bet · H901NU16 · 2022-03-08 00:00:00 — Utskottet konstaterar att flera av utredningens förslag ligger i linje med det som förordas i motionerna och ser ingen anledning för att föregripa den pågående beredningen. Utskottet vill påminna om att regeringen bereder och hemställan med förslag på ändrad hantering av granskning av konsekvensutredningar som upprättats på EU-nivå. När det gäller frågan om stöd för utredare och lagstiftare att utforma konsekvensutredningar vill utskottet påminna om arbete med metodutveckling, rådgivning och utbildning till myndigheter, kommittéer och i samband med konsekvensutredningar vid regelgivning. Utskottet vill understryka vikten av ett sådant stöd. Därmed avstyrks motionsyrkandena. I ett par motioner förordas ett tillkännagivande om att regeringen ska se över konsekvensutredningsförordningen och hela processen med konsekvensutredningsarbetet i . Utskottet delar motionärernas uppfattning om konsekvensutredningarnas betydelse och vikten av att de håller en god kvalitet. Utskottet noterar att regeringen i skrivelsen anför att det finns anledning att överväga hur konsekvensutredningarna ska vidareutvecklas när det gäller bedömningarna av bl.a. proportionalitet, tillväxt och konkurrenskraft. Som tidigare framgått av betänkandet föreslår utredningen om förenklingar för mikroföretag m.m. förändringar av konsekvensutredningsförordningen i flera avseenden. Utskottet ser därför inte skäl för att förorda en översyn i enlighet med det som föreslås i motionerna. Därmed avstyrks motionsyrkandena. Att kvaliteten i konsekvensutredningarna behöver höjas framgår tydligt av den statistik som rapporterar. Utskottet konstaterar också att regeringen i skrivelsen anför att det kan finnas utrymme för att ytterligare förbättra och öka både kvaliteten och användandet av konsekvensutredningar, också utifrån att bristerna kan göra det svårt att göra en tillfredsställande proportionalitetsbedömning. Utskottet vill understryka betydelsen av konsekvensutredningar för hela regelgivningsprocessen och vikten av att dessa håller en god kvalitet. Utskottet konstaterar att utredningen om förenklingar för mikroföretag m.m. föreslår att det ska genomföras ändringar i konsekvensutredningsförordningen för att åtgärda dagens brister. Bland annat föreslår utredningen att ska ha rätt att återremittera bristfälliga konsekvensutredningar och vidare föreslås konsekvensutredningarnas innehåll utvecklas till fullödiga samhällsekonomiska konsekvensanalyser. Utskottet kommer med intresse att följa den fortsatta beredningen av förslagen. Utskottet vill även här framhålla vikten av stöd i form av metodutveckling, rådgivning och utbildning till myndigheter, kommittéer och i samband med konsekvensutredningar vid regelgivning som tillhandahålls av . Att myndighetens arbete fortskrider och utvecklas är också mycket betydelsefullt för att kvaliteten i konsekvensutredningarna ska höjas. Sammantaget ser utskottet inte behov av att riktar något tillkännagivande till regeringen i enlighet med det som förordas i motionerna. Därmed avstyrks motionsyrkandena. I motion 2021/22:2429 (SD) yrkande 5 förordas ett tillkännagivande om att proportionalitetsprincipen i högre utsträckning ska vara vägledande vid konsekvensanalyser och valet av vilka åtgärder som ska vidtas. Vidare framförs mot bakgrund av förekomsten av undermåliga konsekvensanalyser vikten av att regeringen, statliga utredningar och förvaltningsmyndigheterna konsekvent följer konsekvensutredningsförordningen. Utskottet vill inledningsvis framhålla att det inte har någon annan uppfattning än motionärerna om att regelgivare ska följa konsekvensutredningsförordningen. Vidare delar utskottet uppfattningen att bristande konsekvensutredningar är högst bekymmersamt. När det gäller frågan om att proportionalitetsprincipen i högre utsträckning ska vara vägledande konstaterar utskottet att utredningen om förenklingar för mikroföretag m.m. föreslår att tillämpningen av 6 och 7 §§ förordningen skärps och utvecklas så långt som möjligt till fullödiga samhällsekonomiska konsekvensanalyser och tar sin utgångspunkt i proportionalitetsprincipen. Utskottet noterar också att regeringen i skrivelsen anför att det kan finnas utrymme att ytterligare öka och förbättra både kvaliteten i och användandet av konsekvensutredningarna också utifrån att bristerna kan göra det svårt att göra en tillfredsställande proportionalitetsbedömning. I sammanhanget kan även påminnas om regeringens nya första mål för förenklingspolitiken, nämligen att de samlade regelverken ska utgå från proportionalitet och vara utformade så att de bidrar till att främja svenska företags tillväxt, konkurrenskraft samt innovations- och omställningsförmåga. Utskottet ser inte någon anledning för att förekomma den pågående beredningen av utredningen. Därmed avstyrks motionsyrkandet. Jämförelse med andra länder, punkt 2 (M, C) av (M), (M), (C), (M) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3580 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 13 och 2021/22:3690 av m.fl. (M) yrkande 4. Vi anser att bör lära av hur andra länder arbetar med regelförenkling. Internationella jämförelser, t.ex. att ska bli bättre och/eller få en högre rankning i Regulatory Policy Outlook – kan göra det enklare för att driva igenom nödvändiga förändringar. Genom en internationell utblick kan vidare både goda och avskräckande exempel identifieras och kan lära av hur EU-regler genomförts i andra medlemsländer. Internationella jämförelser är också något som industrin och näringslivet för fram när det gäller att åstadkomma reformer på regelförenklingsområdet. Sammantaget anser vi att regeringen bör genomföra systematiska jämförelser av med andra länder för att identifiera utvecklingsområden. Sådana jämförelser bör genomföras när det gäller både regler som företag anser är särskilt problematiska och det övergripande regelförbättringsarbetet. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Myndigheternas arbete med regelförenkling, punkt 3 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4225 av m.fl. (M) yrkandena 6 och 7, 2021/22:2024 av (M) yrkande 2 och 2021/22:1925 av (M) yrkande 1, 2021/22:2024 av (M) yrkande 1, 2021/22:2701 av (M) yrkande 1, 2021/22:3379 av m.fl. (L) yrkande 8, 2021/22:3380 av m.fl. (L) yrkande 5 och 2021/22:4230 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 3. Utöver den lagstiftande maktens påverkan på regelbördan är det myndigheternas uppgift att se till att reglerna efterföljs och inte obstruerar. Vi noterar att det framgår av skrivelsen att regeringen i linje med ett tidigare tillkännagivande från avser att ge ett förnyat s.k. förenklingsuppdrag till ett strategiskt urval av myndigheter för att bl.a. följa upp och vidta åtgärder för att nå målet om handläggningstider. Vi anser att regeringen utöver ett sådant uppdrag i regleringsbreven till myndigheterna bör fastställa krav på att redovisa dels hur de regelförbättringspolitiska målen uppfylls, dels hur aktuella regelverk följs. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Myndigheternas arbete med regelförenkling, punkt 3 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4230 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 3 och 2021/22:1925 av (M) yrkande 1, 2021/22:2024 av (M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:2701 av (M) yrkande 1, 2021/22:3379 av m.fl. (L) yrkande 8, 2021/22:3380 av m.fl. (L) yrkande 5 och 2021/22:4225 av m.fl. (M) yrkandena 6 och 7. Att minska regelbördan för det svenska näringslivet är en prioriterad fråga för oss. Servicekulturen hos svenska myndigheter är på många ställen god, men den kan utvecklas och förbättras. kan i sammanhanget ses som en förebild som bedrivit ett arbete inom området och därför åtnjuter ett stort förtroende hos allmänheten. Inställning, bemötande och kundfokus är lika viktigt som regelverk, processer och handläggningsrutiner. Vi menar att regelförenkling till stor del handlar om ledarskap, styrning och tillämpning. Lagar och föreskrifter bör tillämpas på ett sätt som minskar väntetider och med fokus på möjligheter i stället för problem i varje ärende. Vi vill se en förstärkt rådgivning från myndigheternas sida och anser att regeringen bör genomföra en uppföljning av myndigheternas regelförenklande arbete. Uppföljningen bör innehålla en analys och sammanställning av de senaste 10–15 årens regelförenklingsreformer och en utvärdering av dessa. Uppdraget bör ges till en lämplig myndighet eller annan aktör. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Myndigheternas arbete med regelförenkling, punkt 3 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3379 av m.fl. (L) yrkande 8 och 2021/22:3380 av m.fl. (L) yrkande 5, 2021/22:1925 av (M) yrkande 1 och 2021/22:2024 av (M) yrkande 1 och 2021/22:2024 av (M) yrkande 2, 2021/22:2701 av (M) yrkande 1, 2021/22:4225 av m.fl. (M) yrkandena 6 och 7 samt 2021/22:4230 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 3. ska ha en politik som minskar regelkrånglet och sänker kostnaderna för företagande och arbete. Småföretagandet, som är så viktigt i synnerhet för landsbygden, hämmas ofta av statliga pekpinnar och en alltför stor fyrkantighet från myndigheternas sida. Jag menar att myndigheternas perspektiv måste ändras. Regeringen behöver formulera fler främjandeuppdrag till statliga myndigheter för att gynna företagandet. Myndigheternas uppgifter ska inte enbart vara att kontrollera och stoppa felaktigheter utan också att hjälpa människor och företag att göra rätt. Jag anser att det behöver göras en översyn av regleringsbreven för förvaltningsmyndigheterna för att tydliggöra det ansvar som dessa har för att värna näringsklimatet i . Innan en myndighet beslutar om föreskrifter eller allmänna råd ska myndigheten göra en konsekvensutredning för att analysera förslagets följder och kostnadsmässiga effekter för företagen. När det gäller föreskrifter som kan påverka företagens förutsättningar anser jag att myndigheten dessutom ska ge en möjlighet att yttra sig över konsekvensutredningen. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Utredningsförslag om förenklingar för mikroföretag m.m., punkt 4 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2429 av m.fl. (SD) yrkande 9 och 2021/22:4226 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2021/22:3580 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 9. Vi välkomnar alla initiativ som syftar till att förenkla regelprocessen och motverka redan befintligt regelkrångel. Mot den bakgrunden gladdes vi åt tillsättandet av Utredningen om enklare regelverk för mikroföretagande och en modernare bokföringslag. Vi menar att utredarens slutbetänkande (SOU 2021:60) utgör ett manifest över processfrågor och förenklingsförslag som om de genomförs skulle gagna det svenska näringslivet. Flertalet av förslagen i utredningen om förenklingar för mikroföretag m.m. ligger i linje med den politik som vi förespråkat. Det måste vara regeringens och departementens ansvar att samordnat sträva mot förenklingspolitikens mål. Att genomföra utredningens förslag blir därför mycket viktigt. Mot den bakgrunden anser vi att regeringen skyndsamt ska återkomma till med förslag om en förbättrad regelprocess och enklare regelverk i linje med utredningens förslag. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Utredningsförslag om förenklingar för mikroföretag m.m., punkt 4 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3580 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 9 och 2021/22:2429 av m.fl. (SD) yrkande 9 och 2021/22:4226 av m.fl. (SD) yrkande 2. Utredningen om enklare regelverk för mikroföretagande och en modernare bokföringslag är klar. Vårt parti var drivande i processen med att tillsätta utredningen med syftet att belysa hur regelförenkling kan öka antalet företag i . Utredningen innehåller flera bra förslag som om de genomförs kan minska regelbördan för mindre företag. En betydande del av utredningen tar fasta på behovet av en mer transparent och sammanhållen regelprocess för att skapa förutsättningar för mer kostnadseffektiva regelverk och ett fungerande regelförenklingsarbete. Vi vill understryka att utredningens förslag måste omsättas i handling. Om företagens regelbörda ska minska är det viktigt att regeringen och i samverkan med myndigheterna tar till sig utredningens förslag. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Systematisk utvärdering, punkt 5 (M, C) av (M), (M), (C), (M) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3580 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 3 och 2021/22:4225 av m.fl. (M) yrkande 5. Att minska regelbördan för företag handlar inte bara om konkreta förändringsförslag. Det är också viktigt att beslutade regelverk utvärderas för att avgöra om önskad effekt har blivit uppnådd och följa upp vilka regler som fungerar och vilka som behöver ses över på nytt. Detta kräver överblick, samordning och resurser – och den politiska viljan, förstås. Vi anser att det behövs en mer systematisk utvärdering av nya regler och uppföljningar av regelförenklingsåtgärder. Det går att tänka sig lite olika lösningar på hur en sådan systematisk utvärdering skulle utformas, men någon form av kontrollstation i statsapparaten eller liknande bör införas. Vi noterar att utredningen om förenklingar för mikroföretag m.m. ger exempel på tänkbara lösningar, men det viktiga är att en resursförstärkning tillsätts där den får mest nytta och att lösningen blir funktionell. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. En gemensam digital plattform för regelgivning, punkt 6 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3690 av m.fl. (M) yrkande 11 och 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 13 och 2021/22:4223 av m.fl. (KD) yrkande 5. Vi anser att förslag till nya regler, konsekvensutredningar, utvärderingar och expertyttranden från bl.a. bör samlas och publiceras på en gemensam webbplats. Detta skulle göra att olika intressenter i samhället lättare kan nå relevant material och få en bättre bild av nya förslag som kan komma att påverka deras företag och också ge dem en möjlighet att utöva inflytande över utformningen av ny lagstiftning. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. En gemensam digital plattform för regelgivning, punkt 6 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 13 och 2021/22:4223 av m.fl. (KD) yrkande 5 och 2021/22:3690 av m.fl. (M) yrkande 11. Regelgivning utförs av en rad offentliga aktörer, och jag vill påstå att samordningen är så pass dålig att företag har svårt att få en överblick över vilka regler som gäller och vilka instanser som finns och vilka regelförändringar som pågår och planeras framöver. I stället för att relevant information finns samlad på ett ställe tvingas företag söka på olika platser och det är svårt att bilda sig en uppfattning om vilka regler som gäller och hur man ska göra för att göra rätt. Jag vill därför framhålla att en central plattform för denna typ av information kan göra det mer transparent för företagen när olika regelarbeten börjar och slutar och hur man kan gå till väga för att lämna synpunkter. Jag tror att en sådan plattform även kan stärka företagarperspektivet i regelgivningen och motverka problem som att företag får på sig för att anpassa sig till nya regler. Regeringen bör därför införa en central plattform för regelgivning i enlighet med den rekommendation som gav i sin granskning av regelförbättringsarbetet . Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övriga övergripande frågor om regelförenkling för företag, punkt 7 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2841 av (M) yrkande 5, 2021/22:3689 av m.fl. (M) yrkande 4, 2021/22:3690 av m.fl. (M) yrkandena 1–3, 5 och 25, 2021/22:3753 av m.fl. (M) yrkande 26, 2021/22:3791 av m.fl. (M) yrkandena 9 och 10 samt 2021/22:4225 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2021/22:163 av (M) yrkande 1, 2021/22:172 av (M), 2021/22:340 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2021/22:600 av (M), 2021/22:701 av (C) yrkande 2, 2021/22:1111 av (M), 2021/22:1125 av (M), 2021/22:1645 av (C), 2021/22:1745 av (M), 2021/22:1925 av (M) yrkande 2, 2021/22:1998 av (M), 2021/22:2391 av m.fl. (SD) yrkande 14, 2021/22:2427 av m.fl. (SD) yrkandena 4 och 8, 2021/22:2429 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2021/22:2707 av (M), 2021/22:2841 av (M) yrkandena 1–4, 2021/22:3227 av m.fl. (C) yrkande 29, 2021/22:3511 av m.fl. (C) yrkande 30, 2021/22:3540 av (M), 2021/22:3580 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 2, 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 7, 2021/22:4223 av m.fl. (KD) yrkandena 1 och 6 samt 2021/22:4230 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 2. Tungrodd byråkrati skapar stora kostnader och försvårar för företag runt om i landet, särskilt i uppstartsfasen och när de vill växa. En minskad byråkrati och en minskad regelbörda skulle enligt vår mening öka drivkrafterna till företagande och lägga grunden för fler växande företag, fler svenska jobb och ökade investeringar i hela . Vi menar att måste underlätta företagande genom att regler ska bli enklare att tillämpa och det måste bli lätt att göra rätt. För så är det inte . Regelkrånglet är tidsödande. Företagare lägger i genomsnitt mellan en femtedel och en tredjedel av sin arbetstid på administration, beroende på hur stort företaget är. Det är tid som till stor del i stället skulle kunna läggas på att utveckla verksamheten, skapa jobb och generera skatteintäkter. I betänkandet behandlas regeringens förenklingsskrivelse. Det är visserligen välkommet att regeringen kommit med en sådan skrivelse, även om vi vill anmärka på att det tagit . I skrivelsen presenterar regeringen sina fem nya förenklingspolitiska mål som handlar om att minska både kostnader och antalet regler för att stärka svensk konkurrenskraft. Vi delar målsättningen i regeringens skrivelse men vill lyfta avsaknaden av konkreta åtgärder för hur målen ska kunna nås. Vi anser därför att regeringen behöver utveckla sitt arbete på flera punkter för att målen ska kunna nås. Vi ser ett behov av att genomföra genomgripande regelförenklingar. Regeringen bör därför återkomma till med en omfattande samlad agenda för att förbättra arbete med regelförenklingar. En sådan agenda bör innefatta såväl processinriktade åtgärder som konkreta förslag på regelförenklingar. Några exempel på vad som bör ingå är förslag som leder till ett minskat införande av regler som går utöver vad som krävs av – s.k. överimplementering – mer korrekta konsekvensutredningar och en översyn av systemet med personalliggare. Ett annat exempel på mer omfattande förenkling är de lättnader i revisionsplikten som den tidigare borgerliga regeringen drev igenom. Sådana förändringar kan i ett slag underlätta för företag. När det gäller inriktningen för arbetet har vi redan nämnt att regeringen beslutat om nya mål. Vi anser att det är viktigt med en tydlig och långsiktig signal till företagen om en ny inriktning för förenklingspolitiken. Viktigare mål bör vidare beslutas av . Regeringen bör därför skyndsamt återkomma till med förslag på mål som kan fatta beslut om. Målen bör vara tydliga och mätbara och syftet med minskat krångel och minskade kostnader bör också framgå. Målen bör vidare utformas i samverkan med relevanta aktörer från olika delar av samhället som t.ex. företagare, myndigheter och intresseorganisationer. Vi menar att det är rimligt att regeringen strukturerat och återkommande ser över hur den samlade bördan av regler och byråkrati kan minska. Det har i andra länder visat sig vara helt avgörande för att nå framgång med regelförenklingsarbetet. För oss är det uppenbart att ett tydligt politiskt ledarskap är avgörande för att regelförenklingsarbetet ska lyckas. Hur regelförbättringsarbetet leds inom är därmed också av vikt. Vi menar att en väg till att få bättre styrning kan vara att införa en central samordningsfunktion inom . En sådan funktion kan då samla och leda arbetet med regelförenklingar. Förslag på hur en säkrare och mer sammanhållen process, i syfte att hålla ihop och driva regelförbättringsarbetet, skulle kunna utformas finns i det slutbetänkande (SOU 2021:60) som utredningen om förenklingar för mikroföretag m.m. presenterade . Det skulle innebära en bättre styrning och ledning från , bättre konsekvensutredningar och att systematiska utvärderingar görs av centrala regelverk och deras delar med förutbestämda tidsintervall. För att stärka ägarskapet för regelförbättringsarbetet anser vi således att regeringen bör inrätta en central samordningsfunktion inom . Ett annat led i att vända den nu negativa utvecklingen och sätta fokus på att stärka regelförenklingsarbetet är att regeringen genom en särskild skrivelse återrapporterar till om hur arbetet med regelförenklingar och minskad byråkrati fortskrider. genomförde 2010 en utvärdering av regelarbete och lämnade ett antal rekommendationer för att förbättra regelprocesserna. Vi kan dessvärre konstatera att vissa av dessa fortfarande inte är genomförda. Ett tydligt exempel som vi även lyft tidigare är konkreta mål för regelförenkling. Vi anser att regeringen ska genomföra kvarvarande rekommendationer och ge organisationen i uppdrag att på nytt genomföra en utvärdering av regelprocesser. Ytterligare en konkret åtgärd som skulle kunna leda till regelförbättringar är införandet av s.k. regulatoriska växthus eller sandlådor. Dessa utgör en testmiljö för nya innovationer med försöksverksamhet som är begränsad och rum. Syftet är att kunna utveckla teknik och regelverk parallellt för ett tryggare och snabbare lärande. Initialt har denna typ av testmiljö använts inom finansiell reglering, men flera länder har breddat konceptet till andra områden. , och är exempel på länder som jobbar strategiskt med regulatoriska sandlådor. De problem som framför allt har identifierats när det gäller försöks- och testverksamheter är att innovationerna inte når ut till en bredare marknad utan stannar vid teststadiet. Det är inte alltid snåriga regler som sätter käppar i hjulen. Ofta är det oförutsägbart hur ansökningsprocesserna för att testa nya lösningar ser ut. Inom nya tekniska områden kan även kompetens och förståelse hos handläggande myndighet saknas. Det kan även vara oklart vilken myndighet som är ansvarig för frågan. Därtill saknas ofta resurser hos myndigheter att hantera nya typer av frågor. Ska stå sig i konkurrensen med omvärlden när det gäller nya tekniker krävs det ett regelverk som möjliggör testverksamhet som har potential att nå ut till en större andel av samhället än vad dagens avskalade testdemonstrationer gör.