bet · H901SfU16 · 2022-03-18 00:00:00 — Det bör införas en boendeskyldighet som innebär restriktioner för den enskilde att röra sig fritt. Den enskilde kan bl.a. behöva anmäla sig eller vara på boendet mellan vissa klockslag. Liknande regler finns i , och för att bl.a. kunna ha uppsikt över barnfamiljer med en avvikanderisk. Utskottet anser vidare att elektronisk övervakning, t.ex. med fotboja, ska kunna användas för personer som har ett lagakraftvunnet avvisnings- eller utvisningsbeslut. Det kan noteras att det i statsbudgeten har anslagits medel för detta ändamål (prop. 2021/22:1 utg.omr. 8, bet. 2021/22:SfU4, rskr. 2021/22:117). Enligt gällande regler preskriberas avvisnings- och utvisningsbeslut . En betydligt längre preskriptionstid skulle göra det mindre attraktivt för de som har fått ett utvisningsbeslut att hålla sig kvar i landet i avvaktan på en ny möjlighet att söka asyl. Preskriptionstiden bör därför förlängas. En del länder återtar inte sina medborgare annat än på frivillig grund. Samarbetet med det mottagande landet kan underlättas om det finns ett s.k. återtagandeavtal eller en mindre formell överenskommelse om återtagande. Utskottet konstaterar att förutsättningar att lyckas i många fall är beroende av ursprungslandets inställning till att ta emot sina medborgare, snarare än faktorer som myndigheten har kontroll över. Vissa mottagarländers bristande samarbetsförmåga och krav på att återvändandet ska ske frivilligt försvårar genomförandet av verkställighet med tvång. Det ligger därför ett stort ansvar på regeringen att finna lösningar och ingå avtal om återtagande med ursprungsländer. Med stöd av sin initiativrätt enligt 9 kap. 16 § riksdagsordningen föreslår utskottet följaktligen att ställer sig bakom det som utskottet anför om åtgärder mot skuggsamhället och tillkännager detta för regeringen. I ett flertal motioner begärs tillkännagivanden som går i samma riktning som utskottets förslag enligt ovan och som således får anses i huvudsak tillgodosedda. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2021/22:313 (SD) yrkande 1, 2021/22:2527 (SD) yrkande 17, 2021/22:2548 (SD) yrkande 18, 2021/22:2549 (SD) yrkande 31, 2021/22:2552 (SD) yrkandena 1, 14, 17 och 33, 2021/22:3840 (M) yrkandena 22 och 34, 2021/22:3842 (M) yrkandena 6, 7, 12, 26 och 32.2, 2021/22:3884 (KD) yrkande 2 och 2021/22:4214 (KD) yrkandena 38, 39 och 43. I fråga om bistånd till utlänningar som saknar rätt att vistas i har slagit fast att den som omfattas av personkretsen enligt lagen om mottagande av asylsökande m.fl. och olovligen vistas i landet inte har rätt till försörjningsstöd eller s.k. nödbistånd enligt socialtjänstlagen (HFD 2017 ref. 33). Det förekommer emellertid att kommuner ger ekonomiskt stöd till personer som vistas i landet utan tillstånd, t.ex. personer som undanhåller sig verkställighet av ett avvisnings- eller utvisningsbeslut. Utskottet delar socialutskottets bedömning att den som vistas olovligen i landet inte ska ha rätt till ekonomiskt bistånd. Det bör därför genom lagstiftning införas ett förbud mot att kommuner ger ekonomiskt stöd i dessa situationer. Med stöd av sin initiativrätt föreslår utskottet således att ställer sig bakom det som utskottet anför om ekonomiskt stöd till utlänningar som vistas i utan tillstånd och tillkännager detta för regeringen. Motionerna 2021/22:588 (M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:1485 (M), 2021/22:3564 (M) yrkande 1, 2021/22:3842 (M) yrkande 17 och 2021/22:1003 (SD) får i enlighet med vad socialutskottet har anfört i sitt yttrande anses tillgodosedda och avstyrks därmed. Åtgärder mot skuggsamhället, punkt 1 (V, MP) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: avslår utskottets förslag. bör inte göra det aktuella tillkännagivandet om åtgärder mot skuggsamhället. Skälen för detta utvecklas i särskilt yttrande 2 och 3. Ekonomiskt stöd till utlänningar som vistas i utan tillstånd, punkt 2 (S, V, MP) av (S), (S), (S), (MP), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: avslår utskottets förslag. bör inte göra det aktuella tillkännagivandet om ekonomiskt stöd till utlänningar som vistas i utan tillstånd. Skälen för detta utvecklas i särskilt yttrande 4 och 5. Utlänningar i utan tillstånd, punkt 3 (SD) av (SD), i (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2549 av i m.fl. (SD) yrkande 31 och 2021/22:2552 av i m.fl. (SD) yrkandena 14 och 17 samt 2021/22:313 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2021/22:588 av (M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:1003 av (SD), 2021/22:1485 av Boriana (M), 2021/22:2527 av m.fl. (SD) yrkande 17, 2021/22:2548 av i m.fl. (SD) yrkande 18, 2021/22:2552 av i m.fl. (SD) yrkandena 1 och 33, 2021/22:3564 av (M) yrkande 1, 2021/22:3840 av m.fl. (M) yrkandena 22 och 34, 2021/22:3842 av m.fl. (M) yrkandena 6, 7, 12, 17, 26 och 32.2, 2021/22:3884 av (KD) yrkande 2 och 2021/22:4214 av m.fl. (KD) yrkandena 38, 39 och 43. När det gäller anmälningsplikten för asylsökande menar vi att de utan undantag ska hållas under uppsikt under asylprocessen, och att detta ska gälla fram till det att förslag om transitcenter har genomförts fullt ut. I fråga om preskriptionstiden för avvisnings- och utvisningsbeslut är det vår uppfattning att denna bör avskaffas helt. Slutligen ska bistånd användas som instrument för att få till stånd fler återtagandeavtal och överenskommelser med ursprungsländer. Åtgärder mot skuggsamhället, punkt 1 (S) (S), (S), (S), (S) och (S) anför: Vi stöder förslaget till tillkännagivande under förslagspunkt 1 men vill framhålla att regeringen arbetar mycket aktivt med att motarbeta skuggsamhället. Fler än 94 000 före detta asylsökande har lämnat landet och andel återvändanden ligger över genomsnittet i EU. Förvarskapaciteten har fördubblats . Regeringen arbetar vidare aktivt för att ursprungsländer ska ta emot sina medborgare och för ett mer effektivt återvändande. I arbetet för att få till stånd avtal och överenskommelser utesluts varken att handel, visering eller bistånd används som verktyg. har fått utökade möjligheter att utföra arbetsplatskontroller och fler verktyg att använda vid inre utlänningskontroll, såsom ansiktsigenkänning och fingeravtryck för identifiering. En utredning har tillsatts med uppdraget att kartlägga möjligheterna till informationsutbyte mellan myndigheter, kommuner och arbetslöshetskassor i syfte att säkerställa att de har tillgång till den information om enskilda personer och företag som de behöver för att fatta korrekta beslut om ersättningar från välfärdssystemen och för att motverka arbetslivskriminalitet. Uppdraget ska slutredovisas (Fi2021/02442). Genom en lagändring som trädde i kraft blev det brottsligt att bl.a. uppsåtligen lämna oriktiga uppgifter till grund för ett folkbokföringsbeslut om det innebär fara i bevishänseende. Antalet väckta åtal för folkbokföringsbrott ökar kraftigt. har dessutom fått ökade anslag och fler verktyg för att kunna upptäcka, utreda och åtgärda fler fel i folkbokföringen. Det kan även noteras att regeringen har överlämnat proposition 2021/22:134 Skärpta och förbättrade regler om arbetskraftsinvandring till . Många åtgärder har således vidtagits och fler är på gång. Åtgärder mot skuggsamhället, punkt 1 (V) (V) anför: I detta särskilda yttrande anges skälen till att jag inte ställer mig bakom tillkännagivandet om åtgärder mot skuggsamhället utan i stället stöder reservation 1. De åtgärder mot skuggsamhället som föreslås av utskottets majoritet syftar till att göra livet svårare för de människor som lever som papperslösa i , utifrån föreställningen att det ska få dem att lämna landet. Denna politik har prövats i flera steg och alltid med samma resultat, nämligen att utsattheten ökar för en redan mycket utsatt grupp. Det tydligaste exemplet på detta är de ändringar i lagen om mottagande av asylsökande m.fl. som gjordes 2016. I stället för att öka antalet som återvänder efter beslut om avvisning eller utvisning har lagändringarna lett till att fler lever som papperslösa i , och det under ännu större utsatthet. Detta har regeringen nu insett och utreder därför en förändring. Flera av utskottets förslag diskuterades i Kommittén om den framtida svenska migrationspolitiken (Ju 2019:01) utan att det presenterades några belägg för att de skulle få önskad effekt. Till de allvarligaste förslagen i initiativet hör informationsplikten för myndigheter och kommuner, som hindrar några av de mest utsatta i samhället från att söka den hjälp de behöver. Även om utskottet vill att det ska göras undantag för skolgång och sjukvård finns det en stor risk att förslaget i praktiken skulle kränka rätten till utbildning och sjukvård för den berörda gruppen, då närvaro i skolan och uppsökande av nödvändig vård förenas med risk för förvarstagande och utvisning. Den förlängda preskriptionstiden för avvisnings- och utvisningsbeslut kommer att förlänga lidandet och utsattheten för de som har nekats uppehållstillstånd. Det finns flera skäl till att människor lever i papperslöshet i . En del har fått avslag på sin asylansökan. Bland dem som inte lämnar landet efter ett utvisningsbeslut finns de som inte kan eftersom landet dit de ska utvisas inte tar emot dem, men också de som fruktar för sitt liv vid ett återvändande. För dessa grupper krävs lagändringar i enlighet med utredningsbetänkandet Uppehållstillstånd på grund av praktiska verkställighetshinder och preskription (SOU 2017:84), samt en översyn av rättssäkerheten inom asylprocessen. En mer rättssäker asylprocess skulle leda till färre felaktiga avslag men också till en större tilltro till systemet och en större benägenhet att följa de beslut som fattas. En annan anledning till papperslöshet är att människor luras till för att utnyttjas som billig arbetskraft. För att komma åt dessa problem behöver lagstiftningen om arbetskraftsinvandring reformeras och arbetslivskriminaliteten stävjas. Flera av förslag i fråga om papperslöshet återfinns i kommittémotion 2020/21:306. Åtgärder mot skuggsamhället, punkt 1 (MP) (MP) anför: I detta särskilda yttrande anges skälen till att jag inte ställer mig bakom tillkännagivandet om åtgärder mot skuggsamhället utan i stället stöder reservation 1. Utskottets majoritet ställer sig bakom ett antal förslag med det påstådda syftet att motverka skuggsamhället. Att motverka skuggsamhället är förstås vällovligt, men flera av förslagen skulle i stället öka utsattheten för de grupper som lever som gömda och därför direkt motverka syftet. Som exempel kan nämnas förslaget om att förlänga preskriptionstiden för när någon kan ansöka om asyl på nytt. För att komma till rätta med problemet med skuggsamhället bör i stället andra åtgärder vidtas, t.ex. fler kontroller på arbetsplatser i branscher där många papperslösa utnyttjas. Ekonomiskt stöd till utlänningar som vistas i utan tillstånd, punkt 2 (S, MP) (S), (S), (S), (MP), (S) och (S) anför: I detta särskilda yttrande anges skälen till att vi inte ställer oss bakom tillkännagivandet om ekonomiskt stöd till utlänningar som vistas i utan tillstånd utan i stället stöder reservation 2. I förslaget till utskottsinitiativ anges bl.a. att det genom lagstiftning ska införas ett förbud för kommuner att ge ekonomiskt stöd till personer som undanhåller sig verkställighet av ett avvisnings- eller utvisningsbeslut. Enligt vår mening är detta fel väg att gå. När det gäller rättsfallet HFD 2017 ref. 33, som åberopas i detta sammanhang, är det vår uppfattning att () bedömer att kommunen i fråga inte kan bevilja bistånd enligt 4 kap. 1 eller 3 § socialtjänstlagen. HFD anför emellertid också: ”Kommunen har enligt 2 kap. 1 § socialtjänstlagen det yttersta ansvaret för att enskilda får det stöd och den hjälp som de behöver och kan enligt 4 kap. 2 § ge bistånd även i andra fall än de som omfattas av 4 kap. 1 §.” Vi menar att HFD:s resonemang innebär att det står kommunen fritt att bevilja bistånd även i andra fall än de som omfattas av rätten till försörjningsstöd. Bestämmelsen i 4 kap. 2 § socialtjänstlagen är en ventil som ger kommuner möjlighet att ta sitt ansvar för att det finns ett yttersta skyddsnät och därmed uppfylla människors mest grundläggande behov i akuta situationer. Vi vill också framhålla att enligt regeringsformen sköter kommunerna lokala och regionala angelägenheter av allmänt intresse på den kommunala självstyrelsens grund. En inskränkning i kommunernas självstyre bör enligt regeringsformen inte gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till de ändamål som föranlett den. Vi anser inte att det bör göras någon inskränkning i kommunernas självstyre och därmed deras möjlighet att ge frivilligt bistånd till personer som vistas i kommunen. Att kommunerna har möjlighet att bevilja enskilda stöd och hjälp i akuta situationer är även en förutsättning för att ska uppfylla sina åtaganden enligt internationella konventioner om mänskliga rättigheter. Av dessa rättsligt bindande förpliktelser kan särskilt nämnas EU:s rättighetsstadga och FN:s konvention om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. Av , som gäller som svensk lag, framgår att barn har rätt till social trygghet (artikel 26) och skälig levnadsstandard, t.ex. bostad, kläder och mat (artikel 27). I alla lagstiftningsåtgärder som berör barn ska i första hand beaktas vad som är barnets bästa (artikel 3). Ingen diskriminering när det gäller säkerställandet av barns rättigheter enligt får göras baserat på migrationsrättslig status (, Allmän kommentar nr 23 (2017), punkt 53). Ovanstående förpliktelser gäller även i fall där en person har fått ett slutligt avslag på sin ansökan om asyl. Den som fått ett sådant beslut ska följa det och återvända till sitt ursprungsland. Men så länge personen vistas i måste utgångspunkten alltid vara att han eller hon måste kunna få stöd för att få sina grundläggande behov och rättigheter tillgodosedda. Vi anser att det i stället krävs ett förtydligande i lagstiftningen av vilket regelverk som är tillämpligt för ekonomiskt stöd när personer fått ett slutligt avslag på en ansökan om uppehållstillstånd. Vistelsekommunernas ansvar och skyldigheter bör förtydligas. Ekonomiskt stöd till utlänningar som vistas i utan tillstånd, punkt 2 (V) (V) anför: I detta särskilda yttrande anges skälen till att jag inte ställer mig bakom tillkännagivandet om ekonomiskt stöd till utlänningar som vistas i utan tillstånd utan i stället stöder reservation 2. Förslaget om förbud mot att ge ekonomiskt stöd till personer som vistas olovligen i landet kan få mycket allvarliga konsekvenser. Det kommer att göra gruppen ännu mer utsatt och öka risken för utnyttjande. Dessutom försämras kontakten med , som kan utgöra ett helt nödvändigt skydd, inte minst för många barn. Ekonomiskt stöd till utlänningar som vistas i utan tillstånd, punkt 2 (L) (L) anför: Jag ställer mig bakom förslaget till tillkännagivande under förslagspunkt 2. Jag vill dock betona att en lagregel om detta inte ska hindra annat stöd. Socialtjänstlagen ska inte på något sätt försvåra för civilsamhällets organisationer att t.ex. stödja hemlösa, arbeta för barns rättigheter, kvinnojourer, ideella privata vårdgivare eller andra organisationer eller att hjälpa dessa personer i nöd. Jag vill även poängtera att ett förtydligande enligt förslaget på intet sätt ska hindra att barn och vuxna som befinner sig i utan tillstånd får del av sina andra lagstadgade rättigheter, bl.a. skolgång för barn, omhändertagande av barn som far illa och viss sjukvård. Slutligen bör det analyseras vilka stöd som betalas ut till personer som vistas olovligen i landet, på vilka grunder sådant stöd betalas ut och vilka konsekvenser beviljat respektive uteblivet stöd kan ha för samhället och enskilda personer. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 2021/22:313 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sätta fotboja på brottsdömda personer med utvisningsbeslut och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:588 av (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ingen som vistas olagligt i landet ska ha rätt till stöd från och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kommuner inte ska ha rätt att stötta någon som vistas olagligt i landet genom att betala ut ekonomiskt bistånd eller genom andra former av stöd från och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1003 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förtydliga socialtjänstlagen så att det klart framgår att utlänningar som vistas illegalt i landet inte har rätt till försörjningsstöd och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1485 av Boriana (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbjuda kommuner att ge ekonomiskt stöd till personer som befinner sig illegalt i , och detta tillkännager för regeringen. 2021/22:2527 av m.fl. (SD): 17.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för verkställighetsavtal med andra länder och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2548 av i m.fl. (SD): 18.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om utökade DNA-tester för att styrka släktskap och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2549 av i m.fl. (SD): 31.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om uppsikt över asylsökande genom olika former av anmälningsplikt och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2552 av i m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett samlat grepp mot skuggsamhället och tillkännager detta för regeringen. 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa preskriptionstiden för utvisningsbeslut och tillkännager detta för regeringen. 17.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om krafttag för att få till stånd återtagandeavtal med främmande stater och tillkännager detta för regeringen. 33.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om förbättrad kommunikation mellan myndigheter i ärenden om utlänningskontroll och återkallelse av tillstånd och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3564 av (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en lagstiftning som förbjuder kommuner och regioner att utbetala försörjningsstöd till personer som befinner sig illegalt i , och detta tillkännager för regeringen. 2021/22:3840 av m.fl. (M): 22.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om översyn av utlänningslagens och utlänningsförordningens regler om uppgifts- och underrättelseskyldighet och tillkännager detta för regeringen. 34.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om översyn av informationsöverföring och en informationsplikt till i vissa fall och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3842 av m.fl. (M): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att och pågående arbete med att ta fram en ny övergripande överenskommelse om direktåtkomst ska fortsätta och intensifieras och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en bred översyn av sekretess- och dataskyddslagstiftningen där utgångspunkten bör vara att det ska införas en ny huvudregel som innebär att berörda myndigheter ska kunna dela relevant information och tillkännager detta för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att preskriptionstiden för avslagsbeslut i asylärenden ska förlängas från fyra till och tillkännager detta för regeringen. 17.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kommunerna inte ska ha rätt att ge ekonomiskt bistånd till personer som saknar rätt att vistas i landet och tillkännager detta för regeringen. 26.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ingå överenskommelser och återtagandeavtal med ursprungsländer och tillkännager detta för regeringen. 32.2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa anmälningsplikt (boendeskyldighet) vid boenden och elektronisk övervakning som komplement till förvar och tillkännager detta för regeringen. Förslaget behandlas i den del som avser införande av anmälningsplikt (boendeskyldighet) vid boenden. 2021/22:3884 av (KD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fler återtagandeavtal bör tecknas och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4214 av m.fl. (KD): 38.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa möjlighet till boendeskyldighet i samband med avvisnings- eller utvisningsbeslut och tillkännager detta för regeringen. 39.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om fler återtagandeavtal med viktiga mottagarländer och tillkännager detta för regeringen. 43.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda en förlängning av preskriptionstiden för att kunna söka asyl en andra gång och tillkännager detta för regeringen. yttrande 2021/22:SoU3y Vi ska nu debattera socialförsäkringsutskottets betänkande Utlänningar i utan tillstånd. Enligt utskottet bör regeringen återkomma med förslag i enlighet med vad utskottet anger i flera olika frågor, såsom effektivare informationsutbyte mellan myndigheter, utökad informationsplikt för myndigheter och kommuner, dna-analys vid viss anhöriginvandring, anmälningsplikt för asylsökande, boendeskyldighet och elektronisk övervakning, förlängd preskriptionstid för avvisnings- och utvisningsbeslut, fler återtagandeavtal och överenskommelser med ursprungsländer. Detta förslag till tillkännagivande ställer vi socialdemokrater oss bakom även om vi skulle ha uttryckt oss på ett annat sätt om det från början varit vårt förslag, och kanske skulle förslagen också ha sett lite annorlunda ut. Skuggsamhället drabbar inte minst de personer som lever i landet utan tillstånd eftersom de löper en extra stor risk att utnyttjas och utsättas för våld och andra övergrepp. Att vidta åtgärder för att motverka skuggsamhället är också en fråga om att värna befolkning och landets säkerhet. Vi vill, som alla säkert har hört oss från Socialdemokraterna säga gång på gång, vända på varje sten för att bryta segregationen och främja integrationen. I det här betänkandet beskrivs exempelvis att i ärenden om uppehållstillstånd på grund av familjeanknytning finns det i vissa fall en möjlighet att få en dna-analys utförd av det biologiska släktskap som åberopas i ansökan. Omständigheten att det förekommer att barn utnyttjas eller far illa på olika sätt efter att ha tagits hit av personer som inte är deras föräldrar utgör i sig skäl för åtgärden och att denna analys görs oftare. Vi kan också läsa i betänkandet om en anmälningsplikt när det gäller att personer ska lämna kontaktuppgifter till för att inte förlora rätten till boende och bidrag. På detta sätt går de resurser som finns i större utsträckning till dem som samarbetar med myndigheterna. Vi kan också läsa om att elektronisk övervakning, till exempel med fotboja, ska kunna användas för personer som har ett lagakraftvunnet avvisnings- eller utvisningsbeslut. Jag vill framhålla att regeringen arbetar mycket aktivt med att motarbeta och motverka skuggsamhället. Fler än 94 000 före detta asylsökande har lämnat landet , och andel återvändanden ligger över genomsnittet i EU. Förvarskapaciteten har fördubblats . Regeringen har fått flera ursprungsländer att ta emot sina medborgare och arbetat för att få ett mer effektivt återvändande. I arbetet för att få till stånd avtal och överenskommelser utesluts varken att handel, visering eller bistånd används som verktyg. har fått utökade möjligheter att utföra arbetsplatskontroller och fler verktyg att använda vid inre utlänningskontroll, såsom ansiktsigenkänning och fingeravtryck för identifiering.