bet · H901SkU16 · 2022-04-07 00:00:00 — Paragrafen motsvarar 3 kap. 23 a § ML och genomför artikel 132.1 f i mervärdesskattedirektivet. I första stycket byts ”omsättning” ut mot ”tillhandahållanden” och ”skattskyldighet” slopas. Gruppen eller personernas verksamhet ska omfattas av undantag från skatteplikt eller vara en sådan verksamhet för vilka de inte är en beskattningsbar person. I fråga om verksamheten har HFD funnit att undantaget från skatteplikt i 3 kap. 23 a § ML ska tillämpas i enlighet med praxis (HFD 2019 not. Det medför enligt HFD att undantaget endast gäller fristående grupper vars medlemmar utövar en verksamhet av allmänt intresse i den mening som avses i artikel 132.1 i direktivet. Någon ändring i sak är inte avsedd i den delen. I första stycket görs också några språkliga ändringar. Andra stycket innehåller det så kallade konkurrensrekvisitet. Det har anpassats till mervärdesskattedirektivets lydelse genom att ”normalt inte tillhandahålls av någon annan utanför gruppen” byts ut mot ”inte kan befaras vålla snedvridning av konkurrensen. Någon ändring i sak är inte avsedd (se HFD 2014 ref. 20). I kommittémotion 2021/22:2593 av m.fl. (V) yrkande 5 anförs att regeringen bör få i uppdrag att utreda frågan om internmoms mellan föreningar i samma organisation och åtgärder för att avskaffa densamma. Motionärerna anför vidare att ideella föreningar och registrerade trossamfund är undantagna från inkomstbeskattning när näringsverksamheten syftar till att bidra till organisationens allmännyttiga ändamål, detta för att civilsamhällets insatser ska stödjas och för att tusentals medlemmar jobbar gratis för olika former av samhällsnytta inom den ideella verksamheten. Trots detta har ett problem uppkommit i de organisationer som verkar på olika nivåer och innehåller ett antal olika juridiska personer. I motion 2021/22:2288 av (L) föreslås att avskaffandet av mervärdesskatten på interna tjänster i civilsamhällesorganisationer utreds. Ideella föreningar som t.ex. idrottsrörelsen, studieförbund och registrerade trossamfund är undantagna från inkomstbeskattning när näringsverksamheten syftar till att bidra till organisationens allmännyttiga ändamål. Detta beror på att folkrörelsernas och civilsamhällets insatser ska stödjas och på att tusentals medlemmar arbetar gratis för olika former av samhällsnytta inom den ideella verksamheten. Trots detta har ett problem uppkommit i de organisationer som verkar på olika nivåer och innehåller ett antal olika juridiska personer. Det kan t.ex. handla om organisationer där den nationella organisationen är en juridisk person och de lokala avdelningarna är sina egna juridiska personer. Det är vanligt i större organisationer att man har system för att internt stödja lokala avdelningar, det kan handla om it-support, administrativ hjälp och andra instanser som man av praktiska och ekonomiska skäl väljer att samordna inom organisationerna. Utifrån tolkning av mervärdesskattelagstiftningen har det ifrågasatts om de interna köpen av stöd räknas som en del av det allmännyttiga uppdraget. I flera fall har det bedömts som att stödet hade kunnat köpas på marknaden och för flera stora organisationer blir det därför momsbelagt att tillhandahålla stöd till sina medlemsorganisationer, trots att syftet är att stödja föreningarna med specifika system, utvecklade för den egna verksamheten. Exempelvis idrottsföreningar, studieförbund och har påtalat detta problem. De organisationer som egentligen borde vara skattebefriade får lägga stora summor på att betala moms för sin internfakturering. Utskottet menar att detta hämmar den ideella sektorn, folkrörelsernas och civilsamhällets verksamhet. Medel som är menade att stödja organisationernas ideella verksamhet och utveckling går istället direkt tillbaka till staten i form av skatt. Det är också en ökad administrativ börda för föreningarna att redovisa detta. Vad gäller administrativ kontroll vill utskottet dock, precis som i fråga om privata företag, understryka att bördan av kontroll måste vägas mot hotet att föreningar utnyttjas för ekonomisk brottslighet. Den nuvarande tillämpningen av mervärdesskatt på interna tjänster måste ses över och det behöver bli tydligt vad som gäller för föreningarna. Regeringen bör få i uppdrag att skyndsamt utreda hur frågan om internmoms mellan föreningar i samma organisation kan lösas utan att orsaka snedvridning av konkurrensen i strid med . Risker för och åtgärder mot momsfusk ska dock särskilt beaktas. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Utskottets ställningstagande innebär tillstyrkande av motionerna 2021/22:2593 yrkande 5 och 2021/22:2288. Mervärdesskattepliktig verksamhet vid fastighetsuthyrning Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om att ändra reglerna för skattskyldighet vid uthyrning av fastigheter. Jämför reservation 9 (SD), 10 (C) och 11 (KD). Bakgrund och gällande rätt Uthyrning av en fastighet är som huvudregel en omsättning som är undantagen från skatteplikt. Undantaget omfattar dock inte korttidsuthyrning av lokaler och anläggningar för idrottsutövning. En sådan uthyrning behandlas i stället som en idrottstjänst. Dessa tjänster beskattas därför . remitterade en promemoria (Frivillig skattskyldighet vid uthyrning av lokaler, Fi2020/05159) i syfte att ge departementet ett så brett beslutsunderlag som möjligt om de generella förutsättningarna för en eventuell förändring av mervärdesskattereglerna så att frivillig skattskyldighet blir möjlig även vid uthyrning av lokaler till hyresgäster som inte bedriver mervärdesskattepliktig verksamhet eller har rätt till återbetalning. Det angavs även vissa avgränsningar av en sådan förändring. Slutligen ställdes vissa frågor till remissinstanserna. Den beskrivna förändringen var inte något förslag från . Syftet med promemorian var att ersätta en s.k. hearing och att ge departementet ett så brett beslutsunderlag som möjligt genom att i ett tidigt skede få in synpunkter från berörda parter om den möjliga förändringen. Tiden för att svara på remissen sattes till . Remissvaren bereds i . I motion 2021/22:3543 av (M) anförs att reglerna om den frivilliga skattskyldigheten för verksamhetslokaler, den s.k. hyresmomsen, bör moderniseras, förenklas och förbättras. I kommittémotion 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkande 10 föreslås att regeringen utreder förutsättningarna för frivillig skattskyldighet för verksamhetslokaler samt harmonisering av momssatser som berör näringslivet. I kommittémotion 2021/22:3685 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 16 anförs att problem som uppstått för idrottslokaler där det på grund av regelverket varit svårt att få hyra lokaler när momsen inte kan dras av är ett exempel där översyn behöver ske. Det är en konsekvens av regelverket att aktörer som bedriver undantagen verksamhet har svårt att få tillgång till lokaler, eftersom fastighetsägare hellre kan låta sina lokaler stå tomma än hyra ut lokalerna till momsundantagna verksamheter. Denna problematik vittnar exempelvis ideella föreningar och friskolor om. I kommittémotion 2021/22:4222 av m.fl. (KD) yrkande 4 i denna del anförs att hyresmomssystemet måste utredas i syfte att underlätta för uthyrning av fastigheter och lokaler, till andra än de som bedriver momspliktig verksamhet. En sådan sak skulle förbättra effektiviteten i nyttjandet av lokaler, frigöra kapacitet och underlätta anpassningen för fastighetsägare som kan eller vill ställa om och anpassa verksamheten till den efterfrågan som finns vid tiden. Utskottet anser att det är viktigt att reglerna på mervärdesskatteområdet är enkla och tydliga samt att den administrativa bördan för företagen begränsas. Möjligheten till frivillig registrering till mervärdesskatt vid uthyrning av lokaler och uthyrning av lokaler till icke mervärdesskattepliktig verksamhet ger upphov till flera svåra bedömningar. Enligt uppgifter från utreds fortfarande förutsättningarna för eventuella förändringar av reglerna om skattskyldighet vid uthyrning av lokaler. Vad motionärerna har anfört ger inte utskottet anledning att tillstyrka förslag om att påskynda den pågående beredningen. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2021/22:3543, 2021/22:3954 yrkande 10 (SD), 2021/22:3685 (C) yrkande 16 och 2021/22:4222 (KD) yrkande 3 i denna del. Omvandling av lokaler och kontor till bostäder Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskotten anför om att se över skattelagstiftningen i syfte att säkerställa att den inte i onödan minskar incitamenten att omvandla lokaler och kontor till bostäder och tillkännager detta för regeringen. Uppdrag att se över hinder mot omvandling av lokaler till bostäder fick i uppdrag av regeringen att se över om det finns hinder för att omvandla lokaler till bostäder genom att analysera befintliga regler och styrmedel. Uppdraget redovisas i rapporten för omvandling av lokaler till bostäder (2021:3). konstaterar bl.a. (s. 40 f.) att det normalt inte finns rätt till momsavdrag för inköp som hör till bostäder. För verksamhetslokaler ser regleringen annorlunda ut. Om en lokal används för egen momspliktig verksamhet eller hyrs ut momspliktigt (s.k. frivillig skattskyldighet) finns det i normalfallet rätt till avdrag för den ingående momsen på inköpen i verksamheten. Reglerna påverkar därmed incitamenten för omvandling. Vidare kan avdrag för ingående moms på byggkostnader göras om lokalen efter ombyggnad fortfarande används i momspliktig verksamhet men inte om den används i momsbefriad verksamhet, exempelvis som bostad. Detta skulle kunna utgöra en form av hinder för omvandling. I kommittémotion 2021/22:3708 av m.fl. (M) yrkande 15 anförs att momsreglerna vid omvandling är ofördelaktiga. Möjligheten att göra avdrag för byggkostnader är t.ex. sämre vid omvandling till bostad jämfört med fortsatt användning som lokal. Motionärerna vill se över skattelagstiftningen så att den inte i onödan minskar incitamenten att omvandla lokaler eller kontor till bostäder. I kommittémotion 2021/22:4222 av m.fl. (KD) yrkande 4 i denna del anförs att hyresmomssystemet hindrar bostadsupplåtelser. Utskottet kan konstatera att reglerna för mervärdesskatt vid omvandling från lokaler eller kontor till hyresfastigheter är ofördelaktiga, t.ex. genom att möjligheten att göra avdrag för byggkostnader är sämre vid omvandling till bostad än vid fortsatt användning som lokal. Utskottet anser att det är uppenbart att större flexibilitet behövs i regelverket för att det ska bli enklare att ställa om det befintliga fastighetsbeståndet efter vad som efterfrågas. Utskottet anser därför att regeringen bör se över skattelagstiftningen så att den inte i onödan minskar incitamenten att omvandla lokaler eller kontor till bostäder. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Utskottets ställningstagande innebär bifall till motion 2021/22:3708 (M) yrkande 15 och delvis bifall till motion 2021/22:4222 (KD) yrkande 4. Utskottets förslag i korthet avslår övriga motionsyrkanden om förändringar av mervärdesskattesystemet. Jämför reservation 12 (M), 13 (C) och 14 (KD). Bakgrund och gällande rätt Mervärdesskattelagens definition av personbil Enligt 1 kap. 13 § ML förstås med personbil även lastbil med skåpkarosseri och buss, om fordonets totalvikt är högst . Detta gäller dock inte om lastbilens förarhytt utgör en separat karosserienhet. Med undantag av ovanstående avvikelser används vid tillämpning av ML de definitioner av fordon som finns i 2 § lagen (2001:559) om vägtrafikdefinitioner (se RÅ 2005 ref 23). Enligt dessa definitioner förstås med personbil en bil som är inrättad huvudsakligen för personbefordran och är försedd med högst åtta sittplatser utöver förarplatsen. Med buss förstås en bil som är inrättad huvudsakligen för personbefordran och är försedd med fler än åtta sittplatser utöver förarplatsen. Med lastbil avses en bil som är inrättad huvudsakligen för godsbefordran eller en annan bil som inte är att anse som en personbil eller en buss. Definitionen på vad som utgör en personbil enligt 1 kap. 13 § ML har betydelse för bl.a. omfattningen av avdragsrätten för ingående skatt vid förvärv eller hyra av fordonet. Enligt artikel 176.2 i mervärdesskattedirektivet får medlemsstaterna intill dess gemenskapsregler införts på området behålla, men inte utvidga, de avdragsförbud som de har när det gäller bl.a. varor som kan användas för privat konsumtion, t.ex. personbilar. Virtuella varor är inte fysiska varor enligt mervärdesskattelagens definition. Försäljning av virtuella varor är istället en omsättning av en elektronisk tjänst. För att denna ska vara mervärdesskattepliktig förutsätts att försäljningen sker inom en ekonomisk verksamhet, där försäljning sker fortlöpande. Om man bedriver en ekonomisk verksamhet som omsätter elektroniska tjänster i ska man ta ut en utgående moms på för de elektroniska tjänster som har sålts till kunder inom landet. Motsvarande betyder det att man har rätt att dra av ingående moms på inköp av elektroniska tjänster, förutsatt att man har blivit debiterad moms av säljarna. Bestämmelserna om vinstmarginalbeskattning i 9 a kap. ML kan användas när en skattskyldig återförsäljare köper begagnade varor, konstverk, samlarföremål och antikviteter från någon som inte har haft avdragsrätt för ingående skatt vid sitt förvärv av varorna. I 9 a kap. 5-7 §§ ML finns särskilda definitioner för vad som är konstverk, samlarföremål och antikviteter. Bestämmelserna i 9 a kap. 5-7 §§ ML motsvaras av artikel 311.1 led 2-4 samt 311.2 i mervärdesskattedirektivet. Definitionerna är kopplade till de varukoder, s.k. KN-nummer, som finns i rådets förordning (EEG) nr 2658/87 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan. Unionsrätten sätter därför gränser för vad som kan betraktas som t.ex. ett samlarföremål. Samlarföremål kan sammanfattningsvis sägas utgöras av materiella föremål som är av historiskt intresse och som inte är gångbara som betalningsmedel. Vinstmarginalbeskattningsreglerna är inte tillämpliga vid försäljning av elektroniska tjänster. Höjd omsättningsgräns för befrielse från mervärdesskatt Reglerna om mervärdesskattebefrielse för beskattningsbara personer med liten omsättning finns främst i 9 d kap. Skattebefrielsen gäller för omsättning av varor och tjänster inom landet. Reglerna gäller för beskattningsbara personer med en omsättning som inte beräknas överstiga under beskattningsåret. Omsättningen får inte heller ha överstigit under något av de två närmast föregående beskattningsåren (9 d kap. 1 § ML). Vid beräkningen av omsättningsgränsen ska beskattningsunderlaget för skattepliktig omsättning av varor och tjänster inom landet och viss annan omsättning inräknas (9 d kap. 3 § ML). Regeringen aviserade i budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor avsnitt 11.21) att omsättningsgränsen för mervärdesskattebefrielse bör höjas från nuvarande belopp på till . lämnade regeringen förslag med denna innebörd (prop. 2021/22:110). Lagändringen föreslås träda i kraft . Avdragsförbud för stadigvarande bostad Ingående skatt som gäller en stadigvarande bostad får inte dras av (8 kap. 9 § första stycket 1 ML). Avdragsförbudet gäller dock inte för skatt för inköp eller import för att utföra sådana tjänster som uttagsbeskattas i enlighet med bestämmelserna i 2 kap. 7 eller 8 §§ ML även om det är fråga om en stadigvarande bostad (8 kap. 10 § ML). Avdragsförbudet gäller inte heller skatt på jordbruksarrende, till den del arrendet gäller värde av bostad. Avdragsförbudet har betydelse bl.a. i de fall en mervärdesskattepliktig verksamhet bedrivs helt eller delvis i en byggnad som anses vara stadigvarande bostad. Avdragsförbudet omfattar inte bara inköp till en byggnad, såsom inredning, reparationer och dylikt, utan även sådant som har en anknytning till det stadigvarande boendet. Som exempel kan nämnas att en garagebyggnad för en personbil anses ha anknytning till en stadigvarande bostad. Avdragsförbudet innebär att man inte får göra avdrag för mervärdesskatt för inköp till en bostad. Avdragsförbudet gäller bl.a. vid inköp av kontorsutrustning, såsom skrivbord och stolar, som ska användas av anställdes i bostaden. Avdragsförbudet gäller dock inte när man köper in kontorsutrustning som de anställda endast tillfälligtvis ska använda för hemarbete under pandemin. Kontorsutrustningen anses inte höra till den anställdas bostad om avsikten med inköpet är att den ska användas i arbetsgivarens verksamhetslokaler efter pandemin. I dessa fall kan man ha rätt till avdrag för mervärdesskatten på inköpet. Avdragsrätten gäller bara om inköpet gjorts i en verksamhet som är redovisningsskyldig för mervärdesskatt. SRN lämnade i beslut 2-21/I förhandsbesked i en fråga om huruvida arbetsgivare får gör avdrag för ingående mervärdesskatt som tas ut på skrivbord och skrivbordslampa som kontorsanställda – inom vissa av arbetsgivaren angivna ramar – köpt in, fakturerats och varit betalningsskyldiga för. Nämnden uttalade att eftersom arbetsgivaren inte ansetts förvärva möblerna från leverantören kan inte avdrag medges. Beslutet har överklagats till HFD. I kommittémotion 2021/22:3637 av m.fl. (M) yrkande 6 föreslås en översyn av bestämmelserna för vad som ska klassas som en personbil. Motionärerna anför att enligt nuvarande bestämmelser räknas lätta lastbilar som personbilar enligt ML om de har en totalvikt under och inte har luftspalt mellan karosserienheterna. Det blir en begränsning i företagen möjlighet att välja ändamålsenligt fordon för verksamheten samt försvårar omställningen till miljövänligare lastbilar. Därför finns det anledning att se över lagen i syfte att justera reglerna för att tydliggöra bestämmelserna om vad som ska klassas som en personbil. I kommittémotion 2021/22:3638 av m.fl. (M) yrkande 9 föreslås en utredning för att se över den skatterättsliga aspekten av handel med både nya och begagnade virtuella varor för att kartlägga hur vissa av dessa hinder skulle kunna tas bort och säkra en enklare och mer förutsägbar beskattning. I motion 2021/22:3312 av (M) anförs att enligt ett förhandsbesked i SRN får arbetsgivare inte dra av moms om de betalar anställdas arbetsutrustning som de behöver ha när de jobbar hemifrån. Om man vill att anställda även delvis ska kunna arbeta hemifrån, vilket kan vara positivt både för miljön och för människors välbefinnande, bör enligt motionären reglerna för momsavdrag för anställdas arbetsplats i hemmet ses över I kommittémotion 2021/22:3685 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 17 föreslås en översyn av oönskade effekter av mervärdesskatteregelverket. Motionärerna anför bl.a. att ett antal frågor har aktualiserats som pekar på behov av en större översyn av mervärdesskattesystemet. Momsen på vårdtjänster förändras efter en domstolstolkning av EU-direktivet. fortsätter att tillämpa samma undantag som tidigare gjorde. Det är en konsekvens av regelverket att aktörer som bedriver undantagen verksamhet har svårt att få tillgång till lokaler, eftersom fastighetsägare hellre kan låta sina lokaler stå tomma än hyra ut lokalerna till momsundantagna verksamheter. Denna problematik vittnar exempelvis ideella föreningar och friskolor om. Detta är några konkreta problem som måste få en lösning. I kommittémotion 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 4 anförs att regeringen höjer omsättningsgränsen för momsplikt till i budgetpropositionen . har dock förslag om en höjning till . Detta skulle underlätta administrationen för fler små företag och innebära en skattelättnad på . Detta skulle förenkla för fler småföretagare att driva sin verksamhet och underlätta för dessa företag att växa. Reformen bör därefter utvärderas och eventuellt bör gränsen höjas ytterligare. Mervärdesskattelagen innehåller särskilda avdragsregler för köp och hyra av personbilar, vilket innefattar bussar och lastbilar med skåpkarosseri utan en separat förarhytt i de fall totalvikten är högst , och särskilda avdrags-regler finns också för driftskostnader för sådana bilar. Reglerna ska ses mot bakgrund av att bilarna kan användas för privat bruk. Utskottet noterar att fordonets vikt och utseende används som kriterier för att på ett enkelt sätt kunna bedöma vilka bilar som bör omfattas av de mer förmånliga reglerna för lastbilar och vilka som bör hänföras till personbilskategorin. Reglerna i mervärdesskattedirektivet begränsar också möjligheterna att utforma ett nytt regelverk på detta område som både är enkelt att tillämpa och svårt att kringgå. Mot denna bakgrund är utskottet inte berett att stödja motionsförslag om att se över reglerna för vad som ska klassas som personbil enligt mervärdesskattelagen, och avstyrker motion 2021/22:3637 (M) yrkande 6. Utskottet anser att frågan om hur transaktioner av virtuella varor ska hanteras av mervärdesskattereglerna är en tillämpningsfråga för och förvaltningsdomstolarna att ta ställning till. Utskottet avstyrker därför motion 2021/22:3638 (M) yrkande 9. Avdrag för arbetsrum i bostaden ges endast i undantagsfall enligt nuvarande regler. Utskottet anser att det för skattesystemets legitimitet är viktigt att upprätthålla gränsdragningen mellan privata levnadskostnader och kostnader i näringsverksamhet eller kostnader för att förvärva och bibehålla inkomster av tjänst. Under pandemin har det emellertid varit en viktig del i att minska smittspridningen att hålla avstånd och att ha få nära kontakter. Anpassningar av hemmiljön till ökat hemarbete samt ändrade färdsätt och färdmönster till och från arbetet kan medföra ökade arbetskostnader som normalt sett inte är avdragsgilla. Utskottet tillstyrkte därför regeringens förslag att införa en tillfällig skattereduktion för arbetsinkomster för att hantera ökade arbetskostnader (prop. 2021/22:200, bet. 2021/22:SkU2, rskr. 2021/22:13). Utskottet anser inte att begränsningen av möjligheten till avdrag för arbetsrum i bostaden nu bör utredas och avstyrker motion 2021/22:3312 (M). Utskottet har senast i betänkande 2020/21:SkU21 anfört att det inte var berett att tillstyrka förslag om en effektutvärdering på mervärdesskatteområdet. Eftersom utskottet inte har en annan åsikt nu avstyrks motion 2021/22:3685 (C) yrkande 17. Utskottet avstyrker även förslag i motion 2021/22:4217 (KD) yrkande 4 om att höja omsättningsgränsen för befrielse från mervärdesskatt till . Skattesatser m.m., punkt 1 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3366 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2021/22:3374 av m.fl. (M) yrkande 14, 2021/22:1703 av (M), 2021/22:1844 av (M), 2021/22:2894 av (SD), 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkande 11 och 2021/22:4162 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2021/22:55 av (SD), 2021/22:434 av Per Lodenius (C), 2021/22:473 av (SD) yrkande 2, 2021/22:1211 av och (båda C), 2021/22:1672 av (M) yrkande 1, 2021/22:2086 av och (båda M), 2021/22:2193 av (M), 2021/22:2290 av (L), 2021/22:2449 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2021/22:2501 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2021/22:2690 av (S), 2021/22:2711 av (M) yrkande 2, 2021/22:3026 av (SD), 2021/22:3172 av (KD) yrkande 4, 2021/22:3350 av (M) yrkande 2, 2021/22:3526 av m.fl. (C) yrkande 10, 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkande 118, 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2021/22:4202 av m.fl. (KD) yrkande 14 och 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 22. Vi ställer oss kritiska till höjningen av den s.k. biomomsen som steg från . Höjningen slår hårt, speciellt mot biografer på små orter runt om i . Det är en olycklig utveckling, eftersom dessa biografer ofta fyller ett flertal funktioner och fungerar som samlingspunkt för det lokala kulturlivet. Det bör därför utredas om biomomsen kan ingå i en harmoniserad kulturmoms som är mer rättvis. I grunden tycker vi att all kultur ska omfattas av samma enhetliga kulturmoms. Utgångspunkten är att kulturmomsen inte ska göra skillnad mellan olika slags konst- eller kulturformer.