bet · H901FöU7 · 2022-04-21 00:00:00 — Utskottet vidhåller att informationsinsatser är fundamentala för att öka förståelsen för den enskilda människans plats i ett totalförsvarsperspektiv men även vid fredstida kriser. Detta har än en gång aktualiserats genom det aktuella omvärldsläget. Som Försvarsberedningen skriver kan en god kunskap och beredskap hos individen innebära att det offentliga kan inrikta insatserna på att stödja dem som befinner sig i nöd och saknar förutsättningar att själva hantera en sådan situation. Därvidlag är de informationsinsatser som redan genomförs av MSB m.fl. mycket viktiga. Utskottet ser inte skäl att vidta några ytterligare åtgärder på området än dessa. Det aktuella motionsyrkandet avstyrks med det anförda. Försvarsmaktens stöd vid civila kriser Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om Försvarsmaktens stöd vid civila kriser. Jämför reservation 31 (M, L) och 32 (KD). m.fl. (M) föreslår i kommittémotion 2021/22:3642 yrkande 9 att det ska genomföras en översyn med syfte att tydliggöra Försvarsmaktens roll i samband med civila kriser. I kommittémotion 2021/22:3908 föreslår m.fl. (KD) i yrkande 39 att åtgärder ska vidtas för att Försvarsmaktens beredskap för skogsbrandssläckning och bekämpning av andra naturolyckor ska öka. I betänkande 2019/20:FöU7 påminde utskottet om att det i samband med att beslutade om den försvarspolitiska inriktningen för försvar –2020 (prop. 2014/15:109, bet. 2014/15:FöU11, rskr. 2014/15:251) framhöll att det var positivt att en av Försvarsmaktens fyra uppgifter även i fortsättningen skulle vara att bistå det övriga samhället vid allvarliga olyckor och fredstida kriser. Som utskottet tidigare gett uttryck för, bl.a. i betänkandena /19:FöU1, 2018/19:FöU7 och 2018/19:FöU10, ansågs uppgiften fortfarande viktig, men utskottet underströk att den inte skulle vara dimensionerande för Försvarsmakten. Undantag har gjorts för stödet till polisen med helikoptertransporter. Utskottet ansåg fortfarande att detta stöd är viktigt men bedömde att man inte borde lägga till fler undantag. Vidare uttryckte utskottet att det var viktigt att planeringen för det civila försvaret tar sin utgångspunkt i en helhetssyn som omfattar hela hotskalan och samordnas såväl med Försvarsmaktens försvarsplanering som med beredskapsplaneringen för fredstida krissituationer. Det arbete som MSB och Försvarsmakten bedriver med att skapa förutsättningar för ett utvecklat civilt försvar välkomnades av utskottet. Utskottet såg vid den aktuella tidpunkten att det inte fanns skäl att vidta några ytterligare åtgärder på området. De aktuella motionsyrkandena avstyrktes. I betänkande 2020/21:FöU4 tillstyrkte utskottet regeringens förslag om att det militära försvaret ska ha förmåga att skydda samhället och dess funktionalitet genom att med befintlig förmåga och befintliga resurser bistå övriga samhället såväl i fred som vid höjd beredskap, vilket i sak också överensstämmer med Försvarsberedningens förslag. Med en förstärkt grund- och krigsorganisation samt utökad utbildning av totalförsvarspliktiga m.m. bedömde utskottet att det militära försvarets förutsättningar att kunna bistå övriga samhället kan öka. Utskottet välkomnade därför regeringens inriktning att Försvarsmakten tillsammans med andra berörda myndigheter ska samverka och planera för hur resurser ska kunna användas effektivt vid olika situationer. Utskottet uttryckte sig vidare positivt till inriktningen att hemvärnet även fortsättningsvis ska kunna utföra viktiga uppgifter vid hanteringen av fredstida kriser. Utskottet avstyrkte samtliga motionsyrkanden om dimensionering av Försvarsmaktens stöd till samhället mot bakgrund av det arbete som redan bedrevs. I budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 6) redovisar regeringen att Försvarsmakten lämnade stöd till samhället i enlighet med förordningen (2017:113) om Försvarsmaktens stöd till polisen med helikoptertransporter, förordningen (2002:375) om Försvarsmaktens stöd till civil verksamhet samt lagen (2003:778) om skydd mot olyckor. Försvarsmaktens stöd till samhället har varit omfattande och fungerat väl, enligt regeringen som bedömer att myndigheten uppvisat en god förmåga att skydda samhället och dess funktionalitet i form av stöd till civila myndigheter. Regeringen bedömer vidare att samverkan har utvecklats såväl på myndighetsnivå som med regionala och lokala aktörer. Under skogsbränderna lämnade Försvarsmakten exempelvis ett betydande stöd med helikopterkapacitet och andra luftfartyg samt personella resurser, främst från hemvärnet. Jämfört med 2019 var stödet betydligt mer omfattande, med en ökning med 67 tillfällen. I huvudsak är ökningen kopplad till bekämpningen av covid-19. Totalt mottog Försvarsmakten 245 ansökningar om stöd och av dessa beviljades 196. Avslagen beror i huvudsak på att inkommen begäran återkallats eller att begäran avsett åtgärder som faller utanför stödförordningarnas ramverk. Stöd enligt förordningen om Försvarsmaktens stöd till polisen med helikoptertransporter lämnades vid en insats. Den totala flygtiden uppgick . Stödet enligt förordningen om Försvarsmaktens stöd till civil verksamhet var omfattande och stöd lämnades . Av dessa var 86 relaterade till covid-19 och 55 till övrig verksamhet. Stöd med anledning av covid-19 har bl.a. bestått av tält för provtagning, skyddsmask 90, skyddskläder och medicinteknisk utrustning. Försvarsmakten har därtill gett kompetensstöd i form av stabspersonal till , och tre länsstyrelser. Försvarsmakten har också bistått med kvalificerade intensivvårdstransporter av covid-19-patienter med helikopter och ambulans. Stöd enligt lagen om skydd mot olyckor har lämnats jämfört med 64 tillfällen . Stödinsatserna var kopplade till eftersök av försvunna personer, sjö- och fjällräddning. Försvarsmakten redovisade det uppdrag som regeringen gett i Försvarsmaktens regleringsbrev om att i samverkan med MSB redovisa till hur Försvarsmakten inom ramen för gällande regelverk, mål och uppgifter kan utveckla formerna för Försvarsmaktens stöd vid civila kriser (dnr FM2022-5277:1). Utskottet vidhåller likt regeringen och Försvarsberedningen att det militära försvaret ska ha en förmåga att kunna skydda samhället och dess funktionalitet genom att med befintlig förmåga och befintliga resurser bistå övriga samhället såväl i fred som vid höjd beredskap. Utskottet bedömer att det stöd Försvarsmakten har kunnat ge civilsamhället, t.ex. i samband med pandemin och skogsbränder, har varit viktigt och adekvat. Icke desto mindre emotser utskottet beredningen av den rapport i samverkan med MSB lämnat till om hur Försvarsmakten inom ramen för gällande regelverk, mål och uppgifter kan utveckla formerna för Försvarsmaktens stöd till civil verksamhet. Med det anförda ser inte utskottet skäl för tillfället att vidta några ytterligare åtgärder i fråga om Försvarsmaktens stöd till det civila samhället. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om frivilliga och frivilligorganisationer. Jämför reservation 33 (M), 34 (C) och 35 (MP). m.fl. (M) föreslår i kommittémotion 2021/22:3642 yrkande 18 att en översyn ska göras av hur frivilliga kan användas mer i krisberedskapen. I kommittémotion 2021/22:3216 föreslår m.fl. (C) i yrkande 27 att frivilligheten och frivilliga försvarsorganisationers roll både i fred och i ett civilt försvar ska stärkas, t.ex. genom planering, utbildning, övning och samverkan med det privata näringslivet. m.fl. (MP) föreslår i kommittémotion 2021/22:4197 yrkande 49 att förutsättningarna för civilpersoner att delta i utbildning och träningsverksamhet inom de frivilliga försvarsorganisationerna ska förbättras. I motion 2021/22:1457 av Boriana (M) anförs bl.a. betydelsen av frivilligorganisationer för samhällets krishantering. I betänkande 2019/20:FöU7 uttryckte utskottet att det såg positivt på de möjligheter som redan finns för frivilliga att bistå samhället med stöd vid olyckor och större fredstida kriser. Denna resurs har också stor betydelse för det framväxande nya totalförsvaret. Den fredstida krisberedskapen stärks också genom att frivilliga har en viktig roll i totalförsvaret. Utskottet underströk dock att trots de positiva effekter frivillighet har för att hantera svåra situationer så kan exempelvis ersättningsfrågor, sekretessfrågor och finansiering komplicera nyttjandet av frivilliga i specifika krissituationer. Utskottet instämde dock med utredningen effektivare (SOU 2018:54) i att det finns möjligheter för kommunerna själva och andra aktörer, som MSB, att fortsätta utvecklingen av resurssamverkan. Utskottet såg inte skäl vid den aktuella tidpunkten att vidta några ytterligare åtgärder på området. Sålunda avstyrktes det då aktuella motionsyrkandet. I betänkande 2020/21:FöU4 uttryckte utskottet att de frivilliga försvarsorganisationerna bidrar inom totalförsvaret med folkförankring, förstärkningsresurser och försvarsvilja. Utskottet ansåg att folkförankring och en stark vilja att försvara är en förutsättning för totalförsvarets krigsavhållande uppgift. Med en utökad roll för de frivilliga försvarsorganisationerna i totalförsvaret ansåg regeringen i den försvarspolitiska inriktningen att detta bidrag kommer att behöva öka ytterligare, inte minst för att säkerställa en långsiktigt hållbar organisatorisk struktur för de frivilliga försvarsorganisationernas verksamhet. Utskottet delade denna uppfattning och välkomnade inriktningen att de frivilliga försvarsorganisationernas möjligheter att bidra till totalförsvarets förmåga långsiktigt säkerställs. Precis som regeringen konstaterade utskottet att hemvärnets långsiktiga personalförsörjning måste säkerställas för att de ska kunna lösa sina uppgifter och att tillgången av frivilliga i gruppen tidigare totalförsvarspliktiga utgör hemvärnets mest betydelsefulla rekryteringsgrupp. Utskottet underströk vikten av att översynen av personalförsörjningen sker utifrån ett helhetsperspektiv för att den på ett kostnadseffektivt sätt ska kunna bidra till bästa möjliga försvarsförmåga utifrån ett totalförsvarsperspektiv. Utskottet uttryckte att det utgick från att de frivilliga försvarsorganisationerna kommer att ses som en värdefull personalresurs i detta sammanhang. Med vad som anförts bedömde utskottet att samtliga motionsyrkanden som handlade om frivilliga försvarsorganisationer kunde anses vara tillgodosedda och därmed kunde avstyrkas. I betänkande 2020/21:FöU7 instämde utskottet återigen med regeringen i att de frivilliga försvarsorganisationerna bidrar med folkförankring, förstärkningsresurser och försvarsvilja inom totalförsvaret och att de fyller en betydande roll för den civila delen av totalförsvaret. Utskottet såg positivt på att de frivilliga försvarsorganisationerna får en utökad roll i totalförsvaret och välkomnade att deras möjligheter att bidra till totalförsvarets förmåga långsiktigt säkerställs. I proposition Totalförsvaret 2021–2025 (prop. 2020/21:30) beskriver regeringen totalförsvarets samlade behov av planlagd personal som grunden för hur personalförsörjningen bör utformas. En utökning av krigsorganisationen i enlighet med förslagen i propositionen innebär enligt regeringens bedömning ett utökat personalbehov. Regeringen bedömer att det totala antalet befattningar i krigsorganisationen kommer att uppgå till ca 90 000 när organisa-tionen är personellt och materiellt uppfylld. När det gäller personalbehovet inom det civila försvaret delar regeringen bedömning att det framför allt kommer att tillgodoses av anställd personal som i händelse av höjd beredskap tjänstgör med stöd av den allmänna tjänsteplikten. Även frivilliga bedöms ha en viktig roll att fylla i personalförsörjningen för det civila försvaret. Bemanning genom avtal be-skrivs som viktigt för personalförsörjningen inom det civila försvaret, särskilt frivilliga försvarsorganisationers stöd till myndigheter, kommuner och regioner. Därtill behöver samarbetet mellan offentliga aktörer och frivilliga försvarsorganisationer utvecklas ytterligare. I propositionen framhålls vidare att de frivilliga försvarsorganisationernas möjligheter att bidra till totalförsvarets förmåga långsiktigt bör säkerställas. Inom totalförsvaret bidrar de frivilliga försvarsorganisationerna med folkförankring, förstärkningsresurser och försvarsvilja. Folkförankring och en stark vilja att försvara är en förutsättning för totalförsvarets krigsavhållande uppgift. Regeringen anser att de frivilliga försvarsorganisationerna behöver ges goda förutsättningar att bidra till totalförsvaret och samhällets krisberedskap. Regeringen har enligt propositionen under den senaste försvarsbeslutsperioden successivt ökat det bidrag som Försvarsmakten respektive MSB får nyttja för uppdragsersättning till de frivilliga försvarsorganisa-tionerna, vilket har möjliggjort mer utbildning och utveckling för organisa-tionerna. Med en utökad roll för de frivilliga försvarsorganisationerna i totalförsvaret anser regeringen att detta bidrag kommer att behöva öka ytterligare, inte minst för att säkerställa en långsiktigt hållbar organisatorisk struktur för de frivilliga försvarsorganisationernas verksamhet. Enligt budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 6) har de frivilliga försvarsorganisationerna, som är 18 till antalet och regleras i förordningen (1994:524) om frivillig försvarsverksamhet, fortsatt att bidra till det svenska totalförsvaret och den svenska krisberedskapen, t.ex. genom informationsspridning, utbildning och ungdomsverksamhet. Inom det militära försvaret har de frivilliga försvarsorganisationerna bidragit till bemanningen av Försvarsmaktens krigsorganisation, företrädesvis till hemvärnet. Arbetet med att bemanna relevanta befattningar även i andra delar av krigsorganisationen med avtalspersonal fortsätter. Vidare har de frivilliga försvarsorganisationerna genom sin verksamhet fortsatt att bidra till ökad folkförankring och försvarsvilja. När det gäller insatser för beredskap bedömer regeringen att de genomförda åtgärderna som finansierats med medel från anslaget 2:4 Krisberedskap har stärkt samhällets samlade beredskap mot olyckor, kriser och krig. Regeringen anser t.ex. att det är positivt att medel från anslaget 2:4 Krisberedskap har bidragit till att de frivilliga försvarsorganisationerna har kunnat utbilda och öva många frivilliga för att bidra till en robust personalförsörjning när kriser inträffar. I utredningen för ökad motståndskraft (SOU 2021:25) betonas vikten av de frivilliga försvarsorganisationernas arbete med att förmedla kunskap och kompetens, stärka engagemanget för totalförsvaret och utveckla samhällets funktionalitet under höjd beredskap och då ytterst krig, och att det skänker viktiga bidrag till landets militära och civila försvar och också stärker krisberedskapen. Utredningen delar bedömningen i den försvarspolitiska inriktningspropositionen att det är angeläget att staten stöder de frivilliga försvarsorganisationerna genom att tillskjuta medel till verksamheten. Enligt regleringsbrevet för Försvarsmakten för ska myndigheten inkomma till (Försvarsdepartementet) med en analys och förslag till utveckling av myndighetens finansiering av de frivilliga försvarsorganisationerna. Analysen ska genomföras med bistånd av de frivilliga försvarsorganisationerna och MSB, och syfta till att säkerställa de frivilliga försvarsorganisationernas möjlighet att verka långsiktigt genom tydligare planeringsförutsättningar för de frivilliga försvarsorganisationerna. Förslaget ska rymmas inom myndighetens befintliga ekonomiska ram. Av MSB:s årsredovisning (publikationsnr MSB1716 - ) framgår att myndigheten har redovisat regeringsuppdraget om översyn av de frivilliga försvarsorganisationernas roll inom totalförsvaret. MSB har också stöttat de frivilliga försvarsorganisationerna i deras arbete med civilt försvar. Ett planeringsverktyg och en vägledning för samverkan med frivilliga har t.ex. utarbetats. Av MSB:s årsredovisning (publikationsnr MSB1921 - ) framgår att myndigheten fortsatt ser frivilliga och frivilliga försvarsorganisationer (FFO) som viktiga samhällsresurser i arbetet med att stärka den civila beredskapen. Medel har därför använts för att stödja FFO och frivilliga resursgruppen (FRG) för att underlätta samverkan mellan olika aktörer och frivilliga. Medel har också använts för att utveckla systemet för att frivilliga snabbt och effektivt ska kunna nyttjas vid allvarliga samhällsstörningar. Av MSB:s årsredovisning framgår vidare att myndighetens arbete med att utveckla frivilligas stöd också har i syfte till att öka uthålligheten hos de aktörer som hanterat pandemin. MSB har bl.a. faciliterat användandet av frivilligorganisationer till de allra flesta kommunerna, i det akuta behovet av att bistå äldre och andra i riskgrupper med matinköp och andra tjänster som t.ex. inköp av mediciner. Detta har åstadkommits genom att stärka FRG i ca 150 kommuner där MSB har tecknat en överenskommelse med om samordningsansvar för FRG under krisen. har ca 60 kommuner aktiverat sina FRG i någon fas under pandemin. MSB och Kommuner och Regioner har även ingått en avsiktsförklaring om samverkan med Svenska Röda Korset (som har ett samordningsansvar), , , och Stadsmissioner. Detta akutstöd har levererat hjälp i 99 kommuner. Vidare har en särskild satsning genomförts för att stärka frivilliga försvarsorganisationer inom nätbaserat lärande. På uppdrag av MSB genomförde Försvarshögskolan en kurs inom nätbaserat lärande för frivilliga försvarsorganisationer. Kursen togs fram tillsammans med representanter för de frivilliga försvarsorganisationerna för att kunna skräddarsy upplägget och innehållet utifrån organisationernas behov. Initiativet var en följd av pandemins omställningskrav, men var också en bredare satsning för att möta framtidens behov och nå ut till flera med frivillig försvarsutbildning. Genom en särskild satsning har MSB ökat sitt stöd till de frivilliga försvarsorganisationernas arbete med nätbaserade utbildningar. I en aktörsgemensam projektgrupp har det tagits fram ett särskilt stödprogram. I projektgruppen deltar frivilliga försvarsorganisationer, MSB och Försvarsmakten (MSB:s webbplats ). Utskottet vidhåller att det överlag ser positivt på de möjligheter som finns för frivilliga att kunna bistå samhället med stöd vid olyckor, större fredstida kriser, höjd beredskap och ytterst krig, t.ex. genom en rad organisa-tioner. De frivilliga försvarsorganisationerna kan t.ex. bidra med förstärkningsresurser, men bidrar också genom folkförankring och försvarsvilja. Den tillströmning av medlemmar som sker till dessa organisationer är glädjande i det svåra säkerhetspolitiska läge vi befinner oss i. Utskottet vill dock ånyo peka på att trots de positiva effekter frivillighet överlag har när det gäller att hantera svåra situationer, kan exempelvis ersättningsfrågor, sekretessfrågor och finansiering komplicera nyttjandet av frivilliga i specifika krissituationer. Utskottet ser positivt på den inriktning regeringen aviserat med avseende på de frivilliga försvarsorganisationerna och att deras möjligheter att bidra till totalförsvarets förmåga långsiktigt säkerställs. Försvarsmaktens, MSB:s och frivilligorganisationernas utvecklingsarbete är därvidlag viktigt. Med det anförda ser utskottet inte skäl till att vidta några ytterligare åtgärder i fråga om frivilliga och frivilligorganisationerna. Sålunda avstyrks samtliga motionsyrkanden på området. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om näringslivets roll. Jämför reservation 36 (M) och 37 (C). I partimotion 2021/22:4039 av m.fl. (M) yrkande 7 anför mo-tionärerna att det behövs en översyn av hur samhällsviktiga svenska företag kan få stöd för att upptäcka och motverka spionage och attacker mot sin verksamhet. m.fl. (M) föreslår i kommittémotion 2021/22:3642 yrkande 10 att samverkan mellan näringslivet och staten i den civila beredskapen ska stärkas. I samma motion, yrkande 11, föreslår motionärerna att omställningsavtal införs med svenska företag där de i ett krisläge kan ställa om sin produktion till att tillverka samhällsviktiga varor. Vidare föreslår motionärerna i yrkande 12 att en översyn ska göras av de lagar och regler som styr möjligheterna att teckna avtal med näringslivet. I kommittémotion 2021/22:3216 av m.fl. (C) yrkande 20 anförs att regeringen ska verka för att skapa förutsättningar för näringslivets roll i en stärkt krisberedskap och ett stärkt civilt försvar. I samma motion, yrkande 21, föreslår motionärerna en stärkt motståndskraft i samhället genom de gröna näringarna. I betänkandena /20:FöU7, 2020/21:FöU7, 2020/21:FöU4 och 2021/22:FöU10 betonade utskottet näringslivets roll i såväl krishantering som försörjningsberedskap. Utskottet vidhöll att en långsiktig samverkan mellan offentliga och privata aktörer på den centrala, regionala och lokala nivån i bör etableras. Vidare har utskottet i betänkande 2020/21:FöU6 uttryckt att samverkan mellan staten och näringslivet inom cybersäkerhetsområdet är av stor vikt. Utskottet noterade i samma betänkande att det pågår arbeten på flera håll, bl.a. genom inrättandet av det nya nationella cybersäkerhetscentret och genom olika samverkansprogram där det arbetas med frågan kring samverkan mellan staten och näringslivet, och såg därför inte något skäl att vidta några åtgärder. I betänkande 2020/21:FöU4 välkomnade utskottet regeringens bedömning att en långsiktig samverkan mellan offentliga och privata aktörer på den centrala, regionala och lokala nivån behöver etableras. Likt regeringen ansåg utskottet att uppdraget till utredningen om civilt försvar (om ansvar, ledning och samordning), dvs. att föreslå en sektorsindelning för statliga myndigheter och vilka myndigheter som ska ges ett särskilt ansvar för krisberedskapen och civilt försvar, borde skapa goda förutsättningar för arbetet med att utveckla och förtydliga samverkan med näringslivet (SOU 2015:25 Struktur för ökad motståndskraft). I betänkande 2021/22:FöU10 välkomnade utskottet tillkomsten av det tvärsektoriella näringslivsrådet som har långsiktig samverkan med privata och offentliga aktörer som en central del i sitt uppdrag. Utskottet konstaterade i betänkande 2019/20:FöU7 att näringslivets roll är viktig för det civila försvaret då många centrala delar som behövs för att ett samhälle ska kunna fungera numera är privatägda. Utskottet såg positivt på att t.ex. flera länsstyrelser genomfört totalförsvarsseminarier där kommuner, regioner, näringsliv och frivilligorganisationer inom länet deltagit. Avslutningsvis betonade utskottet betydelsen av att ha en god förmåga att skydda näringsliv och forskning från industrispionage i yttrandena /20:FöU5y och 2020/21:FöU5y samt i betänkande 2021/22:FöU10. Enligt budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 6) ska all samhällsverksamhet kunna bedrivas under högsta beredskap. , regeringen, statliga myndigheter inklusive länsstyrelser, kommuner och regioner, näringsliv, frivilligorganisationer samt enskilda individer är alla delar av, och förutsätts bidra till, totalförsvaret. Arbetet med att integrera näringslivet i totalförsvarsplaneringen har enligt regeringen påbörjats på samtliga nivåer. Arbetet har bl.a. utgått från förslag i Försvarsberedningens rapport (Ds 2017:66), slutrapporten (Ds 2019:8) samt betänkandet Näringslivets roll inom totalförsvaret (SOU 2019:51). Regeringen kommer enligt budgetpropositionen att verka för att den svenska försörjningsberedskapen utvecklas och att näringslivet i ökad utsträckning involveras i arbetet med att säkerställa de viktigaste samhällsfunk-tionerna. Regeringen anser att det privata näringslivets involvering i planeringsarbetet bör öka. I nära dialog med privata aktörer bör offentliga aktörer bedöma behovet av förberedelser för att säkerställa en rimlig beredskap. För att utveckla samverkan mellan det offentliga och privata framgår det av budgetpropositionen att ett tvärsektoriellt näringslivsråd ska inrättas. Rådet ska bl.a. vara en plattform för informationsutbyte. uppger att det tvärsektoriella näringslivsrådet är planerat att tillsättas .