bet · H901SfU20 · 2022-04-22 00:00:00 — Dessutom bör informationsflöden och samordningsansvar förbättras. Det bör säkerställas att en aktivering av krisberedskap följs av rapportering till högre instans med ansvar för enhetlighet och samverkan (yrkande 21). I kommittémotion 2021/22:2549 av i m.fl. yrkande 4 föreslås en informationskampanj om villkor i . Det är enligt motionärerna viktigt att potentiella migranter förstår att endast den som uppfyller en rad krav kan hoppas på att få stanna i landet. Personer utan skyddsskäl måste avskräckas från att riskera liv och hälsa. Även i motion 2021/22:984 av (SD) föreslås en annonskampanj i syfte att minska antalet asylsökande och anhöriginvandrare. I kommittémotion 2021/22:2549 av i m.fl. yrkande 5 bör verka för en effektiv flyktinghjälp på plats i närområdena. Prioritet bör ges till de svagaste och mest utsatta i närområden där de akuta skyddsbehoven är störst genom ökade resurser till UNHCR och vid behov andra hjälporganisationer. I partimotion 2021/22:2550 av m.fl. (SD) föreslås i yrkande 15 att ett framtida mottagande av kvotflyktingar måste villkoras av och dimensioneras efter att kommuner självmant meddelar kapacitet och tecknar avtal med . Det ska även fastställas ett maxtak för riket i stort, med hänsyn till hela samhällets integrationskapacitet. Samma motionärer föreslår i kommittémotion 2021/22:2549 yrkande 6 ett tillkännagivande om ett rimligt kvotflyktingsystem. Kvotflyktingsystemet måste i första hand gå till att hjälpa kvinnor och barn, men även olika utsatta minoritetsgrupper som riskerar att mördas eller förtryckas i flyktingläger, som exempelvis homosexuella, transsexuella, eller kristna i , liksom de utsatta yazidierna. Enligt motionärerna måste emellertid ett fastställt maxtak för tillfället bestämmas till noll. I yrkande 19 föreslås ett statligt huvudansvar för hela mottagningsprocessen för asylsökande. Vidare bör ett mottagande av asylsökande i kommunerna endast kunna ske på frivillig basis. Enligt kommittémotion 2021/22:2552 av i m.fl. (SD) yrkande 2 behövs en kartläggning av skuggsamhället. Myndigheter som bl.a. , , och måste enligt motionärerna ges ett tydligt uppdrag att prioritera denna fråga. De bör regelbundet redogöra för skuggsamhällets utveckling, som exempelvis var i landet, inom vilka branscher eller verksamheter som skuggsamhället finns samt vad som görs i kampen mot skuggsamhället. Enligt motion 2021/22:224 av och i (båda SD) bör frågan om ett nationellt mål om återvandringsnetto utredas och en särskild återvandringsmyndighet inrättas (yrkandena 1 och 2). I motion 2021/22:302 av m.fl. (SD) yrkande 3 föreslås en översyn av möjligheten till ett system där hänsyn tas till flyktingars kvalifikationer i samband med vidarebosättning för att möjliggöra snabbare anpassning. Enligt motion 2021/22:800 av (SD) yrkande 1 bör regeringen utreda kostnaderna för asyl- och anhöriginvandringen till . I motion 2021/22:914 av (SD) föreslår motionären en folkomröstning om invandringspolitiken. I kommittémotion 2021/22:3516 av m.fl. (C) yrkande 2 föreslår motionärerna att möjligheten att öka antalet kvotflyktingar som tar emot bör ses över. I kommittémotion 2021/22:2594 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2 framhåller motionärerna att regeringen bör återkomma med förslag om att återgå till utlänningslagen som den såg ut innan tidsbegränsade uppehållstillstånd blev huvudregel. Asyllagstiftningen måste vara långsiktigt hållbar, human, effektiv och rättssäker. Regeringen bör återkomma med förslag på en översyn av lagen och nödvändiga övergångsbestämmelser för att exempelvis hantera återgången till permanenta uppehållstillstånd som huvudregel. I yrkande 6 föreslås att barnspecifika former av förföljelse som flyktinggrund bör tydliggöras i utlänningslagen. Skyddet för barn är enligt motionärerna för svagt i utlänningslagen. Därför bör den ses över för att säkerställa att den överensstämmer med . Vidare måste de rekommendationer som gett till om förföljelse som barn utsätts för återspeglas i utlänningslagen. Barns rätt till individuell prövning av sina asylskäl måste stärkas. Vidare bör regeringen utreda behoven av ökad kunskap om ensamkommande flickor och specifika asylskäl för gruppen (yrkande 12). Enligt yrkande 19 bör regeringen återkomma med förslag om att öka antalet som vidarebosätts till mot bakgrund av bl.a. den oroliga situationen på flera håll i världen, inte minst , och att asylmottagandet i ligger på historiskt låga nivåer. I kommittémotion 2021/22:2591 av m.fl. (V) yrkande 26 föreslås att regeringen ger i uppdrag till att utvärdera och analysera genomförda satsningar med fokus på kvinnors våldsutsatthet. I kommittémotion 2021/22:4214 av m.fl. (KD) yrkande 2 framhåller motionärerna vikten av en ordnad, human, rättssäker och långsiktigt ansvarsfull integrations- och migrationspolitik som värnar asylrätten. Detta innebär enligt motionärerna ett mottagande i nivå med våra nordiska grannländer. Barnfamiljer ska kunna hålla ihop och de med störst skyddsbehov ska prioriteras. Den som får nej på sin ansökan måste lämna landet. I yrkande 3 anges att söktrycket av asylsökande till behöver minska. För att sänka söktrycket måste svensk lagstiftning harmoniera bättre med grannländernas lagstiftning. Även i motion 2021/22:2984 av (KD) framhåller motionären att söktrycket av asylsökande till bör minska. Enligt kommittémotion 2021/22:4214 av m.fl. (KD) yrkande 6 bör bedömningen av den asylsökandes identitet ses över. bör inte kunna utfärda ett uppehållstillstånd när identiteten inte ens har gjorts sannolik. I yrkande 16 anges att identitetskrav ska ställas på den sökande. I motion 2021/22:3357 av (KD) föreslås en utvärdering av hantering av asylsökande afghaner. I kommittémotion 2021/22:3377 av m.fl. (L) yrkande 3 föreslås nya direktiv som tydligt prioriterar jämställdhet och särskilt utsatta grupper i kvotflyktingsystemet. I motion 2021/22:2277 av (L) föreslås att möjligheten att införa ett sponsorsystem för flyktingmottagande enligt kanadensisk modell utreds. I motion 2021/22:3410 av och (båda MP) föreslår motionärerna att rättigheterna för personer som tvingas fly av klimatmässiga skäl ses över. I motion 2021/22:1280 av och (båda S) tar motionärerna upp kompetensnivån hos personal. I motion 2021/22:2158 av och (båda S) föreslås en uppföljning av utlänningslagen vad gäller för att säkerställa att inga barn far illa. Huvudregel om tidsbegränsat uppehållstillstånd I partimotion 2021/22:2550 av m.fl. (SD) yrkande 6 anför motionärerna att ett uppehållstillstånd alltid bör vara tidsbegränsat. Kopplingen till grunden för tillståndet bör vara tydlig och det bör finnas proportionalitet när det gäller tillståndets längd. Vidare bör ett tydligt och enkelt system för förlängning finnas. Även i kommittémotion 2021/22:2549 av i m.fl. (SD) yrkande 7 anges att permanent uppehållstillstånd bör avskaffas och att det inte bör göras undantag för s.k. kvotflyktingar från huvudregeln om tidsbegränsade uppehållstillstånd. I kommittémotion 2021/22:2552 av i (SD) yrkande 37 föreslår motionärerna att också utlänningar som beviljas ställning som varaktigt bosatt ska beviljas ett tidsbegränsat uppehållstillstånd. Enligt kommittémotion 2021/22:4214 av m.fl. (KD) yrkande 20 bör tidsbegränsat uppehållstillstånd ges till varaktigt bosatta. När har tidsbegränsade uppehållstillstånd som huvudregel kan annars ansökningar om ställning som varaktigt bosatt komma att öka. Samma regelverk bör därför gälla för varaktigt bosatta som för flyktingar och alternativt skyddsbehövande. I yrkande 21 framhåller motionärerna att kvotflyktingar är de enda skyddsbehövande som ska beviljas permanenta uppehållstillstånd vid första beslutstillfället. Vissa krav för permanent uppehållstillstånd I partimotion 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkande 6 anför motionärerna att godkända kunskaper i grundläggande svenska ska knytas till möjligheten att få permanent uppehållstillstånd. Möjlighet till dispens från språkkravet bör finnas exempelvis på grund av ålder, hälsa eller olika funktionsnedsättningar. Även i kommittémotion 2021/22:3840 av m.fl. (M) yrkande 4 föreslås att det ska ställas krav på grundläggande kunskaper i det svenska språket samt krav på kunskaper om det svenska samhället för permanent uppehållstillstånd. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska bemyndigas att meddela föreskrifter om utformning och kontroll av språk- och samhällskunskapskraven. I yrkande 5 begärs ett skärpt försörjningskrav. Enligt motionärerna bör nivån för försörjningskravet anges i lag. Vidare bör nivån vara betydligt högre och omfatta dem som utlänningen har försörjningsskyldighet för. Det är inte rimligt att nivån ska utgå från förbehållsbeloppet i utsökningsbalken, eftersom syftet med detta är att leva på s.k. existensminimum på grund av skulder. För att garantera en varaktighet i försörjningsförmågan måste det, utöver en framåtsyftande bedömning, krävas att den som ska stå för försörjningen har haft en inkomst under . I yrkande 6 föreslås ett skärpt vandelskrav genom att det uttryckligen framgår att den som begått ett brott med straffvärde på en månads fängelse eller högre inte ska vara berättigad till permanent uppehållstillstånd. Det utesluter inte att det alltid ska göras en helhetsbedömning och att det kan finnas fall där kortare påföljd kan leda till att permanent uppehållstillstånd inte beviljas. Vidare bör den karenstid som gäller för ansökan om svenskt medborgarskap även gälla för permanent uppehållstillstånd. Enligt yrkande 7 bör undantag från kraven för permanent uppehållstillstånd begränsas och medges endast när det finns synnerliga skäl. Enligt kommittémotion 2021/22:4212 av m.fl. (KD) yrkande 34 bör det enligt motionärerna införas godkänt prov i svenska språket och samhällsorientering som villkor för att få sin ansökan om permanent uppehållstillstånd prövad från beviljat tidsbegränsat uppehållstillstånd. I yrkande 35 framhåller motionärerna att godkänt språkprov och samhällsorienteringsprov bör införas som villkor för att få permanent uppehållstillstånd för den som har fortsatt skyddsbehov . Det bör dock finnas en möjlighet till dispens. Hänsyn ska exempelvis tas till hög ålder, hälsa eller olika funktionsnedsättningar. Enligt yrkande 11 bör det införas ett villkor om avslutat etableringsprogram för permanent uppehållstillstånd. I kommittémotion 2021/22:3840 av m.fl. (M) yrkande 9 föreslås att en humanitär skyddsgrund ska vara i nivå med de lägsta kraven i svenska konventionsåtaganden. Om uppehållstillstånd inte kan ges på annan grund ska tillstånd få beviljas en utlänning om det framgår av omständigheterna att hans eller hennes anknytning till eller personliga omständigheter i övrigt nödvändiggör detta. m.fl. (SD) anför i kommittémotion 2021/22:2549 att en säkerhetsventil bör vara på absolut miniminivå (yrkande 8). Tillstånd bör endast kunna beviljas om det skulle strida mot ett svenskt konventionsåtagande att avvisa eller utvisa utlänningen. Det bör även krävas att utlänningen under vistelsen i fört en hederlig vandel. Enligt kommittémotion 2021/22:4214 av m.fl. (KD) yrkande 17 bör en humanitär ventil på en miniminivå utifrån och de internationella konventionerna återinföras i migrationslagstiftningen. Den s.k. ventilen bör omfatta de personer vars anknytning till eller personliga omständigheter i övrigt nödvändiggör detta. I partimotion 2021/22:2550 av m.fl. (SD) yrkande 10 framhåller motionärerna att det bör ställas vissa grundläggande krav på en utlänning som vill besöka . Inför eller i samband med en inresa bör det t.ex. göras en bred vandelsprövning. Ingen ska heller föra med sig allvarliga sjukdomar. Det är också rimligt att utlänningen bekräftar kännedom om villkor för vistelsen och syftet med besöket. I kommittémotion 2021/22:2501 av m.fl. (SD) yrkande 4 föreslås att utövare av e-sport i regelverk likställs med andra idrottare och atleter. Även i motionerna 2021/22:1656 av (C) yrkande 5 och 2021/22:1288 av och (båda S) framhålls att e-sportare bör räknas som andra atleter vid ansökan om visering. I motionerna 2021/22:110 av (KD) yrkande 1 och 2021/22:1422 av (S) begärs ett tillkännagivande om att verka för viseringsfrihet för Kosovos befolkning. Så sent som genomfördes omfattande förändringar av utlänningslagen för att åstadkomma ett långsiktigt hållbart, humant, rättssäkert och effektivt regelverk som inte väsentligen avviker från de i andra EU-länder. Som huvudregel gäller tidsbegränsade uppehållstillstånd. Olika tillståndstider gäller för flyktingar och alternativt skyddsbehövande. Flyktingar beviljas uppehållstillstånd och alternativt skyddsbehövande beviljas ett uppehållstillstånd . För permanent uppehållstillstånd gäller att en utlänning har haft tidsbegränsat uppehållstillstånd och uppfyller vissa krav som exempelvis försörjning. I ett antal motioner begärs tillkännagivanden om hur den framtida migrationspolitiken bör se ut. Det föreslås bl.a. en långsiktigt hållbar migrationspolitik, ett minskat söktryck, ett volymmål för ett asylmottagande på nordiska nivåer och en lagstiftning som ska innebära en faktisk miniminivå. Det föreslås också i ett par motioner att vissa grundprinciper ska gälla och att främst ska ta emot asylsökande i händelse av krig i något av våra grannländer. I ett par motioner föreslås att ska verka för en human migrationspolitik och skapa fler lagliga vägar för människor på flykt att komma till . Antalet asylsökande i var mycket stort och uppgick till drygt 160 000 personer, vilket ledde till betydande utmaningar för det svenska asylsystemet och också medförde utmaningar och påfrestningar för kommuner och berörda myndigheter. Antalet asylsökande uppgick till ca 29 000 personer, 2017 till ca 26 000 personer, 2018 och 2019 till ca 22 000 personer respektive år, 2020 till ca 13 000 personer och 2021 till ca 11 000 personer. Utskottet kan notera att det med anledning av kriget i råder osäkerhet kring antalet som kommer att ansöka om skydd i . Vidare kan utskottet konstatera att EU mot bakgrund av omfattningen av antalet personer som lämnat eller väntas lämna aktiverat det s.k. massflyktsdirektivet (2001/55/EG). Detta ger miniminormer för att ge tillfälligt skydd vid massiv tillströmning av fördrivna personer. Det krävs ingen individuell prövning för att besluta om ett tidsbegränsat uppehålls- och arbetstillstånd. Utskottet kan också konstatera att det inom EU pågår förhandlingar om det gemensamma europeiska asylsystemet. Bland annat föreslås en förordning om asyl- och migrationshantering, en förordning om införande av screening för tredjelandsmedborgare vid de yttre gränserna och en förordning om hantering av krissituationer och force majeure på migrations- och asylområdet. Inom ramen för en ny skyddsgrundsförordning föreslås bl.a. en harmonisering av tillståndstiderna när medlemsstaterna beviljar uppehållstillstånd till skyddsbehövande. Det föreslås också ett EU-gemensamt ramverk för vidarebosättning. Mot denna bakgrund anser utskottet att det inte finns skäl för att göra tillkännagivanden om ytterligare åtgärder i form av bl.a. ett volymmål, lagstiftning på en faktisk miniminivå, fler lagliga vägar för att söka asyl eller nya grundprinciper för migrationslagstiftningen. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2021/22:4033 (M) yrkandena 1 och 3, 2021/22:3840 (M) yrkandena 1–3, 2021/22:3048 (M) yrkandena 1 och 3, 2021/22:2550 (SD) yrkandena 1 och 4, 2021/22:2549 (SD) yrkandena 1 och 5, 2021/22:2594 (V) yrkande 1, 2021/22:4214 (KD) yrkandena 2 och 3, 2021/22:3357 (KD), 2021/22:2984 (KD) samt 2021/22:3410 (MP). Med hänsyn till att utlänningslagen genomgick genomgripande förändringar ser utskottet inte skäl att göra en översyn av utlänningslagen. Utskottet avstyrker därför motionerna 2021/22:2550 (SD) yrkande 16 och 2021/22:2594 (V) yrkande 2. När det gäller vidarebosättning av kvotflyktingar föreslås i några motioner vissa ändringar, t.ex. en ökning respektive en minskning, att vissa grupper ska prioriteras eller att vissa krav bör ställas. Utskottet noterar att beslutar hur mycket medel som ska avsättas för överföring av skyddsbehövande till genom vidarebosättning. UNHCR:s årliga analys av det globala behovet av vidarebosättning utgör grunden för planering för mottagandet. Med analysen som grund samråder med om hur flyktingkvoten ska fördelas mellan olika grupper. Därefter beslutar generaldirektör om fördelningen. UNHCR presenterar sedan individer i behov av skydd för som prövar ärendena. Det framgår av webbplats att en person måste vara registrerad hos för att bli uttagen på den svenska flyktingkvoten och att UNHCR identifierar de mest behövande. Enligt utskottets mening är vidarebosättning ett väl beprövat system. Vidarebosättning måste dock ses som ett komplement och ska inte ersätta den individuella asylrätten. Utskottet konstaterar att beslutat att avsätta medel motsvarande överföring av 5 000 personer 2022. Av årsredovisning framgår att antalet personer som vidarebosattes till var 5 002 stycken 2019, 3 611 stycken 2020 och 6 411 stycken 2021. Utskottet kan också konstatera att regeringen inom ramen för bl.a. förslaget till ett EU-gemensamt system för vidarebosättning arbetar med denna fråga. Utskottet ser inte skäl att ändra systemet med vidarebosättning. Inte heller finner utskottet skäl för att öka eller minska antalet vidarebosatta alternativt prioritera vissa grupper. Enligt utskottet finns det inte heller skäl att införa ett sponsorsystem för flyktingmottagande. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2021/22:3840 (M) yrkandena 48 och 49, 2021/22:3817 (M) yrkandena 1–3, 2021/22:2550 (SD) yrkande 15, 2021/22:2549 (SD) yrkande 6, 2021/22:302 (SD) yrkande 3, 2021/22:3516 (C) yrkande 2, 2021/22:2594 (V) yrkande 19, 2021/22:3377 (L) yrkande 3 samt 2021/22:2277 (L). uppskattades att antalet som vistas i utan tillstånd uppgick till mellan 10 000 och 50 000 personer. I proposition 2020/21:159 (s. 10) anges att antalet sannolikt har ökat väsentligt. Utskottet är av uppfattningen att det är ett stort problem att människor från andra länder lever utan tillstånd i , inte minst eftersom detta kan leda till utanförskap och misär. Utskottet noterar att gjort tillkännagivanden om utlänningar i utan tillstånd (bet. 2021/22:SfU16, rskr. 2021/22:196). Tillkännagivandet innebär att regeringen bör återkomma med förslag om bl.a. effektivare informationsutbyte mellan myndigheter, utökad informationsplikt för myndigheter och kommuner, DNA-analys som huvudregel vid viss anhöriginvandring, anmälningsplikt för asylsökande samt boendeskyldighet och elektronisk övervakning. Utskottet noterar vidare att regeringen tillsatte en särskild utredare som ska utreda och föreslå åtgärder som förbättrar förutsättningarna för att fastställa en persons bosättning (dir. 2019:54). I betänkandet Om folkbokföring, samordningsnummer och identitetsnummer (2021:57) föreslås utvidgade möjligheter för att besluta om kontrollbesök. Mot bakgrund av ovanstående finner utskottet inte skäl att ställa sig bakom yrkandet om en kartläggning av dem som lever utan tillstånd i . Inte heller är utskottet berett att tillstyrka yrkanden om en informations- eller annonskampanj för att minska antalet asylsökande och anhöriginvandrare som tar sig till eller om en folkomröstning om den svenska invandringspolitiken. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2021/22:2552 (SD) yrkande 2, 2021/22:2549 (SD) yrkande 4, 2021/22:914 (SD) och 2021/22:984 (SD). Utskottet finner inte anledning att föreslå ett tillkännagivande om ett nationellt mål om återvandringsnetto eller om en återvandringsmyndighet. Utskottet avstyrker därmed motion 2021/22:224 (SD) yrkandena 1 och 2. Utskottet är inte heller berett att föreslå ett tillkännagivande om att utreda kostnaderna för asyl- och anhöriginvandringen och avstyrker därför även motion 2021/22:800 (SD) yrkande 1. I ett motionsyrkande tas frågan om konsekvensanalyser upp. Denna fråga har behandlats av utskottet , senast i betänkande 2020/21:SfU20. Utskottet konstaterade att i sin rapport inför migrationspolitiska beslut (RiR 2017:25) angav att det finns brister på området samt att regeringen anfört att arbetet med konsekvensanalyser förbättrats men att kvaliteten bör höjas ytterligare och hänvisat till att arbete pågår. Utskottet har tidigare angett att det ser positivt på regeringens arbete och har utgått från att regeringens arbete med analyserna fortsätter (bet. 2017/18:SfU28). Utskottet finner mot denna bakgrund inte anledning att tillstyrka motion 2021/22:2550 (SD) yrkandena 19 och 20 om statistik över migration och förstärkta krav på konsekvensanalyser. I rapporten av flyktingsituationen – beredskap och hantering (RiR 2017:4) granskade om , övriga ansvariga myndigheter och regeringen hade beredskap för en situation med många asylsökande och hur situationen hanterades. granskning visade på brister i samverkan. I betänkande 2017/18:SfU8 såg socialförsäkringsutskottet positivt på att regeringen uttalat en avsikt att beakta bedömningar och arbeta vidare med rekommendationerna som gavs. Utskottet finner mot denna bakgrund inte anledning att föreslå ett tillkännagivande om informationsflöden och samordningsansvar och avstyrker därför motion 2021/22:2550 (SD) yrkande 21. I betänkande Ett ordnat mottagande – gemensamt ansvar för snabb etablering eller återvändande (SOU 2018:22) redovisas flera förslag med syftet att skapa ett mer sammanhållet system för mottagande av asylsökande och nyanlända. Bland annat föreslås en ordning med särskilda ankomstcenter. Det ska enligt förslaget vara obligatoriskt för asylsökande att bo i ett ankomstcenter och ska få fatta beslut om att förlänga denna obligatoriska tid. Vidare har regeringen tillsatt en utredning som ska se över mottagandet, utredningen ordnat initialt mottagande av asylsökande (dir. 2021:71). Mot denna bakgrund anser utskottet att det inte finns anledning att nu rikta ett tillkännagivande till regeringen om utformningen av det statliga huvudansvaret för asylmottagandet och avstyrker därför motion 2021/22:2549 (SD) yrkande 19. Inom utlänningsrätten gäller en grundläggande princip om att det är den sökande som måste styrka sin identitet. Detta gäller som en huvudregel t.ex. vid anhöriginvandring. När det gäller asylsökande tillämpas en bevislättnadsregel. Det är enligt praxis tillräckligt att en asylsökande gör sin identitet och sitt behov av skydd sannolikt. En asylsökande kan dock i vissa fall bedömas ha ett skyddsbehov även om hans eller hennes identitet inte gjorts sannolik. Det är av största vikt att identiteten som huvudregel ska styrkas respektive göras sannolik för den som söker skydd. För asylsökande är detta nödvändigt för att en snabb och korrekt bedömning av asylansökan ska kunna göras och för att beslut om utvisning av den som får avslag ska kunna verkställas. Mot denna bakgrund anser utskottet att det saknas skäl för att göra ett tillkännagivande om ett identitetskrav för att beviljas uppehållstillstånd. Utskottet avstyrker därför motionerna 2021/22:3840 (M) yrkande 17 samt 2021/22:4214 (KD) yrkandena 6 och 16. I några motioner lämnas förslag om barnspecifik förföljelse, ensamkommande flickors asylskäl och kvinnors våldsutsatthet. Utskottet noterar att arbetet för ökad upptäckt av könsrelaterat våld är en central del i arbete med jämställdhetsintegrering enligt myndighetens årsredovisning . togs en version av myndighetens webbutbildning om könsrelaterat våld fram specifikt för medarbetare på utlandsmyndigheter, och merparten av medarbetarna vid nationella servicecentrum deltog i en utbildning för att öka kunskapen om och upptäckten av våld. Utbildningen har tagits fram i samarbete med Nationellt centrum för kvinnofrid. Därutöver har tolv filmer spelats in i syfte att höja medarbetarnas kunskap, särskilt om hedersrelaterat våld och förtryck och könsstympning. Inom ramen för den nya samhällsintroduktionen för asylsökande får de sökande utökad information om jämställdhet, förbud mot könsstympning, tvångsäktenskap och våld i nära relationer.