bet · H901UU7 · 2022-03-25 00:00:00 — 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör knyta an med feministiska utrikespolitik för samarbete och informationsutbyte och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att som enskilt land bilateralt såväl som inom EU och FN bör verka för att yttrande- och pressfriheten stärks i och tillkännager detta för regeringen. 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att som enskilt land såväl som inom EU och FN alltid bör stå upp för asylrätten i Nord- och och tillkännager detta för regeringen. 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom FN och i bilaterala kontakter med bör verka för att en antikorruptionskommission återigen får mandat i och tillkännager detta för regeringen. 18.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med hur demokratisatsningen särskilt riktas mot och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2989 av (KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för en FN-resolution för att skydda kristna och andra religiösa minoriteter i , och detta tillkännager för regeringen. 2021/22:3002 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stödja förföljda kristna och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3246 av m.fl. (C): 45.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom ramen för fler multilaterala samarbetsstrukturer ska försöka forma koalitioner med likasinnade demokratiska länder som gemensamt kan utgöra en motvikt mot de allt tydligare auktoritära strömningar som genomsyrar internationella samarbetsstrukturer, och detta tillkännager för regeringen. 46.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i FN ska driva att FN behöver intensifiera dialogen kring och följa upp arbetet med upprätthållandet av mänskliga fri- och rättigheter så som definierat i FN:s deklaration om de mänskliga rättigheterna och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3777 av m.fl. (M): 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska arbeta för att de allra allvarligaste brotten mot mänskligheten förs fram för avgörande i () och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att via de internationella organisationer där är verksamt aktivt bör arbeta för den fria tanken och akademisk frihet och tillkännager detta för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i sina internationella relationer bör verka för såväl fria medier som att journalister inte ska drabbas av förföljelse och i de fall journalister är fängslade att dessa friges, och detta tillkännager för regeringen. 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i sina internationella relationer bör verka för att de länder som utsätter sin befolkning för folkmord, brott mot mänskligheten och krigsbrott ställs till ansvar för sitt handlande och tillkännager detta för regeringen. 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att , i de internationella organisationer där är medlem inklusive EU, ska vara en stark och tydlig röst för rättsstatens principer och tillkännager detta för regeringen. 21.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att aktivt bör arbeta för att värderingar om rättsstatens principer, mänskliga rättigheter och utveckling samt tillväxt ska utgöra självklara beståndsdelar i det internationella arbetet med genomförandet av Agenda 2030 och tillkännager detta för regeringen. 22.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska inkludera arbete mot människohandel i internationella avtal samt i diplomatiska relationer med andra länder och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3882 av m.fl. (KD): 28.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förhindra sexuella övergrepp och könsrelaterat våld mot kvinnor som pågår systematiserat och i stor omfattning i konflikter runt om i världen, och detta tillkännager för regeringen. 2021/22:3883 av m.fl. (KD): 20.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för en reformering av för mänskliga rättigheter och tillkännager detta för regeringen. 24.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska arbeta för ett förbättrat skydd för FN-experter och tillkännager detta för regeringen. 32.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för ett erkännande av folkmordet på kristna folkgrupper och på yazidier i och tillkännager detta för regeringen. 33.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för ett erkännande av folkmordet , seyfo, och tillkännager detta för regeringen. 34.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en internationell ad hoc-domstol för IS-brott och tillkännager detta för regeringen. 37.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska verka för en FN-resolution som särskilt lyfter frågan om att skydda kristna och andra religiösa minoriteter, och särskilt lyfter situationen för kristna i , samt tillåta FN-observatörer att se över nödvändiga säkerhetsåtgärder och tillkännager detta för regeringen. 49.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utse en arbetsgrupp som källkritiskt granskar tillgängligt material för att klarlägga de avvägningar de svenska regeringarna gjorde i samband med omständigheterna kring död och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3995 av m.fl. (L): 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska ha som ambition att vara världsledande i mål 5 i Agenda om kvinnors fulla delaktighet i beslutsfattande på alla områden och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4211 av m.fl. (MP): 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stödja och skydda MR-försvarare, aktivister, kulturarbetare och journalister samt klimat- och kvinnorättsaktivister och tillkännager detta för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fortsättningsvis bör föra en aktiv urfolkspolitik inom det internationella området och ta ansvar för urfolks rättigheter till självbestämmande, mark och land, däribland bevarandet av traditionell kunskap och biologisk mångfald, och detta tillkännager för regeringen. 19.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för ett ramverk som aktivt motarbetar s.k. landgrabbing samt hänsynslös exploatering av land, vatten och minoritetsgrupper både av företag i , EU och internationellt, och detta tillkännager för regeringen. 21.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ställa skarpare krav och villkor i och EU:s utrikes- och handelspolitik för att driva på det globala klimatarbetet, bevara biologisk mångfald, främja demokrati och mänskliga rättigheter, stärka djurskyddet och minska de globala klyftorna, och detta tillkännager för regeringen. Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Motioner som bereds förenklat m.fl. (KD) Amineh Kakabaveh (-) 2, 3 och 11 m.fl. (SD) 1–10, 12 och 13 m.fl. (SD) och (båda S) m.fl. (KD) Per (SD) Serkan Köse och (båda S) m.fl. (SD) m.fl. (SD) m.fl. (SD) 2–5, 7 och 8 m.fl. (SD) m.fl. (KD) 20, 24, 32–34 och 49 Mänskliga rättigheter ur ett tematiskt perspektiv När jag satte mig för att skriva detta anförande hade jag precis landat på flygplats efter en resa till FN i . Resan i sig hade fokus på kvinnokommissionen, och jag fick möjlighet att lära mig om FN-systemet på ett väldigt handfast sätt. blev alldeles självklart en naturlig del i alla möten vi deltog i, men gång på gång fick vi också höra om de "bortglömda" konflikterna och om hur det pågår en ständig dragkamp om de mänskliga rättigheterna i FN-arbetet. Med resan färskt i minnet och ett Word-dokument framför mig bestämde jag mig för att sätta mig ned och mer noggrant läsa FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna. Det är ett väldigt fint och imponerande dokument som varit vägledande för världen sedan tiden efter . antog den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna . Det fanns då en väldigt stark vilja att på internationell nivå skapa en gemensam överenskommelse om universella och odelbara rättigheter, så att liknande övergrepp aldrig skulle ske igen. beskrivs det som att det sker en dragkamp mellan länder som vill och länder som inte vill satsa på mänskliga rättigheter. De mänskliga rättigheterna är utsatta i FN-arbetet - det är ett citat jag tog med mig från resan och någonting jag tror att vi behöver bli mer medvetna om. Det multilaterala systemet är otroligt viktigt, och det är tydligt att det behövs reformer. debatterar vi mänskliga rättigheter ur ett tematiskt perspektiv här i riksdag. Det är en debatt som är nödvändigt återkommande i denna kammare men som det råder bred samsyn om här hemma, vilket gör mig glad och otroligt stolt. är en fanbärare för mänskliga rättigheter i världen, och det finns många länder som ser upp till på just det här området. håller mänskliga rättigheter högt, och den breda samsynen ger oss tyngd i internationella sammanhang. Men brott mot mänskligheten är svåra att bevisa, och det är sällan som straff utdöms. anser därför att i sina internationella relationer ska verka för att länder och individer som utsätter sin befolkning för folkmord, brott mot mänskligheten och krigsbrott ställs till svars för sina handlingar. Den tyngd som har i frågorna bör på ett tydligt sätt genomsyra våra internationella relationer. Vi har sett en ökande polarisering i fundamentala MR-frågor, och det inte bara bland FN:s medlemsländer utan även här hemma i EU. Efter invasion av och diktatorn flagranta brott mot folkrätten har vi sett en helt ny enighet. Världen och har kommit samman för att möta hotet och med en stark röst säga nej. Låt oss inte glömma, och låt oss bära vidare denna enighet även i andra frågor, i andra konflikter och runt andra mötesbord! anser att aktivt bör arbeta för att begränsa och stoppa människorättskränkningar och använda sig av de internationella organisationer där är medlem men också verka för att de allvarligaste brotten mot mänskligheten faktiskt förs fram för avgörande i . Vi anser även att sanktioner mot människorättsbrott, så kallade Magnitskijsanktioner, bör utvidgas till att även omfatta korruption. Jag vill därför yrka bifall till reservation 5. Mänskliga rättigheter slår fast att alla människor, oavsett land, kultur och sammanhang, är födda fria med lika värde och samma rättigheter. Grundprincipen för mänskliga rättigheter är att makten aldrig får bli godtycklig och att individer har rätt och möjlighet att göra sina rättigheter gällande. Vi lever i en osäker tid då demokrati och mänskliga rättigheter är på tillbakagång. Majoriteten av världens befolkning lever under auktoritära styren, inte i demokratier. Vi ser hur kriser utnyttjas för att strama åt och kränka rättigheter och hur godtycklighet och makt hotar viktiga principer. Detta är något som vi sett inte minst i - särskilt tydligt just nu - men också under coronapandemin. På många håll i världen är fria medier under hårt tryck. Fängslade journalister, nedstängningar av tidningar och blockerande av hemsidor tillhör vanligheterna i auktoritära regimer. har en viktig uppgift att stödja fria medier i det internationella samarbetet och verka för att journalister kan verka fritt utan hot om våld eller fängslande. är en fanbärare för demokrati och för mänskliga rättigheter, och jag tror att det är lätt att fastna i att tro att alla tänker som vi. Men att vi är enade i denna kammare betyder inte att vi är i majoritet i världen med våra ståndpunkter. må vara ett mindre land i sammanhanget, men vi har något väldigt stort på agendan. Vi måste ständigt vara vaksamma på var mänskliga rättigheter ifrågasätts eller inskränks, och vi måste ständigt vara villiga att stå upp för demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer i alla sammanhang, även där det blir obekvämt. Det pågår en dragkamp om mänskliga rättigheter i världen. nämnde jag att den här debatten är nödvändigt återkommande trots att vi är eniga i denna kammare. Men det kanske snarare är så att den här debatten är nödvändigt återkommande på grund av att vi är eniga, för det vi gör och det vi säger hemma i gör skillnad. Det spelar roll. Gränser testas ständigt, och minoriteter är i de allra flesta kriser de som tar den första och den största smällen. Kvinnors rättigheter är mänskliga rättigheter, och SRHR är livsnödvändigt. Från håll ska vi vara övertydliga i att konstatera detta. Segern är inte vunnen, och vi har en lång väg att gå. Men låt oss aldrig backa för de krafter som hotar, och låt oss gemensamt vinna dragkampen om mänskliga rättigheter! Putins brutala och fullständigt ofattbara anfallskrig mot gör det lite extra aktuellt att lyfta upp frågor om mänskliga rättigheter i utrikespolitiken. Vi ser nu hur den ryska strategin, efter att insett att han inte så snabbt kunde erövra , präglas av att systematiskt vålla maximal skada och sätta skräck i befolkning. Man försöker helt enkelt framtvinga underkastelse. Som vi alla vet lider våra ukrainska systrar och bröder just nu till följd av en fullkomligt hänsynslös beskjutning utförd av i många fall dittvingade ryska värnpliktiga eller av legosoldater. I de ryskockuperade delarna av ser vi vidare hur de ryska förbrytarna utsätter civila för våldtäkter och andra övergrepp samt hur vissa tvångsdeporteras till . Skräckhistorierna från detta krig tar aldrig slut. Det är inte konstigt att över 3 ½ miljon ukrainare nu har flytt från landet. Detta sätter fingret på något helt annat som skedde i för ganska länge sedan. exproprierade nämligen den sovjetiska regimen över 350 000 jordbruk i den dåvarande ukrainska delrepubliken i . Under 1932-1933 konfiskerade all säd och allt annat ätbart i som man blockerade vägarna från flera regioner. Allt detta ledde till en utstuderad massvält för befolkning, och för att förhindra att befolkningen på landsbygden skulle få sympatier i det läget drev regimen dessutom en omfattande propagandakampanj mot vad de kallade för tjuvaktiga storbönder. När man har tittat på överdödligheten i har man, trots försök att mörka siffrorna, i efterhand kunnat anta att över 3 miljoner människor dog som en direkt konsekvens av den sovjetiska regimens svältpolitik. Den framtvingade svälten i 1932-1933 kallas Holodomor, och det är hög tid att vi erkänner det som det folkmord det faktiskt var. För att återgå till nutid finns det andra viktiga frågor som berör under dagens debatt kopplat till de omständigheter som råder i regionen. Jag tänker närmare bestämt på nordliga grannland . har som bekant styrts av den hårdföre och impopuläre diktatorn . Regimen i är i högsta grad engagerad och aktiv i det pågående anfallskriget mot och bör därför betraktas som de förövare de är. Regimens omfattande propaganda och desinformation till trots ogillar dock folket i sin regim. Befolkningen är också, till skillnad från den ryska befolkningen, i allmänhet motståndare till aggressionen mot . Trots vetskapen om att folk önskar allt annat än att styras av en diktator och absolut inte vill vara en del av invasionen mot är det diktatorns utsända som får agera företrädare för belarusier. Vid officiella inbjudningar från UD är det nämligen man som får inbjudan i stället för representanten för den belarusiska folkambassaden, som till skillnad från diktatorns man representerar den demokratiska oppositionen i . märker dessutom ut sig genom att där finns en förhållandevis organiserad demokratisk opposition som har utsett sina egna diplomatiska beskickningar, vilket är det som kallas för folkambassader. Trots att den demokratiska oppositionen borde ha stöd och sympati från den saknar dessa folkambassader möjlighet att verka som legitima representanter för sitt folk, och de kan därmed inte agera fullt ut utifrån folkets intressen. Enligt sker upprättandet av diplomatiska relationer mellan stater genom ömsesidigt samtycke, och det är den sändande staten som utser sina diplomater. Om ett land väljer att de facto betrakta ett styre i ett annat land som illegitimt öppnar det dock för att kunna betrakta en annan regering som legitim. Detta har vi sett på flera håll, bland annat i . Utrikesminister har uttalat att styre är illegitimt. Han är en illegitimt vald president, och därmed bör saken vara utagerad, om man så hade önskat från regeringens sida. Det finns flera exempel i andra länder, exempelvis och , där man har erkänt oppositionella demokrater som legitima företrädare för sitt folk. Sådana folkambassader har till och med kunnat överta byggnader som tillhör landets ambassad. Vidare har man kunnat bistå i det viktiga arbetet med diplomati genom att utfärda diplomatiska id-kort. Detta är något som bör ta efter. Mot bakgrund av kriget i är det extra viktigt att visar att vi står på den goda sidan som vi stöder folket och understöder demokrati. Vi måste sätta press på de skurkar som utgör regim som vi följer och andra länders exempel genom att göra det möjligt att understödja folkambassader. Detta gäller inte bara i , utan det finns andra exempel, som , som har liknande förutsättningar. Att stå på demokraternas sida borde inte vara särskilt svårt för en regering som påstår sig bedriva en demokratioffensiv i utrikespolitiken. I denna debatt måste vi naturligtvis lyfta upp ett annat område som regeringen åtminstone säger sig prioritera, nämligen kvinnors situation runt om i världen. Ett särskilt fokus bör nämligen ligga på att bekämpa alla former av kvinnoförtryck som sorgligt nog präglar vardagen i en lång rad länder. måste i sin utrikespolitik ta tydligt avstånd från inte minst statssanktionerat förtryck och kanske i synnerhet förtrycket i islamistiska diktaturer, som präglas av dessa värderingar. Miljontals kvinnor runt om i världen utsätts för en förtryckande och våldsam hederskultur, vilket kraftigt begränsar deras möjligheter i vardagen. Det finns exempel där kvinnor har fått syra kastat i sitt ansikte och där de inte får gå ut eller resa som vanligt. har vi sett exempel i där kvinnor har demonstrerat för något så enkelt som att få delta på en arena eller och heja på sitt nationella lag. Men det har de inte tillåtits göra, utan i stället har de mötts av brutala poliser och tårgas. Det finns en lång rad andra frågor som jag skulle vilja lyfta upp och som är värda att tänka på, inte minst kristnas situation runt om i världen. Vi bör också särskilt lyfta upp utsatta minoriteter, men tiden är begränsad. Av denna anledning, herr talman, avslutar jag med att yrka bifall till reservation 2, även om jag naturligtvis står bakom övriga reservationer från SD i betänkandet. Främjande och försvar av mänskliga rättigheter är en hjärtefråga och en kärnuppgift för både och den världsomspännande liberala rörelse som vi tillhör. Detta är något som genomsyrar vår politik och också hur vi ser på varför vi över huvud taget finns till och varför vi måste fortsätta att bygga på den liberala rörelsen. De mänskliga rättigheterna, både de medborgerliga och politiska rättigheterna och de ekonomiska, sociala och kulturella rättigheterna, utgör tillsammans en helhet som måste respekteras för att människor ska kunna utveckla sin potential fullt ut. De mänskliga rättigheterna är universella, odelbara och ömsesidigt förstärkande. Tyvärr ser vi att vi i världen är långt ifrån att realisera det läget. Vi kan inte säga att vi är i närheten av att realisera en värld där alla människor åtnjuter mänskliga rättigheter fullt ut. Tvärtom ser vi en väldigt oroväckande trend globalt. Vi ser att systemkonkurrensen, där auktoritära ledare, diktaturer och auktoritära system försöker utsträcka sin makt över människor och inte bara sin politiska makt utan också sin ekonomiska makt. Det naggar ständigt de mänskliga rättigheterna i kanten. Det innebär också att människor just nu faktiskt hamnar under ett ökande förtryck i stora delar av världen. Pandemin och dess efterverkningar har på intet sätt underlättat denna situation utan har tvärtom förvärrat den. I pandemins och lockdownpolitikens spår har de repressiva systemen stärkt sin kontroll och sitt kvävande förtryck över människor. Särskilt kvinnor och flickor har hållits hemma och stängts ute från arbetsmarknaden och från utbildning. Demokrati- och människorättskämpar har sett förtrycket mot dem själva och deras verksamhet hårdna i pandemins kölvatten. Det innebär tyvärr, fru talman, att vi också är i ett läge där vi ser hur utvecklingen går bakåt. Jag har tagit upp detta även i liknande debatter och inte minst när vi har talat om de verktyg som vi har från sida att försöka påverka världen i en hållbar riktning, inte bara ekologiskt utan också socialt och ekonomiskt, och när vi har talat om vikten av det svenska biståndet och utvecklingssamarbetet. Tyvärr kämpar vi i i motvind. Men det är också när vi kämpar i motvind som vi inser hur viktigt det är med liberala demokratiska krafter i världen. Och med länder som , precis som kollegan från lyfte fram, har vi faktiskt en ganska bred och stark enighet om vikten av de mänskliga rättigheterna, om vikten av demokrati, frihet och rättsstaten och hur viktig den typen av krafter blir i världen just när så mycket går åt fel åt. Denna globala trend kommer också att kräva att de liberala demokratiska krafterna i världen blir bättre på att enas och bli bättre på att inse vilka motståndare vi har och hur de verkar för att vrida utvecklingen åt fel håll. Kriget i har redan nämnts ett antal gånger i denna debatt. Även om detta anfallskrig till stor del har sitt ursprung i Putinregimens ryska nationalism och i oviljan att acceptera fria grannländer som får man ändå säga att detta också blir en del av den globala systemkonkurrens som vi ser mellan de auktoritära och repressiva systemen och mellan de länder och befolkningar som vill leva i frihet, som också vill respektera sina grannars rättigheter och som vill att världen alltmer kopplas samman i fredligt samarbete. Jag tror att vi gör oss en otjänst om vi tror att detta börjar eller slutar med kriget i . Lika oroväckande är det kinesiska inflytandet, både i utvecklingsländer och i det multilaterala systemet. Det är ingen nyhet för oss i detta utskott vilken draksådd det kinesiska inflytandet är i till exempel söder om , där vi ser hur man går in och faktiskt vrider de politiska systemen åt fel håll och hur det kinesiska inflytandet ofta är kopplat till en ökande korruption, till en minskad transparens och till ett urholkat rättssystem - allt det som tillsammans med demokratin och folkinflytandet ska bygga trygga, fredliga och demokratiska stater. Denna systemkonkurrens är någonting som måste förhålla sig till, inte bara i utrikespolitiken utan också när vi verkar inom det multilaterala systemet och försöker påverka det. Det är just därför som har föreslagit att det ska slås fast från sida att regeringens fokus bör vara att stärka fokus på de mänskliga rättigheterna i FN och att betona demokratin som en integrerad del av de mänskliga rättigheterna. Men vi måste också kunna använda den softpower vi har - den mjuka kraften och den mjuka makten - i det multilaterala systemet för att se till att de svenska värdena om demokrati och frihet också genomsyrar detta system - att vi aktivt jobbar med utsända och att vi funderar på vilka delar i det multilaterala systemet som just nu drar åt rätt håll och vilka som inte mäktar med det. Detta är inte ett lätt arbete, men det är en del i att förhålla sig strategiskt och uthålligt till den systemkonflikt som vi lever med, mellan auktoritära och demokratiska system. Utskottet konstaterar också: "Mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer är också grundförutsättningar för genomförandet av Agenda 2030." Man kan inte bygga ett hållbart samhälle utan demokrati och rättsstatsprinciper. De förutsätter varandra.