bet · H901CU12 · 2022-02-22 00:00:00 — Miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö har, som nämnts ovan, flera preciseringar som används för att förtydliga och tydliggöra uppföljningsarbetet. Preciseringen Infrastruktur innebär att infrastruktur för energisystem, transporter, avfallshantering och vatten- och avloppsförsörjning ska vara integrerade i stadsplaneringen och i övrig fysisk planering samt att lokalisering och utformning av infrastrukturen ska vara anpassad till människors behov, för att minska resurs- och energianvändning samt klimatpåverkan, som hänsyn ska tas till bl.a. natur- och kulturmiljö. beslutade om den ekonomiska ramen för satsningar på transportinfrastruktur som järnvägar och vägar 2022–2033 (prop. 2020/21:151, bet. 2020/21:TU16, rskr. 2020/21:409). riktade ett antal tillkännagivanden till regeringen, bl.a. om att regeringen bör återkomma till med ett finansierat förslag till en satsning på elektrifiering av transportsektorn med en fungerande laddinfrastruktur, alltså exempelvis laddstationer för eldrivna fordon, i hela . Vidare tillkännagav att regeringen bör sätta tydliga mål för utbyggnaden av laddinfrastruktur i anslutning till vägar, rastplatser, tankställen, hamnar, företag och bostäder samt aktivt arbeta inom ramen för EU för en harmonisering av elektrifiering av all infrastruktur. beslutade regeringen att ge en särskild utredare i uppdrag att underlätta samordningen mellan berörda parter i samhällsbyggnadsprocessen i kommuner med särskilt komplexa planeringsförutsättningar. Syftet var att underlätta planeringsprocesser för att få till stånd ett ökat och hållbart bostadsbyggande. Utredningen antog namnet Samordning för bostadsbyggande. Det ursprungliga uppdraget redovisades genom betänkandena Bebyggelse- och transportplanering för hållbar stadsutveckling (SOU 2019:17) och Stärkt planering för en hållbar utveckling (SOU 2021:23). Genom tilläggsdirektiv fick utredningen i uppdrag att se över delar av PBL för att genom ändringar i regelverket stärka förutsättningarna för transporteffektivitet och tillgänglighet genom hållbara transporter samt utveckla möjligheterna att främja långsiktigt hållbara stadsmiljöer. Uppdraget redovisades i betänkandet Stärkt planering för en hållbar utveckling (SOU 2021:23). I betänkandet omtalas klimatfrågan som central för en hållbar utveckling, och åtaganden att minska utsläppen av växthusgaser framhålls. Det anges vidare att eftersom transportsektorn står för en betydande miljö- och klimatpåverkan anser regeringen att det är angeläget att samhällsplaneringen i ökad utsträckning främjar en transporteffektiv samhällsstruktur som bidrar till hållbara livsmiljöer med minskad miljö- och klimatpåverkan. En sådan struktur anses kunna bidra till att uppnå många av de nationella miljökvalitetsmålen samt till minskade markanspråk och barriäreffekter. I betänkandet lämnas ett antal förslag, bl.a. om att införa nya definitioner i PBL (mobilitetstjänst och mobilitetsåtgärd) samt att ändra PBL för att stärka förutsättningarna för transporteffektivitet och ge bättre förutsättningar för genomförande av åtgärder i detaljplan och bygglovsprövning, som främjar tillgänglighet genom hållbara transporter. Betänkandet har varit föremål för remiss och bereds inom . I delbetänkande SOU 2021:21 En klimatanpassad miljöbalk för samtiden och framtiden (se ovan under Regler och krav för ett hållbart och innovativt byggande) anges i fråga om utredningens andra fas bl.a. att den lagstiftning som huvudsakligen styr planering och kravställande för ett mer transporteffektivt samhälle bör ses över, detta i syfte att undersöka förutsättningarna för att ge klimataspekten och klimatmålen ökad vikt vid samhällsplanering. Att åstadkomma en god helhet i transportinfrastrukturplanering genom en väl fungerande samverkan och samstämmighet mellan nationell, regional och nivå utpekas som centralt. För att undvika dubbelarbete och tillvarata synergier kommer samordning att ske med bl.a. vad gäller genomförandet av förslagen från utredningen för bostadsbyggande. utredning av skärpta kravnivåer för laddinfrastruktur I den klimatpolitiska handlingsplan som antogs av angavs att klimatomställningen bl.a. förutsätter åtgärder som tar sikte på ett mer transporteffektivt samhälle, energieffektiva och fossilfria fordon och en högre andel förnybara drivmedel. Mot den bakgrunden fick i uppdrag av regeringen att utreda konsekvenserna av ändrade (skärpta) kravnivåer i PBF på laddinfrastruktur för elfordon vid ny- och ombyggnad. Regeringen bedömde att det fanns ett behov av att klarlägga konsekvenserna av att införa högre krav i förhållande till direktivets minimikrav. Uppdraget redovisades av i rapporten av ändrade kravnivåer för laddinfrastruktur (2020:18). Enligt var det svårt att bedöma i vilken utsträckning ändrade kravnivåer på laddinfrastruktur påverkar antalet laddfordon. bedömning var att de ökade kostnaderna troligtvis inte vägs upp av klimatvinsten. bedömde vidare att kostnaderna riskerar att bli orimligt höga för enskilda fastighetsägare, även om de undantag som direktivet om byggnaders energiprestanda medger skulle tillämpas. Vidare ansåg att det fanns en risk att utökade krav på laddinfrastruktur skulle komma att leda till krav på investeringar och ökade kostnader även i områden där efterfrågan på laddningspunkter saknas. Ledningsinfrastruktur i ökad utsträckning bedömdes av kunna vara effektivt huvudsakligen för parkeringar avsedda att användas , exempelvis vid bostäder eller arbetsplatser. ansåg dock att ingen av de möjligheter till undantag som direktivet ger bör genomföras om kravnivåerna för laddinfrastruktur skulle utökas. Det ansågs i stället eftersträvansvärt att de utökade kravnivåerna i så stor utsträckning som möjligt utformas för att förhindra stora och oproportionerliga kostnader i enskilda fall, oavsett om en åtgärd definitionsmässigt kvalificerar för ett undantag eller inte. Rapporten har remitterats och bereds inom . För att öka tillgången till hemmaladdning för boende i olika boendeformer gav regeringen i uppdrag att tillsammans med och Lantmäteriet föreslå åtgärder för att förbättra tillgången till laddning vid hemmet. överlämnade utredningen och förslag för bättre tillgång till laddinfrastruktur för hemmaladdning oavsett boendeform (ER 2021:2). Rapporten innehåller förslag på åtgärder för att förbättra tillgången till laddning av elfordon vid hemmet, däribland om samordnad myndighetsgemensam information om laddinfrastruktur samt om att undersöka hur tillgängligheten till laddinfrastruktur kan säkerställas i tillräcklig omfattning i hela landet. Rapporten bereds inom . Nationell strategi för elektrifiering presenterade regeringen en nationell strategi för elektrifiering (Nationell strategi för elektrifiering – en trygg, konkurrenskraftig och hållbar elförsörjning för en historisk klimatomställning). I strategin tar regeringen ett helhetsgrepp om förutsättningarna i energisektorn för att möjliggöra en ökad elektrifiering. Elektrifieringsstrategin, som består av tolv punkter med 67 åtgärder som ska genomföras –2024, har till syfte att lägga grunden för att kunna realisera en omfattande elektrifiering som bidrar till att klimatmålen nås. Elektrifieringsstrategin omfattar bl.a. ny infrastruktur för tillräcklig kapacitet i elnät och för laddning av elfordon. Enligt regeringen måste elnätets överföringskapacitet öka betydligt för en omfattande elektrifiering som ledtiderna för investeringar i elnäten är för långa i förhållande till industrins behov. Elektrifiering av transporter förutsätter både tillräcklig nätkapacitet och tillgång till laddinfrastruktur. Ett proaktivt arbete behövs enligt regeringen för en effektiv utbyggnad av elnät och laddinfrastruktur baserat på en tydligare bild av behoven och för att undvika kapacitetsbrist längre fram. Vad gäller utbyggnaden av laddinfrastruktur bör den ske i sådan takt att den inte blir ett hinder för elektrifieringen av transportsektorn. Eldrivna transporter ska möjliggöras i hela landet genom en snabb, samordnad och samhällsekonomiskt effektiv utbyggnad av ändamålsenlig laddinfrastruktur. En vägledande utgångspunkt är enligt regeringen också att det ska vara lätt att ladda ett elfordon oavsett boendeform. Av den nationella strategin framgår att ett handlingsprogram för utbyggnaden av laddinfrastruktur ska tas fram och att uppföljningen utvecklas. Vidare ska styrmedel och stöd för utbyggnad av laddinfrastruktur ses över för att säkerställa att de är effektiva och ändamålsenliga. Utskottet delar motionärernas uppfattning att en fungerande laddinfrastruktur är viktig. noterar utskottet det arbete som pågår på området samt den nationella strategi för elektrifiering som presenterades av regeringen . Strategin omfattar bl.a. möjliggörandet av eldrivna transporter i hela landet genom en snabb, samordnad och samhällsekonomiskt effektiv utbyggnad av ändamålsenlig laddinfrastruktur, där en vägledande utgångspunkt ska vara att det ska vara lätt att ladda ett elfordon oavsett boendeform. Eftersom frågan om hur behovet av en fungerande laddinfrastruktur bäst ska tillgodoses alltså är prioriterad av regeringen ser utskottet inte skäl att föreslå någon åtgärd från sida med anledning av motionsyrkandet, och det bör därför avslås. Krav på bygglov och anmälan m.m. Utskottets förslag i korthet riktar tillkännagivanden till regeringen dels om undantag från kraven på bygglov och anmälan för takfönster och takkupor, komplementbostadshus samt obemannade butiker på landsbygden, dels om utökade möjligheter att göra avsteg från nybyggnadskraven vid flyttning av äldre byggnader. Vidare avslår ett yrkande om bygglov för solcellsparker. Jämför reservation 6 (S, V, L, MP) och 7 (S, V, L, MP) samt särskilt yttrande 3 (S, V, MP) och 4 (L). I kommittémotion 2021/22:3708 av m.fl. (M) begärs ett tillkännagivande om att ta bort anmälningsplikten för både komplementbostadshus och komplementbyggnader. Motionärerna anser att det förslag som lagts fram av om att ta bort kravet på anmälan för komplementbyggnader av viss storlek men däremot underkasta komplementbostadshus av samma storlek lovplikt inte bör genomföras, detta eftersom det skulle bli fråga om en olycklig uppdelning och ett onödigt byråkratiskt hinder för den som vill uppföra ett komplementbostadshus. Enligt motionärerna vore det lämpligare att, åtminstone , även undanta komplementbostadshus från krav på såväl anmälan som bygglov (yrkande 68). Motionärerna begär vidare ett tillkännagivande om att obemannade landsbygdsbutiker ska undantas från såväl bygglovs- som anmälningsplikt. Som skäl för detta anför motionärerna att obemannade butiker är viktiga med tanke på det minskade utbudet av service på landsbygden, och det anförs att ett av de största hindren mot de obemannade landsbygdsbutikerna är att det tar och är komplicerat att få bygglov. Enligt motionärerna bör därför obemannade landsbygdsbutiker om , utan vatten och avlopp, undantas från anmälningsplikt och lovplikt. Dessa bör få placeras även utanför tomten, t.ex. i närheten av en väg, eftersom det då blir enklare för kunder att nå butiken (yrkande 69). Slutligen begär motionärerna ett tillkännagivande om att underlätta flyttning av gamla byggnader till nya platser. Om byggnadsnämnderna fick större möjligheter att medge avsteg från nybyggnadskraven vid flytt av en gammal byggnad skulle enligt motionärerna fler byggnader kunna återanvändas och större kulturvärden bevaras (yrkande 41). I kommittémotion 2021/22:3225 av m.fl. (C) yrkande 22 begärs ett tillkännagivande om att de s.k. attefallsreglerna ska justeras så att endast bygganmälan krävs vid installation av takfönster, i likhet med vad som gäller för takkupor (yrkande 22). I motion 2021/22:515 av (M) begärs ett tillkännagivande om bygglov för solcellsparker. Motionären anför att solcellsparker är industrianläggningar och att det därför bör krävas bygglov för dessa. Allmänt om krav på bygglov och anmälningsplikt Av plan- och byggregelverket framgår vilka åtgärder som kräver bygglov, rivningslov eller marklov. Det framgår även vilka åtgärder som kräver att en anmälan görs och vilka åtgärder som varken kräver lov eller anmälan. Syftet med prövningen av de åtgärder som kräver lov är att kunna bedöma om en åtgärd är lämplig i det aktuella området och om den är förenlig med bestämmelser om enskilda och allmänna intressen i fråga om åtgärdens lokalisering, placering, utformning, användning och påverkan på omgivningen. När det gäller bygglov är utgångspunkten att ett sådant lov krävs för nybyggnad, tillbyggnad och vissa andra ändringar av en byggnad (9 kap. 2 § PBL). För en åtgärd som ska vidtas inom detaljplanelagt område är huvudregeln att bygglov beviljas om den sökta åtgärden är förenlig med detaljplanen. Om den sökta åtgärden inte är förenlig med en detaljplan får bygglov ändå beviljas under vissa omständigheter. Det gäller bl.a. om avvikelsen är liten eller om åtgärden är av begränsad omfattning och nödvändig för att området ska kunna användas eller bebyggas på ett ändamålsenligt sätt (9 kap. 30 § PBL). Vid en ansökan om bygglov utanför detaljplan eller områdesbestämmelser ska en prövning göras om ett antal förutsättningar är uppfyllda. Prövning av bygglov utanför detaljplan och områdesbestämmelser innebär, till skillnad från bygglov inom plan, en fullständig prövning av kraven på lokalisering, placering och utformning (9 kap. 31–31 e §§ PBL). Från de generella kraven på bygglov finns flera undantag, bl.a. när det gäller ekonomibyggnader för jordbruk, skogsbruk eller annan liknande näring, om åtgärden vidtas i ett område som inte omfattas av detaljplan (9 kap. 3 § PBL). Bestämmelsen innebär att alla byggnader som hänger samman med nämnda näringar är bygglovsbefriade. Bygglov krävs inte heller för att i omedelbar närhet till ett en- eller tvåbostadshus uppföra eller bygga till en komplementbyggnad som inte har större byggnadsarea än , s.k. friggebod (9 kap. 4 § PBL). Det krävs enligt 9 kap. 4 a § PBL inte heller bygglov för att i omedelbar närhet av ett en- eller tvåbostadshus uppföra eller bygga till byggnader som utgör antingen en särskild bostad (komplementbostadshus) eller en komplementbyggnad, dvs. ett fristående uthus, garage eller annan mindre byggnad, om byggnaden tillsammans med övriga byggnader som har uppförts på tomten med stöd av den aktuella bestämmelsen inte får en större byggnadsarea än och har en taknockshöjd som inte överstiger (s.k. attefallshus). Att en åtgärd kräver anmälan innebär att åtgärden inte får påbörjas innan har lämnat startbesked (10 kap. 3 § PBL samt 6 kap. 5 § första stycket 9 och 10 PBF). I startbeskedet ska ta ställning till om åtgärden kan antas komma att uppfylla vissa krav som gäller enligt PBL eller föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen (10 kap. 23 § PBL). Särskilt om takkupor och takfönster Det finns ingen definition av takkupa i plan- och bygglagstiftningen. Takkupor räknas dock som en tillbyggnad eftersom de ökar byggnadens volym. Som huvudregel krävs bygglov för att göra en tillbyggnad, men enligt 9 kap. 4 a § PBL krävs trots detta oftast inte bygglov för att uppföra en eller två takkupor på ett en- eller tvåbostadshus, s.k. attefallstakkupor. I de flesta fall krävs i stället en anmälan och ett startbesked för att få börja bygga (9 kap. 4 b § PBL). I vissa områden får attefallstakkupor inte byggas. Det gäller i områden som är särskilt värdefulla och där det krävs bygglov på grund av utökad lovplikt i detaljplan. Undantaget från kravet på bygglov för attefallstakkupor gäller inte för takfönster. Att uppta nya fönster på en byggnad utgör en s.k. fasadändring. Inom detaljplan krävs det som huvudregel bygglov för fasadändringar, men det finns vissa undantag. Utanför detaljplan krävs det normalt inte bygglov för exempelvis byte av färg, fasadbeklädnad eller taktäckningsmaterial på byggnader eller för andra ändringar som avsevärt påverkar byggnadens yttre utseende (exempelvis fönster och dörrar). Särskilt om flyttning av byggnader Att flytta en tidigare uppförd byggnad till en ny plats räknas som nybyggnad. Det innebär att bygglov krävs i de flesta fall. Att flytta en byggnad innebär också att byggnaden rivs. Det kan därför även krävas rivningslov på den gamla platsen. Kraven i PBL och PBF gäller även vid flyttning av en byggnad. Vid flyttning av en byggnad får emellertid de utformningskrav och tekniska egenskapskrav som normalt gäller vid nybyggnad anpassas, och det är också möjligt att göra avsteg från kraven med hänsyn till flyttningens syfte, byggnadens förutsättningar, varsamhetskravet och förvanskningsförbudet (8 kap. 7 § PBL). Det är som avgör om anpassningar och avsteg kan göras. Som en vägledning kan BBR:s krav vid ändring av byggnad tillämpas. Vid flyttning av museala skäl, där intresset är att rädda ett värdefullt objekt, kan det finnas skäl till relativt långtgående avsteg från kraven. Vid flyttning av skolbaracker finns däremot sällan anledning att frångå kraven. Även när man flyttar bostadshus bör kraven som huvudregel uppfyllas, och avsteg från framför allt tillgänglighetskraven måste övervägas noga. Syftet med flyttningen ska vägas in och det kan också ha betydelse om det handlar om hyreshus eller egnahem. I webbaserade handbok, , finns en vägledning om flyttning av byggnader. Solenergianläggningar kan dels vara fristående, dels monteras på ett annat byggnadsverk eller integreras i dess fasad. Solfångare och solcellspaneler kräver i vissa fall bygglov på byggnader inom detaljplanerat område. Utanför detaljplan krävs normalt inte bygglov för solenergianläggningar på byggnader. Det kan dock finnas en utökad lovplikt i områdesbestämmelser. Det krävs aldrig bygglov för att sätta upp solfångare eller solceller på byggnader utanför områden med detaljplan eller områdesbestämmelser. När det gäller solenergianläggningar som inte monteras på en byggnad omfattas de – förutom vad gäller själva transformatorstationen i förekommande fall – inte av lovplikt för anläggningar. En solenergianläggning kan heller inte utlösa detaljplanekravet (4 kap. 2 § PBL). Under vissa förutsättningar kan en solenergianläggning dock betraktas som en lovpliktig byggnad. Vidare omfattas i princip alla storskaliga solenergianläggningar av bestämmelser om anmälan för samråd enligt 12 kap. 6 § , såsom en verksamhet eller en åtgärd som kan komma att väsentligt ändra naturmiljön. Det kan i vissa fall också gälla mindre anläggningar. Undantag från detta gäller om åtgärden omfattas av tillstånds- eller anmälningsplikt enligt andra bestämmelser i . tillkännagivande om fler bygglovsbefriade åtgärder tillkännagav , i enlighet med civilutskottets förslag, att regeringen borde återkomma till med förslag om lagändringar som innebär att fler åtgärder blir bygglovsbefriade (bet. 2015/16:CU1, rskr. 2015/16:79). Sedan tillkännagivandet har flera ändringar av aktuella regler trätt i kraft. infördes undantag från bygglovsplikten för bl.a. att på andra byggnader än en- och tvåbostadshus inom områden med detaljplan byta en färg, fasadbeklädnad eller taktäckningsmaterial på fasad eller tak som vetter mot kringbyggd gård och att på en- och tvåbostadshus inom områden med detaljplan göra en liten tillbyggnad i form av balkong, burspråk eller uppstickande byggnadsdel. ändrades PBL så att det inte längre krävs bygglov för att på en byggnad inom detaljplanelagt område montera solcellspaneler och solfångare som följer byggnadens form, under förutsättning att åtgärden följer detaljplanen. infördes undantag från bygglovsplikten för altaner av viss omfattning i anslutning till ett en- eller tvåbostadshus och ändrades PBL så att den tillåtna arean för komplementbostadshus och vissa komplementbyggnader som inte kräver bygglov utökades . I skrivelse 2020/21:75 skrivelser till regeringen – åtgärder angav regeringen att tillkännagivandet om fler bygglovsbefriade åtgärder bör kunna slutbehandlas . Regeringen hänvisade till uppdrag (se nedan under Pågående arbete) och att det bedömdes vara lämpligt att avvakta den pågående översynen av regelverket för bl.a. bygglov innan tillkännagivandet slutbehandlades. beslutade regeringen att ge en särskild utredare i uppdrag att göra en systematisk översyn av regelverket för bl.a. bygglov. Syftet med översynen skulle vara att skapa ett enklare, effektivare och mer ändamålsenligt regelverk som säkerställer angelägna allmänna och enskilda intressen och ett långsiktigt hållbart byggande av bl.a. bostäder. I uppdraget ingick att föreslå när lovplikt respektive anmälningsplikt ska inträda för olika typer av åtgärder samt att föreslå vilka förutsättningar som ska vara uppfyllda för att lov ska ges. Vidare ingick bl.a. att ta ställning till lovpliktens omfattning när det gäller ett kafé, ett ridhus eller liknande i anslutning till en gård. Utredaren skulle också ta ställning till om ytterligare åtgärder eller kompletteringsåtgärder kan komma i fråga för en begränsad lokaliseringsprövning, förutsatt att detaljplanekravet kvarstår oförändrat, och i det sammanhanget även överväga om exempelvis ett kafé eller ridhus och liknande åtgärder i anslutning till en gård kan komma i fråga för en begränsad prövning som ett alternativ till slopad lovplikt. överlämnade sitt slutbetänkande Ett nytt regelverk för bygglov (SOU 2021:47). I betänkandet föreslås omfattande förändringar av dagens bestämmelser om lov, förhandsbesked och anmälan (däribland ett helt nytt nionde kapitel i PBL samt ett helt nytt sjätte kapitel i PBF). Bland annat föreslås att lovplikten blir mer områdesdifferentierad, att lovplikten minskas utanför skyddade och särskilt värdefulla områden samt att alla nya bostäder (således även komplementbostadshus) ska omfattas av krav på bygglov. Som huvudregel bör enligt bygglov krävas vid nybyggnad av byggnader som inte är komplementbyggnader. Det bör också som huvudregel krävas bygglov för att ändra en byggnad på annat sätt än genom en tillbyggnad. För tillbyggnader och komplementbyggnader som inte är komplementbostadshus föreslås att lovplikten ska inträda först när byggnaden eller tillbyggnaden har en viss storlek. För tillbyggnader på totalt samt för nybyggnad av komplementbyggnader (ej komplementbostadshus) på totalt i ett område som omfattas av en detaljplan och totalt utanför sådant område föreslår att bygglov inte ska krävas, med undantag för inom vissa områden. Vidare föreslås att det inte ska kräva bygglov att i en byggnad inreda en eller flera inreda lokaler på sammanlagt i ett område som inte omfattas av en detaljplan och inte heller ingår i en sammanhållen bebyggelse. Krav på bygglov vid s.k. fasadändring föreslås begränsas dels till sådana byggnader och områden som är särskilt värdefulla, dels till fasader som vetter mot allmän plats (ej för en- eller tvåbostadshus). Enligt bör vissa åtgärder, precis som , omfattas av ett krav på anmälan i stället för ett krav på lov. Det ska dock gälla åtgärder som i huvudsak rör de s.k. tekniska egenskapskraven, såsom en ändring av en byggnad som innebär att konstruktionen av byggnadens bärande delar påverkas väsentligt eller en installation eller väsentlig ändring av en anläggning för vattenförsörjning eller avlopp i en byggnad. De attefallsåtgärder som omfattas av krav på anmälan kommer om förslag genomförs antingen att i stället omfattas av krav på bygglov (komplementbostadshusen och inredning av ytterligare bostad i ett enbostadshus) eller inte omfattas alls av krav på lov eller anmälan. Även om en utökad lovplikt föreslås för aktuella åtgärder inom vissa områden innebär förslagen således i denna del att förhållandevis omfattande åtgärder kommer att kunna vidtas utan någon förprövning enligt PBL. Enligt bedömning innebär inte den omständigheten att vissa åtgärder kommer att få hanteras tillsynsvägen i stället för genom förprövning att den föreslagna ordningen generellt skulle strida mot tillämpliga europarättsliga bestämmelser.