bet · H901JuU17 · 2022-04-21 00:00:00 — Ett särskilt brott för hedersförtryck Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till ändring i . Förslaget innebär att det införs ett nytt brott i med beteckningen hedersförtryck. Brottet innebär att en särskild strängare straffskala införs för den som upprepat begår vissa brottsliga gärningar mot en person med ett hedersmotiv och där gärningarna utgjort led i en upprepad kränkning av personens integritet och varit ägnade att allvarligt skada personens självkänsla. Straffet föreslås vara fängelse i lägst ett och högst . Lagändringarna föreslås träda i kraft . Utskottet föreslår att gör ett tillkännagivande till regeringen om att det nya brottet hedersförtryck bör omfattas av förlängd preskriptionstid, dvs. att preskriptionstiden ska räknas från att målsäganden fyller eller skulle ha fyllt . I denna del finns en reservation (S, V). Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden. I betänkandet finns totalt nio reservationer (S, M, SD, C, V, KD, L). Proposition 2021/22:138 Ett särskilt brott för hedersförtryck. Elva yrkanden i följdmotioner. Tolv yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ett särskilt brott för hedersförtryck 1.Ett särskilt brott för hedersförtryck, punkt 1 (V) 2.Brottsbeteckning, punkt 2 (L) 3.Straffskala, punkt 3 (L) 4.Preskription, punkt 4 (S, V) 5.Osjälvständiga brottsformer, punkt 5 (M, KD) 6.Strikt ansvar för närstående, punkt 6 (SD) 7.Kriminalisering av kontrollerande beteende, punkt 7 (M, C, V, KD, L) 8.Grov självbestämmandekränkning, punkt 8 (V) 9.Uppföljning, punkt 9 (SD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ett särskilt brott för hedersförtryck antar regeringens förslag till lag om ändring i . Därmed bifaller proposition 2021/22:138 och avslår motionerna 2021/22:301 av och (båda SD) yrkande 6, 2021/22:2527 av m.fl. (SD) yrkande 39, 2021/22:2974 av (KD), 2021/22:3785 av m.fl. (M) yrkande 13, 2021/22:3873 av Lawen Redar (S), 2021/22:4032 av m.fl. (M) yrkande 37, 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkande 20, 2021/22:4189 av m.fl. (KD) yrkande 16, 2021/22:4210 av m.fl. (KD) yrkande 45 och 2021/22:4446 av m.fl. (V) yrkande 1. Reservation 1 (V) 2021/22:4447 av m.fl. (L) yrkande 2. Reservation 2 (L) 2021/22:301 av och (båda SD) yrkande 5 och 2021/22:4447 av m.fl. (L) yrkande 3. Reservation 3 (L) ställer sig bakom det som utskottet anför om preskription och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4447 av m.fl. (L) yrkande 4. Reservation 4 (S, V) 2021/22:2562 av m.fl. (SD) yrkande 33 och 2021/22:4433 av m.fl. (M). Reservation 5 (M, KD) Strikt ansvar för närstående 2021/22:4453 av m.fl. (SD) yrkande 2. Reservation 6 (SD) Kriminalisering av kontrollerande beteende 2021/22:80 av Amineh Kakabaveh (-) yrkande 6, 2021/22:4446 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2021/22:4447 av m.fl. (L) yrkande 1. Reservation 7 (M, C, V, KD, L) 2021/22:4446 av m.fl. (V) yrkande 3. Reservation 8 (V) 2021/22:4453 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 3. Reservation 9 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (KD), (M), (S), (M), (SD), (S), (C), (V), (M), (S), (S), (SD), (MP), (KD), (SD) och (L). I betänkandet behandlar utskottet regeringens proposition 2021/22:138 Ett särskilt brott för hedersförtryck. I propositionen föreslår regeringen att det införs ett nytt brott i med beteckningen hedersförtryck. Brottet innebär att en särskild strängare straffskala införs för den som upprepat begår vissa brottsliga gärningar mot en person med ett hedersmotiv och där gärningarna utgjort led i en upprepad kränkning av personens integritet och varit ägnade att allvarligt skada personens självkänsla. Regeringens förslag till riksdagsbeslut finns i bilaga 1. Regeringens lagförslag finns i bilaga 2. Fyra följdmotioner med sammanlagt elva yrkanden har väckts med anledning av propositionen. I ärendet behandlas också tolv yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Förslagen i motionerna finns i bilaga 1. Det kan nämnas att har tillkännagett för regeringen att det bör införas en särskild brottsrubricering för brott med hedersmotiv (bet. 2017/18:JuU14, rskr. 2017/18:240). har även tillkännagett för regeringen att en särskild brottskod för brott med hedersmotiv bör införas (bet. 2017/18:JuU1, rskr. 2017/18:92). Ett särskilt brott för hedersförtryck Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till ändring i . Förslaget innebär att det införs ett nytt brott i med beteckningen hedersförtryck. ställer sig bakom det som utskottet anför om preskrip-tion och tillkännager detta för regeringen. avslår motionsyrkanden om bl.a. straffskala, osjälvständiga brottsformer och kriminalisering av kontrollerande beteende. Nio motionsyrkanden avslås med hänvisning till att de får anses i huvudsak tillgodosedda genom propositionen. Jämför reservation 1 (V), 2 (L), 3 (L), 4 (S, V), 5 (M, KD), 6 (SD), 7 (M, C, V, KD, L), 8 (V) och 9 (SD). Behovet av en ny straffbestämmelse I propositionen framhåller regeringen att hedersrelaterat våld och förtryck kan få svåra konsekvenser för dem som utsätts. Förutom själva våldet och förtrycket har även dessa personer ofta en stark koppling till sin familj och släkt och kan därmed både bli uteslutna och känna sig ensamma om de väljer att anmäla och berätta om sina upplevelser. Detta skiljer sig från exempelvis våld i nära relation, där omgivningen ofta fördömer de handlingar som gärningspersonen utövat. De som lever i en hedersrelaterad kontext kan också riskera allvarliga repressalier om de anmäler brott, och de utsätts ofta för stor press från sin familj och släkt att ta tillbaka sina uppgifter. Mot den bakgrunden är det enligt regeringen av extra vikt att samhället tar tydligt avstånd från allt hedersrelaterat våld och förtryck. Trots att ett flertal initiativ och lagstiftningsåtgärder har vidtagits är hedersrelaterat våld och förtryck alltjämt ett problem i det svenska samhället och mörkertalet när det gäller dem som utsätts kan antas vara högt. Problemen är också enligt (SOU 2020:57) tilltagande, och det finns därför ett stort och ökande behov av att fortsätta arbetet med att motverka hedersrelaterat våld och förtryck. infördes en ny särskild straffskärpningsgrund i 29 kap. 2 § som tar sikte på brott som begås med hedersmotiv. Straff-skärpningsgrunden innebär att det som en försvårande omständighet vid bedömningen av straffvärdet ska, vid sidan av vad som gäller för varje särskild brottstyp, särskilt beaktas om ett motiv för brottet varit att bevara eller återupprätta en persons eller familjs, släkts eller annan liknande grupps heder. Regeringen framhåller att införandet av en ny straffbestämmelse skulle ta sikte på den upprepade utsattheten och således med tydlighet visa att hedersrelaterad brottslighet inte kan accepteras av lagstiftaren eller samhället. Precis som när fridskränkningsbrotten infördes handlar det också om att beakta det straffvärda i ett upprepat och systematiskt kränkande handlande, som i och för sig kan utgöras av relativt lindriga gärningar. När dessa gärningar blir ett led i en upprepad kränkning, eller en del av ett trakasserande mönster mellan ojämlika parter, finns det risk för att det samlade beteendets straffvärde inte får fullt genomslag vid lagföringen. Ett särskilt brott, med fridskränkningsbrotten som förebild, skulle enligt regeringen avhjälpa detta. Det är därför regeringens uppfattning att det finns ett behov av att ytterligare markera mot hedersrelaterat våld och förtryck och att detta bör ske genom att det införs ett nytt brott som tar sikte på upprepat hedersrelaterat våld och förtryck mot en person. Regeringen föreslår att en ny straffbestämmelse ska införas i 4 kap. . Bestämmelsen ska omfatta den som begår brottsliga gärningar mot någon enligt 3 eller 4 kap., 5 kap. 1 eller 2 §, 6 eller 12 kap. eller enligt 24 § lagen om kontaktförbud (1988:688) med ett motiv att bevara eller återupprätta en persons eller familjs, släkts eller annan liknande grupps heder. En förutsättning för straffansvar är också att var och en av gärningarna utgjort led i en upprepad kränkning av personens integritet och att gärningarna varit ägnade att allvarligt skada personens självkänsla. Brottet ska betecknas hedersförtryck och straffet ska vara fängelse i lägst ett och högst . Regeringens utgångspunkt har varit att det nya brottet ska utformas med fridskränkningsbrotten som förebild. Utredningen och majoriteten av remissinstanserna har haft samma uppfattning. Detta innebär att ledning kan hämtas från förarbetsuttalanden som gjorts och praxis som utvecklats för fridskränkningsbrotten, i de delar som konstruktionen och rekvisiten överensstämmer. Regeringen instämmer i utredningens bedömning att sådana gärningar som ingår i en grov fridskränkning och grov kvinnofridskränkning även bör omfattas av ett särskilt brott för hedersförtryck. När det gäller frågan om att utvidga brottskatalogen, vilket har föreslagits av en remissinstans, konstaterar regeringen att det varken finns skäl eller beredningsunderlag att göra en sådan utvidgning i detta lagstiftningsärende. Regeringens uppfattning är att osjälvständiga brottsformer (försök, förberedelse, stämpling, anstiftan och medhjälp) till brott som ingår i brottskatalogen kan ingå i det särskilda brottet för hedersförtryck. Lagrådet har haft vissa invändningar mot om den bedömningen har stöd i lagtexten, framför allt när det gäller anstiftan och medhjälp. Regeringen framhåller att det ytterst är en fråga för rättstillämpningen att uttolka rättsläget i detta avseende. konstaterar regeringen att det är viktigt att det straffbelagda området är tydligt, vilket talar för att rättsläget bör klargöras genom lagstiftning. Eftersom det inte finns underlag för att göra detta inom ramen för det aktuella lagstiftningsärendet anges i propositionen att regeringen får återkomma till frågan i ett annat lämpligt sammanhang. Även om rättsläget när det gäller försök, förberedelse och stämpling till brott enligt regeringen inte framstår som lika osäkert kan det finnas anledning, på samma sätt som gäller för anstiftan och medhjälp, att överväga att klargöra rättsläget genom lagstiftning. När det gäller den kollektiva aspekten framhåller regeringen att flera medverkande kan dömas för brottet hedersförtryck. Det kan handla om gärningsmannaskap, medgärningsmannaskap (tillsammans och i samförstånd) eller så kan bestämmelserna om anstiftan och medhjälp aktualiseras. När det gäller vilket uppsåt en medverkande person ska ha ansluter sig regeringen till den beskrivning av rättsläget som Lagrådet har framfört i sitt yttrande, dvs. att det normalt räcker med att det kvalificerade uppsåtet finns hos gärningsmannen och att det för ansvar för anstiftan eller medhjälp är tillräckligt att dessa medverkande har likgiltighetsuppsåt till att det kvalificerade uppsåtet finns hos gärningsmannen. Regeringen framhåller att förslagen i propositionen inte innebär någon förändring av hur uppsåtsbedömningen är avsedd att göras av domstolarna. Mot den bakgrunden menar regeringen att det inte framstår som att det finns något stort behov av att införa särskilda medverkansbestäm-melser för straffbestämmelsen om hedersförtryck och något beredningsunderlag för en sådan förändring finns inte heller i detta lagstiftningsärende. När det gäller frågan om straffansvar för underlåtenhet att avslöja eller förhindra det nu föreslagna brottet instämmer regeringen i utredningens bedömning att underlåtenhetsansvar ska begränsas till de allvarligaste brottstyperna. Regeringen konstaterar att ett sådant straffansvar kopplat till det nya brottet skulle innebära att även t.ex. underlåtenhet att avslöja ofredande omfattas, vilket enligt regeringen inte kan anses vara en lämplig ordning. Regeringen anser att den föreslagna brottsbeteckningen – hedersförtryck –fångar upp en stor del av det som straffbestämmelsen avser att omfatta som den inte ger intryck av att det handlar om ett enstaka brott. Regeringen föreslår att straffet för hedersförtryck ska vara detsamma som för grov fridskränkning och grov kvinnofridskränkning, som är fängelse i lägst ett och högst . Vidare anser regeringen att det inte finns tillräckliga skäl att frångå de allmänna reglerna om preskription. Detta innebär att de enskilda gärningarna som konstituerar hedersförtryck preskriberas särskilt för varje gärning. Exempelvis preskriberas en misshandel , vilket stämmer överens med vad som gäller för grov fridskränkning och kvinnofridskränkning. Även om regeringen har förståelse för de invändningar som har framförts av vissa remissinstanser mot den ibland korta preskriptionstiden när det gäller unga målsägande, pekar regeringen på att en särreglering skulle innebära att alla de enskilda brottstyperna som konstituerar hedersförtryck också skulle behöva särregleras. Vidare noterar regeringen att har genomfört en större översyn av preskriptionsreglerna (SOU 2021:90). Regeringen anser att beredningen av utredningens förslag inte bör föregripas. Vidare föreslår regeringen att det inte ska uppställas något krav på dubbel straffbarhet för att en svensk domstol ska kunna döma för brottet hedersförtryck om det begåtts utomlands. Regeringen föreslår att lagändringarna ska träda i kraft . beslutade att ge en s.k. bokstavsutredare i uppdrag att utifrån en analys av gällande rätt lämna förslag på hur det straffrättsliga skyddet mot psykiskt våld kan stärkas (Ju 2021:F). Med psykiskt våld avses t.ex. muntliga kränkningar, nedvärderande omdömen och hån, att skambelägga eller att skämma ut den utsatta inför andra. Psykiskt våld kan även innebära kontroll av vad den utsatta gör, vem den umgås med och var den är, social isolering eller s.k. ekonomiskt våld som att den utsatta personen inte får styra över sin egen ekonomi. Utredaren ska också analysera och ta ställning till om möjligheten för åklagare att väcka allmänt åtal för förtal och förolämpning bör utvidgas när brottet förekommer i samband med brott i nära relation och vid hedersrelaterat våld och förtryck. Oavsett ställningstagande i sak ska utredaren lämna ett förslag på hur en sådan reglering bör vara utformad. I uppdraget anges att beredningen av betänkande särskilt bör uppmärksammas. Vidare ska utredaren begära in information från och övriga nordiska länder om hur de har reglerat de frågor som uppdraget avser samt ta del av den kunskap och erfarenhet som de har på området. Uppdraget ska redovisas . I betänkandet En översyn av den straffrättsliga regleringen om preskription (SOU 2021:90) konstaterar bl.a. att huvuddelen av alla sexualbrott mot barn omfattas av en förlängd preskriptionstid genom att preskriptionstiden för dessa brott räknas från det att målsäganden fyller eller skulle ha fyllt . För vissa av dessa brott kommer preskriptionstiden med de förslag om förlängd preskriptionstid som utredningen lämnar att förlängas betydligt och brotten preskriberas först då målsäganden är . Utredningen har inte funnit att det finns andra brott mot barn där preskriptionsreglerna hindrar en effektiv lagföring, varför några ytterligare förändringar av den preskriptionsrättsliga regleringen i denna del inte föreslås. Ett alternativt förslag om att förlänga preskriptionstiden för de brott som kan ingå i en grov fridskränkning mot barn, på så sätt att preskriptionstiden för dessa brott ska räknas från det att målsäganden fyller eller skulle ha fyllt , lämnas emellertid. Betänkandet bereds i . I kommittémotion 2021/22:4446 av m.fl. (V) yrkande 1 begärs avslag på propositionen. I partimotion 2021/22:4032 av m.fl. (M) yrkande 37 föreslås att en särskild brottsbeteckning för hedersbrott ska införas i . Liknande förslag finns i partimotion 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkande 20, i kommittémotionerna 2021/22:2527 av m.fl. (SD) yrkande 39, 2021/22:3785 av m.fl. (M) yrkande 13, 2021/22:4189 av m.fl. (KD) yrkande 16 och 2021/22:4210 av m.fl. (KD) yrkande 45 samt i motionerna 2021/22:301 av och (båda SD) yrkande 6, 2021/22:2974 av (KD) och 2021/22:3873 av Lawen Redar (S). Enligt kommittémotion 2021/22:4447 av m.fl. (L) yrkande 2 bör brottsbeteckningen i stället vara fridskränkning med hedersmotiv. I kommittémotion 2021/22:4447 av m.fl. (L) yrkande 3 anförs att maximistraffet för den nya bestämmelsen ska höjas. Motionärerna pekar på att har tillkännagett för regeringen att maximistraffet för grov fridskränkning och grov kvinnofridskränkning bör höjas. I motion 2021/22:301 av och (båda SD) yrkande 5 föreslås ett tillkännagivande om hårda straff för hedersrelaterat våld. I kommittémotion 2021/22:4447 av m.fl. (L) yrkande 4 anförs att preskriptionstiden för brott enligt den nya bestämmelsen mot barn ska börja löpa den dag som barnet fyller eller skulle ha fyllt , i likhet med vad som gäller för vissa sexualbrott. Enligt kommittémotion 2021/22:2562 av m.fl. (SD) yrkande 33 bör även den som på något sätt bidrar till att hedersrelaterat våld kan utövas straffas. I kommittémotion 2021/22:4433 av m.fl. (M) begärs ett tillkännagivande om en utvidgad gärningsmannakrets. I samband med att regeringen återkommer till när det gäller förtydliganden i lagstiftningen i fråga om medhjälp och anstiftan vill motionärerna att regeringen också återkommer med ett lagförslag i vilket det uttryckligen framgår att gärningar som flera olika personer begår i samförstånd omfattas av bestämmelsen. Enligt motionärerna ska detta senast ske före utgången av 2022. I kommittémotion 2021/22:4453 av m.fl. (SD) yrkande 2 föreslås att ett strikt ansvar ska införas för vissa närstående i fråga om hedersförtryck. I kommittémotion 2021/22:4446 av m.fl. (V) yrkande 2 anförs att regeringen bör återkomma med ett förslag till kriminalisering av kontrollerande och tvingande beteende. Ett liknande förslag finns i kommittémotion 2021/22:4447 av m.fl. (L) yrkande 1. Amineh Kakabaveh (-) framhåller i motion 2021/22:80 yrkande 6 att en sådan kriminalisering bör omfatta inskränkningar i vardagslivet som t.ex. val av klädsel, deltagande i lektioner i skolan, sportaktiviteter och sexualundervisning. Enligt kommittémotion 2021/22:4446 av m.fl. (V) yrkande 3 bör det vara straffbart att påtvinga någon ett visst kulturellt, religiöst eller annat liknande normativt betingat levnadssätt. Motionärerna vill därför att regeringen återkommer till med ett sådant lagförslag. I kommittémotion 2021/22:4453 av m.fl. (SD) yrkande 1 anförs att regeringen bör ge (Brå) i uppdrag att granska den nya lagstiftningens effektivitet. Enligt motionärerna bör domstolarnas uppsåtsbedömningar när det gäller medverkande följas upp för att se om propositionens syfte uppfylls eller om det finns behov av att komplettera lagstiftningen med särskilda medverkansbestämmelser. I samma motion yrkande 3 anförs att regeringen bör se över om den nuvarande ordningen när det gäller anmälningsskyldigheten för vissa yrkesgrupper, t.ex. personal inom skola och omsorg, till är tillräckligt effektiv för att bekämpa hedersförtryck. har gjort flera tillkännagivanden till regeringen i frågor om hedersrelaterat våld och förtryck. har tillkännagett att det bör införas en särskild brottsrubricering för brott med hedersmotiv och en särskild straffskärpningsgrund för brott med hedersmotiv (bet. 2017/18:JuU14, rskr. 2017/18:240). har även tillkännagett att en särskild brottskod för brott med hedersmotiv bör införas (bet. 2017/18:JuU1, rskr. 2017/18:92). beslutade regeringen om propositionen Ökat skydd mot hedersrelaterad brottslighet (prop. 2019/20:131), i vilken tillkännagivandena om en särskild straffskärpningsgrund för brott med hedersmotiv och en särskild brottskod för brott med hedersmotiv redovisades som slutbehandlade. I den propositionen gjorde regeringen bedömningen att Brå inte borde ges i uppdrag att införa nya brottskoder för brott med hedersmotiv och angav att regeringen mot den bakgrunden inte avsåg att vidta några ytterligare åtgärder med anledning av tillkännagivandet. delade dock inte regeringens uppfattning att tillkännagivandet om en särskild brottskod för brott med hedersmotiv var slutbehandlat (bet. 2020/21:KU21, rskr. 2020/21:371). Punkten stod därför åter som öppen. Utskottet behandlade motioner om hedersrelaterat våld och förtryck i utskottets betänkande om Våldsbrott och brottsoffer (bet. 2020/21:JuU27 s. 28 f.). Utskottet uttryckte då förståelse för vad som anfördes i ett stort antal motioner om att införa en särskild brottsrubricering för hedersrelaterade brott. Mot bakgrund av att hade lämnat ett förslag om just detta och då regeringen hade aviserat att en proposition skulle överlämnas till , ansågs yrkandena vara i alla fall delvis tillgodosedda. Vidare ansåg utskottet att ett yrkande om att tillsätta en utredning som skulle utreda möjligheterna att kriminalisera underlåtenhet att ingripa vid eller anmäla hedersbrott fick anses i huvudsak tillgodosett då precis hade utrett detta. Mot bakgrund av det aviserade förslaget om särskild brottsrubricering och att en straffskärpningsgrund infördes fanns det enligt utskottet inte skäl för att ta initiativ med anledning av förslag om skärpta straff för brott med hedersmotiv. Utskottet avstyrkte motionsyrkandena och följde utskottets förslag (rskr. 2020/21:345). behandlade utskottet sex motionsyrkanden om kriminalisering av kontrollerande beteende i samband med behandlingen av proposition 2020/21:217 Skärpta straff för våld och andra kränkningar i nära relationer (bet. 2021/22:JuU8). Utskottet noterade då att regeringen hade tillsatt en utredning med uppdrag att lämna förslag på hur det straffrättsliga skyddet mot psykiskt våld kan stärkas. Utskottet bedömde att det väsentligen omfattade det som motionärerna benämnde kontrollerande beteende. Utskottet ansåg därför att det inte fanns anledning att ta ett sådant initiativ som efterfrågades av motionärerna och avstyrkte därmed motionsyrkandena. I samma betänkande föreslog utskottet ett tillkännagivande till regeringen om att maximistraffet för grov fridskränkning och grov kvinnofridskränkning bör höjas. följde utskottets förslag (rskr. 2021/22:39). Regeringens redovisning av tillkännagivanden Regeringen anger att tillkännagivandena om att införa en särskild brottskod för brott med hedersmotiv och en särskild brottsrubricering för brott med hedersmotiv är tillgodosedda genom propositionen och därmed slutbehandlade. Brottskoder regleras inte i lag eller förordning, utan tas fram av Brå utifrån den befintliga straffrättsliga regleringen och olika myndigheters verksamhetsbehov. Det är enligt regeringen vanskligt från ett tillförlitlighets- och kvalitetsperspektiv att basera brottskoder på gärningsmannens motiv och det skulle också medföra att en större mängd brottskoder behöver införas (prop. 2019/20:131 s. 59). Genom införandet av det nu föreslagna hedersför-trycksbrottet kommer upprepad brottslighet som begås med hedersmotiv att ges en egen brottskod, vilket innebär att det kommer att finnas statistik om bl.a. anmälningar av och lagföringar för det brottet. Därtill finns redan brottskoder för bl.a. straffbestämmelserna om äktenskapstvång, vilseledande till äktenskapsresa och barnäktenskapsbrott. Mot denna bakgrund bedömer regeringen att tillkännagivandet om att införa en särskild brottskod för brott med hedersmotiv nu kan anses slutbehandlat. Utskottet delar regeringens uppfattning att det finns ett behov av att ytterligare förstärka det straffrättsliga skyddet mot hedersrelaterat våld och förtryck. Utskottet har tidigare riktat ett tillkännagivande om en särskild brottsbeteckning för brott med hedersmotiv och ser därför positivt på att regeringen nu återkommer med ett förslag om att införa ett nytt brott i . Utskottet anser att regeringens lagförslag är ändamålsenligt utformat och att det bör antas. Därmed avstyrker utskottet motion 2021/22:4446 (V) yrkande 1.