge behövs det en fördjupad diskussion om hur de demokratiska strukturerna ska göras mer robusta. Det yttersta skyddet ligger i en stark folklig uppslutning för de demokratiska värderingarna. Demokratin behöver ständigt återerövras och de demokratiska principerna ständigt förklaras och försvaras. Den dag vi tar dem för givna blir demokratin sårbar på allvar. Regeringen bör verka för sådana initiativ som föreslås i yrkandet. Lobbyregister, punkt 18 (C) av Per Schöldberg (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3509 av m.fl. (C) yrkande 17. Ett lobbyregister eller öppenhetsregister bör inrättas på nationell nivå. Att beslutsfattare talar med representanter för näringslivet, fackföreningar, intresseorganisationer och civilsamhället är i grunden en nyttig del av lagstiftningsprocessen och regeringsarbetet. Genom sådana samtal kan olika delar av samhället vara med och utforma politiska beslut som påverkar dem. Det är viktigt att det sker på ett transparent och korrekt sätt. Syftet med ett lobbyregister är att allmänheten ska få bättre insyn i vilka personer eller organisationer som bidragit med synpunkter om lagstiftning eller beslut. Regeringen bör utreda frågan om ett öppenhetsregister. Bland annat bör det utredas vilka personer, organisationer och typer av kontakter som ska omfattas av registret och hur uppgifterna ska redovisas. En demokratikanon, punkt 19 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2312 av (L) och 2021/22:3965 av m.fl. (L) yrkande 46. En grupp experter från olika delar av samhället, t.ex. statsvetare, historiker, lärare och ledamöter i , bör få i uppgift att ta fram en demokratikanon som ska bestå av en samling texter som har haft särskild betydelse för framväxten av demokratin i . Även internationella texter som har influerat, utvecklat och fördjupat vår demokrati bör finnas med som inspiration. En demokratikanon ska kunna vara en viktig del i sfi-undervisningen men även användas i skolans olika årskurser samt för läsning och diskussion vid studiecirklar och folkhögskolor. Regeringen bör verka för ett sådant initiativ som föreslås i yrkandena. Partifinansiering, punkt 22 (C) av Per Schöldberg (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3509 av m.fl. (C) yrkandena 13 och 16. Dagens bristfälliga förbud mot partifinansiering från utländska källor bör stärkas. Därutöver bör det införas striktare regler för partifinansiering. Bland annat bör de politiska partierna redovisa lån, tillgångar och annan information om sina finanser som är viktiga för allmänheten att känna till. Riksdagspartierna bör därutöver vara tvungna att redovisa intäkter och utgifter kopplade till valkampanjer separat från sin ordinarie årliga redovisning. Redovisningen bör ske kort efter ett val, så att allmänheten inte som behöver vänta tills den ordinarie öppna redovisningen för att upptäcka eventuella oegentligheter. Regeringen bör ta initiativ till sådana förändringar som föreslås i yrkandena. Statsrådsförsäkran, punkt 25 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3288 av m.fl. (SD) yrkande 5. Vi anser att en moderniserad statsrådsförsäkran bör återinföras för att påminna om högtidligheten och allvaret i statsrådsuppdraget. Regeringen bör bereda en ändring i regeringsformen i enlighet med vårt förslag och återkomma till med ett sådant förslag. Regeringsarbetet, punkt 26 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 26 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3290 av m.fl. (SD) yrkande 4. Vi anser att det är av vikt att utreda frågan om ansvarsutkrävande gentemot regeringen för det arbete som särskilt utsedda s.k. nationella samordnare bedriver på regeringens uppdrag. Dagens regelverk medger endast att en regering alternativt ett enskilt statsråd som misstänks äventyra kommunernas och myndigheternas grundlagsskyddade självständighet anmäls till eller underställs en misstroendevotering. Regeringen bör bereda en ändring i regeringsformen i enlighet med vårt förslag och återkomma till med ett sådant förslag. Regeringsbildning, punkt 27 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 27 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3288 av m.fl. (SD) yrkande 3. Den utdragna regeringsbildningen efter valet drog ett löjets skimmer över hela den parlamentariska processen och godkändes av kammaren först på talmannens tredje försök. Vi menar att det finns starkt vägande skäl att reformera regeringsformen genom att införa en bortre tidsgräns för regeringsbildningen. En sådan reformering skulle bl.a. öka partiernas incitament att samtala och förhandla med varandra. granskning, punkt 29 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 29 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3290 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3. Vi vill att ska kunna förelägga statsråd, avgångna statsråd och andra att vid vite eller annan rättsverkan inställa sig till utskottets utfrågningar. En sådan process skulle eventuellt kunna ske via . Dessutom bör en sanningsplikt övervägas för de som inställer sig till utfrågningar. Regeringen bör bereda ändringar i regeringsformen i enlighet med våra förslag och återkomma till med sådana förslag. Ett utvidgat ansvar för statsråd, punkt 30 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 30 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3290 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2021/22:3509 av m.fl. (C) yrkande 18. Vi anser att det bör finnas bättre möjligheter för att utkräva ansvar av statsråd och f.d. statsråd. Bestämmelsen i regeringsformen om åtal mot statsråd ska kvarstå oförändrad. Det är dock rimligt att får fler verktyg till sitt förfogande för att kunna granska statsråden och deras tjänsteutövning. Utöver effekten av att statsråden förhoppningsvis fattar klokare beslut om deras handlande riskerar att underställas en grundligare granskning än den som sker , skulle en reformerad ordning förhoppningsvis även stävja den utveckling som vissa tycker sig ha sett, nämligen att en del riksdagsledamöter alltmer verkar använda sig av anmälningar till för politiska nålstick. Så länge ådragen kritik mest är allmänt klandervärt för det berörda statsrådet och regeringen, men utan någon egentlig risk för åtal e.d., behöver man som anmälare inte heller känna något större ansvar för eventuella följder av sin anmälan. Skulle det emellertid föreligga en verklig och betydande risk för den som anmäls blir också ansvaret för den som anmäler mer påtagligt.