bet · H901NU19 · 2022-04-29 00:00:00 — Genom hållbar tillväxt skapas också de resurser som behövs för att bekosta omställningen. har fantastiska förutsättningar att leverera de gröna innovationer som världen efterfrågar i omställningen. har en tradition av innovativa människor och företag, en välutbildad befolkning och stor trovärdighet inom grön teknik. När framtidens tekniker utvecklas och produceras i för att därefter exporteras ger det inte bara fler jobb och företag och ökad tillväxt i , utan även klimatnytta i form av minskade utsläpp långt bortom gränser. Gröna innovationer kan alltså göra stor skillnad för klimatet som det skapar exportintäkter till . har många både små och stora företag som ligger i framkant när det gäller att utveckla ny miljöteknik och hitta nya affärsmodeller i den gröna omställningen. För att ska kunna ta vara på den potential som finns krävs en politik som främjar innovation och företagande. Vi anser därmed att investeringar i grön teknik bör underlättas och att bör sträva efter att vara internationell föregångare inom utveckling av klimatsmart teknik. Vi ser det som en självklarhet att de exportfrämjande åtgärder som finns, t.ex. exportkrediter, ska gå i linje med . Därtill anser vi att regeringen ska ta fram ett mål för export av klimatsmart teknologi. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Exportfrämjande av klimatteknik, punkt 26 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 26 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 4 samt 2021/22:4220 av m.fl. (L) yrkande 2, 2021/22:2455 av m.fl. (SD) yrkande 10 och 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkande 37 och 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkande 38 och 2021/22:3692 av m.fl. (M) yrkande 17. Forskning, utveckling och kommersialisering av innovationer är en viktig del av lösningen för att klara klimatkrisen. Inom en del sektorer finns redan lösningar som möjliggör en utfasning av klimatutsläppen, inom andra krävs betydande forskningsinsatser innan utsläppen kan upphöra. Däremellan finns en rad områden där det behövs insatser för att förfina tekniken så att den blir praktiskt och ekonomiskt möjlig att tillämpa. Jag anser att statens stöd till teknikutveckling inom klimatområdet i första hand ska styras mot teknik med potential att spridas till andra delar av världen. Jag kan konstatera att det finns en stor tillväxtpotential i svensk industri eftersom den kommer att vara tidigt ute med klimatneutrala produkter och tjänster som dessutom uppfyller långtgående miljökrav i övrigt. En ökad svensk export av sådana varor och tjänster är därmed en viktig klimatåtgärd, eftersom exporten kan tränga undan klimatskadliga alternativ. Regeringen bör därför som en del i det globala klimatarbetet verka för en ökad export av varor och tjänster med liten klimatpåverkan. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Exportfrämjande för små och medelstora företag, punkt 27 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 27 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3692 av m.fl. (M) yrkande 14 och 2021/22:4131 av m.fl. (C) yrkande 24. Företagare besitter enorm kunskap om företagsklimat och regelverk i olika länder som de verkar i. Genom att få kontakt med företag som redan gjort resan ut på en internationell marknad och som har god lokalkännedom om respektive lands regelverk kan svenska företag som ännu inte exporterar få en skjuts och våga ta steget. Vi menar att den kunskapen måste nyttjas bättre mellan företag. Vi anser därför att tillsammans med bl.a. Business och EKN bör arbeta mer med frågan om hur man underlättar för små och medelstora företag att börja exportera. Exportfrämjande åtgärder genom statliga myndigheter och andra statliga aktörer är viktiga för att ge företagen rätt förutsättningar. Deras kontakter och kompetens är ovärderlig för att små och medelstora företag ska lyckas exportera varor. Vi vill särskilt framhålla att de svenska systemen för företagsstöd måste vara bättre rustade inom immaterialrättsliga frågor för företag som ska ut på export. Detta är något som i synnerhet små och medelstora företag behöver hjälp med. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Exportfrämjande för små och medelstora företag, punkt 27 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 27 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4131 av m.fl. (C) yrkande 24 och 2021/22:3692 av m.fl. (M) yrkande 14. är en exportnation, men är det stora företag som står för den största andelen av exporten. Av små och medelstora företag är det bara runt 10–som bedriver export. Många av företagen i denna kategori är underleverantörer. Enligt en undersökning från ser av industriföretagen som sin huvudsakliga marknad, medan anser att EU är hemmamarknaden. Med ca 10 miljoner potentiella konsumenter är en alltför begränsad testmarknad för små och medelstora företag att utveckla egna innovativa produkter på. Vi anser att ett logiskt politiskt steg för fler innovationer vore att underlätta steget till export för små och medelstora företag, och därigenom skapa en större hemmamarknad för fler företag. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Granskning av utländska direktinvesteringar, punkt 28 (M, SD, KD) av (M), (SD), (KD), (SD), (M), (SD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 28 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2389 av m.fl. (SD) yrkande 15 och 2021/22:3692 av m.fl. (M) yrkande 24 och 2021/22:3971 av m.fl. (L) yrkande 11. Vår grundläggande uppfattning är att världen vinner på det globala utbytet av varor och tjänster. Det finns dock situationer där det är nödvändigt att vara uppmärksam på krafter som har andra syften än bara handel. Vi vill därför framhålla att granskning är avgörande för att säkerställa rättvis konkurrens, värnande av äganderätt och motverka korruption. Det är viktigt att bygga handelsrelationer, men också viktigt att säkerställa att utländska investerare inte har illvilliga agendor som är orättvisa eller till och med farliga. Vi anser att måste stå upp för goda spelregler och se till att dessa följs. Det är angeläget att ökar kontrollerna av utländska direktinvesteringar inom såväl privat som statlig sektor för att säkerställa att de inte hotar svenska säkerhetsintressen. Vi noterar att utredaren presenterade sin utredning och uppmanar regeringen att fortsätta arbeta med denna komplexa fråga. Vi vill understryka behovet av att en granskningsmekanism för utländska direktinvesteringar införs i . Detta är något EU uttalat sitt stöd för, men som regeringen inte lyckats få på plats. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Granskning av utländska direktinvesteringar, punkt 28 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 28 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3971 av m.fl. (L) yrkande 11 och 2021/22:2389 av m.fl. (SD) yrkande 15 och 2021/22:3692 av m.fl. (M) yrkande 24. I skrivande stund pågår ett arbete med att stärka skyddet mot fientliga utländska direktinvesteringar. Jag anser att ska kontrollera kinesiska direktinvesteringar inom den privata och statliga sektorn hårdare. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Översyn av effekterna av utländska direktinvesteringar, punkt 29 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 29 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2389 av m.fl. (SD) yrkande 16 och 2021/22:3971 av m.fl. (L) yrkande 10. och kinesiska bolag har med sina stora ekonomiska muskler tillskansat sig stort inflytande och goda utpressningsmöjligheter runt om i världen, inte minst i övriga och men även i och . Detta har i synliggjorts genom hot om, och faktiska ekonomiska repressalier för och svenska bolag som en konsekvens av korrekt kritik av regimen och dess agerande. har identifierat 65 bolag i med kinesiska ägare. Vi vet att bedriver cyberspionage för att främja sina ekonomiska och militära intressen, något menar har ökat i . Som ett led i att kunna stävja en farlig utveckling och värna svenska intressen anser vi att effekten av kinesiska direktinvesteringar i ska utredas. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Översyn av effekterna av utländska direktinvesteringar, punkt 29 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 29 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3971 av m.fl. (L) yrkande 10 och 2021/22:2389 av m.fl. (SD) yrkande 16. Jag anser att ska utreda effekten av kinesiskt ägande av svenska företag inom ramen för en institution liknande amerikanska in the (CFIUS). Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övriga frågor om handels- och investeringsfrämjande, punkt 30 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 30 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3436 av m.fl. (M) yrkande 9, 2021/22:3692 av m.fl. (M) yrkandena 13, 20, 23 och 25–28 samt 2021/22:3774 av m.fl. (M) yrkandena 10–12, 14, 15 och 21 samt 2021/22:443 av m.fl. (V) yrkandena 12 och 13, 2021/22:878 av (M), 2021/22:921 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 19 och 36, 2021/22:2389 av m.fl. (SD) yrkandena 4, 5, 24 och 25, 2021/22:2567 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2021/22:3103 av och (båda M) yrkandena 2 och 4, 2021/22:3970 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2021/22:3971 av m.fl. (L) yrkande 12 och 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 61. Vi vill understryka vikten av att svenska exportmöjligheter stärks. Vi har tidigare i betänkandet framhållit flera åtgärder som vi anser skulle bidra till en stärkt export. Härutöver vill vi även framhålla vikten av att bygga bort sårbarheten i infrastruktur för export och import. Fungerande transporter, där alla transportslag nyttjas och inte ställs mot varandra menar vi är helt avgörande för en fungerande handel. Transporterna måste säkerställas i hela landet. Vi anser därför att regeringen behöver analysera hur olika åtgärder inom infrastrukturområdet påverkar näringslivet och svensk konkurrenskraft. bör också ytterligare främja utländska direktinvesteringar på ett sätt som inte innebär ett säkerhetshot mot . Vi har tidigare tydliggjort vår uppfattning om vikten av att få ett nationellt granskningssystem för utländska investeringar på plats. infördes en ny lag i till följd av EU:s förordning om granskning av utländska direktinvesteringar. () har fått uppdraget som kontaktpunkt av regeringen, och för den internationella samordningsrollen ska myndigheten också få befogenhet att hämta in vissa uppgifter från inblandade företag inför en investering, om det finns risk att affären kan påverka svensk säkerhetskänslig verksamhet. ska ha möjlighet att överklaga ett beslut som myndigheten har fattat om att hämta in uppgifter. Som exempel kan nämnas såväl fysisk som digital infrastruktur och olika former av näringslivsetableringar. Vi anser att bör ta på sig ledartröjan och säkerställa att informationsdelning inom denna funktion fungerar smidigt och effektivt. När det gäller de statliga aktörer som svarar för export- och investeringsfrämjande anser vi att det finns behov av att få en helhetsbild av vad som kan åstadkommas gemensamt mellan Business , Visit och . Business har till uppgift att hjälpa svenska företag att öka sin globala försäljning och få internationella företag att investera och expandera i . har Visit i uppdrag att marknadsföra internationellt som varumärke och resmål. Marknadsföringen riktas till utvalda målgrupper på definierade utlandsmarknader. Därutöver är en statlig myndighet med uppgift att skapa intresse och förtroende för utomlands. Aktörernas arbete främjar med samarbete i och den globala utvecklingen. Vi anser att regeringen bör se över olika former av samarbete, samordning eller sammanslagning av de nämnda aktörerna. Vidare anser vi att det är viktigt att dra lärdomar av analyser av Business verksamhet. Business är en viktig aktör för svensk handel, med en omfattande närvaro i många delar av världen och många kunniga medarbetare. Dess främjandeuppdrag inom såväl export som investeringar är viktigt. Vi kan konstatera att flera delar av handelsfrämjandet varit föremål för diskussion, utredningar och genomgång av och andra aktörer. behöver ett förstklassigt främjande av handel. Det är därför viktigt att dra lärdom av dessa analyser och fastställa tydliga mål och medel för hur uppdragen ska fullföljas. En annan statlig aktör inom exportfrämjandet som vi vill uppmärksamma är EKN. framkom bl.a. att EKN har ställt ut offerter på statliga kreditgarantier på miljardbelopp i . Efter de massiva protester som pågått i och regimens brutala svar på protesterna har frågan om mänskliga rättigheter återkommit på dagordningen även i handelspolitiken. EKN backade senare, men frågan blir ändå aktuell för hur demokratier ska se på den här typen av handelsrelationer. Vi inser komplexiteten i frågan och dilemmat mellan att inte vilja straffa ett lands hela befolkning men inte heller gynna en regim som kränker mänskliga rättigheter. Vi anser att avvägningen kräver noggranna analyser, och regeringen bör därför ge EKN i uppdrag att analysera säkerhetspolitiska konsekvenser när affärer görs med regimer som kränker mänskliga rättigheter. En annan aspekt av handeln som vi vill uppmärksamma är handelns betydelse för att komma till rätta med klimatet. Vi har tidigare i detta betänkande förordat att ska ges i uppdrag att mäta den globala klimatnyttan av svensk export. Vi anser vidare att myndigheten därtill ska få i uppdrag att föreslå åtgärder för att öka klimatnyttan av svensk export. Vi har också tidigare i betänkandet framhållit att det ligger i intresse att ha ett väl utvecklat utbyte med inom så många områden som möjligt. I linje med det anser vi att regeringen ska verka för en direkt flygförbindelse mellan och . Avslutningsvis vill vi framföra flera åtgärder som gäller främjandet av handeln med . Målsättningen för relationen länderna emellan måste vara att svenska och brittiska företag i praktiken inte ska märka av någon större skillnad efter utträde ur EU. Vi kan konstatera att brexit i kombination med pandemin minskade handeln mellan och dramatiskt . Ekonomer räknar med att återhämtningen till nivåerna före fallet kommer att ta . Vi menar därför att det är angeläget för båda länderna att agera handlingskraftigt för att påskynda återhämtningen. Vi ser behov av ökade insatser genom relevanta myndigheter för att minska ledtider, byråkrati och ökade kostnader i och med den nya gränsen mellan och . Vidare behöver direktinvesteringar i respektive stimuleras genom utökade uppdrag för Business . och Business behöver därför få tydliga uppdrag i syfte att återta förlorad mark i handeln med samt utveckla befintliga affärer. Därtill bör relevanta myndigheter som , Business och ges ett utökat uppdrag att bistå svenska företag med nödvändiga åtgärder som behövs för att utveckla handeln med . Slutligen anser vi att det svenska handelsfrämjandet behöver kopplas närmare ambassaderna generellt, och i synnerhet när det gäller . Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övriga frågor om handels- och investeringsfrämjande, punkt 30 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 30 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2389 av m.fl. (SD) yrkandena 4, 5, 24 och 25, 2021/22:2567 av m.fl. (SD) yrkande 5 och 2021/22:3970 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 2021/22:443 av m.fl. (V) yrkandena 12 och 13, 2021/22:878 av (M), 2021/22:921 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 19 och 36, 2021/22:3103 av och (båda M) yrkandena 2 och 4, 2021/22:3436 av m.fl. (M) yrkande 9, 2021/22:3692 av m.fl. (M) yrkandena 13, 20, 23 och 25–28, 2021/22:3774 av m.fl. (M) yrkandena 10–12, 14, 15 och 21, 2021/22:3971 av m.fl. (L) yrkande 12 och 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 61. Vi ser positivt på import och dess betydelse för den svenska konkurrenskraften givet roll högt upp i de globala värdekedjorna. Allt fler produkter innehåller delar som produceras någon annanstans i världen, och de värdekedjor detta genererar är naturliga och i viss mån positiva, även om önskan om geografisk närhet till sina handelspartner stundvis kan innebära ett mervärde i sig. Svenska företag får ta del av en global marknad med en ökad variation av produkter. Genom detta ökar konkurrenskraften för inhemsk produktion och därmed gynnas även exporten. Vi anser dock att importbehovet behöver utvärderas på lång sikt. Politisk instabilitet eller påtryckningar i exporterande nationer, länders monopolställning i fråga om vissa produkter eller naturliga orsaker kan förändra den globala handelsmarknaden. Regeringen bör därför genomföra en utvärdering av olika svenska sektorers långsiktiga importbehov för att stärka den svenska produktionen av produkter som har betydelse i de globala värdekedjorna. När det gäller den svenska konkurrenskraften ser vi positivt på de utsikter som har, och vi förordar en politik som stärker svenska exportmöjligheter genom goda handelsrelationer och världsledande produkter och tjänster, särskilt högt upp i värdekedjan. Vår vision är att fortsätta utvecklingen genom att förädla de redan befintliga nationella konkurrensfördelarna och därmed stärka marknadsandelar, och kan då ta del av nya och växande internationella tillväxtregioner. Vi ser att detta gynnar hela den nationella företagskedjan från små enskilda underleverantörer till större kluster av bolagssamarbeten. Business ansvarar för det statligt finansierade export- och investeringsfrämjandet och fyller en viktig funktion för svenska företags export och utländska företags investeringar i . Genom sin närvaro i såväl som runt om i världen hjälper de många företag, inte minst de små och medelstora, att göra internationella affärer. Vi menar att det finns en förbättringspotential, något som inte minst påtalats av . Vi efterfrågar därför förtydliganden från regeringen hur den säkerställer att Business når sin fulla potential. Vidare menar vi att det finns en stor potential för svenska företag i eftersom förtroendet för svenska företag och svenska produkter är stort. Regeringen bör därför ge i uppdrag åt Business att ge Somaliland ökad prioritet för att främja svenska investeringar. Det skulle gynna både nationen och svenska företag som det underlättar att erkänna Somalilands framgångar. Ett ökat utbyte av varor och tjänster skulle även kunna leda till ett minskat beroende av bistånd i området, som tillväxten ökar. Genom att varor produceras i Somaliland möjliggörs också en billigare import av varor till . Regeringen bör vidare se över möjligheten att bredda Business mandat i . och har mycket att tjäna på ett utökat samarbete, inte minst mot bakgrund av att båda länderna är framstående producenter av högteknologiska produkter och har en liknande syn på grundläggande värderingar. Vi menar därför att landet är en given destination för innovationskraftiga svenska företag som önskar ta sig närmare de tillväxtmarknader som finns i . Ett fördjupat samarbete skulle också kunna utveckla befintliga välfärdssatsningar och utbildningsmöjligheter i och stimulera till ekonomiska investeringar. När det gäller statens exportfrämjande insatser anser vi vidare att det är angeläget att de insatser regeringen gör samordnas med andra statliga insatser, t.ex. för näringslivet eller arbetstagarna, så att dessa inte riskerar att dra åt olika håll. bör därför uppmana regeringen att överväga införandet av en nationell samordning av dessa medel. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övriga frågor om handels- och investeringsfrämjande, punkt 30 (V, MP) av (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 30 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:443 av m.fl. (V) yrkandena 12 och 13 samt 2021/22:921 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 19 och 36 samt 2021/22:878 av (M), 2021/22:2389 av m.fl. (SD) yrkandena 4, 5, 24 och 25, 2021/22:2567 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2021/22:3103 av och (båda M) yrkandena 2 och 4, 2021/22:3436 av m.fl. (M) yrkande 9, 2021/22:3692 av m.fl. (M) yrkandena 13, 20, 23 och 25–28, 2021/22:3774 av m.fl. (M) yrkandena 10–12, 14, 15 och 21, 2021/22:3970 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2021/22:3971 av m.fl. (L) yrkande 12 och 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 61. bedriver ett omfattande handels- och investeringsfrämjande via t.ex. EKN, SEK och Business i form av stöd, exportkrediter och garantier. Granskningar genomförda av Amnesty, och visar på stora brister när det gäller insynen i EKN, SEK och Business (tidigare ) som de med stora summor ger stöd till investeringar och handel med diktaturer. Även om regeringen i regleringsbrevet till EKN lagt till skrivningar om att myndigheten ska ”säkerställa att verksamheten bedrivs i enlighet med – samt informera om – riktlinjer för multinationella företag, principerna i FN:s Global Compact samt FN:s principer för företag och mänskliga rättigheter” anser vi att det återstår ett stort arbete för att dessa skrivningar ska få genomslag i praktiken. Vi anser att det är orimligt att inte kan få ta del av information om till vilka länder ett statligt helägt bolag, , utfärdar krediter. Vidare anser vi att regeringen bör återkomma till med förslag om ökad insyn i den verksamhet som EKN och SEK bedriver. Vi anser dessutom att bör följa exempel och införa ett förbud mot att bistånd, exportkrediter, investeringsstöd och andra former av stöd till näringslivet kanaliseras via skatteparadis. Ett sådant förbud kan utgå från EU:s s.k. svarta lista över skatteparadis. En positiv utveckling som ägt rum i och på andra håll är att exportkrediter alltmer begränsat stödet till fossilrelaterade projekt, som syftet varit att öka stödet till koldioxidsnål teknik. Den nuvarande svenska politiken gör det dock möjligt för aktörer i exportkreditsystemet att fortfarande teckna projekt i olje- och gasvärdekedjan inklusive i kraftverk, raffinaderier, rörledningar och transporter. Detta tillåts fortsätta trots att har antagit ambitiösa klimatmål på andra områden, t.ex. en förnybar energiförsörjning till 2040 och utsläpp av växthusgaser på landsnivå 2045. Vi är positiva till att EKN i regleringsbrevet fått i uppdrag att redovisa hur kreditgivningen kan anpassas för att vara i linje med och inte skapa inlåsningar i fossilberoende. Vidare har det inrättats ett klimatråd som ska ge rådgivande stöd till EKN och SEK i arbetet med att anpassa det svenska exportfinansieringssystemet för att ligga i linje med 1,5-gradersmål. Vi kan dock konstatera att det kommer att behövas mer radikala beslut för att nå klimatmålen, och även exportkrediterna bör anpassas efter det. I detta läge menar vi att inte kan vänta på initiativ. har haft ett klimatpolitiskt ramverk med ett långsiktigt mål att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser till 2045, för att därefter uppnå negativa utsläpp, ändå kan vi konstatera att EKN och SEK kritiserats för att garantera och finansiera exportprojekt som bidrar till negativa effekter på hälsa och klimat. utfärdade EKN garantier för projekt i samband med fossila bränslen (olja, gas och kol) till ett värde av . 2021 utfärdades garantier för för transaktioner relaterade till olja och gas.