bet · H901FiU26 · 2022-03-22 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår motionsyrkanden om det kommunalekonomiska utjämningssystemet, vinster inom välfärdens verksamheter, kommunala tillsynsavgifter, välfärdens finansiering, utmaningsrätt, lagen om valfrihet, ett offentligt mål inom välfärden, kommunsektorns uppdrag, villkor för aktörer inom välfärdens områden, riktade statsbidrag till kommunsektorn, försäljning av välfärdsverksamheter, redovisning, en nationell samling av framgångsprojekt samt idéburna aktörer. Utskottet hänvisar till fattade beslut, befintlig lagstiftning, pågående utredningar och det arbete som redan bedrivs på många områden. I betänkandet finns 12 reservationer (S, M, SD, C, V, KD, MP) och ett särskilt yttrande (KD). Cirka 60 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Vinster i välfärdens verksamheter Finansiering av välfärdens verksamheter Offentligt mål för välfärdsverksamheter Villkor för aktörer inom välfärden Riktade statsbidrag till kommunsektorn redovisning av skattepengar och jämförelsetal 1.Det kommunalekonomiska utjämningssystemet, punkt 1 (C) 2.Det kommunalekonomiska utjämningssystemet, punkt 1 (MP) 3.Vinster i välfärdens verksamheter, punkt 2 (S, V, MP) 4.Kommunala tillsynsavgifter, punkt 3 (SD, C) 5.Kommunala tillsynsavgifter, punkt 3 (M) 6.Finansiering av välfärdens verksamheter, punkt 4 (C) 7.Utmaningsrätt, punkt 5 (C) 8.Lagen om valfrihetssystem, punkt 6 (KD) 9.Offentligt mål för välfärdsverksamheter, punkt 7 (C) 10.Kommunsektorns uppdrag, punkt 8 (SD) 11.Riktade statsbidrag till kommunsektorn, punkt 10 (M) 12.Riktade statsbidrag till kommunsektorn, punkt 10 (C) Idéburna aktörer, punkt 14 (KD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2021/22:392 av (SD), 2021/22:978 av m.fl. (S) yrkande 3, 2021/22:1530 av (S), 2021/22:1625 av Per Åsling (C) yrkande 5, 2021/22:1674 av (M) yrkande 2, 2021/22:1770 av (S), 2021/22:1930 av m.fl. (M), 2021/22:2100 av Per Åsling och (båda C), 2021/22:2270 av (L), 2021/22:2425 av och (båda M) yrkandena 1–3, 2021/22:3197 av och (båda C), 2021/22:3404 av m.fl. (MP) och 2021/22:3685 av Per Åsling m.fl. (C) yrkandena 1 och 29. Reservation 1 (C) Reservation 2 (MP) Vinster i välfärdens verksamheter 2021/22:834 av m.fl. (S, -), 2021/22:963 av (S), 2021/22:1536 av m.fl. (S), 2021/22:3380 av m.fl. (L) yrkande 16, 2021/22:3471 av (M) yrkande 2, 2021/22:3711 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2 samt 2021/22:3963 av m.fl. (L) yrkande 5. Reservation 3 (S, V, MP) 2021/22:2405 av (M), 2021/22:2426 av (M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:2427 av m.fl. (SD) yrkande 15, 2021/22:2429 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2021/22:3242 av m.fl. (C) yrkande 7 och 2021/22:3690 av m.fl. (M) yrkandena 15–17. Reservation 4 (SD, C) Reservation 5 (M) Finansiering av välfärdens verksamheter 2021/22:3007 av (SD), 2021/22:3244 av m.fl. (C) yrkande 80 och 2021/22:3686 av m.fl. (C) yrkande 8. Reservation 6 (C) 2021/22:2964 av (M) och 2021/22:3511 av m.fl. (C) yrkande 28. Reservation 7 (C) 2021/22:1805 av m.fl. (S) och 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 24. Reservation 8 (KD) Offentligt mål för välfärdsverksamheter 2021/22:3243 av m.fl. (C) yrkande 20, 2021/22:3244 av m.fl. (C) yrkande 41 och 2021/22:3909 av m.fl. (C) yrkande 1. Reservation 9 (C) 2021/22:2451 av m.fl. (SD) yrkande 29. Reservation 10 (SD) Villkor för aktörer inom välfärden 2021/22:2243 av m.fl. (M) och 2021/22:2522 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2. Riktade statsbidrag till kommunsektorn 2021/22:3511 av m.fl. (C) yrkande 29, 2021/22:3686 av m.fl. (C) yrkandena 9 och 10 samt 2021/22:3689 av m.fl. (M) yrkande 21. Reservation 11 (M) Reservation 12 (C) 2021/22:4154 av (M) yrkande 3. redovisning av skattepengar och jämförelsetal 2021/22:1938 av (M) och 2021/22:1987 av (M). 2021/22:3125 av (M). 2021/22:2122 av (M) yrkandena 1–3. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (SD), (S), (C), (M), (S), (KD), (S), (L), (SD), (MP), Boriana (M), (M), (V), (S) och (SD). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet 58 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Motionsyrkandena handlar om det kommunalekonomiska utjämningssystemet, vinster inom välfärdens verksamheter, kommunala tillsynsavgifter, välfärdens finansiering, utmaningsrätt, lagen om valfrihet, ett offentligt mål inom välfärden, kommunsektorns uppdrag, villkor för aktörer inom välfärdens områden, riktade statsbidrag till kommunsektorn, försäljning av välfärdsverksamheter, redovisning, en nationell samling av framgångsprojekt samt idéburna aktörer. Motionsyrkandena finns i bilagan. Utskottets förslag i korthet avslår samtliga motionsyrkanden om det kommunalekonomiska utjämningssystemet med hänvisning till att beslutat om att rikta ett tillkännagivande till regeringen om att tillsätta en utredning som ser över hela det kommunalekonomiska utjämningssystemet. Jämför reservation 1 (C) och 2 (MP). I ett flertal motioner lämnas förslag om förändringar av det kommunalekonomiska utjämningssystemet. I motion 2021/22:392 av (SD) anförs att kommunerna saknar incitament att ha ett gott näringslivsklimat eller att få personer att gå från bidrag till arbete. Motionären menar att det kommunalekonomiska utjämningssystemet behöver reformeras och vill att det tillsätts en utredning som genomlyser effekterna av det nuvarande utjämningssystemet. I motion 2021/22:978 av m.fl. (S) yrkande 3 anförs att kommunerna står inför stora investeringar i sina vatten- och avloppssystem. Investeringarna bedöms som nödvändiga och kostsamma för många kommuner. Enligt motionärerna finns det stora skillnader mellan behoven av investeringar i olika kommuner, och därför bör regeringen överväga om det går att fördela medel inom utjämningssystemet för att kompensera för stora investeringsbehov. I motion 2021/22:1530 av (S) anförs att en del kommuner upplever stora svårigheter att kunna hantera de utmaningar som en stor säsongsvariation av befolkningen medför. Motionären menar att det blir alltmer märkbart att resurserna inte är fördelade utifrån den påfrestning på våra gemensamma system som drabbar vissa kommuner under delar av året. Det bör därför övervägas hur deltidsboendes spridda efterfrågan på tjänster från våra gemensamma system bättre kan balanseras inom ramen för systemen. I motion 2021/22:1625 av Per Åsling (C) yrkande 5 anförs att befintliga fördelningsmodeller har missgynnat på grund av länets stora yta i relation till dess få invånare. Motionären vill att det ska finnas likvärdiga förutsättningar för vård, skola och omsorg i hela landet och framhåller vikten av ett nytt solidariskt och effektivt skatteutjämningssystem som ger långsiktiga och rättvisa förutsättningar för välfärd i hela . I motion 2021/22:1674 av (M) yrkande 2 anförs att många kommuner har ett, i relation till antalet helårsboende, mycket stort antal delårsboende. Dessa kommuner är ofta kustkommuner där också antalet turister under särskilt sommarmånaderna är mycket stort. Enligt motionären innebär det stora utmaningar för berörda kommuner att dimensionera och finansiera den offentliga samhällsservicen och infrastrukturen. Regeringen bör därför se över dagens kommunalekonomiska utjämningssystem och pröva möjligheten att kompensera kommuner med ett stort antal eller en hög andel delårsboende för de ökade kostnader som detta innebär. Ett liknande motionsyrkande finns i motion 2021/22:3404 av m.fl. (MP). I motionen anförs att vissa samhällen håller på eller har förlorat sin unika miljö som en levande landsbygd och ett levande lokalsamhälle till följd av förmögna investerare och semesterfirare och att kommuner därför behöver få kompensation för kostnader kopplade till fastigheter som inte är en stadigvarande bostad eller verksamhet inom kommunen. I motion 2021/22:1770 av (S) anförs att kommunernas förmåga att med egna skatteintäkter finansiera sina nettokostnader minskar i alla kommunkategorier utom storstadskommunerna. Detta är en följd av urbanisering och demografisk utveckling där de stora kommunerna blir fler och större, medan de små också blir fler, men med minskande befolkning. En svårlöst ekvation uppstår enligt motionären när fritidshuskommunerna under en viss del av året har en kraftigt ökad befolkning som den förvärvsarbetande befolkningen minskar i dessa kommuner. Det bedöms som särskilt påtagligt när det är många äldre med behov av sjukvård och hemtjänst som också vill bo i sitt fritidsparadis . Regeringen bör därför överväga att tillsätta en utredning med målet att säkerställa att vägar, välfärd och samhällsservice fungerar även i kommuner med många fritidsboende. I motion 2021/22:1930 av m.fl. (M) anförs att det nya systemet för kostnadsutjämning har en rad brister. Motionärerna vill därför att det kommunalekoniska utjämningssystemet utreds för att förbättra möjligheten för landsbygdskommuner att finansiera sina egna behov och för att staten ska ta över ansvaret för att finansiera utjämningen. I motion 2021/22:2100 av Per Åsling och (båda C) anförs att små kommuner som har en hög andel säsongsarbetare missgynnas av att antalet invånare endast beräknas en gång . Det handlar bl.a. om skatteinkomsten från den enskilda individen, nivån på skatteutjämningsbidraget och nivån på kostnadsutjämningsbidraget. Motionärerna framhåller att befolkningstalet i en kommun inte är och vill att en rättvisare folkräkning görs genom att antalet invånare i en kommun räknas eller varje kvartal. Motionärerna menar att ett befolkningsgenomsnitt skulle ge en mer rättvis fördelning mellan kommunerna i utjämningssystemet. I motion 2021/22:2270 av (L) anförs att dagens utjämningssystem riskerar att bromsa den ekonomiska utvecklingen i kommuner och regioner. I motionen framhålls att alla kommuner och regioner bör kunna ställa krav på förutsägbarhet för att få en ekonomi i långsiktig balans i när många faktorer påverkar den ekonomiska utvecklingen markant, inte minst pandemin, demografi och tillväxt. Enligt motionären bör staten bära huvudansvaret för regionala insatser och bistå kommuner i glesbygd. Motionären menar att det behövs en nationell utjämning som även beaktar utmaningar. I motion 2021/22:2425 av och (båda M) yrkandena 1–3 anförs att dagens utjämningssystem undergräver kommunernas drivkrafter att ta ansvar för allt från byggande till ekonomin i stort. Genom att kompensera för dåligt beteende och straffa ansvarstagande kommuner skapas enligt motionärerna dåliga incitament för långsiktigt ansvarstagande för ekonomistyrning och kvalitet på verksamheter. Motionärerna vill därför att utjämningssystemet reformeras för att inte utjämna faktorer som kommuner och regioner kan påverka, såsom arbetslöshet. Systemet ska inte ställa kommuner mot varandra, utan i stället ska staten fullt ut stå för utjämningen till de kommuner som bör kompenseras, och staten bör ha möjlighet att dra in hela eller delar av utjämningsbidraget till kommuner som inte tar ansvar för sin ekonomi. I motion 2021/22:3197 av och (båda C) anförs att dagens utjämningsystem har brister. Motionärerna vill att skatteutjämningssystemet ses över så att det skapar incitament för företagande, jobb och tillväxt som gleshet i högre grad måste beaktas. I kommittémotion 2021/22:3685 av Per Åsling m.fl. (C) yrkandena 1 och 29 anförs att skatteutjämningssystemet är viktigt för att upprätthålla likvärdighet i hela landet, som motionärerna ser betydande brister i dagens system. Enligt motionärerna går stora delar av skatteutjämningen till tillväxtkommuner som i grunden har goda förutsättningar för en stark ekonomi. Därför menar motionärerna att det finns behov av en översyn. Motionärerna framhåller vikten av att ett nytt skatteutjämningssystem vilar på en rad grundläggande principer. Systemet bör utgå från en garanterad servicenivå i hela landet. behöver det vara utformat så att det skapar incitament för företagande, jobb och tillväxt. Systemet måste säkerställa att det lönar sig för en kommun att göra reformer för att stärka företagsamhet och jobbskapande, snarare än att frånta kommuner ansvar för deras ekonomiska politik. För många av landets glest befolkade kommuner är det enligt motionärerna uppenbart att det finns strukturella förutsättningar som gör det svårt att klara behovet av service utan ett system för skatteutjämning. Motionärerna vill därför att skatteutjämningssystemet ses över så att gleshet ges större vikt som incitamenten för jobb och företagande stärks och så att utmaningar hos kommuner och regioner med en stor andel icke folkbokförda deltidsboende kan mötas. beslutade om betänkande 2020/21:FiU15 om tillväxthämmande incitament i den kommunala inkomstutjämningen. I betänkandet föreslår finansutskottet att tillkännager för regeringen att den ska tillsätta en utredning som ser över hela det kommunalekonomiska utjämningssystemet med fokus på utveckling, tillväxt och likvärdig service i hela landet. beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 2020/21:129). I budgetpropositionen anför regeringen att den avser att återkomma i fråga om hanteringen av tillkännagivandet. Regeringen framhåller också att det är av stor vikt att det kommunalekonomiska utjämningssystemet i tillräcklig grad fångar upp de strukturella faktorer som påverkar kommunernas och regionernas ekonomiska förutsättningar och därmed förutsättningarna för en likvärdig verksamhet i hela landet. Enligt regeringen behöver systemet i sin helhet utvecklas i takt med samhällsutvecklingen. Utskottet har tidigare behandlat liknande motionsyrkanden, senast i betänkande 2020/21:FiU26. I betänkandet framhöll utskottet vikten av att det kommunalekonomiska utjämningssystemet utvecklas i takt med samhällsutvecklingen och att det regelbundet följs upp så att gamla uppgifter och analyser kan uppdateras. Utskottet konstaterade vidare att beslutat i enlighet med utskottets förslag om att regeringen ska tillsätta en utredning som ser över hela det kommunalekonomiska utjämningssystemet med fokus på utveckling, tillväxt och likvärdig service i hela landet. Mot den bakgrunden ansåg utskottet att det inte fanns skäl att vidta några åtgärder med anledning av motionerna och avstyrkte därför samtliga då aktuella motionsyrkanden. Utskottet anser att det är viktigt att det kommunalekonomiska utjämningssystemet utvecklas i takt med samhällsutvecklingen och att det regelbundet följs upp så att gamla uppgifter och analyser kan uppdateras. Liksom tidigare konstaterar utskottet att har beslutat i enlighet med utskottets förslag om att regeringen ska tillsätta en utredning som ser över hela det kommunalekonomiska utjämningssystemet med fokus på utveckling, tillväxt och likvärdig service i hela landet. Mot den bakgrunden anser utskottet att det inte nu finns skäl att vidta några åtgärder med anledning av motionerna och avstyrker därför samtliga aktuella motionsyrkanden. Vinster i välfärdens verksamheter Utskottets förslag i korthet avslår samtliga motionsyrkanden om vinster i välfärdens verksamheter med hänvisning till att höga kvalitetskrav ska vara styrande i välfärden och gälla alla aktörer, och att alla aktörer inom välfärden, oavsett driftsform, ska ha likvärdiga villkor. Jämför reservation 3 (S, V, MP). I ett flertal motioner lämnas förslag om förändringar när det gäller möjligheten till vinstuttag inom välfärdens verksamheter. I motion 2021/22:834 av m.fl. (S, -) anförs att välfärden ska vara generell, öppen för alla, behovsstyrd, skattefinansierad och hålla god kvalitet. Motionärerna vill att våra gemensamma skattepengar ska gå till att göra skolan, vården och omsorgen bättre, inte till att berika ägarna. Välfärden ska regleras av det offentliga och vara under demokratisk kontroll och insyn. Därför vill motionärerna att det tas fram en lagstiftning som omöjliggör vinstuttag från skolan och förhindrar kommersialisering och marknadsstyrning av vården. I motion 2021/22:963 av (S) anförs att våra gemensamma skattepengar ska gå till det de är avsedda för – till att göra skolan, vården och omsorgen bättre. Motionären vill därför att det ses över hur man genom lagstiftning kan säkerställa att skattepengar som är avsedda för vård, skola och omsorg går till det. I motion 2021/22:1536 av m.fl. (S) anförs att den privat drivna välfärden medför ett flertal problem, bl.a. läckage av skattemedel till bolagsägare och en ökad segregation. Enligt motionärerna påverkar det medborgarnas förtroende för den skattefinansierade välfärden, och drivkraften att vilja betala skatt urholkas. Därför vill motionärerna att möjligheterna att begränsa vinster i välfärden ses över. I kommittémotion 2021/22:3380 av m.fl. (L) yrkande 16 anförs att ett vinstförbud för företag inom skola, vård och omsorg skulle vara en begränsning av företagandet som slår extra hårt mot kvinnors företagande. Eftersom män i högre grad äger riskkapital är det lättare för dem att ge finansiering till andra män. Om kvinnor får bygga företag som genererar vinst i exempelvis välfärdssektorn kommer det att bildas ett riskvilligt kapital som ägs av kvinnor. Motionärerna vill därför inte att vinst i bolag inom välfärdssektorn ska förhindras. I motion 2021/22:3471 av (M) yrkande 2 anförs att välfärdssektorn har stor betydelse för att bidra till ett jämställt företagande eftersom välfärdssektorn är ett område där många företag drivs av kvinnor. I motionen framhålls att det är viktigt att öka kvinnors företagande ur såväl ett rättvise- som tillväxtperspektiv. Att regeringen inte bekänner färg i frågan om huruvida det ska införas vinstbegränsningar för välfärdsföretag är enligt motionären inte att agera jämställt, vilket får konsekvenser för landets tillväxt och entreprenörskap. Motionären vill därför att det ska vara tillåtet att göra vinst i välfärdsföretag. I motion 2021/22:3711 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2 anförs att politiken har lämnat över ett allt större ansvar till marknader att lösa samhälleliga problem, så också inom välfärdspolitiken. I stället för att vara en fredad zon från marknadsmekanismer, där demokratiska, jämlika och humanistiska värden skulle värnas framför ekonomiska, har marknadsprinciper blivit alltmer dominerande i välfärdssektorn. Motionärerna vill att regeringen ska verka för att skattepengar som är avsedda för välfärd ska gå till välfärd och inte till privata vinster. Motionärerna framhåller också att det krävs en sammanhållen strategi för hur dessa verksamheter ska organiseras framöver. I kommittémotion 2021/22:3963 av m.fl. (L) yrkande 5 anförs att motionärerna vill att det inte införs något förbud mot vinstuttag inom välfärdens områden för att värna mångfalden och åter ge framtidstro till enskilda utförare, i en av de företagssektorer där andelen kvinnor bland ägare och ledare är som högst. Sakpolitisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, de gröna Socialdemokraterna, slöt en överenskommelse med 73 punkter där partierna kom överens om ett budgetsamarbete och ett samarbete i de politiska frågor som framgår av överenskommelsen (januariavtalet). I överenskommelsen framhålls att den enskildes valfrihet är en central del av den svenska välfärden. Därför behövs en mångfald av aktörer och goda villkor för enskilt drivna verksamheter inom välfärden som underlättar den enskildes aktiva val. I överenskommelsen sägs följande: Regeringen kommer inte att driva eller arbeta vidare med förslag om vinstförbud eller andra förslag med syftet att införa vinstbegränsningar för privata aktörer i välfärden. Höga kvalitetskrav ska vara styrande. Detta kommer att uttryckas i vårändringsbudgeten . Förslag kommer läggas för att säkerställa att alla aktörer inom välfärden oavsett driftsform har likvärdiga villkor. När det gäller skolan framhålls att lika villkor ska gälla för både privat och offentligt drivna verksamheter. Höga kvalitetskrav ska vara styrande. Enligt överenskommelsen ska en utredning om kvalitetskrav tillsättas och arbeta med dessa frågor 2020–2022. När det gäller sjukvård och äldreomsorg framhålls att konkurrensneutralitet ska råda mellan offentliga och fristående vårdgivare, vad gäller såväl ekonomiska villkor som en fungerande tillståndsgivning och kvalitetskrav. (Källa: Utkast till sakpolitisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, de gröna.) I den ekonomiska vårpropositionen 2019 skriver regeringen att den i enlighet med januariavtalet inte kommer att lägga förslag som innebär vinstbegränsningar för privata aktörer. Höga kvalitetskrav ska vara styrande i välfärden och gälla alla aktörer. Alla aktörer inom välfärden, oavsett driftsform, ska ha likvärdiga villkor. Ny regering och januariavtalet upphör I samband med att en ny regering tillträdde upphörde också den sakpolitiska överenskommelsen (januariavtalet). Utskottet har tidigare behandlat liknande motionsyrkanden, senast i betänkande 2020/21:FiU26 Kommunala frågor. I betänkandet framhöll utskottet att det stod bakom den politik som regeringen avser att föra i enlighet med januariavtalet, dvs. en politik som innebär att inga förslag kommer att läggas fram som innebär vinstbegränsningar för privata aktörer. Höga kvalitetskrav ska vara styrande i välfärden och gälla alla aktörer, och alla aktörer inom välfärden, oavsett driftsform, ska ha likvärdiga villkor. Utskottet avstyrkte motionsyrkandena. Utskottet anser att höga kvalitetskrav ska vara styrande i välfärden och gälla alla aktörer, och att alla aktörer inom välfärden, oavsett driftsform, ska ha likvärdiga villkor. Utskottet förutsätter att regeringen för en politik med den inriktningen och anser därför att det inte finns skäl att vidta några åtgärder med anledning av motionerna och avstyrker därför samtliga aktuella motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet avslår samtliga motionsyrkanden om kommunala tillsynsavgifter med hänvisning till att beslutat om att införa obligatorisk efterhandsdebitering. Jämför reservation 4 (SD, C) och 5 (M). I ett flertal motioner lämnas förslag om förändringar när det gäller kommunernas uttag av tillsynsavgifter. I motion 2021/22:2405 av (M) anförs att det är orimligt att en lanthandel eller en obemannad butik betalar samma kostnad för exempelvis tillsyn som större handlare. Motionären vill därför att det görs en översyn av tillsynskostnaderna för servicenäringen och för obemannade butiker i syfte att differentiera dessa kostnader så att fler små butiker kan finnas kvar. I motion 2021/22:2426 av (M) yrkandena 1 och 2 anförs att när en kommun eller staten tar ut en avgift ska dess storlek vara proportionerlig till kostnaden för motprestationen. Om avgiften är större än den faktiska kostnaden så är det en skatt. Enligt motionären är det inte heller alltid som avgiften över huvud taget kopplas till en motprestation som blir av, vilket bedöms som särskilt vanligt vid olika typer av tillsynsavgifter. Motionären vill därför att man ser över möjligheten att göra kommunerna och staten skyldiga att redovisa faktiska beräkningar och underlag för avgifters storlek samt att kommunerna och staten blir skyldiga att redovisa kostnaden för den motprestation som avgiften avser. I kommittémotion 2021/22:2427 av m.fl. (SD) yrkande 15 anförs att tillsyn och tillståndsavgifter kan bli en dyr affär för småföretag, särskilt när de startar och är på väg att etablera sig i en kommun. Avgifterna bestäms på nivå och skiljer sig åt från kommun till kommun. Motionärerna vill att frågan om att införa lagkrav kring efterhandsbetalning av tillsynsavgifter utreds. Ett liknande yrkande finns också i kommittémotion 2021/22:2429 av m.fl. (SD) yrkande 8. Även i kommittémotion 2021/22:3242 av m.fl. (C) yrkande 7 anförs att efterhandsbetalning av tillsynsavgifter bör göras till regel. Enligt motionärerna betalar företag inom besöksnäringen många olika avgifter till myndigheter i samband med ansökningar och tillstånd, t.ex. avgifter för tillsyn enligt alkohol-, livsmedels- och miljölagstiftningen.