bet · H901SfU28 · 2022-06-08 00:00:00 — Motionerna 2021/22:3786 (M) yrkande 13, 2021/22:3065 (M) yrkande 4, 2021/22:4189 (KD) yrkande 34 och 2021/22:4685 (KD) yrkande 3 avstyrks därför. Övrigt om utvisning på grund av brott och återreseförbud När det gäller frågan om att beakta utlänningens anknytning till i förhållande till återreseförbudets längd noterar utskottet att domstolen enligt regeringens förslag får ta hänsyn till utlänningens anknytning till och andra särskilda omständigheter som är hänförliga till honom eller henne, men det ska göras en stramare bedömning av anknytningen än . Utskottet ser inte skäl för att göra ett tillkännagivande om att utlänningens anknytning till genom språk och arbete inte bör beaktas i bedömningen av återreseförbudets längd. Motion 2021/22:4667 (SD) yrkande 3 avstyrks därmed. Utskottet noterar att det för flyktingar finns ett kvalificerat krav för utvisning. Detta har sin grund i internationella åtaganden enligt . En flykting får utvisas endast om han eller hon har begått ett synnerligen grovt brott och det skulle medföra allvarlig fara för allmän ordning och säkerhet att låta personen stanna här. Gränsen för vad som ska anses som ett synnerligen grovt brott har i praxis vanligen ansetts gå vid brott för vilket utlänningen har dömts till ett mångårigt fängelsestraff. Utskottet kan också konstatera att en flykting upphör att vara flykting under vissa särskilda förutsättningar, t.ex. om han eller hon av fri vilja återvänder för att bosätta sig i det land där han eller hon är medborgare. Om förhållandena är sådana att flyktingskapet upphör bör inte heller de särskilda bestämmelserna till skydd mot utvisning på grund av brott vara tillämpliga. Utskottet anser med det anförda att det inte finns skäl för att göra ett tillkännagivande om en översyn av förutsättningarna för utvisning på grund av brott när det gäller flyktingar. Motion 2021/22:4685 (KD) yrkande 4 avstyrks därför. Utskottet noterar vidare att det i propositionen uttryckligen anges att brott som har riktat sig mot rättsordningen eller ett annat särskilt skyddsvärt samhällsintresse, såsom sabotage mot blåljusverksamhet, i många fall bör anses vara av sådan karaktär att straffvärdegränsen kan underskridas. Enligt utskottets mening finns det därför inte skäl för att göra ett tillkännagivande om att brott mot blåljuspersonal tydligare bör framgå som kategori bland brott av viss karaktär som bör kunna leda till utvisning vid lägre straffvärden. Motion 2021/22:4685 (KD) yrkande 8 avstyrks därmed. Uppehållstillstånd för betänketid och skydd mot utvisning för brottsoffer Det är angeläget att offer för människohandel erbjuds nödvändigt stöd för att kunna återhämta sig och återgå till ett normalt liv. gäller att ett offer för människohandel kan beviljas ett uppehållstillstånd . Det finns också en möjlighet att förlänga betänketiden. Enligt utskottets mening finns det inte skäl för att göra ett tillkännagivande om att betänketidens längd bör ses över för att säkerställa att brottsoffret får tillräcklig tid för återhämtning. Motion 2021/22:3579 (C) yrkande 56 avstyrks därmed. Vidare noterar utskottet att det i propositionen föreslås att behörigheten att ansöka om, överklaga och yttra sig i frågor om uppehållstillstånd för betänketid utvidgas till att förutom gälla förundersökningsledaren även avse socialnämnden. Motion 2021/22:3202 (C) om att fler funktioner bör ges mandat att identifiera brottsoffer för människohandel och ansöka om betänketid kan anses i huvudsak tillgodosedd genom propositionens förslag och avstyrks därför. gäller att ett fortsatt tidsbegränsat uppehållstillstånd kan beviljas även om det förhållande som uppehållstillståndet grundas på har upphört. Detta gäller om utlänningen har särskild anknytning till , förhållandet har upphört främst på grund av att i förhållandet utlänningen, eller utlänningens barn, utsatts för våld eller för annan allvarlig kränkning av sin frihet eller frid eller andra starka skäl talar för att utlänningen ska ges fortsatt uppehållstillstånd. När det gäller hedersrelaterat våld och förtryck delar utskottet regeringens bedömning att det kan röra sig om allt från subtila inskränkningar i de utsattas levnadsvillkor till grovt våld eller hot om sådant våld samt att den omständigheten att kränkningarna skett inom ramen för en hederskontext som regel kan betraktas som försvårande vid bedömningen. Till detta kommer att det vid hedersrelaterad brottslighet sällan är fråga om ett enstaka tillfälle utan vanligen om systematiska övergrepp, eftersom brottsligheten är en följd av rådande normer inom den ifrågavarande kretsen. Även av den anledningen bör hedersrelaterad brottslighet typiskt sett uppfylla kravet på att kränkningarna ska vara av visst allvar. Mot denna bakgrund anser utskottet att skyddet mot utvisning för den som utsatts för hedersrelaterad brottslighet är tillräckligt. Motion 2021/22:4681 (L) yrkande 5 avstyrks därför. har inte nyttjat skyddsgrundsdirektivets möjlighet att återkalla uppehållstillstånd för flyktingar vid fara för medlemsstatens säkerhet och vid synnerligen grova brott. Vidare har inte genomfört regler i familjeåterföreningsdirektivet som möjliggör återkallelse av uppehållstillstånd på grund av hot mot allmän ordning och säkerhet. Det behövs därför en översyn av genomförandet när det gäller det EU-rättsliga regelverket för att öka möjligheterna att återkalla ett uppehållstillstånd. Vidare bör regeringen återkomma med lagförslag som tydliggör att en allmän domstols beslut om utvisning på grund av brott innebär att eventuella uppehålls- och arbetstillstånd som tidigare meddelats utlänningen förfaller. För att möjliggöra för att bedöma om det finns grund för att återkalla den dömdes skyddsstatusförklaring bör dessutom en allmän domstol underrätta när en utlänning döms för brott men inte utvisas på grund av brott. Detta bör ge regeringen tillkänna. Motionerna 2021/22:4676 (M) yrkandena 9–11 tillstyrks därmed. Motion 2021/22:4685 (KD) yrkande 7 tillstyrks delvis. Uppehållstillstånd på grund av anknytning efter brott mot familjemedlem I en motion anges att det bör förtydligas att den som har utvisats på grund av brott mot familjemedlemmar inte ska kunna återvända till på grund av anknytning till brottsoffren. Utskottet noterar att det gäller att uppehållstillstånd får vägras kärnfamilj bl.a. om utlänningen utgör ett hot mot allmän ordning och säkerhet eller makarna inte lever tillsammans. Vid bedömningen av om uppehållstillstånd bör vägras för att sökanden utgör ett hot mot allmän ordning och säkerhet måste, förutom brottslighetens art och omfattning samt styrkan i den åberopade anknytningen, även beaktas den tid som gått sedan sökanden senast dömdes för brott. Migrationsöverdomstolen har slagit fast att förekomst av brottslighet som riktat sig mot anknytningspersonen särskilt ska beaktas (MIG 2008:46). Utskottet anser emellertid att det är av stor vikt att en utlänning som utvisats på grund av grova brott mot medlemmar av den egna familjen inte på nytt kan återvända till enbart på grund av sin familjeanknytning till brottsoffren efter att återreseförbudet löpt ut. Utskottet anser därför att det behövs ett förtydligande i lagstiftningen. Detta bör ge regeringen tillkänna. Med det anförda tillstyrker utskottet motion 2021/22:4681 (L) yrkande 6. Utskottet noterar att det i det aktuella ärendet föreslås omfattande ändringar av reglerna om utvisning på grund av brott i syfte att skärpa regelverket. Det föreslås bl.a. att utvisning på grund av brottets allvar ska kunna ske vid lägre straffvärden än . Det ställs också högre krav på utlänningens etablering i det svenska samhället för att han eller hon inte ska bli utvisad. Vidare tas kravet på synnerliga skäl för utvisning när utlänningen vistats i bort. Regeringen föreslår också en ökad möjlighet att neka uppehållstillstånd när en utlänning har dömts för brott. Utskottet utgår från att regeringen följer upp de nya reglerna efter att de varit i kraft och återkommer vid behov. Enligt utskottets mening behöver inte göra ett tillkännagivande om hur vistelsetiden beaktas i domstolspraxis eller hur förslaget om att öka möjligheten att neka uppehållstillstånd påverkat och migrationsdomstolarnas bedömningar. Motion 2021/22:4676 (M) yrkandena 4 och 8 avstyrks därför. Regeringen har i propositionen lämnat en redogörelse för tillkännagivande om att utvisning på grund av brott bör användas i fler fall (bet. 2018/19:SfU16, rskr. 2018/19:177). Regeringen bedömer att tillkännagivandet genom förslagen i denna proposition är slutbehandlat. Utskottet har inga invändningar mot regeringens bedömning. Avslag på lagförslagen, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: a) avslår regeringens förslag, b) ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4644 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2. Regeringens förslag om skärpningar av regelverket om utvisning på grund av brott brister i proportionalitet. Förslagen innebär att människor riskerar att dömas till utvisning för betydligt lindrigare brott än nuvarande regler. Anknytningen till och vistelsetiden i kommer inte att beaktas på samma sätt som vilket gör att människor i praktiken kommer att utvisas till länder som de har en bristande anknytning till. Det gäller i synnerhet de personer som kom till innan de fyllde . Kraven på etablering riskerar att bli godtyckliga och rättsosäkra. bör därför avslå propositionen. Regeringen bör emellertid återkomma med förslag om att i lag uttryckligen reglera ett stärkt skydd mot återkallelse av uppehållstillstånd för den som utsatts för våld eller kränkningar i en nära relation. Skydd mot utvisning för brottsoffer, punkt 2 (M, SD, KD) av (M), i (M), (M), (SD), (KD), i (SD), (M) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: avslår regeringens förslag till lag om ändring i utlänningslagen (2005:716) i de delar det avser 7 kap. 4 § tredje stycket. 2021/22:4676 av m.fl. (M) yrkande 12 och avslår proposition 2021/22:224 punkt 1 i denna del. bör avslå regeringens förslag i 7 kap. 4 § tredje stycket UtlL om att det i lag ska anges att det vid bedömningen av om ett uppehållstillstånd ska återkallas när ett tillståndsgrundande förhållande upphört särskilt ska beaktas om utlänningen eller utlänningens barn har utsatts för våld eller kränkningar i relationen. Regeringens förslag kommer sannolikt inte att leda till minskad risk för att personer fortsatt far illa. I många fall torde det vara bättre för individen att återvända till hemlandet där det kan finnas familj, vänner och sociala och kulturella band, eftersom personen tillbringat större delen av sitt liv där. Utvisning på grund av brott, punkt 4 (SD) av (SD), i (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2527 av m.fl. (SD) yrkande 16 och 2021/22:2552 av i m.fl. (SD) yrkande 12 och 2021/22:313 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2021/22:662 av (SD), 2021/22:856 av (M), 2021/22:2562 av m.fl. (SD) yrkandena 13 och 31, 2021/22:2997 av (SD) yrkande 1, 2021/22:3604 av och (båda M), 2021/22:3884 av (KD) yrkande 1, 2021/22:3974 av m.fl. (L) yrkandena 74 och 75, 2021/22:4189 av m.fl. (KD) yrkande 33, 2021/22:4214 av m.fl. (KD) yrkandena 34 och 42, 2021/22:4681 av m.fl. (L) yrkande 2 och 2021/22:4685 av m.fl. (KD) yrkande 6. Enligt flyktingkonvention gäller principen om non refoulement, dvs. en flykting ska inte utvisas till ett land där han eller hon riskerar hot mot liv eller frihet. En flykting som dömts för synnerligen grova brott och som utgör en samhällsfara kan dock enligt flyktingkonventionen inte åberopa denna princip. Utlänningar som begår synnerligen grova brott, som t.ex. våldtäkt eller mord bör därför kunna utvisas även när det finns risk för refoulement. Regeringen bör arbeta aktivt för att ska få mer handlingsutrymme att utvisa flyktingar som har begått synnerligen grova brott, både internationellt och när det gäller vissa åtaganden inom . Det ska aldrig vara fråga om verkställighetshinder om en utlänning har begått ett synnerligen grovt brott. Utvisning på grund av brott, punkt 4 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4189 av m.fl. (KD) yrkande 33, 2021/22:4214 av m.fl. (KD) yrkandena 34 och 42 samt 2021/22:4685 av m.fl. (KD) yrkande 6 och 2021/22:313 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2021/22:662 av (SD), 2021/22:856 av (M), 2021/22:2527 av m.fl. (SD) yrkande 16, 2021/22:2552 av i m.fl. (SD) yrkande 12, 2021/22:2562 av m.fl. (SD) yrkandena 13 och 31, 2021/22:2997 av (SD) yrkande 1, 2021/22:3604 av och (båda M), 2021/22:3884 av (KD) yrkande 1, 2021/22:3974 av m.fl. (L) yrkandena 74 och 75 samt 2021/22:4681 av m.fl. (L) yrkande 2. Att kravet på synnerliga skäl för att kunna utvisa en utlänning på grund av brott tas bort är positivt. Vidare bör regeringens förslag om att ersätta uttrycket brottslighet mot ordet brott i reglerna om att återkalla ett uppehållstillstånd utvärderas för att säkerställa att förslaget får avsedd effekt. Därutöver bör regeringen inom ramen för EU-samarbetet verka för EU-gemensamma lösningar för att se till att personer med utvisningsbeslut på grund av grov brottslighet, t.ex. våldtäkt och mord, inte får vara kvar på svensk eller europeisk mark. Utvisning på grund av brott, punkt 4 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3974 av m.fl. (L) yrkandena 74 och 75 samt 2021/22:4681 av m.fl. (L) yrkande 2 och 2021/22:313 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2021/22:662 av (SD), 2021/22:856 av (M), 2021/22:2527 av m.fl. (SD) yrkande 16, 2021/22:2552 av i m.fl. (SD) yrkande 12, 2021/22:2562 av m.fl. (SD) yrkandena 13 och 31, 2021/22:2997 av (SD) yrkande 1, 2021/22:3604 av och (båda M), 2021/22:3884 av (KD) yrkande 1, 2021/22:4189 av m.fl. (KD) yrkande 33, 2021/22:4214 av m.fl. (KD) yrkandena 34 och 42 samt 2021/22:4685 av m.fl. (KD) yrkande 6. Regeringens förslag om utvisning på grund av brott är ett steg i rätt riktning. Det finns dock brister i regleringen av vilka brott som på grund av sin karaktär ska kunna leda till utvisning oavsett fängelsestraffets längd. Det handlar om brott som innebär en särskilt allvarlig kränkning som t.ex. hedersrelaterade brott. Detta bör anges i lag i stället för att överlämnas till rättstillämpningen så att huvudregeln vid hedersrelaterade brott blir utvisning. Antalet utvisningar på grund av brott som inte kan verkställas på grund av verkställighetshinder behöver minska. Hinder kan uppstå t.ex. när hemlandet vägrar ta emot utlänningen. Regeringen bör sätta ökat tryck på att varje stat tar ansvar för sina medborgare i de fall de har dömts till utvisning på grund av brott. Förväntningar om detta behöver också ingå i principerna för utvecklingsbistånd, när det gäller mottagarländer som eller EU har ett långsiktigt biståndssamarbete med. Straffvärdegräns, punkt 5 (M, SD, L) av (M), i (M), (M), (SD), i (SD), (M), (SD) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3048 av (M) yrkande 5, 2021/22:3785 av m.fl. (M) yrkande 2, 2021/22:3786 av m.fl. (M) yrkande 12, 2021/22:3787 av m.fl. (M) yrkande 15, 2021/22:3842 av m.fl. (M) yrkande 35, 2021/22:4031 av m.fl. (M) yrkande 9, 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkande 21 och 2021/22:4676 av m.fl. (M) yrkande 1, 2021/22:2527 av m.fl. (SD) yrkande 14 och 2021/22:3065 av Boriana (M) yrkande 1. Regeringens förslag om en sänkning av straffvärdegränsen går inte tillräckligt långt. Inom de ramar som grundlagen, och internationella åtaganden sätter bör ett brott med ett straffvärde på fängelse som huvudregel leda till utvisning på grund av brott även om det inte finns en återfallsrisk. Vidare bör hedersbrott alltid medföra utvisning för utländska medborgare genom att straffskalan för hedersbrott endast ska omfatta fängelse och att utvisning alltid ska meddelas när utländska medborgare döms för ett brott på fängelsenivå. Anknytning vid utvisning på grund av brott, punkt 6 (M, KD, L) av (M), i (M), (M), (KD), (M) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3787 av m.fl. (M) yrkande 14, 2021/22:3842 av m.fl. (M) yrkande 36, 2021/22:4676 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2021/22:4681 av m.fl. (L) yrkande 4, 2021/22:3065 av Boriana (M) yrkande 2 och 2021/22:4034 av (M) yrkande 2 och 2021/22:384 av (SD), 2021/22:2527 av m.fl. (SD) yrkande 15 och 2021/22:4667 av m.fl. (SD) yrkande 1. De skärpningar som regeringen föreslår när det gäller t.ex. krav på etablering för att inte bli utvisad på grund av brott är välkomna men inte tillräckliga. Den dömdes anknytning bör endast i undantagsfall kunna utgöra hinder mot utvisning på grund av brott. Endast i de fall en utvisning skulle strida mot ett svenskt konventionsåtagande ska anknytning till det svenska samhället eller till personer bosatta i kunna utgöra skäl för att inte besluta om utvisning på grund av brott. Anknytning vid utvisning på grund av brott, punkt 6 (SD) av (SD), i (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2527 av m.fl. (SD) yrkande 15 och 2021/22:4667 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2021/22:384 av (SD) och 2021/22:3065 av Boriana (M) yrkande 2, 2021/22:3787 av m.fl. (M) yrkande 14, 2021/22:3842 av m.fl. (M) yrkande 36, 2021/22:4034 av (M) yrkande 2, 2021/22:4676 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2021/22:4681 av m.fl. (L) yrkande 4. Utländska medborgare som begått brott i har genom sitt eget agerande försakat rätten att vara kvar i . Huruvida de lärt sig svenska i viss utsträckning eller har ett arbete ska inte beaktas. Utgångspunkten bör vara att anknytning inte beaktas alls för de som döms för brott där förutsättningarna för utvisning är uppfyllda. Återfallsbrottslighet, punkt 7 (S, V, MP) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: 2021/22:4681 av m.fl. (L) yrkande 3. anges i lag att utvisning på grund av brott kan beslutas förutsatt att utlänningen dömts för brott till fängelse, gärningen är av sådant slag och övriga omständigheter är sådana att det kan antas att han eller hon kommer att göra sig skyldig till fortsatt brottslighet här i landet. Skäl att ytterligare skärpa lagstiftningen i fråga om i vilken utsträckning som återfallsbrottslighet ska leda till utvisning saknas. Med det anförda saknas skäl för att göra ett tillkännagivande om att regeringen ska återkomma med förslag till lagstiftning om att den som återfaller i brott lättare ska kunna utvisas än den som är förstagångsförbrytare. Obligatorisk prövning av utvisning på grund av brott, punkt 8 (S, C, V, MP) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP), (C) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: 2021/22:2527 av m.fl. (SD) yrkande 13, 2021/22:2561 av m.fl. (SD) yrkande 15, 2021/22:3842 av m.fl. (M) yrkande 38, 2021/22:4667 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2021/22:4676 av m.fl. (M) yrkandena 2, 6 och 7, 2021/22:4681 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2021/22:4685 av m.fl. (KD) yrkande 5. När det gäller frågan om att domstolen alltid ska pröva frågan om utvisning på grund av brott vid vissa brott, t.ex. hedersrelaterade brott och hatbrott skulle detta gå stick i stäv med utvecklingen mot en mer ackusatorisk process med en domare som har en i princip objektiv och i förhållande till parterna opartisk ställning. Eftersom det i regel inte framkommer att en gärning har haft ett visst motiv förrän under huvudförhandlingen skulle det också leda till stora praktiska och resurskrävande svårigheter för domstolarna ur bl.a. handläggningssynpunkt. Det bör därför inte införas en skyldighet för domstolen att alltid pröva frågan om utvisning vid vissa brott. Vidare aviserar regeringen i propositionen en avsikt att i ett annat sammanhang utreda om en ordning med ökat ansvar eller en skyldighet för åklagaren att yrka på utvisning i dessa mål bör införas. Regeringen anger i propositionen att en utländsk dom kan ges betydelse vid bedömningen av återfallsrisken. Det är dock inte nödvändigt att åklagare regelmässigt ska undersöka förekomsten av eventuella utländska brottmålsdomar. Med det ovan anförda finns inte skäl för att göra ett tillkännagivande om obligatorisk prövning för domstolar, åklagares skyldighet att yrka på utvisning på grund av brott och att åklagare regelmässigt bör undersöka förekomsten av eventuella utländska brottmålsdomar. Verkställighetshinder, punkt 9 (S, C, V, MP) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP), (C) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: 2021/22:3048 av (M) yrkande 6, 2021/22:3065 av Boriana (M) yrkande 3, 2021/22:3785 av m.fl. (M) yrkande 3, 2021/22:3842 av m.fl. (M) yrkande 37, 2021/22:4667 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2021/22:4676 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2021/22:4685 av m.fl. (KD) yrkande 2. Vad gäller verkställighetshinder som t.ex. risk för tortyr eller förföljelse i hemlandet bör domstolarna även i fortsättningen beakta detta vid prövningen av utvisningsfrågan. Om hänsyn till verkställighetshinder skulle tas först i samband med att beslutet ska verkställas kan det leda till att utvisningsbeslutet måste upphävas efter avtjänat straff om verkställighet då inte är möjlig. Detta kan leda till merarbete, ökade kostnader samt ett minskat förtroende hos allmänheten för systemets funktionalitet vid icke verkställda utvisningar. Att verkställighetshinder beaktas i ett tidigt skede innebär också att utlänningen och dennes anhöriga kan besparas en lång ovisshet i frågan om en utvisning kan förväntas trots påståenden om hinder mot verkställighet. Med det anförda finns det inte skäl för att göra ett tillkännagivande om att bedömningen av verkställighetshinder bör göras i nära anslutning till att straffet avtjänats. Inhibition, punkt 10 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: 2021/22:4189 av m.fl. (KD) yrkande 32, 2021/22:4676 av m.fl. (M) yrkande 13 och 2021/22:4685 av m.fl. (KD) yrkande 1. När en fråga om utvisning på grund av brott prövas ska rätten ta hänsyn till om utlänningen inte kan sändas till ett visst land eller om det annars finns särskilda hinder mot att beslutet verkställs, s.k. verkställighetshinder. Detta kan gälla bl.a. om det finns skälig anledning att anta att utlänningen skulle vara i fara att straffas med döden eller utsättas för kroppsstraff, tortyr eller annan omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning. Det är i dessa fall för den enskilde mycket viktigt att ett tidsbegränsat uppehållstillstånd kan meddelas. Det finns därför inte skäl för att göra ett tillkännagivande om inhibition vid icke bestående verkställighetshinder. Återreseförbudets längd och straff för olovlig vistelse, punkt 11 (S, C, V, MP) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP), (C) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: 2021/22:2527 av m.fl. (SD) yrkande 18, 2021/22:3787 av m.fl. (M) yrkandena 16 och 17 samt 2021/22:3842 av m.fl. (M) yrkandena 39 och 40. Regeringen föreslår att återreseförbuden ska bli längre och att de varaktiga återreseförbuden inte bara bör vara förbehållna de allra grövsta brotten. Om brottslighetens straffvärde motsvarar fängelse i mindre än ska återreseförbudet normalt bestämmas till .