bet · H901NU20 · 2022-04-28 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden om mineralpolitik. Motionerna rör bl.a. tillståndsprocesser, äganderätt, ersättningar, utvinning och vissa miljöfrågor samt strategier för mineralförsörjningen. Utskottet hänvisar bl.a. till gällande bestämmelser och pågående arbete på flera områden. I betänkandet finns 31 reservationer (M, SD, C, V, KD, L, MP). I tre olika reservationer förordas tillkännagivanden om dels övergripande om tillståndsprocesser (M, SD, KD, L), dels mineralersättningen som en prioriterad fordran (M, SD, KD) och dels en ny mineralstrategi (M, SD, KD). Cirka 60 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Bakgrund och pågående arbete Äganderätt och vissa frågor om ersättningar Bakgrund och pågående arbete Utvinning och vissa miljöfrågor Bakgrund och pågående arbete geologiska undersökning (SGU) Bakgrund och pågående arbete Övriga strategiska frågor om gruvor och mineralförsörjning Bakgrund och pågående arbete 1.Övergripande om tillståndsprocesser, punkt 1 (M, SD, KD, L) 2.Åtgärder för enklare tillståndsprocesser och kortare handläggningstider, punkt 2 (M, KD) 3.Åtgärder för enklare tillståndsprocesser och kortare handläggningstider, punkt 2 (SD) 4.Åtgärder för enklare tillståndsprocesser och kortare handläggningstider, punkt 2 (C) 5.Tillståndsprocesser för gruv- och mineralnäringens långsiktiga förutsättningar, punkt 3 (C) 6.Tillståndsprocesser för gruv- och mineralnäringens långsiktiga förutsättningar, punkt 3 (V) 7.Tillståndsprocesser för gruv- och mineralnäringens långsiktiga förutsättningar, punkt 3 (MP) 8.Övrigt om förenklade tillståndsprocesser, punkt 4 (SD, KD) 9.Mineral och markägares rätt, punkt 5 (KD) 10.Mineral och markägares rätt, punkt 5 (L) 11.Mineralersättningens utformning, punkt 6 (SD) 12.Mineralersättningens utformning, punkt 6 (C) 13.Mineralersättningens utformning, punkt 6 (V) 14.Mineralersättning som en prioriterad fordran, punkt 7 (M, SD, KD) 15.Utvinning av uran, punkt 8 (SD) 16.Mineral och miljö, punkt 9 (SD) 17.Mineral och miljö, punkt 9 (V) 18.Mineral och miljö, punkt 9 (MP) 19.SGU:s arbete med geovetenskaplig forskning, punkt 10 (M, SD) 20.Uppdrag till SGU som rör innovationskritiska metaller och , punkt 11 (M, KD, L) 21.Uppdrag till SGU som rör innovationskritiska metaller och , punkt 11 (SD) 22.Uppdrag till SGU som rör innovationskritiska metaller och , punkt 11 (V) 23.Övrigt om SGU:s uppdrag och förutsättningar, punkt 12 (SD) 24.Övrigt om SGU:s uppdrag och förutsättningar, punkt 12 (L) 25.Ny mineralstrategi, punkt 13 (M, SD, KD) 26.Materialåtervinning inom gruv- och mineralnäringen, punkt 14 (M, KD) 27.Materialåtervinning inom gruv- och mineralnäringen, punkt 14 (V) 28.Vissa övriga strategiska frågor om mineralförsörjningen, punkt 15 (SD) 29.Vissa övriga strategiska frågor om mineralförsörjningen, punkt 15 (C) 30.Vissa övriga strategiska frågor om mineralförsörjningen, punkt 15 (V) 31.Vissa övriga strategiska frågor om mineralförsörjningen, punkt 15 (KD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2021/22:1110 av (M), 2021/22:3691 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 4 samt 2021/22:4030 av m.fl. (M) yrkandena 25 och 26. Reservation 1 (M, SD, KD, L) Åtgärder för enklare tillståndsprocesser och kortare handläggningstider 2021/22:2388 av m.fl. (SD) yrkandena 5 och 12, 2021/22:2431 av m.fl. (SD) yrkandena 9 och 10, 2021/22:2451 av m.fl. (SD) yrkande 7 i denna del, 2021/22:3691 av m.fl. (M) yrkande 2, 2021/22:3916 av (C) yrkandena 3–5 och 2021/22:4131 av m.fl. (C) yrkande 19. Reservation 2 (M, KD) Reservation 3 (SD) Reservation 4 (C) Tillståndsprocesser för gruv- och mineralnäringens långsiktiga förutsättningar 2021/22:3199 av m.fl. (V) yrkande 8, 2021/22:3916 av (C) yrkande 2, 2021/22:4062 av m.fl. (MP) yrkande 63 och 2021/22:4131 av m.fl. (C) yrkande 18. Reservation 5 (C) Reservation 6 (V) Reservation 7 (MP) Övrigt om förenklade tillståndsprocesser 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 36. Reservation 8 (SD, KD) Äganderätt och vissa frågor om ersättningar 2021/22:2031 av (M), 2021/22:3380 av m.fl. (L) yrkande 13 och 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 39. Reservation 9 (KD) Reservation 10 (L) 2021/22:2431 av m.fl. (SD) yrkande 12, 2021/22:3199 av m.fl. (V) yrkandena 6 och 7, 2021/22:3511 av m.fl. (C) yrkande 22 och 2021/22:4131 av m.fl. (C) yrkande 14. Reservation 11 (SD) Reservation 12 (C) Reservation 13 (V) Mineralersättning som en prioriterad fordran 2021/22:2431 av m.fl. (SD) yrkande 13 och 2021/22:3691 av m.fl. (M) yrkande 11. Reservation 14 (M, SD, KD) Utvinning och vissa miljöfrågor 2021/22:544 av (M), 2021/22:1676 av och (båda M) och 2021/22:2431 av m.fl. (SD) yrkandena 18 och 19. Reservation 15 (SD) 2021/22:1725 av m.fl. (MP) yrkande 3, 2021/22:2431 av m.fl. (SD) yrkande 15, 2021/22:3199 av m.fl. (V) yrkande 5, 2021/22:4076 av m.fl. (MP) yrkande 4 och 2021/22:4082 av och (båda MP). Reservation 16 (SD) Reservation 17 (V) Reservation 18 (MP) geologiska undersökning (SGU) SGU:s arbete med geovetenskaplig forskning 2021/22:3691 av m.fl. (M) yrkande 9. Reservation 19 (M, SD) Uppdrag till SGU som rör innovationskritiska metaller och 2021/22:2431 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2021/22:3199 av m.fl. (V) yrkande 2, 2021/22:3691 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2021/22:4030 av m.fl. (M) yrkande 27. Reservation 20 (M, KD, L) Reservation 21 (SD) Reservation 22 (V) Övrigt om SGU:s uppdrag och förutsättningar 2021/22:2431 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 89. Reservation 23 (SD) Reservation 24 (L) Övriga strategiska frågor om gruvor och mineralförsörjning 2021/22:2431 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2021/22:2451 av m.fl. (SD) yrkande 7 i denna del, 2021/22:3691 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2021/22:4030 av m.fl. (M) yrkande 24. Reservation 25 (M, SD, KD) Materialåtervinning inom gruv- och mineralnäringen 2021/22:3199 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2021/22:3691 av m.fl. (M) yrkande 5. Reservation 26 (M, KD) Reservation 27 (V) Vissa övriga strategiska frågor om mineralförsörjningen 2021/22:2431 av m.fl. (SD) yrkandena 7 och 17, 2021/22:3199 av m.fl. (V) yrkande 4, 2021/22:4131 av m.fl. (C) yrkande 13 och 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 38. Reservation 28 (SD) Reservation 29 (C) Reservation 30 (V) Reservation 31 (KD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (S), (M), (SD), (C), (V), (S), (KD), (S), (L), (SD), (S), (M), (SD), (C), (MP) och (M). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet 58 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /22. I bilagan finns en förteckning över behandlade förslag. lämnade statsrådet information till utskottet och svarade på frågor om gruvnäringen i . Vidare informerade statsrådet utskottet om bakgrunden till regeringens beslut att tillåta bearbetningskoncession för den planerade järnmalmsgruvan i . Parallellt med beredningen av detta betänkande har utskottets grupp för uppföljning och utvärdering arbetat med att ta fram en forskningsöversikt av tillgång till innovationskritiska metaller och . Översikten planeras att publiceras i en rapport . Det kan nämnas att de motioner som behandlas i detta betänkande lämnades in till , dvs. långt före invasion av . Motionärerna har således inte haft möjlighet att ta ställning till eventuella följdverkningar på metall- och mineralförsörjningen med anledning av det nya säkerhetspolitiska läget. Utskottets förslag i korthet avslår samtliga motionsyrkanden som rör tillståndsprocesser och handläggningstider. Utskottet hänvisar främst till pågående arbete. Jämför reservation 1 (M, SD, KD, L), 2 (M, KD), 3 (SD), 4 (C), 5 (C), 6 (V), 7 (MP) och 8 (SD, KD). I partimotion 2021/22:4030 av m.fl. (M) yrkande 25 anförs att åtgärder för en mer modern och rättssäker tillståndsprocess bör vidtas och i yrkande 26 anförs att regeringen bör uppmanas att stärka och förtydliga minerallagens ställning i miljötillståndsprocesserna. I kommittémotion 2021/22:3691 av m.fl. (M) framhålls att processerna i större gruvärenden måste gå snabbare och bli mer transparenta. I yrkande 2 förordas därför att en särskild samordnare för större gruvärenden utses. Av motionens yrkande 3 framgår att motionärerna även vill se åtgärder för en mer modern och rättssäker tillståndsprocess. I motionen framhålls att därför åter bör uppmana regeringen att återkomma med konkreta förslag på förenklade tillståndsprocesser och kortare handläggningstider för gruv- och mineralnäringen. I yrkande 4 anförs vidare att regeringen bör uppmanas att stärka och förtydliga minerallagens ställning i miljötillståndsprocesserna. I kommittémotion 2021/22:2388 av m.fl. (SD) yrkande 5 anförs att miljökonsekvensbeskrivningars tillräcklighet bör prövas tidigt i processen. Utgångspunkten bör enligt motionärerna vara att en miljökonsekvensbeskrivning som prövats rättsligt inte ska kunna avfärdas som otillräcklig eller på annat sätt bristfällig sent i processen. I motionen anförs vidare att gruvindustrin arbetar med långa investeringshorisonter och enligt yrkande 12 bör tidsbegränsade tillstånd endast undantagsvis användas. m.fl. (SD) anför vidare i kommittémotion 2021/22:2431 yrkande 9 att det finns ett stort behov av regelförenklingar när det gäller tillståndsprocesserna för gruvnäringen. Det handlar enligt motionärerna såväl om att regeringen behöver ta ett samlat grepp om samtliga tillståndsprocesser som om att främjandeuppdrag till myndigheter bör ses över. I yrkande 10 förordas vidare att tillståndsprövningarna utformas så att det tillståndssökande företaget endast har en myndighet som motpart. Vikten av förkortade tillståndsprocesser framhålls även i kommittémotion 2021/22:2451 av m.fl. (SD) yrkande 7 i denna del. I kommittémotion 2021/22:4131 av m.fl. (C) anförs i yrkande 18 att minerallagen behöver ses över och moderniseras. Av motionen framgår att reformen bör beakta den berörda befolkningens acceptans för en gruva. Motionärerna framhåller vidare vikten av att effektivisera tillståndsprocesserna som rör gruv- och mineralnäringen. I yrkande 19 förordas därför att prövningen enligt 3 och 4 kap. i bearbetningskoncessionsärenden koncentreras till färre länsstyrelser. I kommittémotion 2021/22:3199 av m.fl. (V) yrkande 8 anförs att Bergsstaten inte utan synnerliga skäl ska kunna bevilja undersökningstillstånd för att eventuellt kunna bryta i kärnområden för renskötsel. Motionärerna anför i yrkandet även att fastighetsägare och innehavare av särskild rätt som berörs av ansökan om undersökningstillstånd, t.ex. berörda samebyar, alltid bör ges rätt att yttra sig över ansökan. I kommittémotion 2021/22:4217 av m.fl. (KD) förordas i yrkande 36 att ett Natura 2000-tillstånd inte ska vara en förutsättning för att en bearbetningskoncession ska kunna beviljas. För att värna en hållbar vattenförsörjning anför m.fl. (MP) i kommittémotion 2021/22:4062 yrkande 63 att prövningen av gruvor bör flytta från minerallagen till . I motion 2021/22:1110 anför (M) att behöver en stark gruvnäring som skapar nya arbetstillfällen och som tillgodoser behovet av kritiska utan att göra avkall på miljön. Motionären begär därför en översyn av möjligheterna att minska regelkrånglet för gruvnäringen så att beslutstiderna förkortas. I motion 2021/22:3916 anför (C) i yrkande 2 att minerallagen bör moderniseras. Av motionen framgår att reformen bör beakta den berörda befolkningens acceptans för en gruva. Motionären framhåller vidare vikten av att effektivisera tillståndsprocesser och myndighetsutövning som rör gruv- och mineralnäringen. För att åstadkomma detta föreslås olika åtgärder. I yrkande 3 förordas att prövningen enligt 3 och 4 kap. i bearbetningskoncessionsärenden koncentreras till en länsstyrelse och i yrkande 4 att tillsyn enligt 26 kap. för verksamheter och åtgärder kopplade till gruvverksamhet enligt bilagan till förordningen (1998:899) om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd hanteras av en länsstyrelse. I yrkande 5 förordas även att omfattningen av och ansvarsfördelningen mellan de statliga myndigheternas medverkan i tillståndsprocesser ses över. Bakgrund och pågående arbete I finns det en mängd mineraliseringar med värdefulla ämnen. Ur ett mineralpolitiskt perspektiv kan den svenska berggrunden sägas bestå av två typer av : markägarmineral och koncessionsmineral. Markägarmineral utgör av berggrunden. Som beteckningen indikerar tillhör dessa markägaren. De flesta markägarmineral är relativt lätta att finna, och vid utvinning upplåts marken av markägaren genom avtal. Exempel på markägarmineral är kalksten och kvarts. Själva utvinningen regleras genom . Minerallagen (1991:45) omfattar s.k. koncessionsmineral, dvs. som är industriellt intressanta, som förekommer i i en sådan omfattning att utvinningen är meningsfull och som kräver systematisk undersökning för att kunna påvisas. Bland de mineraliska ämnen som betecknas som koncessionsmineral, och som alltså omfattas av bestämmelserna i minerallagen, ingår även olja, gasformiga kolväten (exempelvis naturgas) och diamant. Bestämmelserna om koncessionsmineral utgår från ett gemensamt nationellt intresse av gruvhantering och mineralindustri. Syftet med minerallagen är att reglera tillståndsgivningen så att en från allmän synpunkt ändamålsenlig undersökning och utvinning kan genomföras. ska konkurrerande markanvändning och andra motstående intressen prövas. Enligt minerallagen krävs tillstånd dels för ensamrätt till undersökningar (prospektering), dels för bearbetning. Bergmästaren beviljar undersökningstillstånd och bearbetningskoncessioner samt utövar tillsyn enligt lagen. Bergmästaren utses av regeringen och leder Bergsstaten. Bergsstaten, som grundades , är en organisatorisk enhet inom myndigheten geologiska undersökning (SGU). Utöver de tillstånd som utfärdas av bergmästaren krävs som regel tillstånd enligt flera andra lagar, främst . Av EU:s järnmalmsproduktion kommer från . står också för en betydande del av bly- och zinkproduktionen i unionen. bidrar även med en stor del av produktionen av såväl guld och silver som koppar. Enligt SGU:s årsredovisning har antalet ansökningar om undersökningstillstånd minskat och 2021 noterades den lägsta nivån med 109 ansökningar. Av årsredovisningen framgår vidare att det vid utgången av 2021 fanns tolv gruvor med koncession och brytning i . Samtliga dessa var metallgruvor. Utredning om en modern och effektiv miljöprövning beslutade regeringen att en särskild utredare (chefsrådman ) ska se över det nuvarande systemet för miljöprövning och lämna förslag på de ändringar och åtgärder som krävs för att uppnå en modernare och mer effektiv miljöprövning. I direktivet till utredningen anges att syftet är att genom horisontella förändringar i miljöprövningen underlätta för miljö- och klimatförbättrande investeringar och åstadkomma snabbare och enklare prövningsprocesser som ett bibehållet miljöskydd säkerställs (dir. 2020:86). Utredaren ska enligt direktivet bl.a. • bedöma om tillämpningsområdet för att tillståndspröva ändringar och anmäla ändringar som bidrar till minskad miljöpåverkan för befintliga verksamheter kan utvidgas och, om det bedöms möjligt och lämpligt, föreslå de ändringar som krävs för att åstadkomma ett sådant ”grönt spår” • bedöma om ett anmälningsförfarande under vissa förutsättningar kan ersätta tillståndsförfarandet då en verksamhet eller ändring i verksamhet inte kan antas medföra en betydande miljöpåverkan • utvärdera vissa aspekter av miljöprövningsdelegationernas roll och organisation, t.ex. frågor om processledning och om det är ändamålsenligt att koncentrera prövningen av vissa typer av ärenden till ett mindre antal miljöprövningsdelegationer. Utredaren får även föreslå andra förändringar i det nuvarande miljöprövningssystemet som bidrar till en grön omställning genom mer förutsägbara och effektivare prövningsprocesser och som förkortar den samlade prövningstiden och minskar administrationen som den nuvarande miljöskyddsnivån bibehålls. Sådana förslag ska dock inte avse mark- och miljödomstolarnas organisation eller handläggning av mål eller ärenden i dessa domstolar. I ett tilläggsdirektiv (dir. 2021:57) fick utredaren i uppdrag att dessutom • utreda om det behövs ändringar i av regleringen av domstolarnas handläggning • föreslå de förändringar i regleringen om domstolarnas handläggning som behövs för en effektivare prövning vid mark- och miljödomstolarna • utreda om det bör införas ett begränsat förtursförfarande för mål och ärenden om tillstånd som innebär en omställning för en miljöfarlig verksamhet som på ett väsentligt sätt bidrar till att nå målen i det klimatpolitiska ramverket för minskade utsläpp av växthusgaser • föreslå hur ett sådant förtursförfarande skulle kunna vara utformat samt vilka författningsändringar och andra åtgärder som behövs, om det bedöms lämpligt med hänsyn till rättssäkerhet, effektivitet och handläggningstider för instansens övriga ärende- eller måltyper • utreda hur tidsbegränsning av tillstånd och omprövning av tillstånd och villkor skulle kunna bli effektiva och verkningsfulla medel för att säkerställa att verksamheter och åtgärder bedrivs med moderna miljövillkor i syfte att nå miljö- och klimatmålen • föreslå de författningsändringar och andra åtgärder som behövs för att tidsbegränsning av tillstånd och omprövning av tillstånd och villkor ska kunna användas för att säkerställa att verksamheter och åtgärder bedrivs med moderna miljövillkor i syfte att nå miljö- och klimatmålen. Förslagen ska enligt direktivet vara förenliga med ambitionen om en snabb, enkel och förutsägbar prövningsprocess. Utredningstiden har förlängts och uppdraget ska redovisas . Utredning om prövningsprocesser och regelverk för en hållbar försörjning av innovationskritiska metaller och tillsatte regeringen en särskild utredare (, enhetschef vid i ) som har i uppdrag att se över prövningsprocesser och regelverk i syfte att säkerställa en hållbar försörjning av innovationskritiska metaller och från primära och sekundära källor (dir. 2021:16). Utredaren ska analysera och föreslå • förändringar av prövningsprocesser och regelverk så att bättre hänsyn kan tas både till ett projekts lokala miljöpåverkan och till dess samhällsnytta, t.ex. minskad global klimatpåverkan • förändringar av prövningsprocesser och regelverk så att en större andel av det värde som gruv- och mineralnäringen genererar kan komma hela landet till del. Uppdraget ska redovisas . Utredning av relevant lagstiftning för att uppnå klimatmål beslutade regeringen att tillsätta en särskild utredare (, landshövding i ) som ska se över all relevant svensk lagstiftning så att det klimatpolitiska ramverket får genomslag. Syftet är att skapa bättre förutsättningar för att klimatmål ska kunna nås (dir. 2019:101). Utredaren ska bl.a. se över hur kan anpassas för att utgöra ett effektivt verktyg för att nå klimatmålen och identifiera annan relevant lagstiftning som kan ha betydelse för att nå klimatmålen. Uppdraget ska slutredovisas . Uppdrag att utveckla metoder och samverkansformer för samråd om projekt som syftar till minskad miljö- och klimatpåverkan gav regeringen länsstyrelserna i uppdrag att utvärdera det nuvarande samrådsförfarandet enligt och utveckla metoder och samverkansformer som främjar en effektiv samrådsprocess (N2021/02286). Avsikten med uppdraget är att påskynda projekt som syftar till minskad miljö- och klimatpåverkan och därigenom stärka hållbart företagande och påskynda näringslivets klimatomställning. Särskilt fokus ska ligga på samrådsprocesserna med anledning av industriutvecklingen i , och . i ska enligt uppdraget vara samordnande. Enligt uppdraget fick dessutom Verket för innovationssystem () i uppdrag att stödja länsstyrelserna i genomförandet och därmed bidra med kompetens och processledning i myndigheternas arbete med regel- och policyutveckling. i ska lämna en gemensam slutredovisning av arbetet med uppdraget till (). Uppdrag om utvecklad vägledning om miljöprövning och miljöbedömning har enligt sitt regleringsbrev i uppdrag att genomföra en förstudie om förutsättningar för att utveckla en myndighetsgemensam vägledning för miljötillståndsprövningen och miljöbedömningsprocessen. Syftet med uppdraget är att möjliggöra en mer enhetlig prövningsprocess nationellt, öka effektiviteten i prövningen samt öka kunskapen och förutsägbarheten när det gäller processens olika steg. Uppdraget ska genomföras i samråd med och och efter samverkan med övriga berörda myndigheter. Uppdraget ska redovisas till () . Mer ändamålsenliga sammansättningsregler för mark- och miljödomstolarna biföll – på förslag av ett enigt justitieutskott – regeringens proposition Mer ändamålsenliga sammansättningsregler för mark- och miljödomstolarna (prop. 2020/21:104, bet. 2020/21:JuU33, rskr. 2020/21:312). De nya bestämmelserna innebär att reglerna för hur mark- och miljödomstolen ska vara sammansatt i olika mål och ärenden görs mer flexibla och ändamålsenliga genom att sammansättningen i större utsträckning bestäms efter det enskilda målets eller ärendets karaktär. Vidare innebär de att Mark- och ska kunna bestå av tre i stället för fyra ledamöter vid avvisning av ett överklagande och vid annan handläggning än avgörande av ett mål eller ärende. Lagändringarna trädde i kraft . trädde ändringar i minerallagen (1991:45) i kraft som innebär att giltighetstiden för undersökningstillstånd som var giltiga vid lagens ikraftträdande och som tidigare hade förlängts genom att det visats att det fanns synnerliga skäl för förlängning förlängdes med . Förlängningen omfattade dock inte undersökningstillstånd som avser olja eller gasformiga kolväten eller som grundas på en ansökan om stenkol och där stenkol uttryckligen anges i tillståndet. Ändringarna, som föreslogs i propositionen Förlängd giltighetstid för undersökningstillstånd (prop. 2019/20:183), gjordes för att motverka allvarliga konsekvenser för prospekteringsbolagen och för gruvbranschen till följd av spridningen av sjukdomen covid-19. I samband med riksdagsbehandlingen av propositionen tillkännagav för regeringen att den borde återkomma med ett lagförslag som innebär att samtliga undersökningstillstånd som var giltiga förlängs med från den dag då giltighetstiden annars skulle ha löpt ut (bet. 2019/20:NU20, rskr. 2019/20:368). Enligt tillkännagivandet ska förslaget inte omfatta undersökningstillstånd som avser olja eller gasformiga kolväten eller som grundas på en ansökan om stenkol och där stenkol uttryckligen anges i tillståndet. Företrädare i utskottet för Socialdemokraterna, framförde i en reservation att inte borde göra något tillkännagivande. lämnade regeringen en proposition till som innehöll förslag om ändringar i minerallagen med anledning av spridningen av sjukdomen covid-19 och dess påverkan på gruvnäringen (prop. 2020/21:67). Ändringarna innebar att giltighetstiden för undersökningstillstånd som var giltiga och som är giltiga och som inte har förlängts tidigare ska förlängas med . De innebär även att giltighetstiden ska förlängas med för undersökningstillstånd som är giltiga och som har förlängts genom att det visats att ändamålsenlig undersökning har utförts eller för att tillståndshavaren har godtagbara skäl till att inte ha genomfört undersökning och dessutom gjort sannolikt att området kommer att undersökas som ansökningen avser. Giltighetstiden föreslogs förlängas med även för tillstånd som är giltiga och som förlängts genom att det visats att det finns särskilda skäl för förlängning. Ett enigt utskott ställde sig bakom regeringens proposition och beslutade i enlighet med utskottets förslag (bet. 2020/21:NU9, rskr. 2020/21:190). Lagändringarna trädde i kraft . lämnade regeringen propositionen förlängd giltighetstid för undersökningstillstånd (prop. 2021/22:201) till . Förslagen i propositionen innebär att giltighetstiden för undersökningstillstånd som var giltiga och som är giltiga ska förlängas med . Lagändringarna föreslås träda i kraft . Propositionen bereds av utskottet (bet. 2021/22:NU25).