bet · H901TU16 · 2022-06-02 00:00:00 — Jag vill påminna om att den finmaskiga infrastrukturen för att knyta an till snabbspåren inte heller finns medräknad. Regeringen har dessutom angett att anslagsfinansiering ska råda och användas för utbyggnaden i den takt den ekonomiska utvecklingen tillåter. Jag kan därför konstatera att det därmed saknas långsiktig finansiering av höghastighetsbanorna. Avsaknaden av finansiering leder till att tillgängliga medel för underhåll av befintlig järnväg och lönsamma projekt riskerar att prioriteras bort. Jag vill också påminna om om höghastighetsjärnvägen som tydligt belyser bristen på detaljerade problembeskrivningar i ett tidigt skede. Jag vill därför framhålla att min uppfattning är att höghastighetsbanor ska bedömas utifrån samma utgångspunkt som övriga infrastrukturprojekt. Jag anser att regeringen bör vidta åtgärder i linje med vad jag har anfört. Stambanor för höghastighetståg, punkt 16 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 22 i denna del och 2021/22:849 av och (båda M), 2021/22:1052 av (S), 2021/22:1167 av (C), 2021/22:1291 av m.fl. (S), 2021/22:2952 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2021/22:2953 av m.fl. (SD) yrkandena 5, 21 och 22, 2021/22:3214 av m.fl. (V) yrkande 14, 2021/22:3394 av m.fl. (L) yrkande 47, 2021/22:3679 av m.fl. (C) yrkande 38, 2021/22:3750 av m.fl. (M) yrkande 17, 2021/22:3752 av m.fl. (M) yrkande 2, 2021/22:3871 av (S) och 2021/22:3879 av m.fl. (KD) yrkande 15. Det måste bli enklare och billigare att resa med låg klimatpåverkan. Detta kräver en rad insatser och inte minst att järnväg rustas upp och byggs ut i hela landet. Jag anser vidare att regeringen måste se till att nya stambanor för höghastighetståg färdigställs. Enskilda vägar, punkt 17 (M, SD) av (M), (M), (SD), (M), (SD), (M) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2968 av m.fl. (SD) yrkande 44, 2021/22:3689 av m.fl. (M) yrkande 26 och 2021/22:3757 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2021/22:129 av (KD), 2021/22:1187 av (C), 2021/22:1266 av m.fl. (S), 2021/22:1796 av m.fl. (S), 2021/22:2167 av (M), 2021/22:3394 av m.fl. (L) yrkandena 11 och 12 samt 2021/22:3679 av m.fl. (C) yrkande 63. I finns det enskild väg med statligt stöd som tillsammans med statlig väg och kommunala vägar och gator bygger det för transporterna helt avgörande svenska vägnätet. De enskilda vägarna förvaltas av drygt 23 000 olika väghållare. Vi vill påminna om att enskilda människor och olika vägföreningar därmed gör stora insatser för näringsliv och pendling. Vi vill också peka på att de enskilda vägarna är en viktig förutsättning för råvarutransporter och för jord- och skogsbruk. Det finmaskiga vägnätet ska enligt vår uppfattning erbjuda en hållbar standard för bärighet, och väghållningen måste fungera året runt. Vi anser att det enskilda vägnätet långsiktigt behöver stärkas och att behöver en bättre planering i arbetet med att värna och utveckla det enskilda vägnätet. Regeringen bör därför ge i uppdrag att ta fram en nationell underhålls- och investeringsplan för de enskilda vägarna. Enskilda vägar, punkt 17 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3679 av m.fl. (C) yrkande 63 och 2021/22:129 av (KD), 2021/22:1187 av (C), 2021/22:1266 av m.fl. (S), 2021/22:1796 av m.fl. (S), 2021/22:2167 av (M), 2021/22:2968 av m.fl. (SD) yrkande 44, 2021/22:3394 av m.fl. (L) yrkandena 11 och 12, 2021/22:3689 av m.fl. (M) yrkande 26 och 2021/22:3757 av m.fl. (M) yrkande 4. En väl fungerande infrastruktur är en grundläggande förutsättning för en levande landsbygd. De enskilda vägarna är en viktig del i detta. Det är de enskilda vägarna som möjliggör att mer än en miljon människor kan påbörja och avsluta sin resa till jobb och hem. De enskilda vägarna är också mycket betydelsefulla ur ett godstransportperspektiv. Jag vill i sammanhanget påminna om att det även är viktigt att de enskilda vägarna parallellt med statens och kommunernas vägsystem ges förutsättningar att klara av att rusta sig inför införandet av 74-tonslastbilar på de svenska vägnäten. Jag vill understryka att det finmaskiga vägnätet, både statens vägar och de som förvaltas av vägsamfälligheter, måste ha en hållbar och bra standard. En grund i detta är att de enskilda vägarna får rätt förutsättningar när det gäller statsbidrag för att upprätthålla och utveckla vägnätet. Jag anser därför att regeringen behöver se till att inom ramen för resurser säkerställa att de samfällda enskilda vägarnas har en bra standard, rätt sträckning och rätt bärighet i relation till det system av statliga och kommunala vägar de utgör en del av i näringslivets totala behov av godsstråk med god bärighet. Enskilda vägar, punkt 17 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3394 av m.fl. (L) yrkandena 11 och 12 samt 2021/22:129 av (KD), 2021/22:1187 av (C), 2021/22:1266 av m.fl. (S), 2021/22:1796 av m.fl. (S), 2021/22:2167 av (M), 2021/22:2968 av m.fl. (SD) yrkande 44, 2021/22:3679 av m.fl. (C) yrkande 63, 2021/22:3689 av m.fl. (M) yrkande 26 och 2021/22:3757 av m.fl. (M) yrkande 4. En väl fungerande infrastruktur är en grundläggande förutsättning för en levande landsbygd. De enskilda vägarna är en viktig del i detta. Ansvariga för de enskilda vägarna är väghållarna, exempelvis enskilda markägare, vägföreningar eller samfälligheter. Jag kan konstatera att av dessa får en mindre del statsbidrag som ska bidra till att vägarna tillgodoser behoven och håller hög transportkvalitet. Jag anser att det är av stor vikt att de samfällda enskilda vägarnas standard säkerställs i förhållande till de statliga och kommunala vägarna. Jag vill påminna om att den nuvarande väglagen (1971:948) är . Den lagstiftningen bör ses över och moderniseras så att den anpassas efter dagens förutsättningar med ökat resande och transporter. Jag anser att regeringen bör vidta åtgärder i linje med vad jag har anfört. Statlig medfinansiering, punkt 19 (M, KD) av (KD), (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4340 av m.fl. (M, KD) yrkandena 1 och 2 samt 2021/22:20 av m.fl. (MP) yrkande 8, 2021/22:1164 av (C), 2021/22:2968 av m.fl. (SD) yrkandena 18 och 20, 2021/22:3191 av m.fl. (V) yrkande 9, 2021/22:3394 av m.fl. (L) yrkande 40, 2021/22:3417 av (MP) yrkande 40 och 2021/22:3679 av m.fl. (C) yrkande 32. Vi kan konstatera att i sin rapport om statlig medfinansiering av regional kollektivtrafik ytterligare en gång pekar på allvarliga brister i organiseringen av svensk infrastruktur. framhåller bl.a. att regeringen inte har säkerställt att den statliga medfinansieringen riktad till regional infrastruktur för kollektivtrafik inom storstadsavtalen har stämt överens med transportpolitiska mål och att det finns brister i de förutsättningar regeringen har skapat och de beslutsunderlag som tagits fram för storstadsavtalen samt i statens insyn och kontroll vid genomförandet av åtgärderna. Vi delar kritik i nämnda delar. Vi tror att forskning och utveckling kommer att minska utsläppen från alla trafikslag och vill därför att samhällsekonomisk lönsamhet ska styra infrastrukturpolitiken i betydligt högre utsträckning än . Vi anser att det är samhällsekonomiskt klokt att prioritera arbetet med att stärka hållbara gods- och pendlingsflöden samt att förstärka arbetet med att binda ihop alla färdslag genom hela . Vi har tyvärr noterat att regeringen skyller på tidigare regeringar och regionernas oförmåga att leverera tillfredsställande underlag. Vi anser att behöver en infrastrukturpolitik som inte ställer färdslag mot varandra och som sätter samhällsnyttan främst – en politik som bejakar den snabba utvecklingen mot fossilfria transporter inom alla färdslag och inte begränsar samhällsnyttan genom att enbart prioritera spårbunden trafik. Mot denna bakgrund anser vi att regeringen bör se till att samhällsekonomisk och miljömässig lönsamhet är vägledande i valet av infrastrukturprojekt vid statlig medfinansiering av regional kollektivtrafik och att utgångspunkten vid statlig medfinansiering av regional kollektivtrafik är ett effektivt och hållbart transportsystem som inkluderar alla trafikslag. Statlig medfinansiering, punkt 19 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2968 av m.fl. (SD) yrkandena 18 och 20 samt 2021/22:20 av m.fl. (MP) yrkande 8, 2021/22:1164 av (C), 2021/22:3191 av m.fl. (V) yrkande 9, 2021/22:3394 av m.fl. (L) yrkande 40, 2021/22:3417 av (MP) yrkande 40, 2021/22:3679 av m.fl. (C) yrkande 32 och 2021/22:4340 av m.fl. (M, KD) yrkandena 1 och 2. Vi kan konstatera att många kommuner har en ansträngd ekonomi, och standarden på de kommunala vägarna i förhållande till de statliga vägarna skiljer sig därför åt. Vi är medvetna om att skillnaderna också kommer att öka när kommuner får ökade kostnader. Vi föreslår därför ett riktat stöd till kommuner för att rusta upp vägar. Vi anser vidare att det är positivt att kommuner kan söka stöd för att stärka kollektivtrafiken men också exempelvis satsa på att främja ökad cykling. Däremot är vi tveksamma till s.k. motprestationer i form av bostadsbyggande. Vi anser i stället att ett avtal bör riktas mot mer realistiska trafikåtgärder som förbättrar framkomligheten i städerna. Vi vill vara återhållsamma med stöd och s.k. subventionerat bostadsbyggande, till förmån för direkta stöd för upprustning av kommunala vägar. Vi anser att regeringen bör vidta åtgärder i linje med vad vi har anfört. Statlig medfinansiering, punkt 19 (V, MP) av (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:20 av m.fl. (MP) yrkande 8 och 2021/22:3191 av m.fl. (V) yrkande 9 och 2021/22:1164 av (C), 2021/22:2968 av m.fl. (SD) yrkandena 18 och 20, 2021/22:3394 av m.fl. (L) yrkande 40, 2021/22:3417 av (MP) yrkande 40, 2021/22:3679 av m.fl. (C) yrkande 32 och 2021/22:4340 av m.fl. (M, KD) yrkandena 1 och 2. Vi vill lyfta fram att det tydligt framkommer av om statlig medfinansiering av kollektivtrafik att steg 1- och steg 2-åtgärder vidtas i alltför låg utsträckning för att åtgärda brister i infrastrukturen. Vi anser att det försvårar möjligheter att effektivt uppnå ett transportsystem som är klimat- och miljömässigt hållbart. Det resulterar också i att potentiella satsningar på bl.a. cykel uteblir. Vi kan konstatera att det saknas möjlighet till statlig medfinansiering av icke-fysiska steg 1- och steg 2-åtgärder i länsplanerna eller den nationella transportplanen. Ansvaret för att finansiera och genomföra dessa åtgärder ligger hos kommuner, regioner och privata aktörer. Vi vill därför peka på att det finns hinder för att ska kunna tillämpa fyrstegsprincipen på ett adekvat sätt. Förordningen (2009:237) om statlig medfinansiering till vissa regionala kollektivtrafikanläggningar m.m. begränsar möjligheten att medfinansiera cykelåtgärder och beteendepåverkande åtgärder. Även förordningen (2010:185) med instruktion för sätter begränsningar och skulle behöva kompletteras med skrivningar som anger att ska arbeta med åtgärder som kan påverka transportefterfrågan och val av transportsätt samt åtgärder som ger effektivare användning av befintlig infrastruktur. Vi anser mot denna bakgrund att regeringen bör se till att ändra förordningen om statlig medfinansiering till vissa regionala kollektivtrafikanläggningar m.m. för att öka möjligheter att medfinansiera steg 1- och steg 2-åtgärder i enlighet med fyrstegsprincipen samt att se över förordningen med instruktion för . Statlig medfinansiering, punkt 19 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3679 av m.fl. (C) yrkande 32 och 2021/22:20 av m.fl. (MP) yrkande 8, 2021/22:1164 av (C), 2021/22:2968 av m.fl. (SD) yrkandena 18 och 20, 2021/22:3191 av m.fl. (V) yrkande 9, 2021/22:3394 av m.fl. (L) yrkande 40, 2021/22:3417 av (MP) yrkande 40 och 2021/22:4340 av m.fl. (M, KD) yrkandena 1 och 2. Jag kan konstatera att de ekonomiska stöd som finns tillgängliga, bl.a. stadsmiljöavtal, tyvärr inte är anpassade för hamnar och då särskilt inte för små och medelstora hamnar. kan jag konstatera att det krävs kapital för att kunna investera i anläggningar och teknik samt infrastruktur som gör det enklare att t.ex. tillhandahålla fartyg med landansluten el och underlätta intermodala lösningar på kaj. Jag anser därför att det bör bli enklare för hamnarna, oaktat ägarskap, att söka dessa stöd. Regeringen bör därför se över formerna för stadsmiljöavtal så att även hamnarna kan söka stödet. Statlig medfinansiering, punkt 19 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3394 av m.fl. (L) yrkande 40 och 2021/22:20 av m.fl. (MP) yrkande 8, 2021/22:1164 av (C), 2021/22:2968 av m.fl. (SD) yrkandena 18 och 20, 2021/22:3191 av m.fl. (V) yrkande 9, 2021/22:3417 av (MP) yrkande 40, 2021/22:3679 av m.fl. (C) yrkande 32 och 2021/22:4340 av m.fl. (M, KD) yrkandena 1 och 2. Jag anser att det bör utredas om det kan finnas större möjligheter än att använda driftsmedel för färjor till finansiering av broar. Jag anser även att möjligheten till medfinansiering för att underlätta ett längre åtagande och delfinansiering bör utredas. Detta kräver självfallet en längre tidshorisont än de 20–som tillämpas . Jag anser att regeringen bör vidta åtgärder i linje med vad jag har anfört. Övrig finansiering av transportinfrastruktur, punkt 20 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3750 av m.fl. (M) yrkandena 4, 9 och 23 samt 2021/22:1634 av Per Åsling (C), 2021/22:2953 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 19 och 29, 2021/22:2968 av m.fl. (SD) yrkande 46, 2021/22:3203 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 11, 2021/22:3500 av och (båda C) yrkande 2, 2021/22:3679 av m.fl. (C) yrkande 1 och 2021/22:3879 av m.fl. (KD) yrkandena 18 och 19. Infrastruktursatsningar är ofta omfattande och resurskrävande. Det krävs därför tydliga prioriteringar mellan de projekt som efterfrågas. Vi vill påminna om att erfarenheterna från när det offentliga och privata samverkar vid utbyggnad och drift av infrastruktur är större i länder som t.ex. , och än i . Vi anser att det för svenskt vidkommande behövs större erfarenhet för att på allvar kunna utvärdera och jämföra ifall exempelvis produktiviteten kan öka och livscykelkostnaderna kan sänkas för investeringar med alternativa finansieringslösningar. Vi anser dock att det är viktigt att slå fast att alternativa finansieringslösningar endast kan komma i fråga om de medför samma eller högre kostnadseffektivitet jämfört med anslagsfinansiering. Regeringen bör vidta åtgärder i linje med vad vi har framfört. Vi vill vidare påminna om att det är viktigt att infrastrukturprojekt inte avbryts på grund av att innevarande års pengar har tagit slut för att sedan återupptas nästkommande budgetår. Detta innebär att projekt blir försenade och ofta dyrare än planerat. Regeringen bör därför, i linje med tillkännagivande i samband med att infrastrukturpropositionen behandlades av , se till att anslagskrediten på behålls. Vi kan avslutningsvis konstatera att , om man tar hänsyn till folkmängd och yta, får en femtedel så mycket stöd till infrastrukturprojekt från EU som får. Detta är enligt vår mening oacceptabelt och regeringen bör därför skyndsamt intensifiera arbetet med att söka EU- medel för infrastrukturprojekt. Övrig finansiering av transportinfrastruktur, punkt 20 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2953 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 19 och 29 samt 2021/22:2968 av m.fl. (SD) yrkande 46 och 2021/22:1634 av Per Åsling (C), 2021/22:3203 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 11, 2021/22:3500 av och (båda C) yrkande 2, 2021/22:3679 av m.fl. (C) yrkande 1, 2021/22:3750 av m.fl. (M) yrkandena 4, 9 och 23 samt 2021/22:3879 av m.fl. (KD) yrkandena 18 och 19. Vi anser att den befintliga näringslivspotten, eller marknadspotten, ska stärkas utöver den ordinarie budgetramen. Marknadspotten syftar till att snabbt kunna nyttjas för att bygga bort uppkomna flaskhalsar som står i vägen för betydande investeringar inom näringslivet. Vi vill påminna om att förslaget ligger i linje med vad som lyfts fram av Näringslivets Transportråd. Vi vill framhålla att satsningar på järnvägsinfrastruktur kan vara positiva, men vi vill också påminna om att mål kan nås på olika sätt. Mål för den europeiska järnvägsinfrastrukturen i sin helhet ska vara realistiska och ekonomiskt förankrade, och lagstiftningsförslag bör vara mer transparenta för att generera en långsiktig trovärdighet, såväl mot investerare som mot EU-medborgare. Vi är i grunden kritiska till att svenska skattemedel går till andra länders infrastruktur. Medlen bör i stället gå till att stärka den svenska infrastrukturen. Vi har därför tidigare motsatt oss och fortsätter att motsätta oss att EU ökar sin budget till bl.a. infrastruktur. Vi anser därför att regeringen bör se till att upphör med att rikta svenska skattemedel via EU till andra länders infrastruktur. Infrastrukturen är under ständig utveckling, och därför är huvudregeln att finansiera satsningar med direktanslag. Vi har tagit del av att det finns förslag om att höghastighetsjärnvägen i stället ska lånefinansieras. Detta skulle, menar vi, tränga undan andra viktiga satsningar . Dessutom måste även en höghastighetsjärnväg underhållas, varför större framtida underhållsresurser måste tas i anspråk. Vi anser att den befintliga järnvägen måste rustas upp innan en höghastighetsjärnväg byggs, och att alla infrastrukturinvesteringar bör göras med direktanslag. Vi anser att regeringen bör vidta åtgärder i linje med vad vi har framfört. Övrig finansiering av transportinfrastruktur, punkt 20 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3679 av m.fl. (C) yrkande 1 och 2021/22:1634 av Per Åsling (C), 2021/22:2953 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 19 och 29, 2021/22:2968 av m.fl. (SD) yrkande 46, 2021/22:3203 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 11, 2021/22:3500 av och (båda C) yrkande 2, 2021/22:3750 av m.fl. (M) yrkandena 4, 9 och 23 samt 2021/22:3879 av m.fl. (KD) yrkandena 18 och 19. finansieras den absolut största delen av all infrastruktur över statsbudgeten. Det har skapats en infrastrukturskuld på , eftersom statens reformutrymme är begränsat. Jag anser därför att det är nödvändigt att hitta nya finansieringsvägar för infrastruktur för att genomföra nödvändiga investeringar i infrastruktur – och arbeta av den upparbetade infrastrukturskulden. Jag har tagit del av att både svenska och utländska investerare, bl.a. pensionsfonder, har visat intresse för långsiktiga investeringar i . I många länder som är jämförbara med finansieras också viktiga samhälleliga infrastrukturprojekt i s.k. offentlig-privat samverkan (OPS). OPS-finansiering öppnar enligt min mening för nya projekt som annars skulle skjutas eller möjligen aldrig bli av. Nya former av finansiering av infrastruktur, utöver statsbudgeten, leder till att investeringar genomförs och genererar samhällsnytta som kostnaden för statskassan minskar. Jag anser därför att regeringen bör ge i uppdrag att identifiera ett antal projekt från nuvarande nationella trafikslagsövergripande infrastrukturplan som är lämpliga att hantera med extern medfinansiering. Jag anser vidare att regeringen ska vidta åtgärder så att privat kapital och pensionsfonder ges möjlighet att investera i infrastruktur i . Övrig finansiering av transportinfrastruktur, punkt 20 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3203 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 11 och 2021/22:1634 av Per Åsling (C), 2021/22:2953 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 19 och 29, 2021/22:2968 av m.fl. (SD) yrkande 46, 2021/22:3500 av och (båda C) yrkande 2, 2021/22:3679 av m.fl. (C) yrkande 1, 2021/22:3750 av m.fl. (M) yrkandena 4, 9 och 23 samt 2021/22:3879 av m.fl. (KD) yrkandena 18 och 19. Jag kan konstatera att den intensiva privatbilismen i större städer är ett betydligt större hot mot miljön än vad biltrafik på landsbygder är. Jag vill dock påminna om att transporters miljö- och klimatpåverkan i större städer kan åtgärdas med hjälp av t.ex. trängselavgifter och stora satsningar på en förbättrad kollektiv- och cykeltrafik. Jag ser därför behov av ytterligare åtgärder för att stärka trängselavgifter som styrmedel. Jag anser att kommuner och regioner själva bör få avgöra om de vill införa trängselavgifter och hur intäkterna ska användas. Jag anser därför att regeringen bör återkomma med förslag på ny lagstiftning som ger kommuner och regioner möjlighet att själva besluta om hur intäkterna från trängselavgifter ska användas. Övrig finansiering av transportinfrastruktur, punkt 20 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3879 av m.fl. (KD) yrkandena 18 och 19 samt 2021/22:1634 av Per Åsling (C), 2021/22:2953 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 19 och 29, 2021/22:2968 av m.fl. (SD) yrkande 46, 2021/22:3203 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 11, 2021/22:3500 av och (båda C) yrkande 2, 2021/22:3679 av m.fl. (C) yrkande 1 och 2021/22:3750 av m.fl. (M) yrkandena 4, 9 och 23. Det finns flera infrastrukturprojekt som är samhällsekonomiskt lönsamma men som aldrig kommer med i de regionala och nationella infrastrukturplanerna. Jag anser att lagstiftningen bör ändras så att kommuner i samverkan med kan ta beslut om s.k. bompeng, dvs. en avgift som tas ut av trafikanter för att finansiera enskilda trafikprojekt. På det sättet får kommunerna bättre förutsättningar att vara med och medfinansiera enskilda projekt som annars riskerar att inte bli av trots att dessa projekt kan vara av stor betydelse för den enskilda kommunens näringslivs- och bostadsutveckling. Det blir allt vanligare att kommuner och regioner är med och medfinansierar enskilda infrastruktursatsningar. Jag anser att det är positivt eftersom det påskyndar upprustningen av infrastrukturen vilket gynnar både medborgarna och näringslivet. Jag är medveten om att ett problem för många kommuner är de alldeles för korta avskrivningstiderna för dessa samverkansprojekt. Som exempel kan jag nämna att när en bro uppförs görs det för användning men avtalen med gör att den måste skrivas av . Detta gör att kommunerna har svårt att vara med på en del projekt som de anser är viktiga.