bet · H901JuU53 · 2022-05-05 00:00:00 — Utskottet föreslår att ställer sig bakom det som utskottet anför om tilläggsdirektiv till och tillkännager detta för regeringen. Enligt utskottet ska utredningen genom tilläggsdirektiv få i uppdrag att – oavsett utredarens ställningstagande i sak – föreslå författningsändringar som innebär att polisen kan använda dna-baserade släktforskningsmetoder samt använda ansiktsbilder och fingeravtryck från brottsutredningar för att göra sökningar i olika register. Dessutom ska utredningstiden förkortas så att uppdraget i den del som avser dna-baserade släktforskningsmetoder ska delredovisas senast . I betänkandet finns en reservation (S, C, V, MP) där det föreslås att inte ska göra något tillkännagivande till regeringen. Utskottet lägger på eget initiativ fram förslaget till tillkännagivande. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Biometri i brottsbekämpningen (S, C, V, MP) Utskottets förslag till riksdagsbeslut ställer sig bakom det som utskottet anför om tilläggsdirektiv till (Ju 2021:05) och tillkännager detta för regeringen. Reservation (S, C, V, MP) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (KD), (M), (S), (M), (SD), (V), (M), (SD), (S), (S), (L), (SD), (MP), (KD), (S) och (C). Inom utskottet har det väckts en fråga om att utskottet, med stöd av sin initiativrätt enligt 9 kap. 16 § riksdagsordningen, ska ta initiativ till ett tillkännagivande till regeringen om tilläggsdirektiv till (Ju 2021:05). Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om tilläggsdirektiv till (Ju 2021:05) och tillkänna-ger detta för regeringen. Jämför reservationen (S, C, V, MP). Polisens användning av dna-baserade släktforskningsdatabaser kunde genom att använda dna-baserade släktforskningsdatabaser inom ramen för ett pilotprojekt identifiera den tidigare okända gärningsman som sedan kunde gripas och dömas för ett dubbelmord i . Den s.k. släktforskningsmetoden går i korthet ut på att laddar upp ett dna-dataunderlag som tagits fram efter en analys av spår som säkrats vid t.ex. en brottsplats i en kommersiell släktforskningsdatabas. Detta kan sedan generera en träff på släktingar till den misstänkta gärningsmannen och därefter kan det vara möjligt att identifiera honom eller henne genom traditionell släktforskning och vidare utredning. Efter att dubbelmordet i lösts med hjälp av denna metod begärde förhandssamråd enligt 3 kap. 7 § brottsdatalagen (2018:1177) med () för att säkerställa att släktforskningsmetoden var laglig och kunde införas som en metod och därmed användas i fler fall. Metoden var tänkt att användas i utredningar av vissa typer av mycket grova brott för att identifiera okända gärningsmän, där gärningsmannen inte har kunnat identifieras på annat sätt. bedömde i sitt samrådsyttrande att den planerade behandlingen av personuppgifter skulle innebära att dessa i flera avseenden skulle behandlas i strid med lag, och avrådde därför från fortsatt användning av släktforskningsmetoden. hemställan Stärkt brottsbekämpning med stöd av biometriska uppgifter lämnade in en hemställan till rubricerad Stärkt brottsbekämpning med stöd av biometriska uppgifter. I skrivelsen begärs att regeringen gör en översyn av regleringen av insamling, lagring och användning av biometriska uppgifter för att stärka den brottsbekämpande verksamheten. I skrivelsen redogör för ett växande behov av tillgång till biometriska uppgifter, bl.a. fingeravtryck, fotografier och dna. konstaterar att det på EU-nivå pågår arbete med flera rättsakter som rör polisens möjligheter att använda biometriska uppgifter till stöd för identifiering av personer i det brottsbekämpande arbetet, men att anpassningar även behövs i nationell rätt. ser behov av författningsändringar vad gäller både förutsättningarna enligt bl.a. för att samla in biometriska uppgifter och förutsättningarna enligt framför allt dataskyddsregleringen för att lagra och använda sådana uppgifter i brottsbekämpande syfte. Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att se över förutsättningarna för att använda biometri som verktyg i brotts-bekämpningen (dir. 2021:34). Syftet är att fler personer som misstänks för brott ska kunna identifieras med hjälp av fingeravtryck, dna, ansiktsbilder eller liknande information om individuella kännetecken. Uppdraget gäller de rättsliga möjligheterna att samla in, lagra och använda sådan information. Enligt direktiven ska utredaren bl.a. • lämna förslag som gör att fingeravtryck, dna, ansiktsbilder eller liknande information om personer som är misstänkta eller dömda för brott kan samlas in för registrering i register på ett mer enhetligt, heltäckande och ändamålsenligt sätt än • lämna förslag som gör att informationen kan lagras i register på ett mer enhetligt och ändamålsenligt sätt än • ta ställning till om ska kunna använda ansiktsbilder eller fingeravtryck från brottsutredningar för att söka i t.ex. passregistret, Transportstyrelsens register över körkort eller register i syfte att identifiera personer som misstänks för brott • lämna nödvändiga författningsförslag. I direktiven anges att utredaren noga ska väga behovet av en effektiv brottsbekämpning mot den enskildes rätt till skydd för sin personliga integritet. Utredningen antog namnet (Ju 2021:05). beslutade regeringen att utvidga uppdraget genom tilläggsdirektiv till (dir. 2022:19). I direktiven anges följande: Det är mycket viktigt att polisen har effektiva verktyg för att utreda allvarliga brott. Släktforskningsmetoden har visat sig vara ett kraftfullt verktyg för att identifiera personer som har gjort sig skyldiga till brott när dna-spår säkrats och andra utredningsmetoder inte räckt till. är det viktigt att beakta integritetsaspekterna. Både det grundläggande skyddet för den personliga integriteten och den EU-rättsliga dataskyddslagstiftningen behöver beaktas när nya metoder övervägs. Såväl begäran om förhandssamråd som IMY:s yttrande tydliggör att det finns flera komplexa frågor att ta ställning till. Intresset av en effektiv brottsbekämpning är så starkt att förutsättningarna för att använda dna-baserade släktforskningsdatabaser i syfte att identifiera personer som misstänks för brott under alla förhållanden måste analyseras närmare. Det kan handla om att regelverket behöver anpassas för att metoden ska kunna användas. Det kan också vara så att metoden, så som beskrivit den, kan behöva anpassas eller förändras i något avseende för att stå i överensstämmelse med den EU-rättsliga dataskyddslagstiftningen. Om dna-baserade släktforskningsdatabaser ska få användas i syfte att identifiera misstänkta bör det också noga övervägas under vilka förutsättningar det ska få ske, t.ex. vid vilken typ av allvarlig brottslighet som metoden ska kunna användas. • identifiera vilka rättsliga hinder som kan finnas mot att jämföra dna från brottsutredningar med dna-data i släktforskningsdatabaser , • ta ställning till om och i så fall under vilka förutsättningar ska kunna använda dna-baserade släktforskningsdatabaser i syfte att identifiera personer som misstänks för brott, och • lämna nödvändiga författningsförslag. Utredaren får också ta upp och lämna författningsförslag i andra frågor som direkt anknyter till tilläggsuppdraget. Utredaren ska även i denna del av uppdraget noga väga behovet av en effektiv brottsbekämpning mot den enskildes rätt till skydd för sin personliga integritet. Grundläggande fri- och rättigheter ska beaktas på samma sätt som enligt de ursprungliga direktiven. Utredarens förslag måste även hålla sig inom ramarna för det EU-direktiv som reglerar personuppgiftsbehandling inom brottsbekämpningen och som ligger till grund för brottsdatalagen och annan svensk lagstiftning. I den utsträckning det behövs ska utredaren hämta in synpunkter och upplysningar från berörda myndigheter och organisationer. Utredningstiden ligger fast, vilket innebär att uppdraget ska redovisas . föreslog utskottet ett tillkännagivande till regeringen om effektivare användning av biometrisk information (bet. 2021/22:JuU44 s. 20 f.). Utskottet anförde följande: Den som begår ett brott lämnar spår efter sig, t.ex. i form av dna eller fingeravtryck. och andra brottsbekämpande myndigheter behöver enligt utskottet ges bättre verktyg att använda sådana spår för att klara upp brott. Detta är särskilt viktigt när det gäller utredning av brott som begås av gängkriminella, eftersom det inte sällan saknas muntlig bevisning i sådana ärenden. Regelverket om insamling, användning och lagring av biometriska uppgifter behöver moderniseras och ändras i syfte att ge polisen och andra brottsbekämpande myndigheter utökade möjligheter att använda sådana uppgifter. Biometriska uppgifter som har samlats in i andra sammanhang för identifiering bör t.ex. enligt utskottets mening kunna användas av de brottsbekämpande myndigheterna i större utsträckning än . Med hänsyn till den enskildes integritet bör dock biometriska uppgifter i t.ex. biobanker inom sjukvård och forskning även fortsättningsvis omfattas av ett annat regelverk. Utskottet ser positivt på pågående arbete men noterar att utredningen tillsattes först efter det att framhållit behovet av detta i sin hemställan. Vidare noterar utskottet att direktiven endast tar sikte på polisens användning av biometriska uppgifter och inte övriga brottsbekämpande myndigheter. Utskottet befarar att utredningens direktiv är alltför snäva för att åstadkomma en sådan bred översyn av regelverket som behövs. Regeringen bör därför genom ett tilläggsdirektiv ge i uppdrag att föreslå hur en ordning bör utformas som innebär att och andra brottsbekämpande myndigheter ges utökade möjligheter att använda biometrisk information för att klara upp brott. följde utskottets förslag (rskr. 2021/22:252). Vid behandlingen av regeringens proposition Anpassningar av svensk lag till EU:s förordningar om Schengens informationssystem (prop. 2020/21:222) behandlade utskottet två motionsyrkanden om insamling, användning och lagring av biometriska uppgifter (bet. 2021/22:JuU9 s. 5 f.). Utskottet noterade då att regeringen hade tillsatt , bl.a. mot bakgrund av vad som hade framkommit i hemställan. Förslagen fick enligt utskottet delvis anses tillgodosedda genom den pågående utredningen. Utskottet avstyrkte motionsyrkandena och följde utskottets förslag (rskr. 2021/22:59). Utskottet har återkommande behandlat motionsyrkanden om att polisen ska få större möjligheter att samla in, använda och lagra biometriska uppgifter i utskottets motionsbetänkanden om polisfrågor, bl.a. (bet. 2019/20:JuU25 s. 36 f.). Utskottet konstaterade då att arbetade aktivt med frågor om att samla in och lagra biometriska uppgifter samt att myndigheten hade gjort en hemställan till om en översyn av regleringen. Eftersom frågan bereddes inom såg utskottet inte anledning för att vidta några sådana åtgärder som efterfrågades i motionerna. Utskottet avstyrkte motionsyrkandena och följde utskottets förslag (rskr. 2019/20:256). Likalydande yrkanden behandlades genom s.k. förenklad beredning (bet. 2020/21:JuU23, rskr. 2020/21:395). Den som begår ett brott lämnar spår efter sig, t.ex. i form av dna eller fingeravtryck. Utskottet har därför tidigare understrukit vikten av att och andra brottsbekämpande myndigheter ska ges bättre verktyg att använda sådana spår för att klara upp brott. Mot bakgrund av de goda resultat som uppvisats av pilotprojekt när det gäller dna-baserade släktforskningsmetoder ser utskottet positivt på att frågan nu omfattas av uppdrag. Enligt utskottets mening har dock formuleringen av de båda direktiven brister som behöver åtgärdas. Enligt tilläggsdirektiven ska utredaren ta ställning till om, och i så fall under vilka förutsättningar, ska kunna använda dna-baserade släktforskningsmetoder. I de ursprungliga direktiven anges motsvarande formulering när det gäller att använda ansiktsbilder och fingeravtryck från brottsutredningar för att söka i olika register, t.ex. passregistret och körkortsregistret. Utformningen av direktiven ger således utredaren utrymme att inte lämna författningsförslag om han eller hon bedömer att metoderna inte ska användas. Det finns därmed en risk för att en regering som vill ge sådana möjligheter behöver tillsätta ytterligare en utredning. Utskottet anser därför att direktiven till utredningen bör kompletteras så att utredaren får i uppdrag att föreslå hur en sådan ordning ska utformas, oavsett utredarens ställningstagande i sak när det gäller användandet av dna-baserade släktforskningsmetoder samt ansiktsbilder och fingeravtryck från brottsutredningar. Eftersom pilotprojekt har avbrutits till följd av IMY:s bedömning anser utskottet att utredningen när det gäller dna-baserade släktforskningsmetoder inte ska fördröjas mer än vad som är absolut nödvändigt. Mot denna bakgrund anser utskottet att utredningstiden för uppdraget i denna del ska förkortas och delredovisas senast . Med stöd av sin initiativrätt enligt 9 kap. 16 § riksdagsordningen föreslår utskottet att ställer sig bakom det som utskottet anför om tilläggsdirektiv till och tillkännager detta för regeringen. Biometri i brottsbekämpningen (S, C, V, MP) av (S), (S), (V), (S), (S), (MP), (S) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: avslår utskottets förslag. Vi anser att direktiven till är väl avvägda och ändamålsenligt utformade. Regeringen har dessutom beslutat om tilläggsdirektiv när det gäller just användningen av dna-baserade släktforskningsmetoder. Även när syftet är att klara upp allvarliga brott måste skyddet för den enskilda personens integritet värnas, vilket innebär att såväl grundläggande skydd för mänskliga rättigheter som den EU-rättsliga dataskyddslagstiftningen måste beaktas. Att användandet av dna-baserade släktforskningsmetoder aktualiserar komplicerade frågor framgår tydligt av begäran om förhandssamråd och IMY:s yttrande. Vår generella uppfattning är att de utredningar som tillsätts inom kommittéväsendet också måste ges rimliga förutsättningar att planera och genomföra sitt arbete med god kvalitet. Mot denna bakgrund menar vi att det är olämpligt att nu förkorta utredningstiden för denna del av utredningen med cirka . Vi är därför inte beredda att ställa oss bakom ett sådant tillkännagivande om tilläggsdirektiv till utredningen som föreslås. Jag vill passa på att uttrycka min glädje över att vi har personer som tittar på oss här från läktaren och även hemifrån. Det är ofta väldigt nyttigt att följa riksdagsdebatterna. Man lär sig mycket om hur samhället fungerar och vart vi är på väg. Men man blir också lite bättre på Alfapet, som en liten bonus. ska vi nämligen prata om biometri. Det är ett ord som kanske inte alla känner till, men biometri handlar om individuella kännetecken, såsom fingeravtryck, ansiktsbilder och så vidare. Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att se över förutsättningarna för att använda biometri som verktyg i brottsbekämpningen. Syftet är att fler personer som misstänks för brott ska kunna identifieras med hjälp av fingeravtryck, dna, ansiktsbilder eller liknande information. Uppdraget gäller de rättsliga möjligheterna att samla in, lagra och använda sådan information. Enligt direktiven ska utredaren bland annat lämna förslag som gör att fingeravtryck, dna, ansiktsbilder eller liknande information om personer som är misstänkta eller dömda för brott kan samlas in för registrering i register på ett mer enhetligt, heltäckande och ändamålsenligt sätt än . Dessutom ska utredaren lämna förslag som gör att information kan lagras i register på ett mer enhetligt och ändamålsenligt sätt än . Utredaren ska ta ställning till om ska kunna använda ansiktsbilder eller fingeravtryck från brottsutredningar för att söka i till exempel passregistret, Transportstyrelsens register över körkort eller register i syfte att identifiera personer som misstänks för brott. Och utredaren ska lämna nödvändiga författningsförslag. I direktiven anges att utredaren noga ska väga behovet av en effektiv brottsbekämpning mot den enskildes rätt till skydd för personlig integritet. Utredningen antog namnet . beslutade regeringen att utvidga uppdraget genom tilläggsdirektiv till . I direktiven anges att man ska identifiera vilka rättsliga hinder som kan finnas mot att jämföra dna från brottsutredningar med dna-data i släktforskningsdatabaser, ta ställning till om och i så fall under vilka förutsättningar ska kunna använda dna-baserade släktforskningsdatabaser i syfte att identifiera personer som misstänks för brott samt lämna nödvändiga författningsförslag. Utredaren får också ta upp och lämna författningsförslag i andra frågor som direkt anknyter till tilläggsuppdraget. Utredaren ska även i denna del av uppdraget noga väga behovet av en effektiv brottsbekämpning mot den enskildes rätt till skydd för sin personliga integritet. Grundläggande fri- och rättigheter ska beaktas på samma sätt som enligt de ursprungliga direktiven. Utredarens förslag måste även hålla sig inom ramarna för det EU-direktiv som reglerar personuppgiftsbehandling inom brottsbekämpningen och som ligger till grund för brottsdatalagen och annan svensk lagstiftning. I den utsträckning det behövs ska utredaren hämta in synpunkter och upplysningar från berörda myndigheter och organisationer. Utredningstiden ligger fast, vilket innebär att uppdraget ska redovisas . Med detta anser jag att direktiven till är väl avvägda och ändamålsenligt utformade. Regeringen har, som jag har redogjort för tidigare, dessutom beslutat om tilläggsdirektiv när det gäller just användningen av dna-baserade släktforskningsmetoder. Även när syftet är att klara upp allvarliga brott måste skyddet för den enskilda personens integritet värnas, vilket innebär att såväl grundläggande skydd för mänskliga rättigheter som den EU-rättsliga dataskyddslagstiftningen måste beaktas. Att användandet av dna-baserade släktforskningsmetoder aktualiserar komplicerade frågor framgår tydligt av begäran om förhandssamråd och yttrande. Min generella uppfattning är att de utredningar som tillsätts inom kommittéväsendet också måste ges rimliga förutsättningar att planera och genomföra sitt arbete med god kvalitet. Mot denna bakgrund menar jag att det är olämpligt att nu förkorta utredningstiden för denna del av utredningen med cirka . Vi är därför inte beredda att ställa oss bakom ett sådant tillkännagivande om tilläggsdirektiv till utredningen som föreslås. Med detta yrkar jag bifall till reservationen i ärendet. Vi debatterar det betänkande som blivit till tack vare utskottsinitiativ i justitieutskottet och som berör biometri i brottsbekämpningen. Jag ska låta det vara osagt, men jag tror att detta kan vara första gången ett utskottsinitiativ som signerats endast av har nått så här långt i riksdagsprocessen. Åtminstone vad jag kommer på, även om vi naturligtvis nått samma framgång i flera fall där vi haft gemensamma utskottsinitiativ med andra partier. Ärendet som sådant bygger på den tekniska utvecklingens framsteg, vilka har inneburit att flertalet metoder och verktyg för en effektivare brottsbekämpning nu finns på plats. Ett projekt som uppmärksammats på temat var metoden med dna-baserad släktforskning - vilket brukar kallas forensisk genetisk genealogi - och vars användning ledde till fällande dom i det mycket uppmärksammade dubbelmordet i . från polisen, som sedermera stoppades efter ett förhandsyttrande av , var ämne för tilläggsdirektiv till på regeringens vägnar. Utredningen, vars uppdrag ska redovisas , får nu i uppdrag att ta ställning till om, och i så fall under vilka förutsättningar, metoden ska få användas även i fortsättningen. Just nu använder man inte metoden. Direktivens utformning lämnar dock tydligt utrymme för utredningen att inte alls lämna förslag om ett sådant system, om utredningen anser att det finns övervägande skäl mot detta. Att utredningen bör ta ställning och redogöra för skälen för systemets införande eller ej är förvisso ett lämpligt tillvägagångssätt. Utredningen bör dock, enligt oss, även lämna förslag på en sådan ordnings införande alldeles oavsett utredningens egna ställningstagande. SD tycker så och även en majoritet i justitieutskottet. Det är, och bör vara, politikens uppgift att utifrån underlaget därefter besluta huruvida de frågor som behandlats i utredningen ska leda till lagstiftning eller inte. Resultatet blir annars att, om den politiska viljan ändå finns, ytterligare utredningar måste tillsättas. Det har vi sett i andra fall där man har lämnat till utredaren att avgöra frågan och därmed inte kommit med förslag på implementering av det hela. Det innebär att man behöver utreda på nytt om det finns en politisk vilja att faktiskt gå fram med förslaget. Den risken ser vi även i detta fall. Utredningstiden har även, enligt oss, varit obefogat lång och ska enligt nuvarande direktiv inte slutrapporteras förrän efter valet. Det här är också något vi har sett i olika fall, där man helt enkelt delvis begraver en fråga genom långa utredningstider som löper , varvid det kan vara svårt som politisk opposition att belysa sakfrågan. Noteras bör även att det har gått förhandsyttrandet avslutade polisens projekt. Givet utvecklingen av brottsligheten i samhället finns skäl att snabbt få underlag på plats, inte minst då verktyget som sådant, enligt polisens rapport om pilotprojektet, är osedvanligt kraftfullt. Givet att frågan om forensisk genetisk genealogi är angelägen anser vi därför att det finns skäl att säkerställa att ett delbetänkande kommer möjligt. Man skriver helt enkelt ett separat delbetänkande i denna del som rapporteras innan valet. I samband med att ett nytt tilläggsdirektiv gällande dna-baserade släktforskningsmetoder tillförs bör även delar av de ursprungliga direktiven ses över, enligt och justitieutskottet. förespråkar att ska kunna använda ansiktsbilder eller fingeravtryck från brottsutredningar för att söka i till exempel passregister, Transportstyrelsens register över körkort eller register i syfte att identifiera personer som misstänks för brott. Därför är det problematiskt att regeringen i de ursprungliga direktiven, i likhet med frågan om tilläggsdirektivet, inte fastslog att utredningen skulle lämna förslag på en sådan ordning oavsett utredningens avvägningar i övrigt. Sammanfattningsvis, fru talman, kan jag konstatera att utskottet önskar stärka polisens förutsättningar att utreda och bekämpa brott samt att verktygen kommer på plats snabbt. Med det sagt önskar jag yrka bifall till utskottets förslag till beslut. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 18.)