bet · H901UbU26 · 2022-06-09 00:00:00 — Det är därför enligt regeringen värdefullt att det kommer till kännedom om sådana föremål påträffas. Elektroniska hjälpmedel som påträffas vid kontroller i samband med högskoleprovet bör alltså kunna omhändertas till dess polisen beslutat om föremålet ska tas i beslag eller inte. I de fall omhändertagandet har anmälts till och föremålet inte återlämnas till provdeltagaren efter provtillfällets slut bör det, av rättssäkerhetsskäl, finnas ett krav på att omhändertagandet ska dokumenteras. Detta krav bör enligt regeringen framgå av den nya lagen. Beslut om avstängning eller uteblivet provresultat ska kunna överklagas till Regeringen föreslår att beslut enligt den föreslagna lagen om att inte meddela något resultat på provet eller stänga av en provdeltagare från deltagande i provet ska få överklagas till . Nämndens beslut får inte överklagas. Andra beslut enligt den nya lagen får inte överklagas. Enligt regeringen bör även Universitets- och högskolerådets beslut enligt högskoleförordningen att inte meddela en provdeltagare resultat på provet eller att stänga av en provdeltagare från provet till följd av att provdeltagaren försökt vilseleda vid provet kunna överklagas till . Skälen för regeringens förslag och bedömning I propositionen anges följande. Enligt förvaltningslagen (2017:900) får ett beslut överklagas om beslutet kan antas påverka någons situation på ett inte obetydligt sätt (41 §). Om en annan lag eller en förordning innehåller någon bestämmelse som avviker från förvaltningslagen tillämpas den bestämmelsen (4 §). Ett beslut om att en provdeltagare inte ska få något resultat på provet och inte ska få skriva högskoleprovet påverkar den enskildes situation på ett inte obetydligt sätt, vilket innebär att sådana beslut kan överklagas. Enligt den föreslagna lagen ska sådana beslut fattas till följd av att en provdeltagare vägrar att genomgå en in- eller utpasseringskontroll. Beslutet grundar sig alltså inte på att provdeltagaren försökt vilseleda genom att använda otillåtna hjälpmedel vid provet. För att det kontrollförfarande som föreslås i denna proposition ska vara rättssäkert finns det enligt regeringens bedömning starka principiella skäl för att beslut om att en provdeltagare inte ska få något resultat på provet och inte ska få skriva högskoleprovet ska kunna överklagas. Sekretess till skydd för kontrollerna vid högskoleprovet ska införas Regeringen föreslår att det i offentlighets- och sekretesslagen (OSL) ska tas in en bestämmelse som innebär att sekretess ska gälla för uppgift som hänför sig till planering eller andra förberedelser för sådan kontroll som avses i den nya lagen om in- och utpasseringskontroller vid högskoleprovet, om det kan antas att syftet med kontrollen motverkas eller den framtida kontrollverksamheten skadas om uppgiften röjs. För uppgifter i allmänna handlingar ska sekretessen gälla i högst . I den nya lagen ska det tas in en bestämmelse om att den som är eller har varit verksam i en enskilt bedriven verksamhet som anlitas i kontrollverksamheten inte obehörigen får röja vad han eller hon har fått veta om planering eller andra förberedelser av kontrollerna. Det ska också införas en upplysningsbestämmelse om att bestämmelserna i gäller i det allmännas verksamhet. Varken den tystnadsplikt som följer av den nya sekretessbestämmelsen i OSL eller den tystnadsplikt som följer av den nya lagen ska ha företräde framför rätten att meddela och offentliggöra uppgifter. Skälen för regeringens förslag Bestämmelse om sekretess för uppgifter om kontrollerna behövs Regeringen konstaterar att det behövs en ny sekretessbestämmelse till skydd för kontrollerna vid högskoleprovet och anför bl.a. följande. Enligt 17 kap. 4 § OSL gäller sekretess för uppgift som ingår i eller utgör underlag för bl.a. kunskapsprov under en myndighets överinseende, om det kan antas att syftet med provet motverkas om uppgiften röjs. Bestämmelsen ger sekretesskydd för frågorna i högskoleprovet och det underlag som tas fram i arbetet med att konstruera provet. Bestämmelsen kan dock inte tillämpas för att skydda uppgifter om kontrollerna vid högskoleprovet. Inte heller i övrigt finns det någon sekretessbestämmelse i OSL som kommer att kunna tillämpas på uppgifter om var sådana kontroller av provdeltagare vid högskoleprovet som föreslås ska ske eller skyddsvärda uppgifter om kontrollverksamheten i stort. Det är enligt regeringens uppfattning uppenbart att syftet med kontrollerna kommer att förfelas om det i förväg är känt i vilka lokaler och kontrollerna kommer att utföras. Mot denna bakgrund anser regeringen att det finns starka skäl för att sekretess ska gälla för uppgift som kan röja var och när kontroll enligt den föreslagna lagen ska utföras. Vidare anser regeringen att även uppgifter som baserar sig på redan genomförda kontroller kan skyddas från att bli offentliga. Om sådana uppgifter är offentliga och möjliga att begära ut finns annars enligt regeringen risk för att den som planerar en kommersiell fuskverksamhet kan göra en så pass detaljerad kartläggning av myndigheternas kontrollverksamhet enligt den föreslagna lagen, att den framtida kontrollverksamheten motverkas. När det gäller frågan om sekretessregleringens räckvidd bör den enligt regeringen i första hand gälla hos universitet och högskolor och UHR. Det kan dock antas att behovet av sekretesskydd kommer att vara lika stort oavsett i vilken myndighets verksamhet uppgiften förekommer. En sekretessbestämmelse till skydd för kontrollverksamheten vid högskoleprovet enligt den föreslagna lagen bör därför enligt regeringen gälla oavsett hos vilken myndighet den förekommer, dvs. för hela den offentliga förvaltningen. För den nu aktuella situationer och uppgifter saknas enligt regeringen skäl att frångå huvudregeln att uppgifterna är offentliga. Det innebär att uppgifterna ska lämnas ut om det inte kan antas att viss angiven skada uppkommer om de lämnas ut. Det föreslås således att sekretess ska gälla för uppgift som hänför sig till planering eller andra förberedelser för sådan kontroll som avses i den nya lagen, om det kan antas att syftet med kontrollen motverkas eller den framtida kontrollverksamheten skadas om uppgiften röjs. Bestämmelse om tystnadsplikt i enskilt bedriven verksamhet behövs Om vilka personer som blir bundna av den föreslagna sekretessbestämmelsen anges i propositionen följande. En person som fått kännedom om en sekretessbelagd uppgift genom att för det allmännas räkning delta i en myndighets verksamhet på grund av anställning eller uppdrag hos myndigheten, på grund av tjänsteplikt, eller på annan liknande grund blir bunden av sekretessen, något som följer av 2 kap. 1 § OSL. Det innebär att inte bara myndighetens ordinarie personal omfattas utan att även provvakter, som anställts tillfälligt för att arbeta under högskoleprovet och som på förhand måste få veta förutsättningarna under provtillfället, ska anses delta i myndighetens verksamhet på ett sätt som gör att de omfattas av den föreslagna nya bestämmelsen i OSL. För personer hos privata företag anges i propositionen följande. Tystnadspliktsklausuler i myndighetens uppdragsavtal med ett företag med krav på tystnadsplikt från de anställda kan ge ett visst skydd. Sådan avtalad tystnadsplikt är dock av civilrättslig karaktär och ger enligt regeringens bedömning inte ett tillräckligt skydd. En bestämmelse om tystnadsplikt för personal hos en enskild aktör som får reda på känsliga uppgifter bör därför införas i den föreslagna lagen om in- och utpasseringskontroller vid högskoleprovet. Bestämmelsen bör motsvara den föreslagna sekretessbestämmelsen i OSL och omfatta uppgifter om planering och andra förberedelser av kontroller enligt den nya lagen. Exempelvis omfattar tystnadsplikten ordningsvakter som är anställda hos bolag som anlitas av den ansvariga myndigheten för utförande av in- och utpasseringskontroller vid högskoleprovet av bestämmelsen. Tystnadsplikten innebär ett förbud att röja uppgifter oavsett på vilket sätt det sker, t.ex. muntligen eller genom att en handling lämnas ut eller på annat sätt. Behandlingen av personuppgifter är förenlig med EU:s dataskyddsförordning Inledningsvis anges i propositionen om behandling av personuppgifter följande. De förslag som lämnas innebär att den myndighet som regeringen bestämmer kan komma att behöva behandla personuppgifter inför genomförande av in- och utpasseringskontroller om provdeltagare har medicinska hjälpmedel som kan ge utslag vid sådana kontroller eller om en provdeltagare på grund av sådana hjälpmedel inte kan passera t.ex. en larmbåge. Myndigheten kan vidare behöva behandla personuppgifter om en provdeltagare vägrar att genomgå en in- eller utpasseringskontroll och om beslut om sanktioner fattas mot provdeltagaren med anledning av detta. Personuppgifter kan också behöva behandlas om en provdeltagare överklagar ett sådant beslut eller om föremål som provdeltagaren bär på sig omhändertas och det görs en anmälan till polisen. Därefter görs i propositionen en rättslig genomgång av hur sådan personuppgiftsbehandling förhåller sig till dataskyddsbestämmelserna. Regeringen konstaterar därvid följande. EU:s dataskyddsförordning är bindande och direkt tillämplig i samtliga EU:s medlemsländer. Förordningen utgör den generella regleringen av personuppgiftsbehandling inom EU. Den kompletteras i av lagen (2018:218) med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning, benämnd dataskyddslagen, och förordningen (2018:219) med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning. Dataskyddslagen är subsidiär till annan lag eller förordning, dvs. bestämmelser om behandling av personuppgifter som finns i sektorsspecifika lagar och förordningar och som avviker från dataskyddslagen har företräde (1 kap. 6 § dataskyddslagen). Regeringen konstaterar vidare att det krävs en rättslig grund för att kunna behandla personuppgifter och redogör för de rättsliga grunder som är aktuella för myndigheters behandling av personuppgifter. Därefter redogörs för behandling av vissa kategorier av personuppgifter och av personnummer. I det sammanhanget anges att det ställs särskilt höga krav i dataskyddsförordningen för att få behandla vissa typer av uppgifter, s.k. känsliga personuppgifter såsom uppgifter om hälsa samt att myndigheter får behandla personuppgifter som rör lagöverträdelser. Sedan redogörs närmare för den personuppgiftsbehandling som den föreslagna lagregleringen ger upphov till. Ytterligare rättsligt stöd för behandling av personuppgifter behövs inte Den behandling av personuppgifter som förslaget om en ny lag om in- och utpasseringskontroller vid högskoleprovet ger upphov till är enligt regeringen förenlig med EU:s dataskyddsförordning. Den befintliga reglering som finns på personuppgiftsområdet utgör tillräcklig reglering för den personuppgiftsbehandling som med anledning av förslaget kan komma att ske hos den ansvariga myndigheten, Universitets- och högskolerådet och . Det behöver inte införas någon ytterligare reglering för denna behandling. Skälen för regeringens bedömning Sammantaget bedömer regeringen att det inte finns något behov av ytterligare dataskyddsreglering med anledning av nämnda behandlingar. Regeringen framhåller att det åligger den personuppgiftsansvarige att beakta de grundläggande principerna om ändamålsbegränsning, uppgiftsminimering och lagringsminimering (artikel 5i dataskyddsförordningen). Om myndigheterna ska spara uppgifter i elektronisk form måste även den grundläggande principen om integritet och konfidentialitet och bestämmelserna om säkerhet för personuppgifter (artikel 32 i dataskyddsförordningen) beaktas. Regeringen föreslår att den nya lagen om in- och utpasseringskontroller vid högskoleprovet, ändringen i lagen om ordningsvakter och ändringen i offentlighets- och sekretesslagen ska träda i kraft . Skälen för regeringens förslag Regeringen anser att de föreslagna åtgärderna bör införas så fort som möjligt för att motverka fusk vid högskoleprovet. Med hänsyn till att det pågår en översyn av hur provet ska organiseras och att UHR och lärosätena behöver ges tillräcklig tid för de förberedelser som behövs innan kontrollerna kan utföras i skarpt läge föreslår regeringen att bestämmelserna ska träda i kraft . Det innebär att bestämmelserna i praktiken kan tillämpas först vid högskoleprovet . Regeringen konstaterar att de nya bestämmelserna inte ersätter några nu gällande bestämmelser och att det därmed inte finns behov av några övergångsbestämmelser. Regeringen har beslutat att UHR ska ansvara för genomförandet av högskoleprovet permanent. Det framgår av 7 kap. 20 § högskoleförordningen i den lydelse som träder i kraft . har fått tillfälle att yttra sig i ärendet. Utskottet har begränsat sitt yttrande till frågor om hur förslaget om att införa en möjlighet att genomföra kroppsvisitation vid in- och utpassering till högskoleprovet förhåller sig till skyddet mot kroppsvisitation i regeringsformen. framhåller att kroppsvisitation är en ingripande åtgärd och att det bör göras noggranna överväganden innan möjlighet till kroppsvisitation införs på nya områden. anger att utskottet inte ser något hinder mot att bifaller förslagen i propositionen från de utgångspunkter har att beakta. I kommittémotion 2021/22:4493 av m.fl. (V) föreslås att avslår propositionen. Motionärerna anger bl.a. att införandet av kroppsvisitation inte är proportionerligt i relation till målet med den föreslagna lagstiftningen. Utskottet ser allvarligt på fusk vid högskoleprovet och anser att alla former av fusk hotar provets legitimitet som urvalsinstrument till högskoleutbildning. Högskoleprovet är till för att ge dem som inte har tillräckligt bra gymnasiebetyg en andra chans att studera vidare. Utskottet välkomnar därför regeringens förslag som kommer att göra det betydligt svårare att använda sig av avancerad elektronisk utrustning för att fuska på högskoleprovet. Dessutom vill utskottet framhålla att tilliten till universitet och högskolor kan hotas om inte fusket stoppas. Samhället måste kunna lita på att personer som har en högskoleutbildning har kommit in på utbildningen på egna meriter. Utskottet vill framhålla att regeringen efter en genomgång av alternativa metoder har kommit fram till att det är nödvändigt att införa en möjlighet till kroppsvisitation för att kunna hitta elektronisk utrustning som provdeltagare har på sig, men som är dold, och att det inte finns något annat verkningsfullt sätt att förhindra denna typ av fusk. I sammanhanget vill utskottet understryka att de åtgärder som vidtagits, bl.a. har UHR skärpt sina föreskrifter med krav på sanningsförsäkran, för att förhindra fusk med elektroniska hjälpmedel enligt regeringen inte stoppat fusket och att ytterligare åtgärder därför måste införas. Utskottet instämmer med regeringen i att kroppsvisitation är en ingripande åtgärd. Utskottet anser också i likhet med regeringen att ändamålet att upprätthålla förtroendet för högskoleprovet genom att motverka fusk som sker genom användning av elektroniska hjälpmedel vid provet är ett sådant angeläget och godtagbart ändamål i ett demokratiskt samhälle som kan motivera en begränsning av regeringsformens skydd mot kroppsvisitation. Utskottet instämmer även i regeringens bedömning att kroppsvisitation är en nödvändig och proportionerlig åtgärd för att motverka fusket vid högskoleprovet. Utskottet noterar vidare att i sitt yttrande inte har funnit något hinder mot att bifaller förslagen i propositionen vad gäller kroppsvisitation. Utskottet tillstyrker mot denna bakgrund förslagen i propositionen och avstyrker motion 2021/22:4493. Utskottet övergår nu till att under särskilda rubriker behandla de motionsyrkanden som innehåller förslag på tillkännagivanden till regeringen i frågor som anknyter till lagförslagen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkandena om in- och utpasseringskontroller. Jämför reservation 2 (M, C, KD) och 3 (SD). Enligt kommittémotion 2021/22:4616 av m.fl. (M) bör regeringen överväga nya arbetssätt och andra tekniska lösningar som kan bidra till att motverka fusk vid högskoleprovet, exempelvis elektroniska störsändare. Motionärerna anser att regeringen ska få uppdrag att överväga och vid behov återkomma med ett utvecklande förslag för att motverka fusk på högskoleprovet. Enligt kommittémotion 2021/22:4578 av m.fl. (SD) yrkande 2 finns inga skäl varför inte andra metoder skulle kunna komplettera kroppsvisitering. Motionärerna anser att radiovågsdetektorer ska tillåtas vid tillfällen där det anses lämpligt. Enligt kommittémotion 2021/22:4532 av m.fl. (L) behövs krafttag mot fusket kring högskoleprovet, men åtgärderna som vidtas måste vara effektiva och rimliga. Motionärerna ifrågasätter att man inför en möjlighet att tvinga dem som ska genomgå högskoleprovet till kroppsvisitation utan att det finns någon misstanke om brott. Enligt motionärerna har andra alternativ för att stävja fusket på högskoleprovet såsom möjligheten att använda mobila störsändare avfärdats för lättvindigt. Tekniska metoder för att hindra fusk vid högskoleprovet Utskottet har välkomnat lagförslaget och instämmer i regeringens bedömning att det bara är pålitliga tekniska metoder som kan vara aktuella att använda för att hindra fusket på högskoleprovet. Med detta i åtanke vill utskottet uppmärksamma att det i är förbjudet att inneha störsändare och att det är straffbart att använda dem. Det huvudsakliga skälet till förbudet är att användningen av elektroniska störsändare kan orsaka mycket stora skador på kommunikationssystem som är nödvändiga för samhället, t.ex. mobiltelefoni eller räddningstjänstens radiokommunikation. Riskerna anses så stora och samhällsfarliga att undantagsutrymmet för laglig användning är ytterst snävt. Vidare är Kriminalvårdens erfarenheter att det är svårt att avgränsa det område som ska störas ut och att det därför enligt regeringen finns stor risk att störa ut kommunikation i den miljö som angränsar till provlokalen. Dessutom framhåller regeringen att Kriminalvården har konstaterat att även tillåten kommunikation lätt störs ut oavsiktligt och att () har gjort samma bedömning. Utskottet instämmer följaktligen i regeringens bedömning att metoden med elektroniska störsändare inte är lämplig att använda i samband med högskoleprovet på grund av risken för omfattande störning av tillåten kommunikation. Denna bedömning gäller även de mobila störsändarna eftersom de också enligt regeringen kan få sådana oönskade effekter som nämnts. Utskottet beaktar likaså att regeringen framhåller att provet måste genomföras i tillfälligt upplåtna lokaler som inte kan anpassas särskilt för användning av störsändare. Vidare kan utskottet konstatera att kontroll med radiovågsdetektor har vissa fördelar som regeringen redogör för, men att den nuvarande tekniska osäkerheten kring metodens pålitlighet enligt regeringen klart talar mot metodens användning. Regeringen nämner flera faktorer som påverkar metodens verkningsgrad, såsom närhet till mobilmaster, byggnadens egenskaper och vädret. Mot denna bakgrund instämmer utskottet i regeringens bedömning att kontroller med radiovågsdetektor med den nuvarande tekniken inte är en adekvat metod som bör användas för att motverka fusket på högskoleprovet. Utskottet kan slutligen konstatera att regeringen inte har uteslutit att andra tekniska lösningar kan bli aktuella att använda vid en in- eller utpasseringskontroll. Utskottet konstaterar också att det enligt regeringen bör vara upp till den ansvariga myndigheten att bedöma vilken utrustning som är mest ändamålsenlig att använda, med hänsyn till praktiska och ekonomiska faktorer samt den tekniska utvecklingen på området. Utskottet anser därmed att det finns en möjlighet att beakta den tekniska utvecklingen och att använda de metoder som kan anses lämpliga. Utskottet konstaterar att regeringen redogjort för de åtgärder som vidtagits för att stoppa fusket med elektronisk utrustning, men att dessa inte förhindrat förekomsten av fusk. Utskottet instämmer därför i regeringens bedömning att det är nödvändigt att införa en möjlighet till kroppsvisitation för att hitta dold elektronisk utrustning som kan användas vid högskoleprovet och att det inte finns något annat sätt att förhindra fusk. I likhet med regeringen anser utskottet att ändamålet att upprätthålla förtroendet för högskoleprovet genom att motverka fusk som sker genom användning av elektroniska hjälpmedel vid provet är ett sådant angeläget och godtagbart ändamål i ett demokratiskt samhälle som kan motivera en begränsning av regeringsformens skydd mot kroppsvisitation. Utskottet instämmer även i regeringens bedömning att kroppsvisitation är en nödvändig och proportionerlig åtgärd för att motverka fusket vid högskoleprovet. Utskottet beaktar att i sitt yttrande inte har funnit något hinder mot att bifaller förslagen i propositionen vad gäller kroppsvisitation. Utskottet avstyrker mot denna bakgrund motionerna 2021/22:4616, 2021/22:4578 yrkande 2 och 2021/22:4532. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkandet om att införa en ny personalkategori. Jämför reservation 4 (SD). I kommittémotion 2021/22:4578 av m.fl. (SD) yrkande 1 begär motionärerna att en ny personalkategori införs som ska samordna högskoleproven. Motionärerna anger att denna metod ska komplettera de föreslagna åtgärderna och att metoden innebär att provledaren inte har tillgång till hela provet vid provstart, något som till viss del hindrar proven från att läcka. Utskottet har i och för sig inget att invända mot åtgärder som kan hindra att provfrågor kommer i omlopp före själva provet och att fusk därigenom stoppas, men anser inte att det finns anledning för att vidta någon åtgärd. Utskottet beaktar härvid att det kan finnas behov för UHR att se över myndighetens föreskrifter om högskoleprovet med anledning av de nya bestämmelserna och att UHR i samband med det kan vidta nödvändiga åtgärder. Därmed avstyrks motion 2021/22:4578 yrkande 1. Lagförslagen, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: avslår regeringens förslag. 2021/22:4493 av m.fl. (V) och avslår proposition 2021/22:155 punkterna 1–3. Det är viktigt att upprätthålla ett högt förtroende för provet som urvalsinstrument genom att motverka alla former av fusk. Däremot anser jag att förslagen i propositionen är oproportionerliga i relation till problemet. I propositionen föreslås att kroppsvisitation ska kunna genomföras vid in- och utpassering till högskoleprovet. Regeringen drar i propositionen flera paralleller till de säkerhetskontroller som genomförs vid flygplatser, domstolar och i . Jag menar dock att det är en signifikant skillnad mellan att upprätthålla säkerheten på en flygplats, i en domstol eller i och att motverka fusk på högskoleprovet. Som Justitiekanslern () påpekar i sitt remissvar är kroppsvisitation en mycket ingripande åtgärd som endast får förekomma i situationer där begränsningen av grundlagsskyddet kan bedömas som godtagbar. Jag delar JK:s bedömning att införandet av kroppsvisitation inte är proportionerligt i relation till målet med den föreslagna lagstiftningen i propositionen. Som Universitets- och högskolerådet påpekat riskerar även de som måste genomgå en kroppsvisitation att få kortare rast mellan delproven och därmed få sämre återhämtning och därmed prestera sämre på provet än övriga provdeltagare. har framfört kritik mot att högskoleprovet inte är tillräckligt anpassat för personer med funktionsnedsättning. Vi anser att kroppsvisitation riskerar att göra högskoleprovet ännu mindre tillgängligt. Högskoleprovet borde finansieras så att lärosätena har resurser att vidta sådana åtgärder som de kan vidta för att stävja fusket vid provtillfällena. bör avgiften hållas så låg som möjligt för att alla ska ha möjlighet att göra provet. Med bakgrund av vad som har anförts ser jag inget annat alternativ än att avslår propositionen. In- och utpasseringskontroller, punkt 2 (M, C, KD)