bet · H901NU12 · 2022-02-18 00:00:00 — m.fl. (M) pekar i motion 2021/22:2647 yrkande 6 på ett antal problem med brister i systemet för företagsstöden, varför motionärerna förordar att regeringen reformerar dagens stöd till entreprenörer och innovation så att de blir utvärderingsbara och koncentreras till tidiga skeden. I motion 2021/22:3619 av (M) anges att mångfalden av olika organisationer på , regional och statlig nivå som bistår med stöd gör att det blir svåröverskådligt för företagare att veta vart de ska vända sig när de bestämt sig för att starta företag. Det skulle vara fördelaktigt om det kunde ske en tydlig samordning mellan olika organisationer, varför motionären förordar att regeringen ser över rollfördelningen mellan olika organisationer för att förenkla för entreprenörer som söker kontakt med det offentliga. I motion 2021/22:738 av (KD) förordas ett tillkännagivande om skäliga avgifter inom när det kommer till det s.k. korttidsstödet. Motionären menar att bör ha en förseningsavgift i stället för att hela stödet återkallas om företag eller deras ombud av någon anledning blir sena med redovisningen av utfallet för korttidspermittering. Det stöd som eventuellt har återkallats på grund av denna typ av formaliamiss ska även återföras till företagen efter förseningsavgiften har betalats. Acko Ankarberg och (båda KD) yrkar i motion 2021/22:3800 på att det fortsatta stödet till näringslivet efter pandemin för att hantera effekterna av pandemin är strukturellt riktiga och för ur krisen, exempelvis genom breda, snabba och träffsäkra jobbreformer som är kraftfulla nog för att bryta massarbetslösheten, ett gott företagsklimat och särskilda insatser till branscher som efter pandemin har drabbats av personalbrist. m.fl. (C) begär i kommittémotion 2021/22:3227 yrkande 31 ett tillkännagivande om att regeringen säkerställer gynnsamma villkor för startup-företag, för att främja utvecklingen av den svenska digitala ekonomin. Motionärerna pekar på att det är många startup-företag som köps upp eller lämnar och att det bl.a. krävs förenklade regler för mikroföretag exempelvis på skatteområdet för att sänka tröskeln till småskaligt företagande i bl.a. delningsekonomin. I kommittémotion 2021/22:3380 av m.fl. (L) yrkande 12 lyfter motionärerna digitaliseringens möjligheter för och förordar ett tillkännagivande om att regeringen ska tillsätta en startup-kommission med ett brett mandat att ta fram förslag för att riva hinder och underlätta för fler startup-företag. Enligt motionärerna måste exempelvis utländska entreprenörer och företag få det enklare att etablera sig i genom minskad byråkrati och färre olika myndigheter att vända sig till, och det svenska skattesystemet och socialförsäkringssystemet måste fungera bättre för företagare och entreprenörer. Socialt och kooperativt företagande I partimotion 2021/22:3232 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 10 förordas ett tillkännagivande om att regeringen bör tillsätta en utredning om i vilka former staten kan underlätta för arbetstagarägda företag samt arbetstagarövertagande av hotad produktion. m.fl. (C) anser i kommittémotion 2021/22:3686 yrkande 43 att näringspolitiken i större utsträckning behöver främja värderingsstyrda företag som kombinerar återinvestering och långsiktighet, varför de vill att riktar ett tillkännagivande till regeringen om att säkerställa likvärdiga förutsättningar för kooperativa företag och ekonomiska föreningar när det gäller statligt kapital och rådgivning. För att underlätta ägarskiften anför m.fl. (KD) i kommittémotion 2021/22:4217 yrkande 17 att det bör öppnas ägarskifteskontor som kan ge råd och stöd i ägarskiftesprocesser, både inom familjer och för de företagare som vill lämna över verksamheten till sin personal. I kommittémotion 2021/22:3380 av m.fl. (L) yrkande 14 förordas ett tillkännagivande om att regeringen ska underlätta för det sociala företagandet och företag i delningsekonomin. Enligt motionärerna behöver regeringen utforma skattesystem och regler som främjar engagemanget i sociala företag för återvinning och en effektiv användning av resurser, i stället för att vara ett hinder för utveckling, entreprenörskap och tillväxt. Vidare menar motionärerna att regeringen bör tillsätta en utredning i syfte att identifiera och förändra lagstiftning som innebär konkurrensnackdelar eller otillbörlig regelbörda för en framväxande hållbar delningsekonomin. I motion 2021/22:1556 av och (båda S) förordas ett tillkännagivande om att skapa bättre förutsättningar för sociala företag, exempelvis genom anpassade regelverk, finansieringsformer och ökad kunskap om företagsformen, för att de sociala företagen ska kunna etablera långsiktig verksamhet. m.fl. (S) yrkar i motion 2021/22:3712 på att ska rikta ett tillkännagivande till regeringen om att verka för goda och långsiktiga förutsättningar för kooperativ företagsrådgivning genom att ge den rådgivande organisationen långsiktiga förutsättningar. m.fl. (S) yrkar i motion 2021/22:3717 på att ska rikta ett tillkännagivande till regeringen om att göra en översyn av förutsättningarna för kooperationen för att främja utvecklingen för den kooperativa företagsformen. I motion 2021/22:3735 av (S) yrkande 2 förordas att regeringen bör överväga en översyn av hur statligt investeringskapital kan avsättas, genom exempelvis , för att tillgängliggöra medel för personalövertagande, t.ex. som alternativ vid generationsskiften. I motion 2021/22:759 av Per Schöldberg och (båda C) yrkande 1 förordas ett tillkännagivande om att regeringen bör överväga att avsätta särskilda medel för att höja kunskapen om kooperativt företagande och ekonomiska föreningar. Vidare förordar motionärerna i yrkande 2 att regeringen utreder hur stöd, rådgivning och nya finansieringsmodeller kan förbättras för att underlätta personalövertagande av företag exempelvis vid generationsskiften eller nedläggningar. I yrkande 3 konstaterar motionärerna därtill att Coompanion, som ger rådgivning till kooperativ och ekonomiska föreningar, oftast inte finns med i det lokala näringslivsutvecklingsarbetet. Motionärerna yrkar därför på ett tillkännagivande om att det därför bör säkerställas att kommunalt och statligt finansierad företagsrådgivning är heltäckande och neutral i förhållande till de olika associationsformerna. (KD) yrkar i motion 2021/22:740 på ett tillkännagivande om att regeringen utreder hur man kan utveckla sociala företag utan osund konkurrens, exempelvis genom att se över regelverken så att sociala företag inte får möjlighet att konkurrera på en marknad där det redan finns ett fungerande näringsliv. I motion 2021/22:3396 av och (båda MP) yrkande 3 förordas ett tillkännagivande till regeringen om att upprätta en handlingsplan för arbetsintegrerande sociala företag, för att ersätta den handlingsplan som regeringen beslutade om 2010. Övrigt om företagsfrämjande åtgärder m.fl. (M) begär i kommittémotion 2021/22:3690 yrkande 26 ett tillkännagivande om att regeringen ska ge ett uppdrag till och som ska rikta sig mot företag med förtydligande information om vad regelverken i dataskyddsförordningen (GDPR) innebär. I kommittémotion 2021/22:3753 av m.fl. (M) förordas ett tillkännagivande i yrkande 25 om att regeringen ska ge relevanta myndigheter i uppdrag att ta fram kurser och utbildningsmaterial för små och medelstora företag för att öka företagens kompetens om hur de kan utnyttja data och dataanalys för att bibehålla och öka sin konkurrenskraft. Vidare vill motionärerna i yrkande 29 att regeringen ger i uppdrag att ta fram kurser och utbildningsmaterial i hur små och medelstora företag kan effektivisera sin verksamhet genom AI. m.fl. (SD) förordar i kommittémotion 2021/22:2427 yrkande 2 att regeringen inför ett program för starta eget-bidrag för yrkesverksamma. För att få ingå i programmet ska det ställas höga krav på att affärsidén bl.a. gäller en ny innovation, och potentialen för tillväxt ska bedömas. En snarlik åtgärd förordas även i kommittémotion 2021/22:2451 yrkande 9 av m.fl. (SD). I kommittémotion 2021/22:2450 av m.fl. (SD) förordas ett tillkännagivande om näringspolitikens inriktning. I motionen framhålls vikten av ett gott näringslivsklimat för såväl nya som gamla företag och att anor som innovationsdriven nation ska upprätthållas. Vidare lyfts vikten av tydliga och långsiktiga spelregler för såväl stora som små företag och att företagen ges möjlighet att verka på en marknad med tydliga ramverk. Vidare förordar motionärerna bl.a. generella satsningar på små och medelstora företag, vilket de menar kommer att gynna alla branscher och företagare. I kommittémotion 2021/22:3224 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 12 förordas ett tillkännagivande om att regeringen följer upp hur myndigheter som i olika former ger stöd till företag kan utveckla och erbjuda mer lättillgänglig information på fler språk och lättläst svenska. m.fl. (KD) förordar i kommittémotion 2021/22:4210 yrkande 61 ett tillkännagivande om att regeringen bör utveckla med lättillgänglig, samlad och heltäckande information samt vägledning för företagare om regler och förmåner i trygghetssystemen. I kommittémotion 2021/22:4217 av m.fl. (KD) förordas i yrkande 2 ett tillkännagivande om att regeringen bör verka för fler växande företag genom att skapa ett gott företagsklimat, exempelvis genom enklare regler, ökad tillgång på riskkapital och konkurrenskraftiga skatter så att företag har råd och möjlighet att anställa. I kommittémotion 2021/22:3380 av m.fl. (L) yrkande 1 anser motionärerna att det behövs fler liberala reformer som stärker konkurrenskraft och som skapar förutsättningar för fler företag att växa, varför de uppmanar regeringen att identifiera de hinder som finns för att driva företag i hela landet. Därtill vill motionärerna i yrkande 18 att regeringen ska starta ett mentorskap för att stötta nya entreprenörer. och (båda S) förordar i motion 2021/22:945 ett tillkännagivande om klimatomställningen för , där arbetet med omställningen genomförs på ett strukturellt, samlande och framtidsorienterat sätt. Enligt motionärerna behövs fortsatta strukturomvandlingar med mer industri- och teknikutveckling för klimatet och för ökad produktivitet och konkurrenskraft. I motion 2021/22:1808 av (S) förordas ett tillkännagivande om att regeringen bör se över behovet av en samlad analys av halvledarkomponentläget i . (M) yrkar i motion 2021/22:2815 på ett tillkännagivande om att regeringen ska försvåra för bedragare att kapa företag. Motionären anför att det bör införas ett krav på bank-id för att identifiera och vidimera sig när man gör ändringsanmälan hos . Ett tillkännagivande om att etablera ett tillväxtramverk för föreslås i motion 2021/22:2647 av m.fl. (M) yrkande 1. bör omfatta bl.a. ett kompetensförsörjningspaket, ett talangvisum för högkvalificerad arbetskraft, en produktivitetsdelegation och ett produktivitetslyft. (M) pekar i motion 2021/22:3469 på att i fråga om total entreprenöriell aktivitet i tidiga stadier placerar sig markant under genomsnittet jämfört med andra höginkomstländer. Fler entreprenörer behövs för att stärka svenskt välstånd och svensk konkurrenskraft, och motionären efterfrågar därför i yrkande 1 ett tillkännagivande till regeringen om vikten av att öka svenskt entreprenörskap. Vidare bör regeringen enligt yrkande 2 vidta åtgärder för att öka svenska entreprenörers tillväxtambitioner, då de i jämförelse är låga. Motionären förordar därtill i yrkande 3 att regeringen ska tillsätta en kommitté med uppdrag att med rapporten från Global Entrepreneurship Monitor (GEM) som grund ge förslag till långsiktiga åtgärder för att skapa ett bättre klimat för entreprenörer. (SD) förordar i motion 2021/22:84 ett tillkännagivande om att kostnaden för eget utträde ur en aktiebolagsstyrelse eller för att avgå som företrädare för ett handels- eller kommanditbolag bör tas bort eftersom detta slår hårt mot entreprenörer i mindre företag som redan är ekonomiskt hårt pressade. I motion 2021/22:89 av (SD) förordas ett tillkännagivande om att nystartade företag ska få skjuta upp samtliga registrerings- och ändringsavgifter till , då flera företag upplever att de administrativa kostnaderna hos myndigheter som är höga i uppstartsfasen. m.fl. (SD) förordar i motion 2021/22:340 yrkande 4 ett tillkännagivande om att det bör införas en småföretagarombudsman som bl.a. ska verka för ett bättre företagarklimat genom att uppmärksamma regeringen och beslutsfattare på konkreta brister i företagsklimatet. (C) yrkar i motion 2021/22:214 på ett tillkännagivande om att staten bör finansiera småföretagarlotsar. Enligt motionären ska dessa hjälpa småföretagen att hitta och söka rätta stöd, agera bollplank och vara en vägledare. Regeringen bör därför utreda möjligheten att bekosta småföretagarlotsar samt också utreda hur dessa ska vara placerade, inom ett kommunalförbund, kommun eller region. I motion 2021/22:1396 av (KD) förordas ett tillkännagivande om att regeringen ska utreda förutsättningarna för varje kommun att genomföra ett näringslivsbokslut en gång , för att därigenom få en god överblick av vilka satsningar som gjorts inom kommunen, hur behovet av stödinsatser ser ut och hur man på bästa sätt kan underlätta för företagen att etableras och vidareutvecklas. (L) förordar i motion 2021/22:2294 yrkande 2 ett tillkännagivande om att ska få ett uppdrag att arbeta fram en rutin för certifiering för lokala aktörer, som kan erbjuda kvalificerad rådgivning inom nyföretagsamhet. Bakgrund och pågående arbete Målet för näringspolitiken är att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag (prop. 2014/15:1 utg.omr. 24 avsnitt 2.4, bet. 2014/15:NU1, rskr. 2014/15:68). Utöver det övergripande målet har regeringen även följande tre delmål för näringspolitiken: – Ramvillkor och väl fungerande marknader som stärker företags konkurrenskraft – Stärkta förutsättningar för innovation och förnyelse – Stärkt entreprenörskap för ett dynamiskt och diversifierat näringsliv. () är helägt av svenska staten. Utöver moderbolaget består koncernen av 16 regionala dotterbolag inklusive 4 helägda dotterdotterbolag. De regionala dotterbolagen ägs till av moderbolaget och till av regionala ägare. I denna del av koncernen bedrivs huvudsakligen rådgivning och låneverksamhet. ska enligt gällande ägaranvisning erbjuda tjänster inom rådgivning och finansiering och därmed bidra till ett jämställt företagande och i huvudsak rikta sig till företagare och företag med lönsamhets- och tillväxtpotential, så att små och medelstora företag utvecklas och blir fler. Verksamheten ska rikta särskilt fokus mot företagare och företag i tidiga skeden, antingen i termer av livscykel eller i termer av expansionsfaser såsom produkt-, tjänste- eller marknadsutveckling. Verksamheten ska vidare rikta särskilt fokus mot kvinnor och mot personer med utländsk bakgrund. Verksamheten ska vara ett komplement till den privata marknaden och vara tillgänglig i hela landet, men utbudet kan variera beroende på regionala förutsättningar. Bolagets finansieringstjänster ska innefatta både lån och ägarkapital. Bolaget ska vidare eftersträva att samverka med privata aktörer i sitt uppdrag. ska också samverka med relevanta myndigheter, statliga bolag och organisationer vars syfte är att stödja företagsutveckling och internationalisering av svenskt näringsliv. Av ägaranvisningarna framgår vidare att i en särskild rapport till årsvis ska redovisa bl.a. antalet utbetalda lån och utbetalt lånebelopp, dels per regionalt dotterbolag, dels per låneprodukt (nationellt), och andel privat medfinansiering i nyutlåning där är medfinansiär, dels per regionalt dotterbolag, dels per låneprodukt (nationellt). erbjuder bl.a. ett mentorprogram där företagare får tillgång till en erfaren som kan vara stöd och bollplank. Mentorerna har olika kompetensområden och branscherfarenhet, många inom internationalisering, export, innovation, hållbarhet och digitalisering. Dialogen mellan och adept pågår under sex eller . Fokus ligger på att utveckla adeptens team, affärsmodell och företag. Av instruktion framgår att en av myndighetens huvuduppgifter är att i alla delar av landet främja hållbar näringslivsutveckling. ska bl.a. utveckla och genomföra insatser som främjar entreprenörskap, hållbar tillväxt och utveckling i företag, stärkt konkurrenskraft samt förenkling för företag. Myndigheten har bl.a. stöttat insatser för att stärka potentiella och befintliga företagares kunskap om hur man startar och kan utveckla sitt företag. Verksamhetsbidrag är ett av verktyg för att främja hållbar näringslivsutveckling och regional tillväxt. Genom verksamhetsbidrag delfinansierar myndigheten olika typer av främjandeverksamhet långsiktigt. Myndighetens verksamhetsbidrag gick bl.a. till rådgivning för nyföretagande och affärsutveckling av kooperativa företag, unga i högre utbildning och främjande av förnyelse av innovationskontor, inkubatorer och s.k. science parks. Bidragen syftar till att fler ska välja att starta företag, att kvaliteten på nyföretagandet ska stärkas och att fler företag ska ta till vara sin utvecklingspotential och växa. Vidare arbetar myndigheten för att främja tillväxt av små och medelstora företag i hela landet, bl.a. genom s.k. affärsutvecklingscheckar för digitalisering, internationalisering och grön tillväxt. Utöver uppgifter finns bl.a. bestämmelser om samverkan och uppföljning. När det gäller samverkan ska myndigheten föra en dialog med Tillväxtanalys och berörda användare om utveckling och användning av databaser, analysverktyg och statistik samt när Tillväxtanalys ska utvärdera uppdrag som genomför. ska även tillgängliggöra data och erbjuda stöd när det gäller statistiska bearbetningar till Tillväxtanalys. ska också rapportera uppgifter till Tillväxtanalys mikrodatabas för statligt företagsstöd i en ändamålsenlig omfattning och utformning. Vidare ska genomföra analyser för kunskapsutveckling och lärande samt uppföljningar inom näringspolitiken. Vidare framgår det av instruktionen att analyserna ska ligga till grund för förslag till insatser inom myndighetens verksamhetsområde samt till omprioritering och effektivisering av dessa insatser. Via kan företag även söka statligt stöd till regionala investeringar. Regionalt investeringsstöd regleras i förordningen (2015:211) om statligt stöd till regionala investeringar och syftar till att främja en hållbar tillväxt och ökad konkurrenskraft i företag och därmed en hållbar regional tillväxt. Regionalt investeringsstöd kan delfinansiera investeringar i delar av landet, främst inom stödområde A och B. Stödet kan ges för investeringar i materiella och immateriella tillgångar. En förutsättning är att investeringen är tillväxtinriktad och bidrar till en hållbar utveckling för företaget och den aktuella regionen. driver också tillsammans med och den myndighetsgemensamma portalen . Portalen ska möta företagares behov av samlad information och myndighetsservice på webben. Portalen samlar omfattande information relaterat till bl.a. att starta, driva, utveckla och avveckla företag, inklusive tillhörande e-tjänster och guider, samt information om dataskyddsförordningen (GDPR). Enligt myndighetens årsredovisning fortsatte användandet av portalen att öka . Under den pågående pandemin har enligt bedömning spelat en viktig roll när det gäller kvalitetssäkrad och målgruppsanpassad information till företagen. fick därtill regeringsuppdrag att hantera den ekonomiska kris som företagen och regionerna drabbats av till följd av coronapandemin. Av regleringsbrev framgår att myndigheten inom uppdragsområdet hållbar tillväxt och stärkt konkurrenskraft i företag bl.a. har ett uppdrag som rör EU:s program för den inre marknaden. ska för perioden –2027 följa upp och redovisa myndighetens arbete relaterat till det specifika målet i artikel 3.2 b i och rådets förordning (EU) 2021/690 av samt svenska aktörers deltagande i programmets insatser för det specifika målet. Redovisningen ska även visa eventuella synergier och kopplingar mellan det ovannämnda målet och (), ramprogrammet för forskning och innovation (Horisont ) samt skuldinstrument och eget kapitalinstrument för små och medelstora företag inom InvestEU. Redovisningen ska kunna understödja regeringens arbete inom EU med företagens konkurrenskraft. Uppdraget ska redovisas till –2028. Vidare framgår det av regleringsbrevet att inom uppdraget om enklare och mer attraktiva villkor och förutsättningar för företag i dialog med ska sammanställa och redovisa de totala kostnaderna och intäktskällorna för samt lämna en preliminär budget –2025 där de beräknade totala kostnaderna och intäktskällorna för framgår. Om kostnaderna beräknas överstiga intäkterna ska också förslag till finansiering lämnas. Uppdraget ska redovisas till . Därtill ska följa utvecklingen av administrativa kostnader och fullgörandekostnader som uppstår för företagen till följd av nya eller ändrade regler , med utgångspunkt i den metod som använts för detta syfte under föregående år, samt lämna förslag på hur metoden kan vidareutvecklas för att möjliggöra uppföljning av regeringens mål för förenklingspolitiken (skr. 2021/22:3). Skatter och subventioner ska inte följas upp inom detta uppdrag. Uppdraget ska delredovisas till vad avser metodutvecklingen, och slutredovisas till . Lagen (2013:948) om stöd vid korttidsarbete ändrades i samband med att antog regeringens förslag till lag om en ändring som innebär att arbetsgivare som får stöd vid korttidsarbete, och som anordnar kompetensinsatser , ska få ersättning för sådana insatser (Prop. 2020/21:1 utg.omr. 24, bet. 2020/21:NU1, rskr. 2020/21:145, SFS 2020:1248). Staten ska kunna ersätta av kostnaden och arbetsgivare ska stå för . Ändringarna i lagen trädde i kraft . Tillkännagivande om förenklingsuppdrag till fler myndigheter tillkännagav på förslag av utskottet att regeringen bör överväga att ge fler statliga myndigheter s.k. förenklingsuppdrag för att på så sätt underlätta företagandet i (bet. 2019/20:NU16, rskr. 2019/20:287). Utskottet konstaterade att regeringen har gett 19 myndigheter i uppdrag att förenkla för de företag som de har kontakter med, och att har i uppdrag att följa upp dessa myndigheters arbete. Uppdraget omfattar handläggningstider, hur nöjda företagen är med sina kontakter med myndigheterna och myndigheternas samråd med företagen. Utskottet menade att regeringen bör överväga att ge fler statliga myndigheter ett s.k. förenklingsuppdrag för att på sås sätt underlätta företagandet i . Företrädare för Socialdemokraterna, reserverade sig mot beslutet om ett tillkännagivande. I regeringens skrivelse skrivelser till regeringen – åtgärder (skr. 2020/21:75) anför regeringen med anledning av tillkännagivandet att en skrivelse med nya mål för förenklingspolitiken som främjar svensk konkurrenskraft samt omställnings- och innovationsförmåga bereds inom . Regeringen anser att tillkännagivandet inte är slutbehandlat. Som framgår av redovisningen av skrivelsen En förenklingspolitik för stärkt konkurrenskraft, tillväxt och innovationsförmåga (skr. 2021/22:3) anför regeringen att den i linje med tillkännagivandet avser att ge ett förnyat uppdrag till ett strategiskt urval av myndigheter. Regeringens nya mål för förenklingspolitiken Regeringen presenterade skrivelsen En förenklingspolitik för stärkt konkurrenskraft, tillväxt och innovationsförmåga (skr. 2021/22:3) som innehåller följande nya mål för förenklingspolitiken: De samlade regelverken ska utgå från proportionalitet och vara utformade så att de bidrar till att främja svenska företags tillväxt, konkurrenskraft samt innovations- och omställningsförmåga. De kostnader för svenska företag som följer av regler ska minska som andel av BNP, och kostnadsutvecklingen ska vara lägre än i omvärlden. Förvaltningsmyndigheters handläggningstider för ärenden som rör företag ska bli kortare och mer transparenta och den förväntade handläggningstiden ska synliggöras för den sökande i fler ärendekategorier.