bet · H901MJU18 · 2022-03-22 00:00:00 — Ersättningsmark ger också ytterligare ett alternativ för mindre enskilda skogsägare, vid sidan av ersättning, för att skydda arealer där så är lämpligt och möjligt. I arbetet med ersättningsmark bör även möjligheterna till trepartsbyten kunna användas i de fall där så är möjligt och ändamålsenligt. Utgångspunkterna för den beskrivna överföringen, urval av arealer och val av transaktionsteknisk lösning kommer bl.a. att vara de aktuella arealernas värden, geografisk närhet till de identifierade skyddsvärda objekten och arronderingsmässiga begränsningar samt transaktionskostnader. För att kunna använda de överförda fastigheterna som ersättningsmark måste staten kunna avyttra de tillgångar som erhålls genom överföringen, och regeringen bör därför bemyndigas att avyttra tillgångarna. Regeringen föreslår att godkänner att (publ) ges i uppdrag att, mot marknadsmässig ersättning, i stället för nuvarande markförsäljningsprogam, avyttra totalt upp till produktiv skogsmark för att kunna användas som ersättningsmark till enskilda markägare av skyddsvärd skog inklusive skogsfastigheter som ägs och förvaltas gemensamt inom s.k. allmänningsskogar och häradsallmänningar. Enligt regeringens bedömning kan mark med fördel skyddas genom markförsäljningsprogram (inriktas mot enskilda markägare av skog samt skogsfastigheter som ägs och förvaltas gemensamt inom s.k. allmänningsskogar och häradsallmänningar) och andra ersättningar för skydd av mark samt genom direkt skydd av statlig mark. Detta bör enligt regeringen bl.a. ske genom att Sveaskog AB:s nuvarande markförsäljningsprogram ändrar inriktning. Den nya inriktningen blir att erbjuda försäljning av produktiv skogsmark till enskilda markägare av skog samt skog som ägs och förvaltas gemensamt inom s.k. allmänningsskogar och häradsallmänningar. Försäljningen kommer att ske på marknadsmässiga villkor och ersättningen kommer att betalas ut av . Regeringen anser att programmet bör utökas från kvarvarande ca till . har ett pågående uppdrag att stärka enskilt skogsbruk genom att överlåta produktiv skogsmark till enskilda mot marknadsmässig ersättning, s.k. markförsäljningsprogram (prop. 2009/10:169, bet. 2009/10:NU22, rskr. 2009/10:384). Försäljning av produktiv skogsmark ska enligt tidigare riksdagsbeslut ske till dess att av den areal hade vid bolagets bildande är avyttrad, vilket motsvarar . kvarstår ca skogsmark att avyttra enligt markförsäljningsprogrammet. Regeringens bedömning är att ersättningsmark kan bidra positivt till det strategiska arbetet med skydd av värdefull natur och möjliggöra fortsatt skogsbruk. Möjlighet ska finnas, där så är lämpligt, för enskilda markägare av skog samt skogsfastigheter som ägs och förvaltas gemensamt inom s.k. allmänningsskogar och häradsallmänningar att få produktiv skogsmark i utbyte mot skyddsvärd mark. Totalt föreslår regeringen att icke skyddsvärd produktiv skogsmark ska kunna erbjudas som alternativ ersättningsform för skyddsvärda arealer, i huvudsak ovan och i nära anslutning till gränsen för fjällnära skog. Syftet med ett markförsäljningsprogram är att främja skogsbruket i glesbygd och naturvärden så att det fortsättningsvis finns möjlighet att bedriva ett aktivt skogsbruk till nytta för lokalsamhället. För att möjliggöra detta bedömer regeringen att ska utöka och förändra sitt redan pågående markförsäljningsprogram, upp till , att i stället användas för detta nya ändamål. Programmet ges därmed ett naturvårdssyfte. mark används således som ersättningsmark men inom ramen för ett markförsäljningsprogram, där bolaget ska få marknadsmässig ersättning från staten för samtliga arealer som avyttras enligt programmet. Programmet ska helt inriktas mot enskilda markägare av skog samt skogsfastigheter som ägs och förvaltas gemensamt inom s.k. allmänningsskogar och häradsallmänningar. äger skogsmark ovan och i nära anslutning till gränsen för fjällnära skog som på grund av tidigare brukande inte har höga naturvärden. Det är lämpligt att dessa statliga marker används som ersättningsmark, inom samma kommun, till enskilda markägare av skog samt skogsfastigheter som ägs och förvaltas gemensamt inom s.k. allmänningsskogar och häradsallmänningar som äger mark med mycket höga naturvärden, som ska skyddas formellt. På så sätt kan ett aktivt privat skogsbruk av stor betydelse för lokalsamhället fortsätta trots att stora områden skyddas. Vid urval av marker bör konsekvenserna för rennäringen beaktas samt samråd hållas med samebyar och . I arbetet med programmet bör även möjligheterna till s.k. trepartsbyten kunna användas i det enskilda fallet när så är möjligt och ändamålsenligt. Urvalet av marker i markförsäljningsprogrammet behöver noggrant beaktas så att den negativa påverkan på virkesförsörjningen minimeras. verksamhet i många delar runt om i har en stor betydelse för den lokala sysselsättningen, genom anställda, entreprenörer och kunder. som uppköpare av virke från många enskilda mindre skogsägare spelar dessutom en viktig roll för råvarans avsättning och en fungerande virkesmarknad. uppdrag som en oberoende aktör medför också att bolaget i många fall är en mycket viktig leverantör till mindre och mellanstora kunder utan egen integrerad skogs- och industriverksamhet. Med ett utökat syfte och en utökad omfattning kan markförsäljningsprogrammet användas för försäljning av mark till enskilda markägare av skog samt skogsfastigheter som ägs och förvaltas gemensamt inom s.k. allmänningsskogar och häradsallmänningar som får mark inlöst i samband med reservatsbildning. Syftet med att erbjuda markägare ersättningsmark vid reservatsbildning är i grunden detsamma som nuvarande markförsäljningsprogram: att ge människor bättre förutsättningar att leva och verka i glesbygd. Regeringens förslag om överföring av ersättningsmark för skydd av skog samt fortsatt brukande och utökat markförsäljningsprogram I kommittémotion 2021/22:4337 av m.fl. (L) yrkande 3 föreslås att bemyndigar regeringen att –2024 överföra fastigheter med en sammanlagd areal om högst produktiv skogsmark från (publ) till staten genom utdelning av fastigheter eller av aktier i ett av (publ) ägt dotterföretag. I yrkande 4 föreslås att avslår regeringens förslag att (publ) ges i uppdrag att, mot marknadsmässig ersättning, i stället för nuvarande markförsäljningsprogam avyttra totalt upp till produktiv skogsmark för att kunna användas som ersättningsmark till enskilda markägare av skog samt skogsfastigheter som ägs och förvaltas gemensamt inom s.k. allmänningsskogar och häradsallmänningsskogar. Motionärerna anser att regeringens förslag om två program för att med statlig skogsmark ersätta markägare som avsätter hela eller delar av sin mark som skyddade områden är otydligt. Det finns enligt motionärerna ingen anledning att etablera två parallella system, utan de föreslår i stället att markbytesprogrammet utökas från de som föreslås i propositionen till och att det ska omfatta alla typer av skogsmark. Därmed kan förslaget om ett parallellt system i stället för dagens markförsäljningsprogram avslås. På så sätt skulle lika stora områden skyddas som med regeringens förslag. Inriktning av programmen för ersättningsmark och markförsäljning I kommittémotion 2021/22:4334 av m.fl. (SD) yrkande 4 framhålls att när staten använder egen mark för att kompensera skogsägare vars skog undantas från skogsbruk ska detta ske i närområdet för att bidra till att skogs- och jordbruk inte minskar. I kommittémotion 2021/22:4335 av m.fl. (KD) anför motionärerna att som mottagare av ersättningsmark bör inte som propositionen anger enbart enskilda skogsägare vara aktuella. Det föreslagna ersättningsmarksprogrammet och det utökade markförsäljningsprogrammet ska gälla alla bolagsformer (yrkande 8). Med större aktörer involverade kan även bättre lösningar sökas i form av trepartsbyten etc. Även i kommittémotion 2021/22:4336 av m.fl. (M) yrkande 7 framhålls att regeringen inte bör begränsa vilka typer av ägare som ges möjlighet att delta i de program för ersättningsmark och markförsäljning som propositionen föreslår. Alla skogsägare i de aktuella områdena bör behandlas lika. Ersättningsmark och markförsäljningsprogram i övrigt I kommittémotion 2021/22:4335 av m.fl. (KD) yrkande 7 anförs att det föreslagna ersättningsmarksprogrammet och det utökade markförsäljningsprogrammet bör riktas till skogsägare som drabbats av en nyckelbiotopsregistrering. Ett antal yrkanden handlar om att ska öka försäljningen av sin skogsmark. Enligt kommittémotion 2021/22:4336 av m.fl. (M) yrkande 6 ska staten ge i uppdrag att sälja av bolagets skogsmark i ett nytt markförsäljningsprogram. I det nya programmet vill motionärerna att landsbygdens utveckling och den enskilda skogsägaren värnas. Motionärerna vill därför att skogsinnehav ska säljas i många mindre egendomar, så att människor i hela landet har möjlighet att köpa, äga och långsiktigt förvalta skogen till nytta för sig själva, samhället och miljön. Vidare anser motionärerna att de statliga innehaven av skogsmark ska minska. I linje med detta anser motionärerna att regeringen ska precisera uppdraget till så att nettointäkterna från det utökade markförsäljningsprogrammet ska återgå till staten (yrkande 8). Liknande argument anförs i kommittémotion 2021/22:3432 av m.fl. (M) yrkande 14 där det förordas att ett nytt markförsäljningsprogram för ska inrättas. I motionen beskrivs den tänkta inriktningen för ett sådant program. Här framgår bl.a. att ska få i uppdrag att sälja av bolagets skogsmark och flera villkor som ska gälla vid försäljningen. Enligt yrkande 13 ska ett nytt skogsbytesprogram inrättas i syfte att säkerställa att skogsägare som förlorat rätten att bruka sin mark får sin skog ersatt från statliga , som det blir möjligt att skydda värdefull natur. Även (M) föreslår i motion 2021/22:2727 att regeringen ska se över möjligheterna att öka försäljningen av skogsmark från . Motionären anser att genom att inte sälja mark till grannfastigheter hindrar skogsägare från att expandera sin verksamhet, vilket kan vara nödvändigt för att skapa rationella brukningsenheter och ett effektivt skogsbruk. I kommittémotion 2021/22:4337 av m.fl. (L) yrkande 5 anförs att ytterligare av innehav bör avyttras i ett nytt markförsäljningsprogram. Motionärerna delar propositionens principiella hållning att innehav bör fortsätta att minska genom försäljningar till marknadspris. Dels gynnar det en levande landsbygd att skogen är lokalt ägd, dels är mindre skogsägare ofta mer framgångsrika i fråga om miljömålet för skogsförvaltningen än vad de stora är. Enligt kommittémotion 2021/22:3880 av m.fl. (KD) yrkande 83 bör ett utbytesprogram med statlig skog åter genomföras. Produktiv skogsmark från , och bör enligt motionärerna överföras till ett nytt bolag för att användas för markbyten med privata skogsägare. I yrkande 84 förordar motionärerna att ska få i uppdrag att sälja produktiv skogsmark till privata markägare som avser att bedriva kommersiellt skogsbruk på marken. Intäkterna ska ges vidare som utdelning till staten. Ett antal yrkanden handlar om att bör öka sitt innehav av skog. m.fl. (V) anför i kommittémotion 2021/22:60 yrkande 7 att regeringen bör omarbeta ägardirektiven för de bolag med statligt ägande som ansvarar för naturresurser med en längre omloppstid i syfte att avkastningskraven ska följa . I yrkande 8 föreslås att ska upphöra med markförsäljningsprogrammet bl.a. eftersom det enligt motionärerna inte bidrar till landsbygdsutveckling i närområdet. Enligt yrkande 9 bör öka sitt innehav av skog. Motionärerna menar att de bästa förutsättningarna för att kombinera de olika intressen som finns i form av biologisk mångfald, bioenergiutvinning, turism och rekreation är genom att bedriva en aktiv statlig skogspolitik. Enligt kommittémotion 2021/22:2456 av m.fl. (SD) yrkande 8 ska skogsinnehav inte minska. Vidare föreslås att en del av marker ska användas för att fortsätta utveckla metoder för vardagshänsyn och för att pröva under vilka förhållanden kontinuitetsskogsbruk kan vara lönsamt och leda till godtagbar långsiktig skogsskötsel, godtagbara förhållanden för biologisk mångfald, godtagbar tillväxt och godtagbara virkesförråd. I linje med detta förordas i yrkande 10 att skogar i huvudsak ska nyttjas till virkesproduktion och för att utveckla nya metoder för hänsynsfullt skogsbruk. Nooshi Dadgostar m.fl. (V) anför i partimotion 2021/22:3279 yrkande 11 i denna del att regeringen bör se till att en strategi presenteras med ersättningsmarker från för att säkerställa att de fjällnära skogarnas natur- och kulturvärden långsiktigt bevaras. Motionärerna redovisar att har konstaterat att det behövs särskilda insatser för att bevara stora naturskogar som förvaltas av de statliga skogsförvaltarna och att det behövs ett nytt Sveaskogsprogram med ersättningsmarker. I yrkande 27 anförs att all statligt ägd skog bör samlas i ett nytt bolag med hållbart brukande som främsta mål. Motionärerna anser att staten ska bedriva ett aktivt förvaltarskap över sina skogsområden och menar att dagens vinstkrav gör det svårt för ett statligt bolag eller en statlig förvaltare att avstå produktiva skogar till andra intressen. Bolaget bör åläggas att avsätta större arealer till skyddade naturområden. Ett likalydande förslag med samma motivering framförs i kommittémotion 2021/22:3199 yrkande 20 av m.fl. (V). (M) förordar i motion 2021/22:2416 att staten säljer . Motionären anser att staten bör ta ansvar för ett hållbart skogsbruk genom lagstiftning och kontroller men inte genom att agera storägare. Försäljningen kan med fördel göras i mindre delar så att många privata ägare får möjlighet att köpa skog med en god arrondering som resultat. är ett av staten helägt bolag och största skogsägare och förvaltar ca mark. Bolagets skogsinnehav är spritt över hela men har sin tyngdpunkt i norra . fattade beslut om ändring av uppdraget för (prop. 2009/10:169, bet. 2009/10:NU22, rskr. 2009/10:384). Innebörden av beslutet är att bolagets verksamhet ska bedrivas på affärsmässig grund och generera marknadsmässig avkastning. Bolaget ska vara en oberoende aktör med kärnverksamhet inom skogsbruk utan egna stora intressen som slutanvändare av skogsråvara. bör också kunna bedriva närliggande verksamhet om det bidrar till att öka bolagets avkastning. säljer framför allt timmer, massaved och biobränsle. Bolaget avsätter även av den produktiva skogsmarken som naturvårdsareal. Inom ramen för detta har bolaget också etablerat totalt 37 ekoparker runt om i . beslutade att använda skog från statliga som ersättning för annan mark med höga naturvärden (prop. 2009/10:169, bet. 2009/10:NU22, rskr. 2009/10:384). Ett nytt bolag, Ersättningsmark i (), bildades. Motivet till markbytesprogrammet var att kunna öka takten i arbetet med att nå miljökvalitetsmålen för levande natur. Markbytena har skett med de stora skogsbolagen, kyrkan och vissa allmänningar. Den mark som bytts in har skyddats som naturreservat. Programmet har lett till att det har bildats 456 nya naturreservat som omfattar skyddad skogsmark. Huvuddelen av arealerna byttes , vilket innebar betydande tidsvinster. Att ersätta samma antal områden och areal med intrångsersättning enligt skulle enligt ta och kosta mer. Att få ersättningsmark är dessutom enligt ofta mer värt för skogsägare än att få ersättning i pengar, vilket lett till nöjdare markägare. Intresset för ersättningsmark har varit stort hos både privata skogsägare, skogsbolag, allmänningar och kyrkan. presenterade rapporten av natur med ersättningsmark – Genomförande och resultat av (rapport 6837). I rapporten redovisas att det sista bytet inom genomfördes . Den uttalade ambitionen att skydda nåddes inte på grund av att marknadsvärdet på ESAB-fastigheterna var för lågt och ersättningsmarkernas läge inte alltid var intressant för mottagaren. Enligt var ändå mycket framgångsrikt. Den skyddade arealen produktiv skogsmark nedanför gränsen för fjällnära skog har ökat med genom ESAB-paketet. I värde motsvarar det av det anslag som hade till ersättningar för skydd av natur vid tiden för regeringens och beslut om ersättningsmarkspaketet. Markbytena inom pågick parallellt med det ordinarie skyddsarbetet. Efter att ESAB-programmet avslutats fick () i uppdrag att inom ramen för det nationella skogsprogrammet göra en samhällsekonomisk konsekvensanalys av projektet. SLU genomförde analysen genom att utvärdera om metoden att byta statsägd skog mot privat för att uppnå areella mål om skyddad natur var samhällsekonomiskt kostnadseffektiv i förhållande till andra metoder. SLU konstaterade att det fanns både samhällsekonomiska fördelar och nackdelar med metoden. Fördelarna handlade bl.a. om administrativa förenklingar för och att skogsbolagen föredrar markbyten framför motsvarande ersättning i pengar. Nackdelarna handlade bl.a. om att markbyten kom att ske företrädesvis i norr, eftersom ersättningsmarken begränsades av ESAB:s markportfölj. beslutade att följa upp beslut om att det statligt helägda ska sälja en viss del av sitt markinnehav bl.a. för att stärka enskilt skogsbruk och gynna glesbygden. Uppföljningen rörde således de beslut som ligger till grund för s.k. markförsäljningsprogram. fastställde näringsutskottet rapporten samhällsuppdrag om markförsäljning – en uppföljning (2020/21:RFR3). I rapporten konstateras sammanfattningsvis att samhällsuppdrag att sälja mark till enskilda, så som det är beslutat av , är svårt att följa upp och utvärdera. Det är svårt att i och regeringens dokumentation följa och förstå vad som har sålts inom ramen för markförsäljningsprogrammet och hur försäljningarna förhåller sig till den andel mark som bolaget ska sälja enligt samhällsuppdraget. Vidare konstateras även att det finns begränsade möjligheter att besvara frågan om huruvida genomförande av markförsäljningsprogrammet har bidragit till lokal utveckling i glesbygd eller inte samt att det saknas avgörande förutsättningar för att kunna göra en effektutvärdering av programmet. Det går helt enkelt inte att säkert veta om markförsäljningen har bidragit till att exempelvis stärka enskilt skogsbruk och om den har gynnat glesbygden på det sätt som avsågs. har yttrat sig med anledning av regeringens proposition 2021/22:58 Stärkt äganderätt, flexibla skyddsformer och incitament för naturvården i skogen med frivillighet som grund (yttr. 2021/22:NU2y). Utskottet anför följande: Även om ledamöterna i utskottet kan ha olika principiella uppfattningar om hur den svenska skogen ska förvaltas och brukas samt vilken roll bör ha i detta sammanhang ser utskottet ändå vikten av att inrätta ett system som innebär att skyddsvärd skog ska kunna undantas från skogsbruk och att markägarna ska kunna få marknadsmässig ersättning för detta. I sammanhanget vill utskottet påminna om det som framkom i näringsutskottets uppföljning av de riksdagsbeslut som ligger till grund för nuvarande markförsäljningsprogram (2020/21:RFR3). Som framgår av uppföljningsrapporten är den del av uppdrag som avser markförsäljningsprogrammet svårt att följa upp och utvärdera. När nu markförsäljningsprogrammet ändrar inriktning och omfattning vill utskottet understryka vikten av att beslutet ska vara möjligt att följa upp och utvärdera. Utskottet vill därför påminna om att regeringen har ett flertal verktyg till hands för att både styra och följa bolagen med statligt ägande. Det gäller således även . Utskottet utgår från att regeringen dels utnyttjar dessa verktyg för att skapa goda förutsättningar för bolaget att utföra uppdraget så att syftet nås, dels ser till att möjliggöra att uppdraget följs upp och utvärderas, och dels på ett tydligt sätt redovisar utvecklingen av programmet för . När det gäller uppdrag, mål och verksamhet anför näringsutskottet följande: I och med att är största skogsägare har bolaget en viktig roll i den svenska skogspolitiken. Utskottet kan vidare konstatera att äger av produktiva skogsmark och har ett stort antal medarbetare runt om i landet. nuvarande uppdrag, som beslutade om 2010, innebär att bolaget ska bedriva sin verksamhet på affärsmässig grund och generera marknadsmässig avkastning. Bolaget ska enligt uppdraget vara en oberoende aktör med kärnverksamhet inom skogsbruk utan egna stora intressen som slutanvändare av skogsråvara. bör också kunna bedriva närliggande verksamhet om det bidrar till att öka bolagets avkastning. Som andra bolag med statligt ägande har även beslutade ekonomiska mål för att bl.a. tillförsäkra staten direktavkastning genom hållbara och förutsägbara utdelningar med hänsyn tagen till bolagens framtida kapitalbehov och finansiella ställning. Utskottet vill framhålla att verksamhet har en stor betydelse för den lokala sysselsättningen såväl genom anställda som genom entreprenörer och kunder. Dessutom spelar en viktig roll som uppköpare av virke från många enskilda mindre skogsägare för råvarans avsättning och en fungerande virkesmarknad. uppdrag som en oberoende aktör medför också att bolaget i många fall är en mycket viktig leverantör till mindre och mellanstora kunder utan egen integrerad skogs- och industriverksamhet. Utskottet har ingen annan uppfattning än att verksamhet även i fortsättningen ska baseras på affärsmässig grund och generera marknadsmässig avkastning. När det närmare gäller de motionsyrkanden som rör ersättningsmark och markförsäljningsprogram vill utskottet hänvisa till de förslag som finns i propositionen och som behandlats i det föregående. Motionsyrkanden om att bör stå för ersättningsmark och att bolagets nuvarande markförsäljningsprogram bör avslutas får således ses som tillgodosedda. Utskottet ser heller ingen anledning att ställa sig bakom förslag till tillkännagivanden om att ändra inriktningen i de program om ersättningsmark och markförsäljning som föreslås i propositionen, eller för den delen om att inrätta ytterligare markförsäljningsprogram utöver regeringens förslag. Utskottet tar inledningsvis ställning till regeringens förslag om överföring av ersättningsmark för skydd av skog samt fortsatt brukande och ett utökat markförsäljningsprogram. Därefter behandlas yrkanden i motioner om inriktning av programmen för ersättningsmark och markförsäljning samt ersättningsmark och markförsäljningsprogram i övrigt. Utskottet konstaterar att är största skogsägare och förvaltar ca mark och att därmed är en viktig del i den svenska skogspolitiken. ska liksom alla andra statligt ägda företag vara ett föredöme vad gäller klimat- och miljöansvar samt socialt ansvar. ska bolaget agera affärsmässigt och effektivt både inom skogsbruket och på virkesmarknaden. Utskottet noterar att regeringen vidhåller att verksamhet även i fortsättningen ska baseras på affärsmässig grund och generera marknadsmässig avkastning som man ser ett behov av att skydda värdefull natur. Utskottet har i likhet med näringsutskottet ingen annan uppfattning än regeringen i denna fråga. I likhet med regeringen bedömer utskottet att ett ersättningsmarksprogram och utökat markförsäljningsprogram kan bidra positivt till att snabbt skydda värdefull natur. Utskottet har tidigare uttalat stöd för att inrätta program där skogsägare kan erbjudas annan mark vid formellt skydd av skog. Mot bakgrund av att tidigare markbytesprogram bedömts vara framgångsrikt anser utskottet att ett nytt program bör genomföras. Enligt utskottet är det viktigt att äganderätten till skog stärks och ersättningsmark utgör ett alternativ, vid sidan av ersättning, för att skydda stora arealer som det möjliggör ett fortsatt brukande av skog för den markägare som berörs. Utskottet delar näringsutskottets bedömning att när markförsäljningsprogrammet ändrar inriktning och omfattning är det viktigt att besluten går att följa upp och utvärdera. I likhet med näringsutskottet förutsätter utskottet att regeringen utnyttjar de verktyg som finns för att styra och följa bolag med statligt ägande och gör det möjligt att följa upp och utvärdera programmet.