bet · H901MJU18 · 2022-03-22 00:00:00 — Restriktioner som läggs på en enskild markägare av dennes utnyttjande av sin skog utöver vad som är allmänt fastlagt i lag bör omgående åtföljas av ersättning, oavsett hur stor andel av markägarens areal, växande volym, virke i skogen eller tillgänglig avverkningsvolym som berörs. De s.k. toleransgränser som och möjligen även andra myndigheter tillämpar behöver därför tas bort eller sänkas kraftigt, så att ersättning alltid betalas ut om begränsningarna som skogsägaren åläggs utöver lagens direkta krav aldrig överstiger av hela åtgärdens värde. Toleranskraven när det gäller föreslagen miljöhänsyn vid skogsbruket för små fastigheter ska inte vara mer omfattande än de som gäller för större fastigheter. Landskapsplanering för biologisk mångfald, punkt 58 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 58 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3277 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 22. Genom att planera på landskapsnivå, med olika skogsägare, för hur hotade skogsarters livsmöjligheter kan stärkas skapas möjligheter att strategiskt bedöma utrymmet för produktion av biomassa. Det innebär att man planerar förvaltning ur ett landskapsperspektiv för att säkerställa att arter har tillräcklig tillgång till sina livsmiljöer. Man ser inte bara till det enskilda skogsbeståndet. Styrmedel och incitament bör införas för att främja landskapsplanering för skoglig biologisk mångfald och ett varierat skogsbruk för hållbart uttag av biomassa. Redovisning av skyddad natur, punkt 12 (S) (S), (S), (S), (S) och (S) anför: Utskottet riktar ett tillkännagivande till regeringen om att säkerställa att i högre grad använder samma beräkningsmetoder för skyddad natur som övriga medlemsstater när det gäller rapporteringen till Europeiska miljöbyrån (EEA). Frågan är mycket viktig, men vi menar att regeringen redan har omhändertagit frågan väl och anser därför att det saknas anledning för att göra ett sådant tillkännagivande som motionärerna efterfrågar. Vi utvecklar här våra skäl för detta. rapportering av skyddade områden behöver bli jämförbar med andra länders. Regeringen gav också därför ett uppdrag till som redovisades . Arbetet med det myndighetsuppdrag som regeringen gett till inkluderar också och Havs- och vattenmyndigheten. redovisar uppdraget i skrivelsen Uppdrag att jämföra, redovisa och föreslå förändringar i den internationella rapporteringen av skyddad natur (NV-01318-21). I skrivelsen konstateras att det finns många instrument som skyddar natur utan att vara skyddade områden enligt IUCN men som likväl har stor betydelse för biologisk mångfald. Men det finns även skillnader i hur väl IUCN:s definition av skyddad natur följs i andra länder. Mot denna bakgrund bedömer att det inte är möjligt att lämna förslag som innebär att rapportering blir helt jämförbar med andra länders. konstaterar dock att de revideringar som planeras kommer att öka andelen internationellt rapporterad skyddad natur. I förlängningen kommer därmed nationella statistik över skyddade områden att mer fullständigt avspeglas i den internationella rapporteringen. Vi har noga följt arbete med skyddade områden och den nödvändiga likvärdigheten i rapporteringen av skyddade områden. Vi socialdemokrater avser att fortsätta att följa hur myndigheterna återrapporterar skyddad natur till EEA, och vi bedömer också att det finns anledning att fortsätta att utreda vissa delar. Sammantaget bedömer vi att de revideringar som planeras redan till nästa rapportering kommer att öka andelen internationellt rapporterad skyddad natur. I förlängningen kommer därmed nationella statistik över skyddade områden att kraftigt förbättras och inom snar framtid fullständigt avspeglas i den internationella rapporteringen. Redovisning av skyddad natur, punkt 12 (V) (V) anför: ser inget skäl att göra ett tillkännagivande för att säkerställa att internationella rapportering av skyddad natur är korrekt. konstaterade i en skrivelse 2021 (NV-01318-21) att de rapporterade områdena från länderna t.ex. alla har en grund i nationell lagstiftning som skyddar särskilt utpekade områden med specifika bevarandevärden. Men det finns även skillnader i hur väl IUCN:s definition av skyddad natur följs i de respektive länderna. Mot denna bakgrund bedömer att det inte är möjligt att lämna förslag som innebär att rapportering blir helt jämförbar med de andra ländernas. Av skrivelsen framgår vidare att redan har planerade revideringar i rapporteringen till EEA – åtgärder som anser är rimliga. När det gäller frivilliga avsättningar bedömer att de inte uppfyller IUCN:s kriterier för skyddade områden. Även när det gäller skogliga impediment finns det flera skäl till att dessa inte med automatik uppfyller kriterierna. Impedimenten definieras i generell lagstiftning som inte innebär ett specifikt utpekande av områden av betydelse för bevarande av biologisk mångfald. De tillkännagivanden som utskottet riktar till regeringen med anledning av betänkandet syftar till att ytterligare försvaga skogsskyddet och i stället låta de ekonomiska intressena vara överordnade. anser därför att tillkännagivandet bör avslås. Redovisning av skyddad natur, punkt 12 (MP) (MP) anför: Utskottet riktar ett tillkännagivande till regeringen om att i högre grad bör använda samma beräkningsmetoder för skyddad natur som övriga medlemsstater när det gäller rapporteringen till EEA. Det regeringsuppdrag som fick – Uppdrag att jämföra, redovisa och föreslå förändringar i den internationella rapporteringen av skyddad natur – har syftat till att jämföra och beskriva hur och ett urval av länder redovisar skyddad natur (land och sötvatten) i internationella sammanhang till EEA. I sin rapport redovisade förslag på hur framöver, om möjligt, kan rapportera skyddsformer enligt IUCN:s kriterier på ett sätt som blir mer jämförbart med andra länder. Ett skyddat område enligt IUCN är ett område vars naturvärden är av stor betydelse för biologisk mångfald och där skyddet är utformat så att naturvärdena bevaras inom området, dvs. att områdets syfte, mål, regleringar och förvaltning ska avse biologisk mångfald och bevarandet av biologisk mångfald ska ha prioritet mot andra värden . Det är dessa områden som ska rapporteras till EEA. Det finns många instrument som skyddar natur utan att vara skyddade områden enligt IUCN men som likväl har stor betydelse för biologisk mångfald. I den svenska modellen för naturvård i skogen ingår t.ex. både formellt skydd, frivilliga avsättningar och generell hänsyn som en helhet. Hela denna areal ingår inte i rapporteringen om skyddade områden. Det allra bästa sättet att åstadkomma att samma redovisning görs är att säkerställa att andra länder också lever upp till rapporteringskraven vilket gör förfina rapporteringen enligt det redovisat öka möjligheten att utveckla redovisningen av frivilligt skyddad natur, vilket kräver att registreringssystem utvecklas, vilket de partier som står bakom tillkännagivandet tyvärr brukar motsätta sig. kunde i rapporten konstatera att det finns likheter i hur länderna skyddar områden. De rapporterade områdena har t.ex. alla en grund i nationell lagstiftning som skyddar särskilt utpekade områden med specifika bevarandevärden. Det finns skillnader i hur väl IUCN:s definition av skyddad natur följs i de respektive länderna. Både och rapporterar områden med andra huvudsyften än naturvärden som enligt bedömning inte uppfyller IUCN:s definition av ett skyddat område. Även rapporterar områden som bedömer inte uppfyller definitionen. Det är också mer ovanligt att det finns inskränkningar i markanvändningen i dessa länder. Det är alltså inte en försvagning av rapportering som behövs utan en förbättring av andra medlemsländers rapporter. är bevarandeinstrument och rapportering jämförbara med och , och därför bör en samverkan med dessa länder inledas för att tillsammans påverka andra EU-länder. Den svenska skogs- och naturvårdspolitiken uttrycker förväntningar på skogsnäringen att på frivillig väg bidra till bevarandet av arter och naturtyper i skogsmiljöer. Det delade ansvaret mellan skogssektorn och den institutionella naturvården finns också i miljökvalitetsmålet Levande skogar. De frivilliga insatserna, som i hög grad formaliserats genom tredjepartscertifiering av skogsbruket, innebär ett viktigt bidrag till naturvården genom s.k. frivilliga avsättningar. bedömer att frivilliga avsättningar som uppfyller kriterier som beslutats inom ramen för konventionen om biologisk mångfald kan rapporteras som other effective area-based conservation measures (OECM). föreslår att en tydlig avgränsning av riksintresset obrutna fjäll utreds för att kunna rapportera dessa arealer enligt IUCN:s kriterier för skyddade områden. I kommande rapportering enligt IUCN avser att i samverkan med berörda myndigheter genomföra följande åtgärder: • rapportera samtliga naturvårdsavtal • rapportera och kategorisera samtliga biotopskyddsområden • rapportera samtliga Natura 2000-områden som nationellt skyddade, utöver den befintliga rapporteringen inom ramen för art- och habitatdirektivet • utreda hur kulturreservat kan rapporteras • utreda om och hur vattenområden utpekade som riksintresse enligt 4 kap. 6 § kan rapporteras. När det gäller OECM avser att i samverkan med rapportera sådana frivilliga avsättningar som markägare har valt att redovisa på ett transparent sätt och i enlighet med kriterier för OECM. Även övningsområden som skyddats genom en överenskommelse med kommer att rapporteras på detta sätt. avser också att tillsammans med och Havs- och vattenmyndigheten närmare undersöka hur förutsättningarna ser ut för att rapportera andra bevarandeinstrument som OECM. konstaterar att en rapportering som blir helt lik övriga jämförda länder inte är möjlig att genomföra men att de revideringar som planeras kommer att öka andelen internationellt rapporterad skyddad natur. I förlängningen kommer därmed nationella statistik över skyddade områden att mer fullständigt avspeglas i den internationella rapporteringen. Med den utförliga redovisning som gjort anser att inte ska rikta ett tillkännagivande till regeringen, eftersom i sin grundliga rapportering bedömer att det inte går att lämna förslag som innebär att rapportering blir helt jämförbar med de andra ländernas. Flexibla skyddsformer, punkt 21 (S) (S), (S), (S), (S) och (S) anför: Utskottet riktar ett tillkännagivande till regeringen om att genomföra en regelbunden översyn av formellt skyddade områden med möjligheter till förändringar om skyddet är ändamålsenligt. Frågan är viktig och vi socialdemokrater menar att regeringen redan har omhändertagit frågan väl. Vi menar att det krävs andra och fler åtgärder än vad majoriteten anför när det gäller formellt skyddade skogar. Behovet av att säkerställa biologisk mångfald i våra skogar är stort. Skyddet måste vara ändamålsenligt, vilket innebär att fler skogstyper kan behöva skydd men också att vissa redan skyddade områden kan behöva klassas om, brukas på annat sätt eller återgå i produktion. finns en möjlighet att häva beslut om områdesskydd om skyddet är ändamålsenligt (för naturreservat krävs dock synnerliga skäl enligt ). De flesta Natura 2000-områden är naturreservat. Det regleras i naturvårdsdirektiven hur dessa kan upphävas. I budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 20) redovisas att har tagit fram ett system för att redovisa och följa upp frivilliga avsättningars geografiska läge, varaktighet och naturvårdskvalitet på stor- och mellanskogsbrukets marker. Systemet baseras på uppgiftslämnarskyldigheten och ska göra det möjligt att klassa avsättningarnas naturvårdskvalitet och varaktighet. Vi påminner om att skogsutredningens i sitt betänkande Stärkt äganderätt, flexibla skyddsformer och naturvård i skogen (SOU 2020:73) föreslår bl.a. att regeringen ska besluta vad internationella åtaganden om biologisk mångfald innebär och ställa upp ett långsiktigt mål för hur dessa åtaganden ska uppfyllas i skogen. Till följd av vad som redovisats ovan anser vi att det saknas anledning för att göra ett sådant tillkännagivande som motionärerna efterfrågar. Flexibla skyddsformer, punkt 21 (V) (V) anför: När det gäller tillkännagivandet om att genomföra en regelbunden översyn av formellt skyddade områden med möjligheter till förändringar och upphörande av skydd är syftet uppenbarligen att försvaga skyddet av befintliga områden och göra delar av dessa tillgängliga för produktion i stället. vill påminna om att ger möjlighet att både upphäva beslut och ändra skötselföreskrifter i naturreservat, som är den mest betydelsefulla skyddsformen. I princip upphävs dock inga beslut om naturreservat då de som finns är nödvändiga för att värna den biologiska mångfalden. behöver i stället bilda fler naturreservat och stärka insatserna för att genomföra skötselåtgärder i naturreservaten för att gynna naturvård och rekreation. De tillkännagivanden som utskottet riktar till regeringen med anledning av betänkandet syftar till att ytterligare försvaga skogsskyddet och i stället låta de ekonomiska intressena vara överordnade. anser därför att tillkännagivandet bör avslås. Flexibla skyddsformer, punkt 21 (MP) (MP) anför: Utskottet riktar ett tillkännagivande till regeringen om att genomföra regelbunden översyn av formellt skyddade områden med möjligheten till förändringar om skyddet är ändamålsenligt. Det innebär enligt min mening ett bakslag för det långsiktigt hållbara miljöarbetet i . Förvisso finns det möjligheter enligt att helt eller delvis upphäva ett beslut om att förklara ett område som naturreservat om det finns synnerliga skäl. I förarbetena till (prop. 1997/98:45 del 2 s. 75) anges bl.a. att avsikten med ett beslut om att inrätta ett naturreservat ska vara att skapa ett definitivt skydd. De möjligheter som finns att upphäva naturreservat måste anses vara till fyllest. Men jag tror att har något större i kikaren. har i olika sammanhang framfört att ”de inte vill se fler skyddade skogar i ” och liknande. I samband med det här förslaget har framfört att om ett nytt naturreservat införs ska ett annat tas bort. Om ny skog ska skyddas borde man ta bort skyddet av andra arealer, enligt . Ambitionen är att inte skydda större arealer. vill också se att frivilligt avsatt skog avverkas. Det skulle underminera svenskt skogsbruks trovärdighet på en internationell marknad där certifierade skogsprodukter säljs. anser att det är ett stort problem att statsbudgeten för skydd och skötsel av skyddad natur inte varit tillräckligt stor. Vissa naturskyddade områden behöver bättre skötsel; det gäller t.ex. ädellövskogar, där granen måste hållas efter för att skogarna ska behålla sina stora naturvärden. Problemet är att , inte enbart säger att reservat som förlorar naturvärden genom undermålig skötsel ska upphävas, utan också har tagit bort de nödvändiga satsningar som lade fram i förslaget till budget som skulle utöka naturvärdena i befintliga reservat. Genom att försämra skötseln i reservaten kan sedan upphäva reservaten för kalavverkning och exploatering. har länge drivit på i storstadsområdena för att upphäva kommunala naturreservat, trots att de är så viktiga för det rörliga friluftslivet och folkhälsan. Dessa naturområden är inte skyddade framför allt för att de innehåller värdefull natur i ett biologiskt perspektiv. Här är naturen värdefull för att människor ska komma ut i den och lära sig att umgås i och med naturen. Närnaturen är viktig för barnen och för folkhälsan. Naturskyddet i närheten av städer ger ökad livskvalitet. Det har vi också sett under pandemin. Trycket från m.fl. att upphäva naturreservat och exploatera närnatur har tyvärr alltid varit stort och kommer med detta tillkännagivande att öka. har långt kvar till att klara de internationella målen för skydd av skog, eftersom enbart av skogen är skyddad formellt. enades världens länder om en strategisk plan för att skydda biologisk mångfald och ekosystem. Överenskommelsen innebär att av alla land- och sötvattensområden ska sparas långsiktigt. Det som räknas in ska vara representativa och ekologiskt värdefulla områden. För är det viktigt att skydda värdefull natur och bevara den biologiska mångfalden, i och i hela världen. På global nivå pågår den största utrotningen av arter i mänsklighetens historia. Även i går utvecklingen åt fel håll. Klimatkrisen och krisen för den biologiska mångfalden är starkt sammankopplade och måste lösas samlat. Skogsbruket måste bli mer hållbart, men det måste gå hand i hand med ett skydd av gammelskogar, fjällskogar och skogar med värdefull natur i hela landet. pekar ut de skogsbiotoper som särskilt behöver ett ökat skydd. Till följd av vad som redovisats ovan anser jag att det saknas anledning för att göra ett sådant tillkännagivande som motionärerna efterfrågar. Bioekonomins roll i klimatomställningen, punkt 38 (S) (S), (S), (S), (S) och (S) anför: Den svenska skogen är en viktig resurs och har en nyckelroll för att ersätta fossila råvaror. Vi vill utöka bioekonomin och förstärka innovationerna kring skogen för att skapa jobb på landsbygden. har fått i uppdrag att hjälpa i arbetet med att ta fram en nationell bioekonomistrategi och handlingsplaner kopplade till densamma. Regeringen aviserade i propositionen En samlad politik för klimatet – klimatpolitisk handlingsplan (prop. 2019/20:65) att man avser att ta fram en svensk bioekonomistrategi tillsammans med de gröna näringarna inklusive fiskerinäringarna. Strategin ska bidra till ökad tillgång till biomassa och sysselsättning i hela landet och skapa miljö- och klimatnytta. Bioekonomistrategin kompletterar regeringens strategi för cirkulär ekonomi och ska vara väl förankrad i vetenskaplig kunskap. Regeringen har också tidigare bjudit in till ett dialogmöte om sitt arbete med bioekonomistrategin som utgör en viktig del i omställningen till ett fossilfritt . Vi socialdemokrater ser det som fortsatt viktigt att se över skogspolitiken för att se hur bioekonomins roll i klimatomställningen kan stärkas så att det kan skapas fler innovationer och gröna jobb inom skogssektorn. Vi har därför valt att ställa oss bakom det som utskottet anför om bioekonomins roll i klimatomställningen. Bioekonomins roll i klimatomställningen, punkt 38 (V) (V) anför: motsätter sig tillkännagivandet om att se över skogspolitiken i förhållande till hur bioekonomins roll i klimatomställningen kan stärkas, hur tillväxten i den brukade skogen kan öka ytterligare, hur innovationsarbetet inom det skogliga området kan främjas samt hur långsiktighet kan prägla aktuella regelverk. Vi ser positivt på att en tillväxt kan ske i den brukade skogen och att bioekonomi i skogen kan stärkas. Men förutsättningen för en sådan inriktning måste vara att skogsbruket bedrivs hållbart och i enlighet med internationella åtaganden för klimat och biologisk mångfald. Så är inte fallet med det svenska skogsbruket i sin helhet . För att uppnå ett hållbart skogsbruk som värnar skogens ekosystem och dess betydelse som kolsänka behöver kalhyggesbruket fasas ut och miljöhänsynen genom åtgärder stärkas. De tillkännagivanden som utskottet riktar till regeringen med anledning av betänkandet syftar till att ytterligare försvaga skogsskyddet och i stället låta de ekonomiska intressena vara överordnade. anser därför att tillkännagivandet bör avslås. Bioekonomins roll i klimatomställningen, punkt 38 (MP) (MP) anför: Utskottet vill rikta ett tillkännagivande till regeringen om att se över skogspolitiken i förhållande till hur bioekonomins roll i klimatomställningen kan stärkas, hur tillväxten i brukade skogar ska växa ytterligare, hur innovationsarbetet ska främjas och hur långsiktighet kan prägla regelverk. Skogen är en begränsad resurs som behöver förvaltas hållbart. I enlighet med den klimatpolitiska handlingsplanen (prop. 2019/20:65) ska regeringen arbeta fram en bioekonomistrategi tillsammans med de areella näringarna. Eftersom riksdagsledamöter varit inbjudna i arbetet har vi också kunnat följa utvecklingen. IPCC:s sjätte rapport i förändring 2022 – Effekter, anpassning och sårbarhet visar på klimatförändringarnas allvarliga påverkan på människor och ekosystem. Rapporten visar att vi måste satsa på naturbaserade lösningar. Vi behöver utveckla stöd och insatser inom skogsbruket som stärker motståndskraften mot klimatförändringar, gynnar vattenhållande förmåga, minskar risken för skogsbränder och kan utvecklas genom ett mer variationsrikt skogsbruk. anser att en övergripande ansats i arbetet med bioekonomistrategin ska vara principerna om resurshushållning och cirkularitet. Även biomassa är en begränsad resurs som – om den används ovarsamt – kan få stora negativa konsekvenser för t.ex. biologisk mångfald och kolsänkor. Det krävs hushållning med material och större återvinning av papper och andra skogsprodukter som kan minska behovet av jungfrulig råvara och energieffektivisering m.m. I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1) inom utgiftsområde 23 finns följande skrivning som tydliggör att detta behöver vara en inriktning i arbetet: Även biobaserade material bör återvinnas och bioekonomin utvecklas på ett sätt som är förenligt med arbetet för att nå andra miljö- och samhällsmål och med hänsyn till konsekvenserna för kolsänkor och biologisk mångfald . I detta arbete kommer regeringens aviserade bioekonomistrategi utgöra ett viktigt verktyg. anser att skogsbruksmetoder som ger stora utsläpp från mark inte ska användas, som intensiva skogsbruksmetoder och skogsgödsling med handelsgödsel. Ett samhälle med en hållbar användning av skog, jord och vatten samt näringslivsutveckling i de areella näringarna möjliggör omställningen till en cirkulär och fossilfri ekonomi. Biobaserade, förnybara och hållbart producerade råvaror ska ersätta fossilberoende råvaror i produkter och produktionsprocesser. Långsiktiga kolsänkor, den biologiska mångfalden och ekosystemtjänster måste stärkas. När partier riktar tillkännagivanden om att främja bioekonomins roll i klimatomställningen och vill hindra klimatomställningen genom att t.ex. hindra bränslebytet visar det på en stor okunskap om vad målet med en bioekonomistrategi är. Bioekonomi är mångfasetterat. Bioekonomin handlar lika mycket om näringslivsutveckling kopplat till friluftsliv som rennäring, bärplockning och produktion av virke och andra produkter från skogsråvara. Utskottet stirrar sig blint på skogsnäringen och har skygglappar för helheten. Men om vi talar om skogens roll i klimatomställningen för exempelvis biobränslen kan vi konstatera att de står för en ökande del av den totala energianvändningen i , 2018. Användningen är störst inom industrin och fjärrvärmeproduktionen. Även inom transportsektorn ökar användningen av biodrivmedel. utgjorde de av alla bränslen, exklusive flyg- och sjöfart. är av de råvaror som används för biodrivmedel inom transportsektorn i importerade. har en stor del av dessa innehållit palmolja eller palmoljerester, som orsakar avverkad regnskog och gigantiska monokulturer. har drivit fram regleringar mot att i reduktionsplikten använda biodrivmedel som innehåller palmolja. ser det som nödvändigt att öka inblandningen av biobränslen för att fasa ut fossila bränslen. Vårt mål är att ska bli självförsörjande inom biobränslen som uttaget ur den svenska skogen måste ske på ett hållbart sätt. Den ökade efterfrågan i kombination med behovet av att bevara biologisk mångfald visar att energieffektivisering i alla sektorer är centralt och att vi måste hitta och skala upp fler energi- och mobilitetslösningar med nollutsläpp. Det kommer inte att vara enkelt, men det är möjligt. Det är viktigt att förstå att en övergång från fossila drivmedel till biodrivmedel inte på kort sikt gör att vi minskar tillförseln av koldioxid till atmosfären. Även förbränning av biodrivmedel släpper ut koldioxid, men eftersom kolet binds tillbaka i växtligheten är systemet i balans.