bet · H901MJU20 · 2022-03-24 00:00:00 — – hur reduktionsnivåerna förhåller sig till de bränslekvalitetskrav som ställs på bensin och diesel, och om bränslekvalitetskraven i drivmedelslagen eller utgör ett hinder mot att uppfylla reduktionsnivåerna – reduktionspliktens effekter på försörjningstryggheten av drivmedel i – eventuella effekter som kan uppstå av att reduktionsnivån är betydligt högre på diesel än på bensin. Regeringen framhåller i beslutet att reduktionsplikten är ett viktigt styrmedel för att öka andelen förnybara drivmedel. Regeringen anför vidare att en viktig funktion med kontrollstationerna är att säkerställa att reduktionsplikten på bensin och diesel bidrar till att nå etappmålet för inrikes transporter och ger förutsättningar för klimatpolitiska och budgetpolitiska mål att samverka med varandra. Reduktionsplikten förväntas ge ett betydande bidrag till att etappmålet för inrikes transporter nås till 2030 och spela en viktig roll för att nå målet om nettonollutsläpp till 2045, ge en tydlig signal om en stabil och ökande efterfrågan på förnybara och fossilfria drivmedel samt ge förutsättningar för industrin att investera i produktionskapacitet. Som en del av det åtgärdspaket som regeringen presenterade för att möta prisökningar på drivmedel och el till följd av invasionen i avser regeringen att pausa reduktionsnivåerna för diesel och bensin nivåer. Regeringen har för avsikt att remittera ett förslag som är tänkt att träda i kraft . Regeringen avser även att tidigarelägga uppdrag om reduktionsplikten till . I promemorian Reduktionsplikt för rena och höginblandade biodrivmedel lämnas förslag på att befrielsen från energiskatt och koldioxidskatt för flytande rena och höginblandade biodrivmedel ska slopas. Sådana drivmedel ska i stället omfattas av reduktionsplikten. Det föreslås nya reduktionsnivåer för alkoholdrivmedel (t.ex. E85) och drivmedel som klassificeras som andra fossilfria drivmedel (t.ex. ren fame). Möjligheten för en reduktionspliktig aktör att uppfylla reduktionsplikten med egna eller förvärvade överskott av utsläppsminskningar föreslås utökas. Bakgrunden till förslaget är att rena och höginblandade biodrivmedel är befriade från koldioxid- och energiskatt i enlighet med ett stadsstödsgodkännande, men att det är oklart om ytterligare förlängningar av detta godkännande kommer att medges. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Promemorian har skickats på remiss. När det gäller syntetiska bränslen som framställs ur naturgas och fackelgaser (gasformigt avfall) har upplyst att det rör sig om en typ av paraffinsk diesel som produceras från naturgas i bl.a. . Det är ett fossilt drivmedel som anses ha samma utsläpp som diesel från råolja. Det finns ett företag i som säljer sådana drivmedel. Frågan om denna typ av syntetiska alternativa bränslen berördes vid införandet av reduktionsplikten och regeringen anförde då bl.a. följande (prop. 2017/18:1 Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor): anser att syntetiska dieselbränslen som huvudsakligen består av paraffinkolväten, och som omfattas av 15 § drivmedelslagen och uppfyller alla tekniska krav i standarden EN590, ska undantas från reduktionsplikt eftersom inblandning av biodrivmedel, enligt bolaget, tar bort de fördelar med rena avgaser och hög densitet som bränslet har. Till skillnad från alkylatbensin, som har en för låg densitet för att uppfylla bränslestandarden för konventionella bensinbilar, anger att bolagets syntetiska paraffinolja som framställs ur naturgas och ur gaser som annars facklas bort på oljefält kan användas i alla typer av dieselmotorer. Detta är ett starkt skäl att inte undanta bränslena från reduktionsplikten eftersom det inte går att utesluta att det finns en risk att användningsområdena utvidgas och volymerna ökar. Om det finns stora tekniska problem med att blanda in biodrivmedel kan den som har en reduktionsplikt uppfylla plikten genom att förvärva ett överskott från någon annan med reduktionsplikt […]. Om det inte går att förvärva något överskott finns möjlighet att få prövat av tillsynsmyndigheten om situationen kan utgöra ett sådant synnerligt skäl att reduktionspliktsavgiften kan sättas ned till den kostnad som andra har för att uppfylla plikten […]. Avancerade biodrivmedel är biodrivmedel som producerats av råvaror som listas i bilaga 9 del A i det omarbetade förnybartdirektivet[11]. Det rör sig om olika typer av avfall och restprodukter och andra råvaror som inte direkt konkurrerar med livsmedel och omfattar t.ex. biodrivmedel från tallolja, lignin och sågspån. Regeringen bedömde i samband med kontrollstation 2019 att det inte bör införas någon särskild kvot i reduktionsplikten för avancerade biodrivmedel (prop. 2020/21:180). Regeringen framhöll dock att det är viktigt att vid kommande kontrollstationer bl.a. följa upp hur svensk produktion av biodrivmedel från de råvaror som räknas upp i bilaga 9 del A påverkas av kraven i det omarbetade förnybartdirektivet. Regeringen anförde i propositionen att en särskild kvot skulle göra reduktionsplikten betydligt mer administrativt komplicerad. Det skulle även kunna innebära en ökad kostnad för att uppfylla reduktionsplikten. En särskild kvot är svårare att utforma så att den uppfylls genom en utsläppsminskning jämfört med om den uppfylls genom en viss andel av en volym. De flexibilitetsmekanismer som föreslås eller finns tillgängliga inom reduktionsplikten, exempelvis flexibel kvot och överlåtelser av överskott av utsläppsminskningar, skulle också bli mer komplicerade att utforma. Regeringen framhöll vidare att den svenska produktionen inte är beroende av att inför en särskild kvot. Reduktionsplikten styr redan mot att främja biodrivmedel med bra klimatprestanda, som restprodukter från skogsindustrin. Svensk produktion kan också komma att gynnas av att andra medlemsstater inför särskilda kvoter, vilket flera förväntas göra. Vid behandlingen av propositionen avstyrkte utskottet ett motionsyrkande om att införa en särskild kvot för avancerade biodrivmedel och anförde därvid följande (bet. 2020/21:MJU3): En kvot för avancerade biodrivmedel skulle enligt propositionen göra reduktionsplikten mer administrativt komplicerad och innebära en ökad kostnad för att uppfylla reduktionsplikten. Av propositionen framgår även att den svenska produktionen inte är beroende av att inför en särskild kvot eftersom reduktionsplikten redan främjar biodrivmedel med bra klimatprestanda, exempelvis restprodukter från skogsindustrin. Regeringen bedömer därför i propositionen att det inte bör införas någon särskild kvot för avancerade biodrivmedel. Utskottet delar regeringens bedömning och avstyrker därmed motion 2020/21:4048 (KD) yrkande 3. redovisade ett regeringsuppdrag om att utreda behovet och utformningen av ytterligare styrmedel för att främja anläggningar för produktion av biodrivmedel med ny teknik där kostnaden är för hög för att drivmedlet ska vara konkurrenskraftigt. föreslår en kombination av investeringsstöd i form av Industriklivet och en riktad kvot i reduktionsplikten för råvaror som främst består av lignocellulosa och därmed inte kan omvandlas till biodrivmedel med etablerade tekniker. Kvoten föreslås gälla lika för bensin och diesel och öka från 2030. Däremot föreslås ingen riktad kvot för flygbränsle då bränslestandarderna för flyget begränsar vilka råvaror som kan användas. Avsikten är att de nya teknikerna med tiden ska kunna klara sig på egna meriter och kvoten därmed avskaffas. Förslagen i rapporten bereds nu vidare inom . Utfasning av fossila drivmedel En särskild utredare har på regeringens uppdrag lämnat förslag om utfasning av fossila drivmedel och utrett förutsättningarna för förbud mot försäljning av nya bensin- och dieseldrivna bilar. Uppdraget redovisades i betänkandet I en värld som ställer om – utan fossila drivmedel 2040 (SOU 2021:48). Utredningen föreslår att användningen av fossila drivmedel i inrikes transporter ska vara utfasad . Utredningen har bedömt att tidsintervallet för ett målår för utfasning ligger efter 2030 och . Utredningen har i analysen utgått från tre olika alternativa årtal: 2035, 2040 och 2045. Utredningen anför att en utfasning underlättar måluppfyllelsen av det klimatpolitiska målet om nettonollutsläpp i hela ekonomin , bidrar till att etappmålet 2040 i det klimatpolitiska ramverket enklare nås och skickar en signal om som föregångsland. Investeringar i ny teknik och infrastruktur som snabbt behöver göras för att nå en utfasning av fossila drivmedel till 2040 kan dessutom leda till konkurrensfördelar för företag som är verksamma i . De stora förändringar som krävs för att nå en utfasning bedöms däremot inte hinna ske för att nå utfasning på ett hållbart och samhällsekonomiskt effektivt sätt till 2035. Att fasa ut fossila drivmedel 2035 innebär generellt att mer flytande och gasformiga förnybara drivmedel krävs för att nå utfasning jämfört med ett senare målår. Att skala upp hållbar produktion av drivmedel kan dock ta tid och kostnadsbilden för dessa drivmedel är osäker. En högre användning av dessa drivmedel innebär därmed en högre risk. Ett utfasningsår bedöms inte heller uppfylla ambitionen att fasa ut fossila drivmedel på ett sätt som andra länder kan ta efter. Betänkandet har remissbehandlats. I betänkandet analyseras tänkbara styrmedel som kan säkerställa en utfasning av fossila drivmedel, bl.a. ett förbud mot försäljning av fossila drivmedel. Utredningen framhåller att ett sådant förbud inte skulle ge någon stegvis minskning av mängden fossila drivmedel på vägen mot utfasningsåret och att det finns juridiska svårigheter med ett regelrätt försäljningsförbud som är större än för övriga alternativ. Utredningen bedömer därför att ett sådant förbud inte är ett lämpligt sätt att nå utfasningen. Innan regeringen lämnar ett lagförslag till brukar den utreda frågan genom att antingen tillsätta en utredning eller genom att låta utreda frågan. Dessa utredningar innehåller regelmässigt en konsekvensbeskrivning eller konsekvensanalys. När en utredning är klar skickas den på remiss i enlighet med det allmänna beredningskravet i 7 kap. 2 § regeringsformen (RF). Enligt denna bestämmelse ska vid beredningen av regeringsärenden de upplysningar och yttranden som behövs hämtas in från bl.a. berörda myndigheter. Innan regeringen skickar ett lagförslag till brukar Lagrådet granska lagförslaget (8 kap. 21 § 1–7 RF). Lagrådet granskar bl.a. att beredningskravet är uppfyllt. Om ett författningsförslag kan få effekter av betydelse för företag ska departement och myndigheter även skicka förslaget och den tillhörande konsekvensutredningen till . är ett särskilt beslutsorgan inom och består av fem ledamöter som utses av regeringen. uppdrag är att granska kvaliteten på konsekvensutredningar till författningsförslag som kan få effekter av betydelse för företag. Bedömningen sker utifrån de krav som ställs i 6 och 7 §§ förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. För att nå det sektorsmål för inrikes transporter som har beslutat om behöver omställningen till en fossiloberoende fordonsflotta påskyndas. Bonus malus-systemet bidrar till att öka andelen miljöanpassade fordon med lägre koldioxidutsläpp och utgör därigenom en viktig del i detta arbete. Utskottet noterar att regeringen genomfört flera förändringar av bonus malus-systemet i syfte att dels förstärka miljöstyrningen och finansieringen av systemet, dels öka incitamenten att köpa nollemissionsfordon. Regeringen har även aviserat ytterligare förändringar. Som en del av detta arbete har regeringen nu lämnat en proposition till med förslag som syftar till att skärpa miljöstyrningen i systemet och även remitterat en promemoria som bl.a. innehåller förslag om att skärpa gränsen för hur stora utsläpp en klimatbonusbil får ha. Därutöver avser regeringen att genomföra en kontrollstation för bonus malus-systemet . Mot bakgrund av det arbete som pågår för att förstärka och förbättra bonus malus-systemet anser utskottet att motionerna 2021/22:3436 (M) yrkande 16 och 2021/22:4066 (MP) yrkande 30 kan lämnas utan åtgärd. Reduktionsplikten är en viktig del i arbetet med att nå både målet om nettonollutsläpp till 2045 och etappmålet för inrikes transporter. Utskottet ställde sig bakom regeringens förslag om reduktionsnivåer till 2030 och ser inte skäl att nu göra någon annan bedömning. Utskottet vill dock framhålla att de kontrollstationer som ska genomföras medför en möjlighet att återkomma till och närmare analysera reduktionsnivåernas konsekvenser och att detta arbete även kan leda till att reduktionsnivåerna förändras. Utskottet noterar vidare att regeringen har gett i uppdrag att ta fram underlag för kontrollstation 2022. I uppdraget ingår bl.a. att utreda om reduktionsnivåerna bör ändras och att analysera konsekvenserna av den befintliga reduktionsplikten, i enlighet med tillkännagivande . Utskottet ser inte någon anledning att föregripa detta arbete. Utskottet avstyrker mot denna bakgrund motionerna 2021/22:2455 (SD) yrkande 27, 2021/22:3436 (M) yrkande 22 och 2021/22:3954 (SD) yrkande 18. Vid införandet av reduktionsplikten bedömde regeringen att syntetiska bränslen som framställs ur naturgas och fackelgas inte borde undantas från reduktionsplikten. Det har inte framkommit skäl som motiverar utskottet att nu göra någon annan bedömning. Utskottet avstyrker därmed motion 2021/22:2453 (SD) yrkande 12. När det gäller frågan om en särskild kvot för avancerade biodrivmedel bedömde regeringen i samband med kontrollstation 2019 att en sådan inte borde införas och utskottet delade då regeringens bedömning. Utskottet noterar att redovisat ett regeringsuppdrag om att utreda behovet och utformningen av ytterligare styrmedel för att främja anläggningar för produktion av biodrivmedel med ny teknik. föreslår bl.a. en riktad kvot i reduktionsplikten för råvaror som främst består av lignocellulosa. Förslagen i rapporten bereds inom . Utskottet anser att detta arbete inte bör föregripas och avstyrker därmed motionerna 2021/22:3663 (C) yrkande 41 och 2021/22:3684 (C) yrkande 60. Utfasning av fossila drivmedel En särskild utredare har på regeringens uppdrag lämnat förslag om utfasning av fossila drivmedel. Utredningen föreslog 2040 som målår för denna utfasning. Betänkandet har remissbehandlats och bereds nu vidare inom . Utskottet vill inte föregripa det fortsatta arbetet med utredningens förslag och avstyrker därför motionerna 2021/22:3663 (C) yrkande 3 och 2021/22:4066 (MP) yrkande 31. Utredningen omfattade även en analys av frågan om ett förbud mot försäljning av fossila drivmedel. Utredningen lämnade dock inte något sådant förslag eftersom den bedömde att det inte var ett lämpligt sätt att nå utfasningen. Om regeringen skulle lämna ett sådant förslag förutsätter utskottet att regeringen genomför en grundlig konsekvensanalys. Utskottet avstyrker därmed motion 2021/22:3315 (M). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om klimatanpassningsarbetet och om forskning och metodutveckling. Jämför reservation 47 (C, MP) och 48 (MP). I kommittémotion 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkande 13 föreslås att det ska tillsättas en utredning som undersöker nya finansieringsmodeller för kommunernas klimatanpassningsarbete samt förbättrar kunskapsutbyte genom stärkt myndighetssamordning. Motionärerna framhåller att det är viktigt att anpassa samhället till ett förändrat klimat. Eftersom kunskap om rådande klimatförändringar samt dess konsekvenser ligger till grund för klimatanpassningsarbetet bör tillräckligt med stöd ges till ansvariga instanser till forskning, samordning och utvärdering av arbetet med klimatanpassning. I kommittémotion 2021/22:4062 av m.fl. (MP) yrkande 24 anförs att man även i fortsättningen bör stödja forskning och modellutveckling om hur klimatförändringarna och temperaturhöjningarna påverkar vattenresursen, för att bättre kunna planera för förändrade vattenflöden och vattenvolymer. Kompletterande information och tidigare behandling I proposition 2017/18:163 Nationell strategi för klimatanpassning redovisade regeringen en klimatanpassningsstrategi. Syftet med strategin är att långsiktigt stärka klimatanpassningsarbetet och den nationella samordningen av detta arbete och att möta internationella skyldigheter. Regeringens mål för samhällets anpassning till ett förändrat klimat är att utveckla ett långsiktigt hållbart och robust samhälle som aktivt möter klimatförändringar genom att minska sårbarheter och ta till vara möjligheter. Som en bärande del i klimatstrategin tillsatte regeringen ett nationellt expertråd för klimatanpassning vid (). Rådets uppdrag är att följa och utvärdera arbetet med klimatanpassning. Rådet ansvarar också för att göra en uppdaterad klimat- och sårbarhetsanalys samt att ta fram underlag inför revideringen av den nationella klimatanpassningsstrategin . Den första rapporten lämnades till regeringen . I rapporten anförs att krafttag behövs för att på allvar säkerställa att samhället ställer om i en klimatsäker riktning. föreslår ett antal prioriterade åtgärder som enligt rådet sammantaget möjliggör stärkta incitament för såväl det fortsatta förberedande anpassningsarbetet som för genomförandet av konkreta anpassningsåtgärder. anför vidare bl.a. följande. Nuvarande ansvarsfördelning, organisering och styrmedel skapar otillräckliga incitament för att säkerställa att nödvändiga anpassningsåtgärder kommer till stånd. Det krävs breda överenskommelser som möjliggör långsiktig planering och beslut. Klimatanpassning är nödvändig inom alla samhällsområden. Både tvärsektoriell integration och ett helhetsgrepp över geografiska och administrativa gränser krävs för att möjliggöra synergier och undvika målkonflikter. Rådet framhåller även att en stärkt offentlig-privat samverkan krävs. Genom klimatanpassningsstrategin etablerades en femårig nationell policycykel för att säkerställa effektivitet och kontinuitet. I denna cykel ingår att regeringen ska presentera en reviderad nationell strategi för klimatanpassning. Enligt information från kommer arbetet med att ta fram en ny nationell strategi för klimatanpassning att påbörjas . kommer att utgöra en viktig utgångspunkt i arbetet. På finns även ett nationellt för klimatanpassning. Centrumets roll är att vara en nod för kunskap om klimatanpassning samt att vara en mötesplats för aktörer i samhällets klimatanpassning. Myndigheternas arbete med klimatanpassning styrs av förordningen (2018:1428) om myndigheters klimatanpassningsarbete (klimatanpassningsförordningen) som berör 32 statliga myndigheter och länsstyrelserna. Enligt förordningen ska myndigheterna inom sina ansvarsområden och inom ramen för sina uppdrag initiera, stödja och utvärdera arbetet med klimatanpassning. Myndigheterna ska vidare ta fram aktuella myndighetsmål för sitt arbete med klimatanpassning, ha en handlingsplan för arbetet med att nå målen och redovisa sitt arbete till . ska analysera de redovisningar som lämnats och lämna en analys av myndigheternas klimatanpassningsarbete till regeringen (4, 8, 10 och 12–13 §§). Länsstyrelserna ska vidare inom ramen för sitt uppdrag att samordna det regionala arbetet med klimatanpassning utöver detta även – initiera, stödja och följa upp kommunernas klimatanpassningsarbete – analysera hur länet och vid behov angränsande län påverkas av klimatförändringarna – stödja och följa upp regionala sektorsmyndigheters klimatanpassningsarbete – bidra till och ta fram underlag för ökad kunskap och planering – stödja arbete i älvgrupper (5 §). för klimatanpassning består av 26 myndigheter med sektors- eller informationsansvar för hur samhället påverkas av nutida och framtida klimat, 21 länsstyrelser som ansvarar för samordning av klimatanpassningsarbetet på regional nivå och Kommuner och Regioner (SKR). Syftet med nätverket är att bidra till att utveckla ett långsiktigt hållbart och robust samhälle som aktivt möter klimatförändringar genom att minska sårbarheter och ta till vara möjligheter. Nätverket arbetar för att stärka och effektivisera det svenska klimatanpassningsarbetet genom att stärka aktörer i samhället och medverkande myndigheter. I budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 20) anförde regeringen att det krävs kraftfulla åtgärder för klimatanpassning för att nå målet om ett långsiktigt hållbart och robust samhälle som aktivt möter klimatförändringar. Klimatanpassning måste vara en integrerad del i varje berörd aktörs ordinarie verksamhet. Fortsatt kunskapsuppbyggnad minskar osäkerheten och bidrar till vetenskapligt underbyggda beslutsunderlag så att fler förebyggande åtgärder kan vidtas. Regeringen föreslog därför en ökning av anslaget 1:10 Klimatanpassning med 2022. Regeringen anförde vidare att anslaget beräknas öka med för samma ändamål. beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 2021/22:MJU1, rskr. 2021/22:109–111). Genom budgetpropositionen fick även kommunerna ökade medel för att förebygga jordskred och andra naturolyckor, vilket omfattar klimatanpassning. Anslaget 2:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor inom utgiftsområde 6 ökades med ca (prop. 2021/22:1 utg.omr. Regeringen anförde i propositionen att risken för naturolyckor ökar i ett förändrat klimat, att det är angeläget att samhället har en god förmåga att förebygga och hantera sådana olyckor samt att kommunerna har en central roll i det förebyggande arbetet. Kommuner längs kan även söka medel för skredsäkringsåtgärder via Delegationen för (anslaget 1:20 inom utg.omr. Genom budgetpropositionen (2020/21:1 utg.omr. 20) tillfördes anslaget medel för att genomföra en tvåårig satsning på stärkt arbete med skredsäkring som ett led i en grön återhämtning. Av budgetpropositionen framgår att totalt beviljats i bidrag för skredsäkring vid . har vidare lämnat besked om att kommunerna även kan få medel när det gäller klimatanpassning via kunskapscenter och länsstyrelser. Sådana medel är dock främst för kunskapshöjande insatser, inte för konkreta åtgärder. I budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 20) redovisar regeringen att de myndigheter som omfattas av klimatanpassningsförordningen har gjort framsteg. Flera myndigheter har integrerat arbetet med klimatanpassning i ordinarie verksamhet, samtliga länsstyrelser anger att de stöder kommunernas klimatanpassningsarbete och flera av länsstyrelserna följer även upp arbetet. , och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har bidragit till en ökad kunskap och medvetenhet om klimatförändringarnas konsekvenser och även stärkt förmågan till anpassning. Regeringen anför vidare att nuvarande åtgärder för klimatanpassning är otillräckliga, men att arbetet fortfarande utvecklas. Myndigheternas insatser bidrar till anpassningsåtgärder inom olika verksamhetsområden i enlighet med målsättningen klimatanpassningsstrategin. Regeringen framhåller vidare att SGU:s kartläggning av grundvattenresursen gör att kunskapen om grundvattnet förbättras efter hand. Det utökade kunskapsunderlaget om kvantitet och kvalitet bedöms även göra nytta i klimatanpassningsarbetet. Frågan om klimatanpassning har berörts av miljö- och jordbruksutskottet , senast i betänkande 2020/21:MJU9 Klimatpolitik där utskottet anförde följande: Syftet med regeringens klimatanpassningsstrategi är att långsiktigt stärka klimatanpassningsarbetet och den nationella samordningen. Utskottet välkomnar de åtgärder som regeringen och ansvariga myndigheter har vidtagit inom detta område. Utskottet vill i denna del särskilt framhålla att arbetar med en vägledning för naturbaserade lösningar för klimatanpassning. Vid behandlingen av budgetpropositionen välkomnade utskottet bl.a. regeringens satsningar inom det lokala och regionala arbetet för en grön omställning när det gäller att främja stadsgrönska och ekosystemtjänster i miljöer samt arbetet med klimatanpassning och ras- och skredsäkring längs .