bet · H901NU15 · 2022-03-29 00:00:00 — Statsrådet konstaterade i sitt svar att SMR-konceptet bygger på att standardiserade reaktorer byggs identiska och i stort antal och att tillståndsprocessen förenklas genom någon form av ”typgodkännande”. Uppskattningar om när sådana skulle kunna finnas kommersiellt tillgängliga varierar, enligt statsrådet, dock kraftigt. Vidare slog statsrådet fast att det – med tanke på de resurser som krävs – sannolikt är någon av de nuvarande större reaktortillverkarna som kommer att vara först med att erbjuda SMR-teknik. har inga sådana tillverkare och i EU finns bara en fransk tillverkare som, enligt statsrådet, möjligen har planer på att utveckla tekniken. Statsrådet konstaterade sammanfattningsvis att SMR ännu befinner sig på utvecklingsstadiet och att tekniken sannolikt måste ha funnits på marknaden ett tag, dvs. att ett flertal identiska reaktorer har sålts, innan kostnaden sjunker till de nivåer som är bakgrunden till satsningarna. Vidare framhöll statsrådet att det inte finns något regelverk i som möjliggör förenklade tillståndsprocesser för SMR och att kommer att ställa krav på att en reaktor är säker, oavsett om det gäller SMR eller stora konventionella reaktorer. Det är enligt statsrådet dock svårt att ändra regelverket innan det finns några kommersiellt tillgängliga SMR att ta ställning till. Avslutningsvis underströk dock statsrådet att regeringen noga följer utvecklingen av all fossilfri teknik, inklusive av SMR. FoU-stöd till en SMR-reaktor redovisade att den har beslutat att bevilja i stöd till för att demonstrera en mindre reaktor i . Inom ramen för projektet ska en elektriskt uppvärmd pilotanläggning av en liten modulär reaktor som kyls med bly, testas och demonstreras. Myndigheten konstaterar att den aktuella tekniken kan utvecklas till att bli en kostnadseffektiv fossilfri baskraft och på så vis bidra till att underlätta elektrifieringen för en omställning till ett fossilfritt samhälle, inte minst på global nivå. Vidare framhåller att eftersom lösningen även kan producera vätgas med hög verkningsgrad, som kan lagras till tider när elbehovet är större än elproduktionen, möjliggör den en större flexibilitet och stabilitet i elsystemet. Projektet är ett samarbete mellan Swedish Modular Reactors, , /Uniper och forskare från KTH. Utskottet har i ett tidigare betänkande redogjort för beslut om en förtida stängning av (bet. 2019/20:NU14). togs ur drift och . För de återstående reaktorerna gäller alltjämt de befintliga planeringsförutsättningarna om drift . Dåvarande statsrådet besvarade en skriftlig fråga från (SD) om nedläggningen av och vilka skäl som låg till grund för regeringens ställningstagande att inte förhindra beslut (fr. 2020/21:1198). I sitt svar uppgav statsrådet att har beslutat att affärsmässigt ska bedriva energiverksamhet så att bolaget är ett av de bolag som leder utvecklingen mot en miljömässigt hållbar energiproduktion. Vidare påminde statsrådet om att bolagen med statligt ägande liksom övriga svenska aktiebolag lyder under aktiebolagslagen (2005:551) och att det är styrelsen som har ansvar för hur bolaget organiseras och förvaltas utifrån bolagets bästa. Statsrådet anförde avslutningsvis att beslut att avveckla Ringhalsreaktorerna baserades på en affärsmässig bedömning. Något om internationellt utvecklingsarbete på kärnenergiområdet Europeiska atomenergigemenskapens (Euratom) forsknings- och utbildningsprogram drivs parallellt med Horisont , EU:s ramprogram för forskning och innovation –2027. Syftet med Euratoms program är att stimulera forskning och utbildning för att minska kärnsäkerhetsrisker och andra säkerhetsrisker, utveckla säker kärnteknik och förbättra strålskyddet. Programmet anses bl.a. leda till att medlemsstaternas forskningsansträngningar på området samordnas. Totalt har det en budget om (åtagande priser) 2021–2027. Förutom insatserna inom Euratom är kärnkraft också ett av tio områden inom den strategiska EU-planen för energiteknik (Plan, SET-Plan). Verksamheten betecknas SNETP (Platform) och syftar bl.a. till att utveckla nästa generation av mer hållbara reaktortekniker samt till att utveckla nya tillämpningar för kärnkraft. Skriftlig fråga om mark för kärnkraftsutbyggnad besvarade statsrådet en skriftlig fråga från (M) om hur regeringen avser att verka för en lagändring för att möjliggöra för andra bolag än , Uniper och Fortum att bygga ny kärnkraft i (fr. 2021/22:657). Statsrådet hänvisade till de energipolitiska beslut som har refererats tidigare i detta betänkande samt till den tillåtlighetsprövning i som också har nämnts ovan. Vidare nämnde statsrådet att generationsskiftet i det svenska kärnkraftsbeståndet utöver också regleras i lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet. tillsatte regeringen en särskild utredare med uppgift att se över lagen om kärnteknisk verksamhet som lämnade betänkandet Ny kärntekniklag – med förtydligat ansvar (SOU 2019:16). Statsrådet konstaterade att utredningens betänkande har remitterats och genomförts i vissa delar samt att återstående förslag bereds inom . Avslutningsvis slog hon fast att det vid den aktuella tidpunkten inte planerades några andra ändringar i lagstiftningen. Ett så gott som likalydande svar gav statsrådet på en fråga från (L) () om huruvida hon ämnade ta initiativ för att avskaffa 17 kap. 6 a § som förbjuder regeringen att meddela tillstånd för nya reaktorer någon annanstans än där det redan finns reaktorer (fr. 2021/22:592). Kärnkraft i EU:s taxonomiförordning presenterade kommissionen en handlingsplan för finansiering av hållbar tillväxt. Handlingsplanen var ett av flera initiativ inom ramen för kapitalmarknadsunionen och innehåller åtgärder för att främja hållbara investeringar och en hållbar finansmarknad inom EU. En del av denna handlingsplan är EU:s gröna taxonomiförordning. Beslut om taxonomiförordningen fattades av och rådet . presenterade kommissionen ett utkast till delegerad akt för de klimatrelaterade målen i förordningen, dvs. begränsning av respektive anpassning till klimatförändringar. Utkastet var föremål för en offentlig konsultation som avslutades . presenterade kommissionen en reviderad version av den delegerade akten och den antogs av kommissionen . Tidsfristen för att invända mot den delegerade akten löpte ut . till höll kommissionen en konsultation med medlemsstaterna om ett utkast till en delegerad akt som ska komplettera de två akterna ovan. Kompletteringarna handlar dels om att fastställa ytterligare granskningskriterier för de två klimatrelaterade målen i taxonomiförordningen för vissa kärnkrafts- och naturgasrelaterade verksamheter, dels om att specificera särskilda upplysningskrav för dessa verksamheter. Kommissionen höll inte någon offentlig konsultation om utkastet. Kommissionen antog den delegerade akten . Regeringen är aktivt involverad i kommissionens arbete med delegerade akter, både genom att besvara konsultationer och genom direkta kontakter med kommissionen och andra medlemsländer. besvarade statsrådet en skriftlig fråga från (SD) om när och var regeringen har fört fram uppfattningen att kärnkraften ska klassas som hållbar i taxonomin (fr. 2021/22:705). Statsrådet redovisade att han vid ministerrådsmötet för energi i framhöll att en betydande andel av riksdag ansåg att alla energikällor med låga utsläpp, inklusive kärnkraft, har en viktig roll att spela och att kärnkraftens villkor måste värnas i taxonomin. Denna hållning uttrycktes även av statssekreterare i . Vid Europeiska rådets möte framförde statsminister att kärnkraft kommer att fortsätta spela en viktig roll och därför bör inkluderas i taxonomin. Förslag som på ett mer allmänt plan handlade om att värna den befintliga kärnkraften eller att satsa på ny kärnkraft liknande eller likalydande med de nu aktuella behandlades av utskottet (bet. 2020/21:NU21). Utskottet redovisade bl.a. uppfattningen att kärnkraften har en viktig roll i den svenska energimixen och att denna roll med största sannolikhet kommer att bestå under ytterligare decennier. Vidare konstaterade utskottet att partier har olika syn på vilken roll kärnkraften bör och kan spela och konkluderade att de då aktuella förslagen inte bör leda till några tillkännagivanden. avstyrkte utskottet också förslag om satsningar på små modulära reaktorer och fjärde generationens kärnkraft samt om en färdplan för framtidens kärnkraft. Utskottet hänvisade till att den aktuella tekniken bör behandlas genom att regeringen identifierar behov av forskning och demonstration och till att en energiforskningsproposition då var aviserad till . Även förslag om ändringar av bestämmelserna i om regeringens tillåtlighetsprövning av nya kärnreaktorer var föremål för utskottets ställningstagande . Utskottet avstyrkte förslagen med hänvisning till att sådan ny kärnteknik som eventuellt kan bli aktuell alltjämt ännu befinner sig på utvecklingsstadiet och att det inte fanns något skäl för att ta några initiativ till att ändra de aktuella bestämmelserna. Förslagen i motion 2020/21:4220 (L) om olika anpassningar av regelverket och om myndigheternas förberedelser inför eventuella ansökningar om att få etablera ny kärnkraft i avstyrktes av utskottet med hänvisning till utskottets grundläggande syn på kärnkraftens framtida roll i det svenska energisystemet. Utskottets ställningstagande redovisas under följande rubriker: – Färdplan för nästa generations kärnkraft – Små modulära reaktorer – Tillåtlighetsprövning av nya kärnreaktorer – Tillståndsprocesser och ny kärnkraft – Vissa övriga frågor om kärnkraft. Färdplan för nästa generations kärnkraft Kärnkraften spelar en viktig roll i det svenska energisystemet och kommer att vara en grundbult i kraftsystemet under ytterligare ett antal decennier. Visserligen är kärnkraften bättre ur ett klimatperspektiv än den kraftproduktion som bygger på förbränning av fossila energiresurser, men det finns andra faktorer som gör att det finns skäl att förhålla sig avvaktande till denna produktionskällas framtidsutsikter. Det handlar då inte minst om frågor kopplade till strålsäkerhet och kärnavfallshantering. Oaktat detta är utskottet öppet för att överväga ett annat synsätt på kärnkraften om utvecklingen på kärnteknikområdet tar sådana språng att det öppnas möjligheter att producera kärnenergi på ett mer hållbart sätt än . Den demonstrationsreaktor som ska etableras i i kombination med internationell forskning och utveckling på detta område kan troligen bidra till detta. Vidare förutsätter utskottet att regeringens syn på ny kärnkraftsteknik kommer att redovisas i den energiforskningsproposition som har aviserats vid ett antal tillfällen, men som ännu inte har överlämnats till . Sammantaget anser utskottet inte att det med dagens kunskap finns tillräcklig grund för att utskottet ska uppmana att ställa sig bakom förslagen i motionerna 2021/22:3688 (M) yrkande 8 eller 2021/22:4195 (KD) yrkande 15 om att det ska tas fram en färdplan eller strategi för nästa generations kärnkraft. Motionsyrkandena avstyrks därmed. I ett antal motioner förordas satsningar på test- och demonstrationsanläggningar som kan användas för att utveckla fjärde generationens kärnkraft, inklusive det som brukar betecknas små modulära reaktorer. Här kan utskottet konstatera att har möjligheter att finansiera dylika satsningar från statsbudgetens energiforskningsanslag inom utgiftsområde 21 Energi. Myndigheten beslutade också att bevilja medel för byggandet av en mindre, blykyld reaktor i demonstrationsskala i anslutning till kärnkraftverket i . Utskottet kommer att följa utvecklingen på området med intresse, men kan konstatera att det sannolikt kommer att dröja innan den aktuella tekniken når en sådan mognad att den är aktuell att inkludera i det svenska energisystemet. I likhet med vad som har anförts tidigare i betänkandet förutsätter utskottet att regeringens syn på ny kärnkraftsteknik kommer att redovisas i den energiforskningsproposition som har aviserats vid ett antal tillfällen, men som ännu inte har överlämnats till . När det gäller förslagen om att redan nu anpassa lagstiftningen, olika prövningsprocesser etc. till den nya tekniken vill utskottet återigen påminna om att det kommer att finnas gott om tid för detta och att det dessutom kommer att vara nödvändigt att forma det nya regelverket efter hur teknikutvecklingen framskrider och vilka praktiska tillämpningar som kan bli aktuella. Framhastad och dåligt anpassad lagstiftning riskerar snarare att bli ett hinder än något som gagnar möjligheterna för den nya tekniken att spela en roll i det svenska energisystemet. Med det anförda anser utskottet att det inte finns skäl för att göra några uttalanden till förmån för satsningar på utveckling av ny kärnkraft. Samtliga motionsyrkanden avstyrks därmed. Tillåtlighetsprövning av nya kärnreaktorer Utskottet har tagit ställning till förslag i motioner om ändringar i bestämmelser om regeringens tillåtlighetsprövning av nya kärnkraftsreaktorer. De aktuella bestämmelserna tillkom som ett led i den dåvarande borgerliga regeringens strävan efter att skapa förutsättningar för ett generationsskifte i det svenska kärnkraftsbeståndet. Sedan bestämmelserna infördes har ett par reaktorer avvecklats och det öppnar möjligheter för att ersätta dessa reaktorer med nya på de platser där de nedlagda reaktorerna fanns. Ett generationsskifte av detta slag har dock ännu inte utmynnat i några mer konkreta planer. Utskottet anser att den gällande regleringen ger rimliga förutsättningar för ett generationsskifte i den svenska kärnkraften och att det därför saknas skäl att ändra de aktuella bestämmelserna i syfte att ytterligare öppna upp för nya reaktorer liknande de som finns i eller för att underlätta etableringen av kärntekniska lösningar som fortfarande befinner sig på utvecklingsstadiet. Därmed avstyrks motionsyrkandena. Tillståndsprocesser och ny kärnkraft I motion 2021/22:4220 (L) yrkandena 25–30 finns ett antal förslag som syftar till att säkerställa långtidsdrift av de befintliga kärnreaktorerna, undanröja hinder, korta ledtider och sänka kostnader för ny kärnkraft, förändra inriktningen på arbetet vid och samt till att utvecklar sitt internationella samarbete om kärnkraft. Likalydande förslag behandlades av utskottet (bet. 2020/21:NU21). avstyrkte utskottet förslagen. Utskottet anser inte att något nytt har tillkommit med koppling till det som tas upp i motionen, varför även bör avslå de nämnda motionsyrkandena. Därmed avstyrks motionsyrkandena. Vissa övriga frågor om kärnkraft Med anledning av förslag i motioner om långsiktiga satsningar på kärnkraft vill utskottet än en gång påminna om att det tidigare i betänkandet konstaterat att kärnkraften har en viktig roll i den svenska energimixen och att denna roll med största sannolikhet kommer att bestå under ytterligare decennier. Däremot anser utskottet inte att kärnkraft kan klassas som ett hållbart kraftslag på . Utskottet har tidigare i betänkandet även redovisat energipolitikens mål och inriktning och där även klargjort de grundförutsättningar som gäller för ett generationsskifte i det svenska kärnkraftsbeståndet. Utskottet vill påminna om att dessa förutsättningar lades fast genom en överenskommelse mellan partierna i den borgerliga regeringen och därefter inte har ändrats trots att det är andra partier som har bildat regering. Om någon aktör är villig att satsa på kärnkraft under de givna förutsättningarna och därtill uppfyller övriga krav, däribland miljö- och strålsäkerhetskrav, ser utskottet inget hinder mot att ett generationsskifte genomförs. Med hänvisning till detta förhållningssätt avstyrker utskottet samtliga de motionsyrkanden som gäller allmänna eller geografiskt preciserade önskemål om att ny kärnkraft måste etableras i . Detsamma gäller de förslag som gäller långsiktiga satsningar på kärnkraft. är ett av de bolag som producerar kärnkraft i . När det gäller roll i förhållande till den nuvarande kärnkraften som tas upp i några av motionerna och om bolagets eventuella planer på att anlägga nya reaktorer vill utskottet hänvisa till det som anfördes när liknande yrkanden behandlades av utskottet (bet. 2020/21:NU21). Utskottet påminde då om att beslutade uppdrag till innebär att bolaget ska bedriva sin verksamhet på affärsmässiga grunder. verkar på en konkurrensutsatt marknad och ska fatta sina beslut på marknadsmässiga grunder. Utskottet ansåg inte att borde agera utifrån de aktuella förslagen. Utöver detta kan tilläggas att ska bedriva energiverksamhet så att bolaget är ett av de bolag som leder utvecklingen mot en miljömässigt hållbar energiproduktion. Inte heller anser därför utskottet att bör vidta några åtgärder med anledning av de motioner som på något sätt gäller och kärnkraft. Beträffande det som anförs i motion 2020/21:4220 (L) yrkandena 22, 31 och 32 om förenklade tillståndsprocesser för prövning av sådana nya kärntekniska lösningar som eventuellt kan bli aktuella är utskottets hållning att kommer att ställa krav på att en reaktor är säker, oavsett om det gäller sådana reaktorer som bygger på nya tekniska lösningar eller stora konventionella reaktorer. Utskottet är inte berett att verka för en harmonisering av regelverket på EU-nivå med innebörden att reaktorer, system och komponenter som är godkända i en EU-medlemsstat ska kunna anses godkända i hela unionen i linje med vad som föreslås i motionen. Eventuella anpassningar av regelverket för att göra det möjligt med typgodkännanden som är giltiga i flera EU-länder bör anstå tills det visar sig om den förhållandevis oprövade teknik som åsyftas är hållbar i alla relevanta avseenden. Utskottet förutsätter också att berörda myndigheter följer utvecklingen på området och – när de anser det vara nödvändigt – informerar regeringen om ett eventuellt behov av tydligare styrning eller eventuella uppdrag som syftar till att underlätta för reaktorleverantörer att verka på den svenska marknaden i linje med vad som föreslås i samma motion. Därmed avstyrks samtliga motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet tillkännager för regeringen att vattenkraften har en central roll för det svenska kraftsystemet och kompletterar ett tidigare tillkännagivande om den småskaliga vattenkraften så att det tydliggörs för regeringen att både den små- och storskaliga vattenkraften ska värnas och utvecklas. Därmed bifaller förslag med denna inriktning i två motioner. Övriga förslag som på olika sätt gäller vattenkraften avslås av , bl.a. med hänvisning till att det pågår ett arbete med att modernisera miljövillkoren och att effektivisera de tillståndsprocesser som kan kopplas till vattenkraften. Jämför reservation 21 (S, V, L, MP), 22 (SD), 23 (C) och 24 (L). I Liberalernas partimotion 2021/22:4199 av m.fl. slås det fast att vattenkraften är klimatsmart och spelar en mycket viktig roll för den svenska energiförsörjningen både nu och . Den ökande andelen väderberoende elproduktion kräver dock en mer flexibel vattenkraftsdrift som miljöåtgärderna talar för en jämnare drift, vilket kan innebära att olika intressen kommer i konflikt med varandra. Motionärerna anser att det behövs mer kunskap om effekterna av detta och förordar i yrkande 61 att genom ett tillkännagivande ska uppmana regeringen att ta fram kunskap om vad en stor andel väderberoende elproduktion innebär för vattenkraften. Ett likalydande förslag med samma motivering finns också i kommittémotion 2021/22:4220 av m.fl. (L) yrkande 20. Även i kommittémotion 2021/22:3688 av m.fl. (M) betonas vattenkraftens betydelse. I yrkande 23 förordas ett tillkännagivande om att regeringen ska ges i uppdrag att värna och utveckla både små- och storskalig vattenkraft. Motionärerna betonar vidare i yrkande 24 vikten av att regeringen styr de berörda myndigheterna på ett sådant sätt att önskan om att värna och utveckla vattenkraften får genomslag i praktiken. Regeringen bör i det arbetet kunna använda flera olika verktyg som t.ex. regleringsbrev, myndighetsdialog och utredningsuppdrag. I kommittémotion 2021/22:2390 av m.fl. (SD) anför motionärerna att vattenkraften tillsammans med kärnkraften utgör basen för elproduktion. Motionärerna anser att det finns en betydande potential i de småskaliga vattenkraftsstationerna. I yrkande 4 förordar de att genom ett tillkännagivande till regeringen bör understryka vattenkraftens, inklusive den småskaliga vattenkraftens, betydelse. I motionen framhålls vidare att kraftstationerna skulle kunna bli effektivare utan att vattenflödet behöver öka. finns det många nedlagda kraftstationer där verksamheten skulle kunna återupptas. Det finns även en större potential för den småskaliga vattenkraften att kunna delta i reglermarknaden med ny teknik. Motionärerna förordar i yrkande 5 ett tillkännagivande om att alla undantagsmöjligheter som finns i EU-reglerna på området för vattenkraften ska nyttjas och även få genomslag i praktiken hos de berörda myndigheterna. För att kunna öka den ekonomiska avsättningen och uthålligheten i den svenska vattenkraften fram till tidpunkter där elenergin efterfrågas mer, anser motionärerna vidare i yrkande 6 att regeringen bör utreda förutsättningarna för en ökad magasineringskapacitet för vattenkraften. Vattenkraften spelar en central roll för att ska uppnå målet om förnybar elproduktion till 2040, sägs det i kommittémotion 2021/22:4131 av m.fl. (C). I yrkande 23 förordas ett tillkännagivande till regeringen om att värna, utveckla och stärka lönsamheten i vattenkraften och dess viktiga roll i ett helt förnybart energisystem genom minskat regelkrångel, respekt för äganderätten samt effektiva och proportionerliga miljöåtgärder till rimliga kostnader. Bakgrund och pågående arbete Vattenkraft med moderna miljövillkor I propositionen Energipolitikens inriktning konstaterade regeringen att vattenkraften är central för förnybara elförsörjning (prop. 2017/18:228). Stora delar av vattenkraftsproduktionen bidrar med balansering på alla tidshorisonter – från sekund- och minutreglering till årsreglering. Vidare framhölls det att vattenkraften är avgörande för att elsystemet ska kunna ställas om till förnybar elproduktion. En fortsatt hög produktion av vattenkraft är därför grundläggande. För att möta behovet av mer reglerbar förnybar elproduktion bedöms vattenkraftens tillgängliga effekt och reglerförmåga behöva öka jämfört med , och det finns goda möjligheter att åstadkomma det i samband med uppgraderingar av de befintliga vattenkraftverken. lämnade regeringen propositionen Vattenmiljö och vattenkraft till (prop. 2017/18:243). I propositionen anfördes bl.a. att alla vattenverksamheter med koppling till produktion av vattenkraftsel ska ha moderna miljövillkor och att det ska finnas en nationell plan för de prövningar och omprövningar som behöver göras för att befintliga verksamheter för produktion av vattenkraftsel ska förses med moderna miljövillkor. ställde sig bakom regeringens förslag om vattenmiljö och vattenkraft och lagändringarna började gälla (bet. 2017/18:CU31, rskr. 2017/18:383). Nationell plan för moderna miljöbeslut beslutade regeringen om en nationell plan för moderna miljövillkor för vattenkraften i enlighet med ett förslag från Havs- och vattenmyndigheten, och (). I planen anges en nationell helhetssyn om att förse vattenverksamheter för produktion av vattenkraftsel med moderna miljövillkor, på ett samordnat sätt, med största möjliga nytta för vattenmiljön och för en nationell effektiv tillgång till vattenkraftsel. Den nationella planen lägger grunden för ett systematiskt arbetssätt för att uppnå målet om största möjliga vattenmiljönytta som en nationell effektiv tillgång till vattenkraftsel bibehålls. I planen framhålls att en viktig del i arbetet är att följa upp genomförandet av den nationella planen. I beslutet om den nationella planen framhöll regeringen vattenkraftens centrala roll för förnybara elförsörjning och för att kunna ställa om elsystemet till förnybar elproduktion.