bet · H901NU11 · 2022-02-17 00:00:00 — Detta gäller även de branscher där rekryteringsbehoven är tydliga och där ett framtida behov identifierats. Vidare anser vi att bl.a. och landsbygdsprogrammets landsbygdsutvecklande åtgärder fortfarande spelar en stor roll. Även kan bidra med att skapa möjligheter på landsbygden och i dess tätorter. Därutöver anser vi att det ska vara enkelt att starta näringsverksamhet. Regelförenklingar bör prioriteras i högre grad än och systematiseras, och näringslivsorganisationer bör ges möjlighet till större medverkan, handläggningstiderna bör förkortas och förbättringar bör göras när det gäller tillsynsavgifter. Därtill menar vi att det behövs riktade satsningar på industriföretag i avfolkningsorter för att de ska kunna expandera och utveckla sina verksamheter. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övrigt om tillväxt och företagande, punkt 3 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkande 41 och 2021/22:3686 av m.fl. (C) yrkande 40 och 2021/22:162 av (M), 2021/22:744 av (SD), 2021/22:953 av m.fl. (S), 2021/22:1238 av m.fl. (S), 2021/22:1327 av m.fl. (S), 2021/22:1423 av m.fl. (S), 2021/22:1609 av och (båda C), 2021/22:1637 av Per Åsling (C) yrkandena 1 och 2, 2021/22:1919 av m.fl. (M) yrkande 6, 2021/22:2115 av (KD), 2021/22:2328 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 5, 2021/22:2391 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2021/22:2432 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2021/22:2451 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2021/22:3029 av och (båda SD), 2021/22:3379 av m.fl. (L) yrkandena 9 och 11, 2021/22:3650 av m.fl. (C) yrkande 18, 2021/22:3689 av m.fl. (M) yrkande 5, 2021/22:3982 av m.fl. (L) yrkande 6 och 2021/22:4219 av m.fl. (KD) yrkande 10. Inom de gröna näringarna skiljer sig förutsättningarna för män och kvinnor. Kvinnor efterfrågar ofta andra stödinsatser än dem som det offentliga erbjuder. Till exempel har det visat sig att kvinnor på landsbygden är mer benägna att söka investeringsstöd till hästverksamhet, restauranger och caféer än till traditionellt jordbruksföretagande. Det finns också skillnader i hur stora investeringar kvinnor planerar för jämfört med män. För att de gröna näringarna ska kunna uppnå sin fulla potential krävs att män och kvinnor ges samma möjligheter till att driva och utveckla sina företag. Offentliga stödinsatser behöver därför ta hänsyn till både kvinnors och mäns behov. bör därför tydliggöra för regeringen att den ska verka för att kvinnor och män ska ha samma förutsättningar att utveckla och driva företag på landsbygden. Vidare anser vi att det behövs fler åtgärder för att skapa fler företag, fler jobb och för att stärka konkurrenskraften i hela landet. Därför förordar vi att regeringen vidtar åtgärder för att säkra kompetensförsörjningen till svenska företag. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övrigt om tillväxt och företagande, punkt 3 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4219 av m.fl. (KD) yrkande 10 och 2021/22:162 av (M), 2021/22:744 av (SD), 2021/22:953 av m.fl. (S), 2021/22:1238 av m.fl. (S), 2021/22:1327 av m.fl. (S), 2021/22:1423 av m.fl. (S), 2021/22:1609 av och (båda C), 2021/22:1637 av Per Åsling (C) yrkandena 1 och 2, 2021/22:1919 av m.fl. (M) yrkande 6, 2021/22:2115 av (KD), 2021/22:2328 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 5, 2021/22:2391 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2021/22:2432 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2021/22:2451 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2021/22:3029 av och (båda SD), 2021/22:3379 av m.fl. (L) yrkandena 9 och 11, 2021/22:3650 av m.fl. (C) yrkande 18, 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkande 41, 2021/22:3686 av m.fl. (C) yrkande 40, 2021/22:3689 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2021/22:3982 av m.fl. (L) yrkande 6. Transportbidraget har blivit granskat av , och regeringens skrivelse med anledning denna granskning har beretts av utskottet och . övergripande slutsats är att det är oklart i vilken utsträckning transportbidraget bidrar till att nå sina syften. Myndigheten konstaterar att de faktiska transportkostnadsnackdelarna är oklara liksom att det är oklart om bidraget ger en ökad förädlingsgrad och näringslivsutveckling. Jag menar att transportbidragets syften är mycket viktiga, och det är nödvändigt att ha en god träffsäkerhet så att största möjliga utväxling fås för dessa medel. Mot denna bakgrund anser jag att det behövs en grundlig översyn av transportbidragets utformning. Denna översyn bör inkludera att kvalitetssäkra analyser av transportkostnadsnackdelar respektive utreda om en förändrad utformning kan öka möjligheterna att höja förädlingsgraden och till att säkerställa så låg klimatpåverkan som möjligt. Regeringen bör således göra en grundlig översyn av transportbidraget. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övrigt om tillväxt och företagande, punkt 3 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3379 av m.fl. (L) yrkandena 9 och 11 samt 2021/22:3982 av m.fl. (L) yrkande 6 och 2021/22:162 av (M), 2021/22:744 av (SD), 2021/22:953 av m.fl. (S), 2021/22:1238 av m.fl. (S), 2021/22:1327 av m.fl. (S), 2021/22:1423 av m.fl. (S), 2021/22:1609 av och (båda C), 2021/22:1637 av Per Åsling (C) yrkandena 1 och 2, 2021/22:1919 av m.fl. (M) yrkande 6, 2021/22:2115 av (KD), 2021/22:2328 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 5, 2021/22:2391 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2021/22:2432 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2021/22:2451 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2021/22:3029 av och (båda SD), 2021/22:3650 av m.fl. (C) yrkande 18, 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkande 41, 2021/22:3686 av m.fl. (C) yrkande 40, 2021/22:3689 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2021/22:4219 av m.fl. (KD) yrkande 10. Gränshinder motverkar regional utveckling. Jag anser därför att det gränsöverskridande samarbetet även i fortsättningen ska ges hög prioritet. Vidare måste samarbetsprogrammen Interreg skapa ett mervärde för , och EU så att de bidrar till en hållbar regional utveckling. Enligt min mening bör det därför genomföras en översyn av programstruktur och inriktning i syfte att undvika en överlappande geografisk indelning och inriktning. Onödiga och omotiverade gränshinder som motverkar och hindrar regional utveckling av två regioner på var sin sida nationsgränsen ska avvecklas. Vidare måste lärdomar dras från pandemin, och åtgärder behöver skyndsamt vidtas för att motverka gränshinder vid framtida pandemier. I detta sammanhang vill jag även lyfta fram det kustnära småskaliga yrkesfisket, som har stor betydelse för många orter längs Sveriges kuster. Det har betydelse för sysselsättningen genom kringverksamhet kopplat till fisket och för utvecklingen av besöksnäringen. Lokal mat kan få en stor betydelse för att attrahera besökare. Den hantverksmässiga och småskaliga produktionen lokalt som förädlar råvaror kan innebära nya möjligheter för företag och innebära nya arbetstillfällen. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Villkor för ombud, punkt 4 (M, SD, KD) av (M), (M), (SD), (SD), (KD), (SD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2432 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2021/22:2451 av m.fl. (SD) yrkande 14, 2021/22:3689 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2021/22:4219 av m.fl. (KD) yrkande 7. Vi menar att det bör bli enklare för lanthandlare att bli ombud för statliga bolag. De dagligvarubutiker som drivs i glest befolkade delar av landet fyller en viktig funktion. är det svårt att få en dagligvarubutik på landsbygden att klara sig ekonomiskt. Möjligheten att erbjuda flera typer av service är därför viktig för handlarna, både för att kunna locka fler kunder och för att verksamheten ska bli ekonomiskt mindre sårbar. Det kan exempelvis handla om att vara ombud för post, paketförmedling, apotek, spel och systembolag. Lanthandlarna utgör viktiga nav i de bygder där de är verksamma, och den potentiella skada som förlusten av dessa ombudstjänster skulle innebära för lokalbefolkningen om lanthandeln som tillhandahåller dem tvingas lägga ned kan inte försummas. Vi anser därför att statliga bolag såsom , , och Postnord bör få tydliga uppdrag att genomlysa sina villkor för att identifiera och ändra villkor som i onödan gör det svårt för lanthandlare och andra verksamheter i glest befolkade delar av landet att bli ombud. Vidare bör regeringen ge dessa bolag i uppdrag att göra en översyn av ersättningsnivåerna för ombuden med inriktningen att nivåerna höjs. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Uppföljning av driftsstöd, punkt 5 (M, SD, KD) av (M), (M), (SD), (SD), (KD), (SD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2432 av m.fl. (SD) yrkande 10, 2021/22:3689 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2021/22:4219 av m.fl. (KD) yrkande 8. Vi står bakom ett fortsatt förstärkt driftsstöd till små butiker i sårbara och utsatta glesbygder. Vi anser att det är mycket viktigt att det förstärkta stödet noggrant följs upp och utvärderas av den ansvariga myndigheten för att säkerställa att det har avsedd effekt. Det finns också anledning att se över möjligheterna att genomföra en mer behovsanpassad prövning vid ansökan om driftsstöd, utöver de uppställda grundkraven för stödet. När driftsstöd beviljas bör även hänsyn tas till kostnader som följer av eventuella påtvingade investeringar med anledning av t.ex. nya lagar och EU-regler. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övrigt om kommersiell och offentlig service, punkt 6 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2479 av m.fl. (SD) yrkande 13 och 2021/22:1612 av och (båda C), 2021/22:3379 av m.fl. (L) yrkande 5 och 2021/22:3880 av m.fl. (KD) yrkande 93. Många mindre samhällen töms på samhällsservice genom att skolor, butiker och lanthandlar läggs ned, och detta tenderar att leda till utflyttning. Om en skola läggs ned leder det i förlängningen till att lanthandeln får sämre underlag och läggs lanthandeln ned försämras elevunderlaget på skolan. Detta går hand i hand. Utarmandet av servicetjänster och institutioner på landsbygden kan även försvåra landets funktion vid kris. Vi anser därför att möjligheterna för ett kompletterande samhällsstöd till lanthandlar utanför kommunernas centralorter bör utredas. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övrigt om kommersiell och offentlig service, punkt 6 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3880 av m.fl. (KD) yrkande 93 och 2021/22:1612 av och (båda C), 2021/22:2479 av m.fl. (SD) yrkande 13 och 2021/22:3379 av m.fl. (L) yrkande 5. Stat och kommun behöver samverka med det lokala näringslivet och det civila samhället för att skapa förutsättningar för en grundläggande kommersiell service utifrån den lokala bygdens förutsättningar. I vissa glesbygder är förutsättningarna begränsade för att kommersiella aktörer ska kunna bidra till och skapa en god tillgång till kommersiell service. Det statliga stödet till kommersiell service på landsbygden är därför viktigt. Jag menar att regeringen bör se över regelverken för att öka samordningen mellan myndigheter och förbättra samverkan mellan offentliga och kommersiella aktörer för att åstadkomma en god offentlig och kommersiell service i hela landet. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övrigt om kommersiell och offentlig service, punkt 6 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3379 av m.fl. (L) yrkande 5 och 2021/22:1612 av och (båda C), 2021/22:2479 av m.fl. (SD) yrkande 13 och 2021/22:3880 av m.fl. (KD) yrkande 93. För att medborgare ska vilja bo och företag ska kunna verka i hela är det viktigt att det finns tillgång till en fungerande grundläggande service på rimligt avstånd. Detta gäller inte minst kommersiell service. I gles- och landsbygd har särskilt servicelösningar som bygger på lokala förutsättningar och samverkan mellan företagare och civilsamhället möjlighet att bli långsiktiga och bärkraftiga. Jag anser därför att behöver ta ett särskilt ansvar för att invånarna och företagen får tillgång till en grundläggande nivå av kommersiell service. Många lanthandlare i mindre tätbefolkade delar av är särskilt viktiga då de ofta även tillhandahåller många olika tjänster. När det gäller att underlätta för lanthandlare att bli och vara ombud för statliga tjänster och ersättningar för dessa fattas besluten av de enskilda bolagen utanför kompetens. Däremot finns det inom ramen för gällande stödförordningar en möjlighet för de regionala aktörerna att när de betalar ut servicebidrag prioritera de lanthandlare som agerar ombud. Regeringen bör därför utreda om det kan finnas skäl att ändra i stödförordningen så att de lanthandlare som är ombud ska prioriteras när det gäller att betala ut servicebidraget. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Myndigheters roll på landsbygden, punkt 7 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2451 av m.fl. (SD) yrkande 15 i denna del. Vi anser att statliga myndigheter ska uppmuntras att inrätta kontor på många orter där anställda kan arbeta på distans och därmed inte behöver resa långa sträckor till centralkontoret i en större ort längre bort. Detta skulle öka möjligheterna för fler personer och yrkesgrupper att arbeta på hemorten. Därtill anser vi att det är av stor vikt att myndigheterna är tillgängliga på olika digitala plattformar för att nå så många användare som möjligt. Vi menar att detta skulle vara ett sätt för statliga myndigheter att ta ett större ansvar för att möjliggöra en gynnsam utveckling för landsbygden. Vi ser även att brottsligheten ökar såväl i flera tätorter som på landsbygden där upptäcktsrisken är liten. Landsbygden ska inte tillåtas bli ett laglöst land, och därför menar vi att polisens möjligheter till tillräckligt snabb utryckning vid brott på landsbygden måste öka. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övrigt om lokalisering av statliga myndigheter, punkt 8 (SD, C, KD) av (SD), (C), (SD), (KD), (SD) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2432 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2021/22:2451 av m.fl. (SD) yrkande 15 i denna del och 2021/22:4219 av m.fl. (KD) yrkande 9 och 2021/22:1388 av (KD), 2021/22:1418 av m.fl. (S), 2021/22:1555 av och (båda S), 2021/22:1625 av Per Åsling (C) yrkande 2, 2021/22:1763 av m.fl. (S), 2021/22:2046 av (M) yrkande 4, 2021/22:2082 av m.fl. (M), 2021/22:2150 av m.fl. (S), 2021/22:2207 av (M), 2021/22:2350 av (L) yrkande 1 och 2021/22:2370 av (M). Goda möjligheter för företag och andra verksamheter att verka även utanför storstäderna liksom tillgång till en god offentlig service i hela landet är viktiga förutsättningar för regional tillväxt. Närvaro av statlig verksamhet är ofta viktig, då sådan kan bidra till mer kvalificerade arbetstillfällen och ger positiva effekter för de berörda kommunernas skatteunderlag, vilket innebär bättre välfärd i form av skola och omsorg. Vi menar att en omlokalisering av myndigheter till andra delar av landet än storstadsområdena ofta har en regionpolitiskt positiv effekt och anser därför att detta bör prövas i större omfattning än , även om hänsyn också behöver tas till möjligheten att behålla och rekrytera adekvat personal. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Bygdemedel till vindkraft, punkt 9 (SD, V) av (SD), (SD), (SD) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2390 av m.fl. (SD) yrkande 17 och 2021/22:3232 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 4. finns det en närområdesersättning, s.k. bygdemedel, som ekonomiskt ersätter de kommuner som påverkats av utbyggnaden av vattenkraft. Ersättningen regleras i lag och förordning och innebär att den som har tillstånd till vattenverksamhet ska betala en årlig bygdeavgift. Dessa medel ska i första hand ersätta de kostnader som uppstått för att förebygga eller minska skadan eller betalas ut som ersättning för skadan från vattenverksamheten. Återstående medel fördelas sedan av och kan användas till både lån och bidrag som främjar det lokala näringslivet eller service i bygden. När det gäller vindkraft har en bygdepeng uppstått som ett krav från olika kommuner, men det har skett på frivillig väg och utan reglering. Avsaknaden av ett tydligt regelverk har utmynnat i en mängd olika lokala varianter av bygdepeng, där även ersättningsnivåerna kan skilja sig åt betydligt. För att skapa en starkare rättvisa mellan olika bygder vid en vindkraftsetablering vill vi att bygdemedel för vindkraften ska hanteras på samma sätt som för vattenkraften och framöver regleras i lag. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Regionalisering av fastighetsskatten från vind- och vattenkraft, punkt 10 (SD, C, MP) av (SD), (C), (SD), (SD), (MP) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1608 av och (båda C), 2021/22:1625 av Per Åsling (C) yrkande 1, 2021/22:2318 av (L), 2021/22:3685 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 6 och 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 7 i denna del och 2021/22:1180 av (C). Vi anser att regioner som bidrar med värdefull elproduktion bör få behålla delar att detta värde. Vi menar därför att bör tydliggöra för regeringen att den bör regionalisera fastighetsskatten på vatten- och vindkraftverk. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Regionalisering av fastighetsskatten från vind- och vattenkraft, punkt 10 – motiveringen (KD) av (KD). I de aktuella motionerna lämnas flera förslag som syftar till att återföra medel och produktionsvärden från naturresurser till regioner och kommuner. Förslagen handlar om att fastighetsskatten från vind- och vattenkraftverk ska regionaliseras. I ett senare ställningstagande i detta betänkande redogör jag för min syn på återföring av medel och produktionsvärden från naturresurser till regioner och kommuner. Förslagen i de nu aktuella motionerna kan vara betydelsefulla för att komma till rätta med några av de problem som står inför. Jag ser dock inget skäl för att bifalla dessa förslag. Därmed avstyrker jag motionsyrkandena. Utredning om ett system för återföring, punkt 11 (SD, KD) av (SD), (SD), (KD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4219 av m.fl. (KD) yrkande 12. Vi anser att en utredning bör tillsättas om för- och nackdelar med en modell där vinsterna från de svenska naturresurserna i första hand hamnar i kommunerna och därifrån omfördelas enligt en fastställd princip, snarare än dagens modell där intäkterna går till staten och kommunerna enbart får skatteintäkter från de boendes arbetsinkomster. I detta sammanhang är det värt att studera den norska modellen, där en del av vinsterna från nyttjandet av landets naturresurser går direkt till kommunerna. Det kan också uppstå viss gränsdragningsproblematik, som exempelvis när ett vattenkraftverk finns i en kommun medan dammen finns i en annan. har också en samhällsgeografisk struktur inte minst när det gäller näringsliv och arbetsmarknad som innebär att man ofta bor i en kommun men jobbar i en annan del av regionen. Det kan inte uteslutas att regionen snarare än kommunen därmed är en lämplig bas för ett utjämningssystem. Detta, liksom hur utjämningssystemet kan påverkas, bör utredningen också ta i beaktande. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Utredning om ett system för återföring, punkt 11 – motiveringen (C, MP) av (C), (MP) och (C). I de aktuella motionerna lämnas förslag som syftar till att återföra medel och produktionsvärden från naturresurser till regioner och kommuner. Förslaget handlar om att utreda för- och nackdelar med ett system där en större del av vinsterna från naturresurser stannar lokalt. I ett tidigare ställningstagande i detta betänkande har vi redogjort för vår syn på återföring av medel och produktionsvärden från naturresurser till regioner och kommuner. Förslaget i den nu aktuella motionen kan vara betydelsefullt för att komma till rätta med några av de problem som står inför. Vi ser dock inget skäl för att bifalla just detta förslag. Därmed avstyrker vi motionsyrkandet. Övrigt om återföring av medel och produktionsvärden från naturresurser, punkt 12 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2432 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2021/22:2451 av m.fl. (SD) yrkande 30 och 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkande 34 och 2021/22:174 av (M), 2021/22:713 av (C), 2021/22:896 av (M), 2021/22:1782 av (M), 2021/22:2201 av (M), 2021/22:3032 av och (båda SD), 2021/22:3232 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 5 och 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 7 i denna del. regioner har dragits med allt tuffare ekonomiska utmaningar. Det har inte minst visat sig under covid-19-pandemin, och det innebär att staten antingen behöver skjuta till medel eller att sektorn måste få behålla mer av de inbetalda skatterna. Det finns en risk för höjningar av regionalskatten på flera håll vilket ytterligare skulle förvärra situationen genom att familjer och företag flyttar och därmed driver på urbaniseringen. Vi anser därför att regionernas ekonomi behöver stärkas genom att regionalisera fastighetsskatteintäkterna från industri- och energifastigheter och elproduktionsenheter. En sådan omfördelning skulle ge regionerna, inte minst de mer glest befolkade, bättre förutsättningar att hantera den rådande ekonomiska situationen och möjlighet att ge människor likvärdiga förutsättningar oavsett i vilken del av landet man bor. Tanken med detta förslag är att det blir respektive region i stället för staten, som är fallet, som får behålla dessa skatteintäkter. Åtgärden gynnar samtliga regioner men de mer utpräglade landsbygdsregionerna får störst tillskott. Vidare bör detta ske utan s.k. öronmärkning, vilket skulle innebära en generell budgetförstärkning för regionerna som skulle förbättra förutsättningarna att tillhandahålla god sjukvård och möjligheterna att upprätthålla och utveckla infrastruktur i enlighet med lokala behov. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övrigt om återföring av medel och produktionsvärden från naturresurser, punkt 12 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3232 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 5 och