bet · H901UU20 · 2022-06-09 00:00:00 — Ska vi kunna bidra med trupp, kanske till och med stationerad, i , , eller - tre länder som inget hellre vill än att ha fast baserad trupp från andra länder? Sådana saker tycker jag också vore otroligt värdefulla att diskutera. Vill delta i en sådan diskussion tycker jag att det vore välkommet. Sedan kanske vi inte landar i samma slutsatser. lägger fram ett konstruktivt förslag, precis som vi gjort tidigare. Redan när vi tillsammans med fyra andra partier fick majoritet för en Natooption sa vi att regeringen borde bjuda in till säkerhetspolitiska samtal. Jag vet inte riktigt var var. var definitivt emot så länge man var en del av regeringen. Men jag tror att vi vinner på att prata tillsammans. Därför menar jag att när accepteras, när alla länder har ratificerat, finns det anledning för regeringen att ta fram hur vi ska ta emot det. Jag tycker att man ska vara ganska minimalistisk. Men kärnvapen är absolut ett sådant område som man varit inne på. Jag får nog konstatera att inte heller jag får jättetydliga besked av , även om jag i grunden välkomnar den typ av framtida diskussioner som ser framför sig. Jag tror att det är bra om vi från de politiska partierna lyssnar på varandra och diskuterar utrikespolitik, säkerhetspolitik och försvarspolitik i dialog med varandra. En ny försvarsberedning kommer att ha ett viktigt arbete framför sig. Oavsett om det blir ett svenskt Natomedlemskap eller inte är det många frågor som ska behandlas på dess bord. Jag tycker att borde vara lite mer inlyssnande när det gäller förslaget att ha lagstiftning mot kärnvapen på svenskt territorium. Det skulle vara konfliktavhållande för andra stater att veta att det inte finns kärnvapen på svenskt territorium som kan tänkas användas i namn. Det är därför det är så viktigt att ha det. Sedan kan vi diskutera de frågor som kommer till bordet med. Ett Natomedlemskap innebär ju att vi behöver samarbeta med andra länder för att försvara , där det finns en rysk enklav i form av och där ryska har en liten del av . Där behöver man hitta sätt att försvara svenskt territorium och andra staters territorium i utan att för den skull riskera att starta en konflikt där man möter olika militära aktörer på ett felaktigt sätt. Låt oss återkomma till de diskussionerna! Men jag vill fortfarande gärna ha lite klarhet om att inte vill se kärnvapen på svenskt territorium. Jag tycker att innehållsdiskussionerna är väldigt viktiga när det gäller just hur vi definierar oss som en säkerhetsbidragare i norra . Jag välkomnar att vi kan föra de samtalen. Av de länder som blivit inbjudna och accepterat att bli Natomedlemmar relativt , det vill - , , , - och äldre Natomedlemmar som och är inga kärnvapenbärande. Det gör, som jag och mitt parti understrukit , att det finns en typ av nordeuropeisk lösning. Exakt hur man ska hantera och lösa detta får man kanske diskutera. Det har skett på lite olika sätt i olika länder. På den punkten är jag på en likartad linje som socialdemokraten . Jag tycker också att det finns ett mervärde i att vi pratar med varandra i - det tycker jag är viktigt - men också i att och pratar med varandra så att vi formulerar oss på ett likartat sätt eftersom vi går in i Natomedlemskapet tillsammans och kommer att bidra tillsammans. Jag menar att det finns en stor styrka och ett stort värde i att vi också formulerar oss på ett likartat sätt. Det är inget som man mejslar fram här, i en debattduell mellan Natomotstånd och Natoanhängarskap. Men jag tror att det är viktigt att man hittar den typen av svensk linje. Det är faktiskt så att i den mycket farliga tid vi lever i är detta relevanta frågor. Men det är ännu mer relevant att också diskutera hur vi bygger och säkrar svensk säkerhet och hur vi förhåller oss till det faktum att de kärnvapen som just nu är riktade mot oss som ett hot, de är ryska. har lämnat in en motion om Nato och arbetet mot kärnvapen, detta med anledning av pågående Natoförhandlingar. Motionen inleds med följande text: "Säkerhetsläget har försämrats dramatiskt i vårt närområde . Den europeiska säkerhetsordningen är satt ur spel. En demokrati i har blivit invaderad av en auktoritär stat som försöker frånta landet sin rätt till frihet och självbestämmande. Ohyggliga, grova krigsbrott som våldtäkter och massmord på civila, rapporteras nu från en rad platser där de ryska soldaterna dragit fram. Närmare 14 miljoner människor i har tvingats på flykt, många tusen civila har dödats." I riksdag är vi alla som bekant enade i synen på vad Putinregimen just nu utsätter sitt demokratiska och fredliga grannland för, varför det är lätt att skriva under på motionens inledande text. Precis som befolkning förtjänar vårt fulla och absoluta stöd behöver vi dock utgå ifrån det kritiska säkerhetsläge som skapats samt rusta för vad som kan ske . Av den anledningen blir det en aning märkligt att förstå sig på resonemang, som faktiskt skulle såra vårt land. Inte minst historiskt har vi sett hur velat skrota försvaret och i stället närmast velat möta militära hot med saft och bullar. Att saknar all trovärdighet i fråga efter fråga är inget nytt, i synnerhet inte när det kommer till försvars- och säkerhetspolitik. Tyvärr ser vi det även . Med detta sagt, herr talman, tänkte jag redogöra för hållning i denna fråga. Först och främst, när det kommer till basering av kärnvapen, bör i samband med inträdet i Nato naturligtvis understryka de för oss allra viktigaste punkterna, men å andra sidan kan vi inte skapa en situation där vi redan från början frambringar intrycket att vi går med i Nato men inte står upp för dess grundläggande syften. har fördelen att ha två geografiskt, historiskt och kulturellt närstående grannländer. Jag talar naturligtvis om och , som har varit med i Nato sedan organisationens grundande. Vi bör därför kunna sätta upp motsvarande villkor för vårt deltagande och samma restriktioner beträffande kärnvapen som dessa två länder har gjort. Allt annat vore direkt oansvarigt. bör undvika att hamna i en särställning. Nato skiljer sig från EU såtillvida att Nato är en mellanstatlig organisation, medan EU delvis bygger på överstatliga beslut. Därmed kan Natoländer skilja sig mer från varandra utan att det får negativ effekt för andra medlemsländer. Det är naturligtvis positivt. Risken bör därför vara relativt låg för att ska hamna i den situation beträffande Nato som vi har sett i EU, genom att vara en nation som står lite utanför med i flera avseenden andra förutsättningar än exempelvis tätbefolkade länder i . Jag vill ändå understryka vikten av att inte ställa krav vid ett Natointräde som kan leda till att redan initialt betraktas som besvärligt eller motvilligt. Vidare bör inte inom Nato ställa orimliga krav på andra medlemsländer. Nato är nämligen en samarbetsorganisation för självständiga stater med olika bakgrund vars huvudsyften är att dels minska krigsrisken genom gemensamt försvarssamarbete, dels stötta medlemsländer som angrips militärt. Detta samarbete innebär inte att medlemsländerna behöver inta samma positioner i olika frågor som inte är knutna till försvaret. bör därför inte heller inom Nato ställa krav på andra medlemsstater i frågor som inte berör försvaret. geografiska läge är också något som är värt att lyfta upp i denna debatt. I Natos grundläggande fördrag, Washingtonfördraget, stadgas tydliga begränsningar i kravet att bistå allierade. Dessa handlar dels om alliansens defensiva syfte, dels om geografiska avgränsningar. I detta avseende är det värt att understryka att även efter ett inträde i Nato måste kunna prioritera försvaret av det egna landet utifrån våra geografiska och andra förutsättningar. bör vidare inte fatta beslut som kan begränsa baseringen av andra Natoländers trupper eller materiel här. Exempelvis kan behov av kort- eller relativt långvarig basering av andra Natoländers trupper eller materiel på inte uteslutas och bör därför heller inte försvåras av svenska principbeslut fattade i fredstid i samband med Natointrädet. Avslutningsvis kan jag inte stå här utan att nämna det ytterst bisarra med att , med uppbackning från , önskar avveckla den svenska armén. Jag trodde att den typen av verklighetsfrånvända förslag hörde hemma i historieböckerna. Men jag kan faktiskt inte tolka yrkande 6 i den motion som vi diskuterar på annat sätt, då man säger att inga permanenta Natotrupper ska finnas på svensk mark. Om är med i Nato kommer våra svenska trupper också att vara Natotrupper. Att bifalla detta yrkande, som och vill, innebär per definition att inte heller svenska trupper ska kunna placeras permanent på svensk mark om är med i Nato. Av denna och många andra anledningar, herr talman, önskar jag yrka avslag på reservationen och bifall till utskottets förslag. Som vi konstaterade i den förra debatten förändrades den europeiska och transatlantiska säkerhetspolitiken i grunden . brutala angrepp mot det demokratiska, självständiga och kärnvapenfria gjorde att alla vaknade. Det visade att saknar respekt för internationell rätt, ingångna avtal och givna löften. Det är i denna verklighet som sökt medlemskap i . Det handlar om att säkerhet måste sättas först. Därför finns nu ett brett stöd i och också ett starkt folkligt stöd, om man får tro opinionsundersökningarna, för att tillsammans med ska bli medlemmar i . Och en ansökan är inlämnad. och vill inte gå med, och det är skälet till den motion som finns på bordet . Jag har respekt för att man har olika uppfattningar. Så har det varit när debatten har förts. och har också varit tydliga med att de vill ratificera den förbudskonvention som tackat nej till och sagt att vi inte ska ratificera. Mot den bakgrunden blir det inte så konstigt att läsa den motion som lagt på bord, herr talman. Det är viktigt i denna diskussion att notera att och nu aktivt försöker undergräva och skapa misstroende mot alla institutioner som försöker bidra till att reducera hoten från massförstörelsevapen. Den verkligheten är något som vi måste förhålla oss till. Jag hoppas att detta, när vi når NPT-översynen i , inte kommer att innebära en framgång för ytterligare grundskott mot den internationella ordning som vi har skapat när det gäller kärnvapen och kärnvapenanvändning genom NPT. I den här debatten har det hetat att det inte har varit någon debatt om detta och att det var därför motionen väcktes. Man har sagt att det inte har funnits någon debatt om dessa frågor. Men jag själv har varit med i många debatter om detta - här i kammaren och på olika offentliga möten. Nog har det pågått en debatt ? Sedan kriget i förändrades debatten och diskussionen. Det var detta som ledde fram till den första utredningen, den bertelmanska utredningen, som presenterades 2014. Det var för att uppmärksamma och se våra internationella samarbeten. Det var en del i den säkerhetspolitiska debatten, som vi hoppades skulle komma som en följd av den utredningen. Men tyvärr valde regeringen - och det får man väl säga att hade ett ansvar för - att inte låta utredningen vara ett underlag för en bred debatt. Det hade ju kunnat skapa en sådan diskussion. Vi fick också en debatt som följde på den utredning som kom utifrån totalförsvarsbeslutet, den bringéuska utredningen, som presenterades 2016. Även den hoppades vi skulle kunna vara en grund för en bredare politisk debatt om svenska internationella samarbeten, om säkerhetspolitik och om försvarssamarbeten, liksom om Natomedlemskap. Men även där valde regeringen, med , att inte låta den bli en del av en bredare debatt. Vi föreslog att man skulle skicka ut den brett på remiss och skapa en diskussion om detta. Men nej, den hamnade i byrålådan. Så kom då förbudskonventionen. Den renderade också en utredning, som den dåvarande regeringen tillsatte, den lundinska utredningen. I den utredningen lyfte man faktiskt fram rätt många av de frågor som rör både kärnvapenavskräckning och avskräckningspolitik i stort. Man tog upp frågan om kärnvapenparaplyer och hela den debatt som den här motionen nu har föranlett. Den utredningen blev det ett remissarbete på, och också där blev det rätt många debatter. Jag var ute på flera ställen för att diskutera. Nog har det pågått en debatt om detta. har regeringen skickat in en ansökan, och jag hoppas vi i kammaren också kommer att få besluta att ansluta oss till de 14 artiklarna i det nordatlantiska avtalet, som ju bygger på och talar om principerna om demokrati, individuell frihet och rättsstatens principer. Där talas tydligt om att åstadkomma internationell fred, säkerhet och rättvisa och avstå från hot och så vidare i enlighet med FN-deklarationerna. Där talas om försvar, territoriellt oberoende och säkerhet. Det är detta vi ansluter oss till. Det är mot den bakgrunden som man måste läsa detta utlåtande från utrikesutskottet, som jag härmed vill yrka bifall till. Om ungefär kommer det att hållas en konferens om , dit kommer att åka som observatör. fanns det ett initiativ från som handlade om att förbjuda regeringen att bedriva utrikespolitik såtillvida att vår nedrustningsambassadör inte skulle få åka dit. Detta gick och emot, vilket ledde till att det initiativet blev nedröstat här i och i slutändan inte ens framställdes. kommer vi att ha uppföljningskonferensen om NPT. Det är en konferens som vi har väntat väldigt länge på. Den sker i en allvarlig tid. Det har vi nog sagt varje gång som det har varit tal om att hålla en sådan konferens. , då den skulle ha hållits , har ju säkerhetsläget bara försämrats . Jag tror att det blir väldigt viktigt vad som sker under den konferensen. Sedan kommer det att bli val i . Efter det har väljarna avgjort vilka som ska sitta här inne, och vi ska välja om talmannen ska sitta kvar och så vidare. Men en sak som behöver avgöras då är vilken linje ska driva i den här typen av kärnvapenförhandlingar. Just nu upplever jag att vi har ett ganska spretigt uttalande från utrikesutskottet om vilket mandat som regeringen har. Jag undrar helt enkelt om ser några möjligheter att bilda en mer tydlig majoritet inom ramen för de förutsättningar vi nu troligtvis får med ett svenskt Natomedlemskap när det handlar om hur regeringen, oavsett vem som leder , ska bedriva kärnvapennedrustning i . Går det att hitta ett sätt att utifrån den röstförklaring som vi avgav 2017 tydligt peka ut riktningen för arbete för en kärnvapenfri värld? refererar till ställningstagande i frågan om den översynskonferens som ska komma. Det han inte relaterade till var det tydliga tillkännagivande som vi säkrade från vår sida. sa - och det ställde upp på - att vi skulle delta men vara tydliga med att det inte handlar om att ska ratificera förbudskonventionen. Det var en tydlig signal till regeringen: Delta den här gången, men var tydlig med att vi inte avser att ratificera konventionen. Konventionen är enligt vår mening inte en väg framåt. Där saknas kärnvapenstaterna. Vi har NPT, där kärnvapenstaterna och övriga världen finns med. Låt oss fokusera på den, och låt oss åtminstone försöka förhindra att och helt underminerar det avtalet. Detta tycker jag ska vara huvudfokus i det här sammanhanget. Låt oss inte riskera ännu en av de internationella regelböckerna - det är tre delar, där kärnvapennedrustning är den ena. Vi hoppas och önskar att vi ska ha en kärnvapenfri värld, men ser vi att de ryska, nordkoreanska och möjligen också kinesiska kärnvapnen kommer att vara ett tydligt hot som vi måste ta höjd för att stå emot. Jag håller med om mycket av det som säger. Men jag tycker fortfarande att min fråga är lite obesvarad. Vi har de två konferenserna. Den första bygger på den röstförklaring som avgav 2017. Sedan är det som är inne på, alltså att man inte kan eller får ratificera, för det finns ingen majoritet för ratifikation i riksdag. Det gör att regeringen inte har möjlighet att ratificera konventionen som det ser ut just . Den andra är som ska äga rum . Risken för underminering är definitivt stor. Men efter detta måste hitta en väg framåt när det gäller hur man ska jobba på det här området. Det är svårt att säga här och exakt hur det ska se ut, men jag undrar om tror att det finns förutsättningar att hitta gemensamma ställningstaganden när det gäller hur en regering ska jobba framåt. Vill se den typen av överenskommelse mellan de politiska partierna för att det ska bli tydligt hur arbetar för en kärnvapenfri värld? Vi hoppas att NPT-översynen inte helt fallerar. Jag var med både 2010 och 2015 - den ena var en framgång, den andra ett misslyckande när det gällde att landa i en slutdeklaration. Jag har inga stora förhoppningar om en slutdeklaration , men jag hoppas att det inte blir ett grundskott. Men utifrån denna hållning är det självklart att vi vill fortsätta arbeta i den globala miljön. Kärnvapenstaterna är viktiga att ha med. Det är ju där som frågan måste landa. Att ställa sig på läktaren och agera, som och vill, genom att ratificera förbudskonventionen, är inte vägen framåt. Och vi vill bli medlemmar i . Vi vill se ett Natomedlemskap. Det handlar om vår säkerhet, och vår norra regions säkerhet hotas av de ryska kärnvapnen. Vi ser då att det krävs förmåga att avskräcka från att aktivt använda sina kärnvapen. Vi kommer att vilja vara medlemmar i fullt ut, med de restriktioner som vi troligen kommer att ha när det gäller utplacering av trupp och kärnvapen i fredstid. Med den utgångspunkten är vi beredda att diskutera med våra EU-grannar, eftersom vi ser EU som en viktig säkerhetspolitisk arena, och Natomedlemmarna när det gäller framtiden för arbetet för en kärnvapenfri värld. Också Nato har detta som ett utskrivet mål. Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på reservationen. Det bästa vapnet är det som aldrig behöver användas. Kärnvapen hör verkligen dit. Debatten visar att vi alla i kammaren är överens om den saken. Det enda berättigande jag kan se i att någon nation inom Nato förfogar över kärnvapen är den avskräckande effekten. För så länge länder som och förfogar över dessa förfärliga och förödande vapen finns en reell risk för att de kommer att användas, kanske mot oss. I denna diskussion är det viktigt att påminna sig om att Nato som organisation har som uttalat mål att arbeta för att skapa förutsättningar för en värld som är fri från kärnvapen och vidhåller ett starkt engagemang för rustningskontroll, nedrustning och icke-spridning. Denna position har framhållits offentligt vid upprepade tillfällen, däribland i kommunikén från Natos stats- och regeringschefsmöte i . Ett medlemskap i omfattar även ett åtagande gällande organisationens kärnvapendoktrin och den strategiska avskräckningen. är Nato en mellanstatlig organisation där varje medlemsstat behåller sin politiska självständighet, och alliansen fattar sina beslut genom enhällighet. Organisationens mellanstatliga grund innebär att varje medlem behåller rätten att besluta om eventuell utplacering av kärnvapen samt permanent utplacering av utländsk trupp på det egna territoriet. Varken eller har lagstiftning eller formella förbehåll i sitt Natomedlemskap som förbjuder kärnvapen på respektive territorium. Men båda länderna har gjort unilaterala viljeyttringar om att inte ha kärnvapen utplacerade på sina territorier i fredstid. Vad gäller motionens förslag om lagstiftning om att förbjuda kärnvapen på svensk mark vill jag påminna om att position att inte tillåta att kärnvapen placeras på svenskt territorium eller medförs av gästande stridskrafter är väl känd och har tydliggjorts i olika sammanhang. Enligt folkrätten är en gästande stat förpliktad att följa de villkor som ställer upp för besöket. Jag noterar att hänvisar till den lagstiftning som finns i om utplacering av kärnvapen och menar att den är ett föredöme för . Men vi ska komma ihåg att det finländska förbudet är en direkt konsekvens av landets eftergiftspolitik gentemot och de förnedrande fredsvillkor som landet var tvunget att acceptera i och med Parisfreden . , som blev angripet, fick betala krigsskadestånd till , angriparen, på . Den gemensamma Natoansökan som gjordes tillmäts ett historiskt värde i och naturligtvis även i . kan man äntligen lägga av finlandisering bakom sig. Ja, det är precis så det kallas när en stormakt tvingar ett mindre grannland till anpassningar för att det ska få behålla sin självständighet. Med ett Natomedlemskap kommer vi att stå betydligt starkare i vårt försvar av vår egen självständighet och våra fri- och rättigheter. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .)