bet · H901NU16 · 2022-03-08 00:00:00 — Utskottets ställningstagande redovisas under följande rubriker: – Jämförelse med andra länder – Myndigheternas arbete med regelförenkling – Utredningsförslag om förenklingar för mikroföretag m.m. – En gemensam digital plattform för regelgivning – Övriga övergripande frågor om regelförenkling för företag. Utskottet vill inledningsvis framhålla att regelförenkling för företag är en viktig del av näringspolitiken. Regler som är ändamålsenligt utformade och enkla för företagen att följa bidrar till att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag. I detta är utskottet enigt. Utskottet konstaterar att regeringen beslutat om fem nya mål för förenklingspolitiken. Som framgår av betänkandet finns det olika uppfattningar bland utskottets ledamöter om vilka övergripande strategier som bör vara styrande för förenklingsarbetet och vilka åtgärder som bör vidtas inom ramen för detta arbete. Utskottet vill dock i detta sammanhang understryka vikten av att regeringen följer upp de nya målen och utvärderar de åtgärder som vidtas för att nå målen samt återkommande lämnar en redogörelse till med en bedömning av måluppfyllelsen och pågående regelförenklingsarbete. Även i detta är utskottet enigt. Utskottet ser därför positivt på att regeringen i skrivelsen framhåller vikten av en tydlig uppföljning av måluppfyllelsen för att avgöra i vilken utsträckning förenklingspolitiken når upp till sina mål och kunna redogöra detta för . Utskottet noterar också att regeringen anför att den kommer att redogöra för arbetet med förenklingspolitiken, inklusive de fem målen, i budgetpropositionen. Därmed föreslår utskottet att lägger skrivelsen till handlingarna. Jämförelse med andra länder I ett par motioner förordas tillkännagivanden om att regeringen bör ta lärdom av hur andra länder arbetar med regelförenklingar och kontinuerligt jämföra med andra länder i syfte att identifiera utvecklingsområden och arbeta för att rankas högre av t.ex. . Utskottet avstyrkte ett likalydande förslag (bet. 2020/21:NU17). Vid det tillfället framhöll utskottet vikten av regelförenklingsarbetet för svenska företag och svensk konkurrenskraft. Utskottet instämde även med motionärerna i att en bra måttstock på hur arbetet fortskrider kan vara att jämföra med andra länder och ta del av de förslag och rekommendationer som lämnas av t.ex. . Precis som då utgår utskottet från att regeringen delar denna uppfattning och i sitt regelförenklingsarbete beaktar de rekommendationer som framfört i sin . Utskottet noterar också att regeringen i skrivelsen anför att det är önskvärt att förenklingspolitikens resultat ska kunna jämföras och internationellt, bl.a. för att kunna bedöma hur konkurrenskraft påverkas av förenklingspolitiken. I sammanhanget kan även noteras att utredningen om förenklingar för mikroföretag m.m. i sitt slutbetänkande bl.a. lyfter upp länderjämförelser som en metod i regelförenklingsarbetet. Betänkandet har varit ute på remiss och bereds vidare inom . Därmed avstyrks motionsyrkandena. Myndigheternas arbete med regelförenkling Utskottet kan konstatera att statliga myndigheter arbetar för att förenkla för företagare med hjälp av digitalisering samt att 19 myndigheter har särskilda uppdrag att förenkla för de företag som de har kontakter med. Uppdraget omfattar handläggningstider, hur nöjda företagen är med sina kontakter med myndigheterna och myndigheternas samråd med företagen. har också i uppdrag att följa upp dessa myndigheters arbete. Utskottet kan vidare konstatera att riktade ett tillkännagivande till regeringen om att fler myndigheter bör få förenklingsuppdrag. Utskottet noterar att regeringen i skrivelsen anför att den i linje med tillkännagivande avser att ge ett förnyat förenklingsuppdrag till ett strategiskt urval av myndigheter för att bl.a. följa upp och vidta åtgärder för att nå regeringens nya mål om handläggningstider. Ärendet är fortfarande under beredning. Utskottet utgår i från att regeringen hanterar tillkännagivanden utan onödig tidsåtgång och konstaterar att regeringen avser att överlämna en skrivelse till som bl.a. kommer att innehålla en redogörelse över vidtagna åtgärder mot bakgrund av det aktuella tillkännagivandet. Vidare kan utskottet konstatera att utredningen om förenklingar för mikroföretag m.m. har flera förslag på förenklingar av myndigheters tillämpning av regler som också refererats i det föregående. Med anledning av vad som anförs i motionerna noterar utskottet särskilt att utredningens bedömning är att regeringen behöver besluta om tillkommande åtgärder för att styra förvaltningsmyndigheterna så att de lever upp till relevanta principer om god handläggning av ärenden och också arbetar systematiskt mot regeringens mål för förenklingspolitiken. Utredningen föreslår därför att regeringen i utvalda myndigheters regleringsbrev och instruktioner ska skriva in att de ska presentera en plan för hur de ska arbeta med regelförenkling och regeltillämpning. Utredningen har remissbehandlats. Utskottet ser sammantaget därmed inte något behov av att rikta ännu ett tillkännagivande till regeringen i linje med det som förordas i motionerna 2020/21:1925 (M) yrkande 1, 2021/22:2024 (M) yrkande 1, 2021/22:3379 (L) yrkande 8 och 2021/22:3380 (L) yrkande 5. Därmed anser utskottet inte heller att bör uppmana regeringen att ta fram en strategi i enlighet med det som framförs i motion 2021/22:2701 (M) yrkande 1. Inte heller när det gäller de förslag om redovisningskrav eller uppföljning av myndigheternas arbete med regelförenkling som finns i motionerna 2021/22:1925 (M) yrkande 2, 2021/22:4225 (M) yrkandena 6 och 7 och 2021/22:4230 yrkande 3 anser utskottet att bör agera. Utskottet noterar att regeringen i skrivelsen anför att målet om förvaltningsmyndigheternas bemötande kommer att följas upp med uppdrag till ett antal myndigheter som är relevanta för förenklingspolitiken eller genom andra lämpliga styrningsåtgärder. Utskottet noterar vidare att regeringen i skrivelsen anför att den vid behov kommer att ge och andra relevanta myndigheter i uppdrag att vidareutveckla de uppföljningsmetoder som behövs för att tillfredsställande följa upp i vilken utsträckning de förenklingspolitiska målen nås inom alla typer av företag och branscher och vilka åtgärder som behöver vidtas. Därmed avstyrks samtliga motionsyrkanden. Utredningsförslag om förenklingar för mikroföretag m.m. I tre motioner framförs förslag mot bakgrund av att utredningen om förenklingar för mikroföretag m.m. överlämnat sitt betänkande till regeringen (SOU 2021:60). I motionerna 2021/22:2429 (SD) yrkande 9 och 2021/22:4226 (SD) yrkande 2 förordas tillkännagivanden om att regeringen skyndsamt ska återkomma till med förslag på regellättnader som är i linje med utredningens förslag. I motion 2021/22:3580 (C) yrkande 9 framhålls vikten av att utredningens förslag omsätts i handling, och motionärerna betonar betydelsen av att regeringen och i samverkan med myndigheterna tar till sig utredningens förslag. Utskottet konstaterar att utredningens förslag har varit ute på remiss och att ett nittiotal remissvar inkommit till regeringen. Utskottet anser inte att bör föregripa den ordinarie beredningsprocessen genom att i detta läge förorda några tillkännagivanden. Utskottet förutsätter att regeringen beaktar såväl utredningens förslag som remissinstansernas synpunkter och kommer att följa den fortsatta beredningsprocessen med stort intresse. Därmed avstyrks motionsyrkandena. I ett par motioner framhålls vikten av en mer systematisk utvärdering av regler och uppföljning av regelförenklingar. Utskottet har ingen annan uppfattning än motionärerna när det gäller betydelsen av utvärdering och uppföljning för att t.ex. säkerställa att regler är ändamålsenligt utformade. Utskottet noterar att regeringen i skrivelsen talar om såväl en mer systematisk ex-post-utvärdering av relevanta regler som en ex-ante-utvärdering genom en vidareutveckling av konsekvensutredningarna, och att regeringen överväger vilka ytterligare åtgärder som bör vidtas. Utskottet konstaterar att utredningen om förenklingar för mikroföretag m.m. i sitt slutbetänkande har lämnat flera förslag om en mer systematisk och löpande utvärdering av befintliga regelverk och att det ska göras en fullständig ex-post-facto-utvärdering av regler som anmälts enligt en föreslagen ny funktion med ett anmälningsförfarande som beskrivits i det föregående. Utredningen föreslår vidare att det införs ett krav i förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning (fortsättningsvis även benämnd konskevensutredningsförordningen) på att dessa utredningar ska innehålla en redogörelse för hur och när den regel som föreslås ska utvärderas. Utskottet menar att det kan behövas åtgärder inom detta område men anser inte att behöver rikta ett tillkännagivande till regeringen eftersom förslagen anses ligga i linje med det som utredningen föreslår. Därmed avstyrks motionsyrkandena. En gemensam digital plattform för regelgivning I motion 2021/22:3690 (M) yrkande 11 förordas att förslag till nya regler, konsekvensutredningar och expertyttranden ska samlas och publiceras på en gemensam webbplats. Ett liknande förslag finns i motionerna 2021/22:4217 (KD) yrkande 13 och 2021/22:4223 (KD) yrkande 5 där motionärerna i enlighet med en rekommendation från efterlyser en central plattform för regelgivning som innehåller samlad information om bl.a. vilka regler som finns och vilka regelförändringar som pågår och planeras framöver. Utskottet har en förståelse för att företagare upplever att det kan vara svårt att navigera rätt för att inte bara hitta information om gällande regler utan även pågående regelarbete. När det gäller befintliga regler vill utskottet påminna om den gemensamma myndighetsportalen där det finns samlad information och e-tjänster som riktar sig till företagare i olika skeden av arbetet med att starta eller driva ett företag. Denna plattform kan därmed enligt utskottet delvis sägas motsvara det som efterfrågas i motionerna. Utskottet noterar också att det pågår ett utveckling av plattformen. I sammanhanget kan även arbetet med att upprätta en gemensam digital ingång inom EU för tillhandahållande av information, förfaranden samt hjälp- och problemlösningstjänster nämnas. Det övergripande syftet med den digitala ingången är att minska den administrativa bördan för privatpersoner och företag när de utövar sin rätt till fri rörlighet och utför ärenden eller bedriver verksamhet över gränserna inom den inre marknaden. Ingången ska integreras i kommissionens befintliga portal Ditt och fungera som en central kontaktpunkt där länkar ger tillgång till information om bl.a. regler. Förordningen ska börja tillämpas stegvis och fr.o.m. ska de förfaranden som omfattas av EU-förordningen finnas tillgängliga via ingången. När det gäller pågående regelarbete noterar utskottet att i en rapport konstaterar att regeringens webbplats används mer systematiskt än tidigare för att publicera samråd och tillhörande dokumentation. konstaterar att intressenter kan lämna synpunkter via e-post och att dessa därefter publiceras på samma webbplats. Organisationen menar att skulle kunna gynnas av en mer interaktiv webbplats där den bredare allmänheten offentligt kan lämna sina synpunkter och reagera på förslag från andra intressenter. Utskottet konstaterar att i sin slutrapport sprungen ur Förenklingsresan föreslår att det ska upprättas en central plattform (informationsnod) där regelgivare kan informera företag och branschorganisationer om kommande och pågående arbeten inom förenkling. Plattformens föreslagna innehåll motsvarar enligt utskottets bedömning i stort det som efterfrågas av motionärerna. Utskottet noterar att anför att förslagets nyttor är svåra att bedöma eftersom det i stor utsträckning beror på hur mycket plattformen används av regelgivarna, företagen och andra intressenter. Utskottet konstaterar vidare att utredningen om förenklingar för mikroföretag m.m. innehåller flera förslag som syftar till att tillvarata företagens intressen vid regelgivning. Utredningen föreslår bl.a. att det införs ett krav på att konsekvensutredningen ska innehålla en redogörelse för samrådsförfaranden. Förslaget lämnas mot bakgrund av rekommendation om en öppen och tydlig konsultations- eller samrådsprocess med allmänhet, företag och berörda intressenter. Enligt utredningens bedömning är remissförfarandet otillräckligt och riskerar att leda till snedvridningseffekter i informationen vilket inte skulle främja en adekvat proportionalitetsbedömning. Utredningen har vidare flera förslag som rör myndigheternas arbete med regelförenkling och regeltillämpning, bl.a. när det gäller översynen av befintliga regler där myndigheterna med utgångspunkt i dialog med berörda företag, företagsgrupper, branschorganisationer och andra intressenter ska bedöma vilka förbättringsinsatser som är mest prioriterade och motiverade i varje enskilt fall. Sammantaget noterar utskottet att det pågår ett arbete i den riktning som efterfrågas i motionerna och att det också lagts fram förslag till regeringen på området. Därmed avstyrks motionsyrkandena. Övriga övergripande frågor om regelförenkling för företag Enklare regler, kortare handläggningstider och minskade administrativa kostnader för företag är något som utskottet vill framhålla som mycket betydelsefullt för att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag. Förenklingspolitiken är således en mycket viktig del av näringspolitiken, och det är av stor vikt att regelverken är ändamålsenligt utformade och att de tillämpas på ett så enkelt sätt som möjligt utan att rättssäkerheten eftersätts. När det gäller övriga övergripande frågor om regelförenkling för företag finns en rad motionsyrkanden där det förordas olika åtgärder som utskottet här ska ta ställning till. Det handlar t.ex. om hur ett systematiskt regelförenklingsarbete bör utformas, vilka mål som bör vara vägledande för ett sådant arbete, vilka övergripande insatser som bör ingå samt önskemål om olika översyner. Utskottet kan inledningsvis konstatera att regeringen beslutat om nya mål för förenklingspolitiken och utskottet har tidigare i betänkandet behandlat den skrivelse som regeringen överlämnat till där regeringen redogör för hur den avser att arbeta med att följa upp och nå de nya målen. Utskottet konstaterade i sitt ställningstagande till skrivelsen att det finns olika uppfattningar bland utskottets ledamöter om vilka övergripande strategier som bör vara styrande för förenklingsarbetet och vilka åtgärder som bör vidtas inom ramen för detta arbete. Utskottets ledamöter har också delvis olika syn på de här aktuella förslagen men anser inte att bör rikta några tillkännagivanden till regeringen i enlighet med vad motionärerna förordar. Utskottet kan konstatera att det finns en enighet i utskottet om att det behövs fler insatser för att genom regelförenklingar bidra till näringspolitikens mål om att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag. Utskottet konstaterar att det pågår flera utredningar och myndighetsuppdrag som har bäring på de frågor som motionärerna lyfter och noterar vidare att regeringen på flera områden anför att den avser att återkomma med fler initiativ. När det gäller förslagen om en sammanhållen process, en central samordningsfunktion inom och införandet av s.k. regulatoriska växthus konstaterar utskottet att utredningen om förenklingar för mikroföretag m.m. presenterar förslag i linje med det som efterfrågas i motionerna. Utredningens förslag har beskrivits närmare i det föregående. Utredningen kommer att beredas tillsammans med ett nittiotal remissvar som inkommit till . Utskottet kommer med intresse att följa den fortsatta beredningen. När det gäller förslaget om att regeringen ska lämna en årlig skrivelse till om regelförenklingsarbetet till vill utskottet i likhet med föregående år påminna om att riktade ett sådant tillkännagivande till regeringen. Utskottet konstaterar att regeringen även i budgetpropositionen lämnade en redogörelse för sitt regelförenklingsarbete med hänvisning till tillkännagivande . Utskottet noterar därtill att regeringen i skrivelsen anför att den kommer att redogöra för arbetet med förenklingspolitiken, inklusive de fem målen, i budgetpropositionen. Avslutningsvis konstaterar utskottet att många företag har ett par utmanande år bakom sig som en konsekvens av pandemin. Hävda restriktioner talar för att konjunkturläget kan växa sig starkare som det för många företag kommer att ta tid att ta sig tillbaka till nivåerna före pandemin. Utskottet menar att det är viktigt att ta lärdom av den tid som varit och konstaterar att det genomförts och pågår flera översyner och uppföljningar när det gäller näringslivsåtgärder som införts under pandemin, som redovisats i det föregående. Utskottet anser att bör avvakta resultatet av dessa uppföljningar och anser inte att ska rikta ett tillkännagivande till regeringen om att se över möjligheten att permanenta regellättnader som införts under pandemin i enlighet med det som förordas i ett par motioner. Utskottet ser inga hinder för kommuner och myndigheter att utvärdera de nya rutiner och samverkansformer som uppstått med näringsidkare för att se om det är möjligt att bibehålla sådant som har fungerat bra. Utskottet kan i sammanhanget också påminna om att utredningen om förenklingar för mikroföretag m.m. föreslagit att regeringen låter utreda ett system med efterhandsdebitering av tillsyns- och tillståndsavgifter som närmare redovisas i avsnittet Handläggningstider och tillståndsprocesser. Därmed avstyrks motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om mål och strategier, servicegaranti och vissa frågor om tillståndsprocesser och tillsyn. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående och aviserade myndighetsuppdrag och utredningar. Jämför reservation 14 (M, SD), 15 (M, KD), 16 (M), 17 (SD), 18 (C) och 19 (KD). Som redogjorts för tidigare är förenklingspolitikens tredje nya mål att förvaltningsmyndigheters handläggningstider för ärenden som rör företag ska bli kortare och mer transparenta. Den förväntade handläggningstiden ska synliggöras för den sökande i fler ärendekategorier. Regeringen har även tidigare haft som mål för förenklingspolitiken 2014–2020 att handläggningstiderna ska förkortas. I skrivelsen redogör regeringen för att bedömer att det skett en viss positiv utveckling mot kortare handläggningstider . Handläggningstiderna har minskat för av de handläggningsprocesser som har följts upp. har det skett en ökning av handläggningstiderna för av handläggningsprocesserna. Regeringen konstaterar att upprepade gånger lyft fram vikten av korta handläggningstider och att många myndigheter har fått särskilda uppdrag och även resurser för att förkorta handläggningstiderna. Regeringen anser att handläggningstiderna inte ska hämma företagens tillväxt, konkurrenskraft och omställningsförmåga. Vidare framhåller regeringen vikten av att inte enbart fokusera i sig utan också på de delar av processen som föregår inlämningen av en ansökan, t.ex. den tid som det kan ta för en presumtiv företagare att hitta rätt information och också i förekommande fall tidsåtgång för kompletteringar som ofta inte ingår i den tid som mäts som handläggningstid. Regeringen betonar att det är angeläget att handläggningstiderna förkortas för de ärendekategorier där handläggningstiderna bedöms särskilt långa eller där handläggningstiderna är särskilt viktiga för företag, som kvaliteten och rättssäkerheten bibehålls. Regeringen nämner flera sätt att förkorta handläggningstiderna, t.ex. genom så korta liggtider som möjligt, tydlig information om vad som krävs i en ansökan, parallellt inhämtande av synpunkter om flera myndigheter är berörda samt automatisk inhämtning och delning av data. Regeringen framhåller att det nya målet innebär en breddning jämfört med det tidigare målet om kortare handläggningstider genom tillägget om att förväntad handläggningstid ska synliggöras i fler ärendekategorier. Detta är ett önskemål som har framkommit från företag och olika näringslivsorganisationer eftersom det underlättar företagens planering. Av skrivelsen framgår att länsstyrelserna och har fått särskilda uppdrag att redovisa handläggningstiderna för ett antal specificerade ärendegrupper kopplade till miljöprövningen, med en första redovisning . Även har fått ett uppdrag att förbereda så att myndigheten kan ansvara för en samlad statistik för miljötillståndsprövningen. Regeringen anser att denna statistik kommer att göra det lättare att följa utvecklingen av handläggningstider och identifiera lämpliga effektiviseringsåtgärder. Regeringen har därtill gett 19 myndigheter i uppdrag att förenkla för de företag som de har kontakter med. Uppdraget omfattar handläggningstider, hur nöjda företagen är med sina kontakter med myndigheterna och myndigheternas samråd med företagen. har haft en samordnande roll inom uppdraget. Regeringen konstaterar att har tillkännagett för regeringen att den bör överväga att ge fler statliga myndigheter s.k. förenklingsuppdrag för att på så sätt underlätta företagandet i (bet. 2019/20:NU16). Regeringen uppger att den i linje med tillkännagivandet avser att ge ett förnyat förenklingsuppdrag till ett strategiskt urval av myndigheter för att bl.a. följa upp och vidta åtgärder för att nå det nya målet om handläggningstider. Det fjärde nya målet för förenklingspolitiken är att förvaltningsmyndigheternas bemötande och service till företagen ska vara företagsanpassade och väl fungerande. Regeringen konstaterar att myndigheternas bemötande av och service till företag återkommande har tagits upp av näringslivsorganisationer och företag som ett angeläget område där det framförts att det finns skillnader mellan olika myndigheter och utvecklingspotential för många myndigheter. har lämnat förslag till regeringen om nya mål för förenklingspolitiken och då framfört att det ska vara enkelt och tryggt att följa regler och att de som ska följa reglerna inte ska behöva känna någon oro för att ha missat något. Myndigheternas förhållningssätt till regelverk ska därför vara att genom råd och stöd till de som ska följa reglerna göra det lätt att göra rätt. Ett och samma regelverk ska tolkas på samma sätt inom och mellan olika myndigheter. Vidare ska myndigheternas service vara företagsanpassad, vilket innebär att den även ska anpassas till de förutsättningar som gäller för idéburna aktörer som bedriver näringsverksamhet. Regeringen konstaterar att en myndighet enligt 6 § förvaltningslagen ska se till att kontakterna med enskilda blir smidiga och enkla. Myndigheten ska lämna den enskilde sådan hjälp att han eller hon kan ta till vara sina intressen. Hjälpen ska ges i den utsträckning som är lämplig med hänsyn till frågans art, den enskildes behov av hjälp och myndighetens verksamhet. Den ska ges utan onödigt dröjsmål. Regeringen bedömer att bra bemötande och service bör uppmärksammas som ett mål för förenklingspolitiken. I de fall då olika myndigheters ärendehantering bygger på samma regelverk är det angeläget att bedömningar så långt som möjligt blir förutsägbara och att likhet inför lagen säkerställs även om det alltid förekommer olika specifika omständigheter i det enskilda fallet. Enligt regeringen ska detta inkluderas i arbetet med bra service och bemötande. Regeringen anför att det målet för bemötande och service delvis är nytt i förhållande till de fyra mål som fanns för perioden –2020 men att det i sig inte är något nytt att mäta myndigheters bemötande av företag. Regeringen har även i tidigare sammanhang lyft fram vikten av myndigheters service, bemötande och korta handläggningstider för ett konkurrenskraftigt företagsklimat (prop. 2015/16:1 utg.omr.