bet · H901FöU7 · 2022-04-21 00:00:00 — Den målstyrningen syftar till att ge ett skydd mot olyckor som är tillfredsställande och likvärdigt i hela landet med hänsyn till de lokala förhållandena. Skyddet ska gälla människors liv och hälsa samt egendom och miljö. Det är en uppgift för kommunerna att närmare bestämma hur målen ska uppnås. Detta sker genom en anpassning av verksamheterna till de lokala förhållandena och den riskbild som finns i kommunen. MSB har också enligt årsredovisningen (publikationsnr MSB1921 - ) stöttat i arbetet med att utveckla koncept och metoder inom området tillsyn för ett mer robust samhälle. Regeringen beslutade om en ändring i 13 a § förordning (2008:1002) med instruktion för MSB som innebär att myndigheten ska stödja kommunerna i deras arbete med jämställdhet och mångfald i kommunernas organisationer för utförande av uppgifterna enligt LSO, dvs. MSB ska stödja kommunerna i deras arbete med jämställdhet och mångfald inom den kommunala räddningstjänsten. Förordningsändringen trädde i kraft . MSB har enligt årsredovisningen (publikationsnr MSB1921 - ) i samverkan med räddningstjänsterna tagit fram en inriktning och handlingsplan mot 2030. Inriktningen innehåller tre målbilder med åtgärder för att öka jämställdheten och mångfalden inom MSB:s utbildningar och i räddningstjänsten. Handlingsplanen innehåller flera åtgärder som tillsammans med räddningstjänsten ska genomföra för att bidra till en jämlik utbildnings- och arbetsmiljö. Enligt årsredovisningen för MSB 2021 framgår det att myndigheten inom utbildning har erbjudit ca 1 500 utbildningsplatser för att säkerställa en likvärdig och grundläggande kompetens inom samt bidragit till kompetensförsörjning och stärkt förmåga hos aktörer inom totalförsvaret. I årsredovisningen (publikationsnr MSB1493) redovisades att MSB tillsammans med räddningstjänstorganisationer har tagit fram en handbok i jämställdhet för räddningstjänsten och att MSB har genomfört seminarier för att sprida kunskap om handboken. MSB ska enligt myndighetens regleringsbrev fortsätta att utveckla arbetet med jämställdhetsintegrering i syfte att verksamheten ska bidra till att nå de jämställdhetspolitiska målen (skr. 2016/17:10). Redovisningen ska särskilt fokusera på arbetet med att ta fram en reviderad strategi för jämställdhetsintegrering. examinerades enligt MSB:s årsredovisning 204 elever med tvåårig utbildning till heltidsbrandman, 415 som genomgått sex veckors utbildning som deltidsbrandman och 342 som genomgått utbildning som räddningsledare. Kostnaden för utbildningsverksamheten var ca , vilket var av myndighetens totala anslag. På grund av pandemin har enligt MSB färre utbildningsplatser för deltidsbrandmän nyttjats jämfört . Utredningen (En effektivare SOU 2018:54) konstaterar att personalförsörjningen för räddningstjänsten är kommunernas ansvar. Det gäller kommunen som helhet och inte bara räddningstjänstorganisationen. Enligt proposition 2019/20:176 finns det i flera kommuner goda exempel på framgångsrikt rekryteringsarbete. Det kan vara att på central nivå införa policyer om rätt till anställning som deltidsbrandman vid sidan av annan huvudanställning och att utlysa kombinationsanställningar. Andra exempel är rekryteringskampanjer som riktar sig mot grupper som är underrepresenterade i räddningstjänsten och nya anpassade lösningar för beredskap som växt fram. Staten lämnar också stöd till kommunerna. Det gör staten genom att MSB utbildar deltidsbrandmän och på många andra sätt lämnar stöd. bedömer utredningen att MSB:s stöd kan utvecklas genom att bli ett långsiktigt arbete. Utredningen föreslår därför att MSB får en särskild uppgift att stödja kommunerna i fråga om personalförsörjning av deltidsbrandmän I MSB:s årsredovisning (publikationsnr MSB1921 - ) redogör myndigheten för sitt uppdrag att säkerställa kostnadsfri utbildning inom området skydd mot olyckor som genomförs av myndigheten i Revinge, och . Utbildningarna är enligt myndigheten centrala för att kunna möta kommunernas behov av personalförsörjning och säkerställa en likvärdig och grundläggande kompetens inom i hela landet. För att öka samhällets förmåga inom civilt försvar har MSB ett utbildningskoncept tillsammans med Försvarshögskolan och i samarbete med andra aktörer. För att MSB ska kunna tillhandahålla jämlik utbildning både på plats och digitalt krävs att utbildnings- och övningsfaciliteter är ändamålsenliga vilket ställer krav på investeringar och underhåll. I årsredovisningen framgår vidare att nya utbildningar inom ramen för ledning av räddningstjänst har utvecklats som inleds 2022. Utvecklingen är ett resultat av de krav på ledningssystem som framkommit efter skogsbränderna 2014 och 2018 och som införts i lagen om skydd mot olyckor. Utbildningssystemet täcker fler dimensioner av ledning och skapar förutsättningar för räddningstjänst att arbeta enhetligt. Utskottet anser att den kommunala räddningstjänsten ska kunna bedrivas på ett så likvärdigt, effektivt och säkert sätt som möjligt i hela landet. I fråga om räddningstjänstens utveckling anser utskottet att regeringens proposition om effektivare – som sedermera biföll – innebar ett viktigt steg framåt. Det stöd som MSB bidrar med för att utveckla området, t.ex. genom att stötta , är också av stor vikt i sammanhanget, anser utskottet. Att räddningstjänstens personalförsörjning fungerar är en central del för hela områdets utveckling. Det kan gälla både arbetet med jämställdhet och mångfald, där MSB är satt att stödja kommunerna i deras arbete inom den kommunala räddningstjänsten, såväl som ansträngningarna att rekrytera och bibehålla då så viktiga deltidsbrandmännen som bär upp en stor del av räddningstjänstens verksamhet. Regeringens förslag, som sedermera biföll, om undantag för deltidsbrandmän vid beräkning av arbetslöshetsersättning, har därför välkomnats tidigare av utskottet. I fråga om räddningstjänstutbildning ser utskottet positivt på MSB:s genomförande av sitt uppdrag att säkerställa kostnadsfri utbildning inom området skydd mot olyckor för att kunna möta kommunernas behov av personalförsörjning och säkerställa en likvärdig och grundläggande kompetens inom i hela landet. Utskottet vill i sammanhanget understryka den roll som räddningstjänsten även kan ha i det civila försvaret. Mot bakgrund av alla de åtgärder som regeringen, MSB m.fl. har vidtagit i fråga om räddningstjänstens utveckling, personalförsörjning och utbildning finner utskottet inte skäl att vidta några ytterligare åtgärder på området för tillfället. Brandskydd på särskilda boenden m.fl. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om brandskydd på särskilda boenden m.fl. Jämför reservation 48 (SD), 49 (C) och 50 (V). I kommittémotion 2021/22:3464 av Kopparklint (M) föreslås att MSB bemyndigas att meddela föreskrifter om brandskydd i behovsprövade vård- och omsorgsboenden. En säker och likvärdig lägstanivå bör enligt mo-tionären uppnås i alla behovsprövade särskilda boenden. I kommittémotion 2021/22:3803 av m.fl. (SD) yrkande 13 anförs att regeringen ska verka för att ta fram ett regelverk som gör det obligatoriskt att installera släckningssystem på alla särskilda boenden. I samma motion, yrkande 14, föreslås att regeringen ska se över möjligheten att ekonomiskt kompensera kommuner för installation av släckningssystem i redan befintliga särskilda boenden. m.fl. (C) föreslår i kommittémotion 2021/22:3243 yrkande 15 att kommunernas ansvar för brandskydd hos äldre med hemtjänst ska förtydligas. I kommittémotion 2021/22:2598 av Momodou m.fl. (V) yrkande 5 anför motionärerna att regeringen ska återkomma med förslag som innebär att brandförsvarets tillsyn av brandsäkerheten i högre utsträckning riktas mot flerfamiljshus. Utskottet noterade i betänkande 2020/21:FöU7 MSB:s syn på att en viktig faktor i att motverka bränder och skador till följd av bränder är att påverka enskilda människors beteenden och beredskap. Utskottet såg i samma betänkande positivt på att MSB genomfört och att myndigheten har samarbeten och utarbetat vägledningar och kunskapsöversikter för olika målgrupper i frågan. I betänkande 2015/16:FöU7, 2016/17:FöU7 och 2017/18:FöU7 såg utskottet positivt på den nationella strategi och vision för att stärka brandskyddet som MSB tagit fram på regeringens uppdrag. Utskottet uttryckte i betänkandena /16:FöU7 och 2016/17:FöU7 att ingen i ska behöva omkomma eller skadas allvarligt till följd av brand. En ökad samverkan mellan MSB, länsstyrelserna och kommunerna inom det övergripande området skydd mot olyckor ansågs fortfarande vara viktig, men också med och mellan andra aktörer. Information till den enskilda medborgaren ansågs vara central i sammanhanget. Den långsiktiga nationella ansågs därför på ett bra sätt bidra till att öka kunskapsnivån hos enskilda och få dem att ta ett ökat ansvar för det egna skyddet mot bränder, bedömer utskottet vidare. I budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 6) redogör regeringen för MSB:s arbete där bl.a. genomförts i samarbete med 200 organisationer. Fokus för kampanjen var det grundbrandskydd som enskilda bör ha hemma. Av myndighetens webbplats framgår att det nämnda projektet brand har vuxit fram i samarbete med kommuner, myndigheter, bransch och intresseorganisationer för att minska bostadsbränderna med hjälp av det grundbrandskydd som enskilda människor bör ha hemma. Samarbetet har sin utgångspunkt i Nationell strategi för att stärka brandskyddet för den enskilda människan. MSB har bildat en nationell samverkansgrupp för brandskyddsfrågor där bl.a. och ingår. MSB redovisar i årsredovisningen (publikationsnr MSB1921 - ) att myndigheten tagit fram särskilt stöd genom informationsblad och broschyrer, exempelvis Brandskydd i flerbostadshus. Underlagen har till syfte att underlätta och stödja berörda aktörers arbete samt främja samverkan och likvärdighet över hela landet. Informationen i Brandskydd i flerbostadshus beskriver vilket ansvar olika parter har för brandskyddet. Den beskriver också de vanligast förekommande brandskyddsinstallationerna i sådana byggnader. Broschyren är tänkt som ett stöd i det systematiska brandskyddsarbete som bör bedrivas i byggnaden och ger förslag på hur fastighetsägare och fastighetsförvaltare kan arbeta med brandskyddet (publikationsnr MSB1694). MSB har även tagit fram stöd och vägledningar samt genomfört kommunikationsinsatser med budskapet ”stärk brandskyddet för närstående” med syfte att de personer som har begränsade möjligheter att agera i händelse av brand får hjälp att vidta lämpliga förebyggande åtgärder. Enligt MSB:s årsredovisning (MSB 1716) är samhällets förmåga inom olycksförebyggande arbete och räddningsinsatser med att förebygga bränder och olyckor genom effektiva insatser tillfredsställande. Kommunerna behöver fortsätta arbeta med tillsyn och anpassning av brandskyddsåtgärder för särskilt riskutsatta grupper. I årsredovisningen framgår vidare att MSB inom ramen för arbetet med den nationella strategin för stärkt brandskydd tillsammans med tagit fram en vägledning som stöd till kommunerna för hur skyddet kan stärkas i bostäder hos särskilt riskutsatta individer. Åtgärder som bedöms kunna ge effekt för att stärka den enskildes brandskydd är att individanpassa och rikta kommunikationsinsatser. MSB har förstärkt samverkan med inom brandskydd för särskilt riskutsatta individer. MSB har tillsammans med bl.a. utarbetat en vägledning om räddningstjänsternas roll i bygglovsprocessen, vilken tydliggör hur brandskyddsfrågor ska hanteras när en byggnad uppförs eller byggs om (publikationsnr MSB1143). Utskottet önskar, likt man uttryckt tidigare, understryka att ingen i ska behöva omkomma eller skadas till följd av brand. Många faktorer bidrar till ett bra brandskydd. För att se till att alla delar i brandskyddet fungerar anser utskottet att brandskyddsarbetet behöver bedrivas på ett systematiskt sätt. Den nationella samverkansgrupp som MSB bildat för brandskyddsfrågor, där bl.a. och ingår, är ett exempel på detta då utskottet konstaterar att de allra flesta bränder sker i bostäder. I sammanhanget är det viktigt att också påpeka vikten av att kunna påverka enskilda människors beteenden och beredskap för att förebygga bränder. Utskottet anser att MSB ger ett bra stöd till berörda aktörer i det arbetet i olika former. Utskottet kommer att fortsätta följa utvecklingen på området med hänsyn till behovet av ett likvärdigt och tillfredsställande skydd mot bränder och andra olyckor i hela landet, men ser inget behov att vidta några ytterligare åtgärder på området. De aktuella motionsyrkandena avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkande om skogsbrandsbevakning. Jämför reservation 51 (M, SD). I kommittémotion 2021/22:3642 av m.fl. (M) yrkande 23 föreslås att staten ska kunna finansiera skogsbrandsbevakning som sköts av lokala flygklubbar. Motionärerna betonar att staten tidigare bidragit genom dåvarande med medel för att upprätthålla en skogsbrandsbevakning från luften över hela landet. Det byggde bl.a. på frivilliga krafter – lokala flygklubbar som fick en rimlig ersättning från staten. Utskottet uttryckte i betänkande 2020/21:FöU3 att det krävs ytterligare arbete för att säkerställa att är tillräckligt väl utrustat för att kunna hantera framtida skogsbränder på ett så effektivt sätt som möjligt. Man betonade att det vid omfattande räddningsinsatser, som vid skogsbränderna 2018, kan vara viktigt att någon ur ett nationellt perspektiv får en överblick över tillgängliga resurser för att dessa ska kunna prioriteras och fördelas till de insatser som är i störst behov av dem. Det kan också finnas ett behov av att kunna aktivera och förflytta resurserna inom landet om riskbilden skulle förändras. Utskottet ställde sig positivt till att MSB genom proposition 2019/20:176 om en effektivare ges möjlighet att prioritera och fördela resurser i en konkurrenssituation. Utskottet välkomnade även de åtgärder som vidtagits, bl.a. att MSB upphandlat flygkapacitet för skogsbrandssläckning. Av budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 6) framgår att räddningstjänsten i flera kommuner genom bl.a. utvecklad inbördes samverkan ytterligare har stärkt sin förmåga att övergripande leda och snabbt kunna kraftsamla vid komplexa eller omfattande räddningsinsatser, t.ex. vid stora skogsbränder. MSB har också förstärkt sin förmåga att i samverkan med kommunala räddningstjänster prioritera och fördela tillgängliga förstärkningsresurser och sitt stöd till kommunala räddningstjänster, t.ex. med materiel för att hantera skogsbränder och översvämningar samt flygplan och helikoptrar för brandsläckning. Vidare framgår av budgetpropositionen att MSB fördelat medel till länsstyrelserna för arbetet enligt översvämningsförordningen och för skogsbrandsbevakning med flyg för att tidigt kunna upptäcka skogsbränder. MSB redogör i årsredovisningen (publikationsnr MSB1921 - ) att utvecklingen av myndighetens förstärkningsresurser inom skogsbrand går framåt och successivt stärks. 2021 har MSB mottagit rekordmånga begäranden om luftburet stöd från och länsstyrelser. upptäckte flygen 74 bränder i skog och mark och hade en flygtid på , vilket kan jämföras med 2020, då 94 bränder upptäcktes och flygtiden var . MSB tog fram Skogsbrandsbevakning med flyg – inriktning . Syftet med inriktningen är att ge länsstyrelserna övergripande riktlinjer för att kunna genomföra skogsbrandsbevakning med flyg i respektive län. Ambitionen har varit att skapa en ram för inriktningen av skogsbrandsbevakning med flyg inom vilken det ges möjlighet till en flexibilitet som tar hänsyn till de förhållanden och förutsättningar som råder i respektive län. har ansvaret för upphandling och beslutar enligt MSB:s riktlinjer om skogsbrandsbevakning med flyg ska bedrivas i länet. Därefter beslutar om omfattningen av bevakningen, t.ex. om flygslingornas uppläggning och hur ofta bevakning ska utföras. Länsstyrelserna ansöker om medel från MSB för kostnaderna att bedriva arbetet med skogsbrandsbevakning från luften. Utskottet ser positivt på att utvecklingen av MSB:s förstärkningsresurser inom skogsbrand går framåt och successivt stärks t.ex. med materiel samt flygplan och helikoptrar för brandsläckning. Den positiva utvecklingen gäller också flera kommuners förmåga att övergripande kunna leda och snabbt kraftsamla vid komplexa eller omfattande räddningsinsatser, t.ex. vid stora skogsbränder. Då utskottet även noterar att MSB tog fram underlaget Skogsbrandsbevakning med flyg – inriktning , där syftet är att ge länsstyrelserna övergripande riktlinjer för att kunna genomföra skogsbrandsbevakning med flyg i respektive län – och dessutom få möjlighet att ansöka om medel för detta av MSB – ser det inte skäl till att vidta några ytterligare åtgärder på området för tillfället. Det aktuella motionsyrkandet avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om klimatförändringar. Jämför reservation 52 (SD) och 53 (C). I kommittémotion 2021/22:2455 av m.fl. (SD) yrkande 6 föreslår motionärerna att regeringen ska verka för att nationella beredskap för klimatförändringar förstärks. m.fl. (C) anför i kommittémotion 2021/22:3216 yrkande 7 att samhället behöver klimatanpassas. Det innebär att åtgärder behöver tas för att anpassa alla delar av samhället: samhällsplanering och fysisk planering, vatten och avlopp, energiförsörjning, skogsbruk och jordbruk, industrier och besöksnäring m.m. (C) yrkar i motion 2021/22:787 på att regeringen behöver vidta åtgärder för att rusta för kommande klimatförändringar med allt från översvämningar till högre vattennivåer. Enligt motionären föreslår försäkringsbranschen en särskild översvämningsutredning. Regeringen bör enligt motionären tillsätta denna utredning utifrån exemplet översvämningar men med ett bredare uppdrag. Utskottet har i betänkande 2018/19:FöU7 och 2019/20:FöU7 uttryckt att man delar regeringens bedömning att det krävs ett ökat fokus på klimatanpassning och det förebyggande arbetet. I fråga om ersättning för skador vid naturkatastrofer ansåg utskottet i 2019/20:FöU7 att det är viktigt att inte undergräva incitamenten för just förebyggande insatser. Utskottet uttryckte vidare i 2019/20:FöU7 vikten av att arbetet fortsätter med att förstärka den civila beredskapen för att hantera klimatrelaterade kriser. Utskottet såg även positivt på att regeringen antagit en nationell strategi för klimatanpassning. Utskottet såg vid tillfället inte skäl att utöver regeringens och berörda myndigheters arbete inom området vidta ytterligare åtgärder. De aktuella motionsyrkandena avstyrktes. I budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 6) framgår att risken för naturolyckor ökar i ett förändrat klimat. Det är angeläget att samhället har en god förmåga att förebygga och hantera sådana naturolyckor. Regeringen uppger att kommunerna har en central roll i det förebyggande arbetet mot naturolyckor. För att stärka detta arbete föreslår regeringen i propositionen att medel tillförs för att finansiera ersättning till kommuner för åtgärder som vidtas för att förebygga jordskred och andra naturolyckor, vilket även kan bidra till att klimatanpassa samhället. I årsredovisningen för MSB 2021 (publikationsnr MSB1921 - ) redogör myndigheten för att man har fördelat medel till kommuners arbete med att anpassa samhället för att förebygga och hantera naturolyckor. Behovet av förebyggande insatser för klimatanpassning förväntas öka på grund av identifierade behov, som en konsekvens av beräknade klimatförändringar. MSB tilldelades inom anslaget 1:10 som utökades med i vårändringsbudgeten. MSB har även finansierat studier med anslaget 1:10 inom klimatrelaterade sårbarheter och risker samt för behov av geodata till krisberedskap och fjärranalys inom klimat. MSB har även gjort stabilitets- och översvämningskarteringar och i samverkan med vidareutvecklat systemet för brandriskprognoser. Statsminister (S) angav i regeringsförklaringen att den civila beredskapen ska rustas för att bättre kunna hantera klimatrelaterade kriser, t.ex. torka. I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 6) anger regeringen att MSB har i uppgift att på olika sätt stödja aktörer att förbereda sig för såväl dagens naturolyckor som olyckor ett förändrat klimat kan föra med sig. Utifrån ett regeringsuppdrag om hur myndigheten påverkas av klimatets förändring, har MSB beskrivit att verksamheten redan påverkas av klimatförändringen och att utvecklingen kommer att ställa ökade krav på myndighetens egen förmåga liksom stödet till berörda aktörer. MSB har även påbörjat arbetet enligt den nya förordningen (2018:1428) om myndigheters klimatanpassningsarbete. I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 20) anger regeringen att den nationella strategin för klimatanpassning (prop. 2017/18:163) innebär viktiga steg framåt. Den ger enligt regeringen en tydlig ram för ett strukturerat arbete med att anpassa samhället till ett förändrat klimat. Den femåriga cykeln innebär en återkommande process som ökar förutsägbarheten i arbetet samt stärker effektiviteten. Kommunernas beredskap för att hantera klimatförändringarna stärktes också genom ett tillägg i (2010:900). Regeringen bedömer att de olika besluts- och planeringsunderlag som har tagits fram med finansiering från anslaget 1:10 Klimatanpassning har bidragit till ökad kunskap om bl.a. risk för ras, skred och översvämningar och bättre hantering av konsekvenser av skyfall samt förbättrad prognos för brandrisk. I proposition 2017/18:163 Nationell strategi för klimatanpassning föreslog regeringen att kommunernas översiktsplaner ska ha med en redovisning av risken för skador på den byggda miljön till följd av klimatrelaterade olyckor som t.ex. översvämning, ras och erosion. Regeringen föreslog även att kommunerna i detaljplaner ska få bestämma att det krävs marklov för markarbeten som kan försämra markens genomsläpplighet. biföll propositionen (bet. 2017/18:MJU22, prop. 2017/18:163, rskr. 2017/18:440). Risken för naturolyckor ökar i ett förändrat klimat, och det är därför angeläget att samhället har en god förmåga att förebygga och hantera sådana olyckor. Utskottet vill än en gång understryka vikten av att arbetet fortsätter med att förstärka den civila beredskapen för att hantera klimatrelaterade kriser. Den nationella strategi för klimatanpassning som antagits är därför ett viktigt steg framåt. En annan viktig åtgärd från regeringens sida är dess förslag – som sedermera biföll – att tillföra medel för att finansiera ersättning till kommuner för åtgärder som vidtas för att förebygga jordskred och andra natur-olyckor, vilket även kan bidra till att klimatanpassa samhället. MSB:s verksamhet bidrar också till detta viktiga arbete. Utskottet ser inte skäl till att vidta några ytterligare åtgärder på området. De aktuella motions-yrkandena avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om jordskredssäkring av . Jämför reservation 54 (SD). I motion 2020/21:2531 yrkande 46 föreslår m.fl. (SD) att regeringen omgående ska vidta åtgärder för att påbörja en jordskredssäkring av . I betänkande 2018/19:FöU7 uttryckte sig utskottet positivt i fråga om regeringens arbete med förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor och i fråga om den utsedda delegationen utsedd att arbeta för skredsäkring längs . Utskottet uttryckte också att MSB:s stöd till relevanta aktörer, t.ex. i arbetet med översvämningskarteringar, borde lyftas fram som ytterligare exempel på det konkreta arbete som görs för att minska riskerna för översvämningar och skred i hela landet. MSB:s vägledningar och förstärkningsresurser ansågs fortfarande viktiga i de fall det förebyggande arbetet inte räckte till och en översvämning kom att ske. Utskottet såg vid det aktuella tillfället inte någon anledning att föreslå ytterligare åtgärder i fråga om översvämningar och skred. I budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 6) anger regeringen att klimatförändringarna gör att riskbilden för naturolyckor ökar.