bet · H901TU8 · 2022-03-25 00:00:00 — Enligt Energimyndighetens redovisning startade totalt 18 projekt med sikte på fossilfritt flyg, och dessa får dela på sammanlagt från . Nuvarande projekt kan pågå som längst till . Fossilfritt startades på initiativ av regeringen inför i och samlar aktörer i form av företag, kommuner, regioner och organisationer som ställer sig bakom deklarationen om att ska bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer. Initiativet ska fortgå fram till och drivs av ett kansli under ledning av en nationell samordnare. Arbetet utförs med inriktning på att öka takten i klimatomställningen, och ett viktigt mål är att bygga en stark industri och skapa fler jobb och exportmöjligheter genom att bli fossilfria. Som en del i arbetet har Fossilfritt bjudit in olika branscher att ta fram färdplaner för hur respektive bransch ska bli fossilfri med stärkt konkurrenskraft som följd. Färdplanerna identifierar bl.a. hinder på vägen och innehåller förslag till beslutsfattare på hur arbetet för att nå målen kan underlättas från myndigheters och politiskt håll. tog flygbranschen fram en färdplan för fossilfri konkurrens-kraft om hur flyget kan bidra till regeringens mål om fossilfrihet till 2045. Enligt färdplanen är målet att inrikesflyget ska vara fossilfritt, dvs. koldioxidutsläpp från flygtrafiken motsvarande inrikesflyget ska vara eliminerade. är målet att in- och utrikesflyget ska vara fossilfritt, dvs. allt flyg som startar vid svenska flygplatser ska vara fossilfritt och därmed inte tankas med fossila bränslen. I färdplanen presenteras några av de centrala åtgärder som kommer att krävas både inom branschen, i övriga näringar och inom politiken för att målen ska kunna nås. För att genomföra färdplanen arbetar flygbranschen huvudsakligen med energieffektivisering av flygplan, i luftrum och på flygplatser, fossilfria flytande bränslen samt vätgas och elektrifiering. ansvarar för processen att följa upp färdplanen som också gett upphov till ett antal samarbetsprojekt, bl.a. innovationsklustret Fossilfritt Flyg 2045 som tagit fram rapporten till fossilfritt flyg 2045 som ger en mer detaljerad och breddad analys av agerande, hinder och behov samt hur målen i färdplanen ska nås. lämnades en första uppföljningsrapport om genomförandet av färdplanerna till regeringen. Uppföljningen fokuserar på vilka åtgärder som vidtagits inom näringslivet och hur långt arbetet har kommit med att genomföra de förslag som Fossilfritt i tidigare rapporter lyft fram som mest prioriterade. I färdplanen för flyg identifieras tre huvudsakliga hinderområden där insatser behöver göras för att ett bränslebyte ska kunna ske. Enligt färdplanen handlar det om ekonomiska incitament och villkor, råvarutillgång, prioritering och konkurrens samt politisk vilja, samstämmighet och reglering. Gemensamt för dessa områden är enligt färdplanen att alla behövs för att en marknad för fossilfritt flygbränsle ska kunna skapas, växa och hjälpa att uppnå målen. Innovationsklustret Fossilfritt flyg 2045 grundades projektet 2045 (FFT-2045) av , Swedavia och SAS med syftet att etablera och driva ett innovationskluster som ska processleda och samordna värdekedjans aktörer ”från skogen till vingen” för att klara omställningen till fossilfrihet inom flyget. Klustret ska bidra till att 2045 har fossilfria flygtransporter samt är en globalt ledande bioflygbränsleregion. Klustret har bytt namn från Fossilfria Flygtransporter 2045 till Fossilfritt flyg 2045 för att på ett tydligare sätt visa på att arbetet hänger ihop med den färdplan som branschen tagit fram tillsammans inom ramen för Fossilfritt . Färdplanen och innovationsklustret delar målet att allt inrikesflyg ska vara fossilfritt 2030 samt att alla flygtransporter från svenska flygplatser ska vara fossilfria 2045. Innovationsklustret avslutades som projekt . Införande av miljöstyrande start- och landningsavgifter för flyget beslutade att ge regeringen rätt att meddela föreskrifter om att flygplatsavgifter ska differentieras av miljöskäl (prop. 2020/21:154, bet. 2020/21:TU14, rskr. 2020/21:334). Bemyndigandet innebär att det är möjligt att meddela föreskrifter om att det på vissa flygplatser ska vara obligatoriskt att ta hänsyn till miljö- och klimatstyrande effekter vid framtagandet av start- och landningsavgifter. Lagändringen trädde i kraft . Regeringen beslutade om ändring i förordningen (2011:867) om flygplatsavgifter så att start- och landningsavgifter ska differentieras i förhållande till luftfartygs klimatpåverkan. Förordningen trädde i kraft och bestämmelserna om differentierade flygplatsavgifter tillämpas första gången vid beslut om 2022 års avgifter. överlämnade en utredning om användning av biobränsle i flyget (SOU 2019:11). Det huvudförslag som lämnades i utredningen var att allt flygbränsle som tankas i ska omfattas av en reduktionsplikt som innebär en skyldighet att minska utsläppen av växthusgaser från flygbränsle genom inblandning av biodrivmedel. I utredningen konstaterades även att biodrivmedelsbranschen behöver styrmedel som är långsiktiga för att kunna investera i anläggningar och att klimatet behöver kraftfull politik för att minska utsläppen. mottog en proposition från regeringen med förslag om en reduktionsplikt för flygfotogen med syftet att minska växthusgasutsläppen från flyget (prop. 2020/21:135). Reduktionsplikten innebär att leverantörer av flygfotogen blir skyldiga att blanda in biodrivmedel i fossil flygfotogen. I propositionen föreslogs ändringar i lagen om reduktion av växthusgasutsläpp genom inblandning av biodrivmedel i bensin och dieselbränslen. I propositionen lämnades även förslag på reduktionsnivåer –2030 samt förslag på en reduktionspliktsavgift och en förseningsavgift. Propositionen bereddes av miljö- och jordbruksutskottet och beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 2020/21:MJU20, rskr. 2020/21:303). Lagändringarna trädde i kraft . arbetsgrupp för forskningsfrågor fick efter beslut i utskottet i uppdrag att låta ta fram en studie om framtidens flyg, avgränsad till civilt flyg. Till de aspekter som arbetsgruppen ville få belysta hörde bl.a. forskning och utveckling kring flygbränsle, flygmotorer, flygplanskonstruktion, trafikledning (bl.a. trafikrutter och grön flygning) samt utsläpp. En viktig utgångspunkt för arbetet var att belysa flygets nuvarande och framtida påverkan på miljön och klimatet samt förutsättningarna för ett framtida hållbart flyg. Rapporten (2013/14:RFR16) visade bl.a. att det finns tekniska och operativa lösningar för ett framtida hållbart flyg. Effektiviseringar pågår såväl inom ramen för etablerade tekniker och metoder som med hjälp av mer radikala lösningar. konstaterades att det finns stora hinder för att införa ny teknik. Höga säkerhetskrav gör att ny teknik måste prövas innan den kan certifieras. Flygplan, motorer och bränslen har utvecklats tillsammans, och nya bränslen måste fungera i den befintliga flygplansflottan. Flygmarknaden är till sin natur en global marknad, och alla flygplan ska kunna tanka i princip överallt, vilket skapar långa omställningstider. Stora investeringskostnader och hård konkurrens leder dessutom till en försiktighet hos aktörer som investerar i ny flygteknik. I rapporten framförs att internationellt och långsiktigt samarbete bedöms vara den bästa grunden för ett hållbart framtida flyg. Mot bakgrund av beslut om att ska ha en fossiloberoende fordonsflotta 2030 beslutade utskottet om att genomföra en studie med syftet att identifiera alternativ för att öka andelen icke-fossila transporter i för att nå 2030-målet. Särskilt intresse riktades dels mot frågan om tillgång till drivmedel i hela landet, dels mot frågan om tillgången till inhemska råvaror och möjligheter till inhemsk produktion. publicerades rapporten drivmedel för att minska transportsektorns klimatpåverkan – flytande, gasformiga och elektriska drivmedel inom vägtrafik, sjöfart, luftfart och spårbunden trafik (2017/18:RFR13). I rapporten konstateras bl.a. att inom luftfartsområdet är fyra icke-fossila jetbränslen certifierade för inblandning: hydroprocessed and fatty acids (HEFA), –Tropsch-diesel (FT-diesel), synthetic isoparaffin (SIP) och alcohol-to-jet (ATJ). Rapporten pekade vidare på att det även görs försök med eldrift inom luftfarten. Eftersom studien fokuserar på alternativ som kan användas inom en relativt snar framtid riktades studiens intresse mot alternativen HEFA och FT-diesel. Trafikanalys redovisade uppdraget att samordna ett myndighetsgemensamt arbete med , , och Transportstyrelsen om obligatoriska klimatdeklarationer i samband med marknadsföring och försäljning av långväga resor med buss, tåg, flyg eller färja (I2019/02595). (Infrastrukturdepartementet) remitterade också en promemoria med förslag till en ny lag och en ny förordning om klimatdeklarationer för resor, bl.a. flygresor (I2021/02312). Remisstiden gick ut och svaren bereds inom . Transportstyrelsens uppdrag att analysera och lämna förslag om trängselavgifter inom den svenska luftfarten Transportstyrelsen fick i uppdrag av regeringen att analysera möjligheter till och lämna förslag om trängselavgifter inom den svenska luftfarten (I2021/02471). Uppdraget har innefattat att belysa om och hur ett införande av trängselavgifter kan effektivisera kapacitetsutnyttjandet och främja minskad miljöpåverkan. Oavsett Transportstyrelsens ställnings-taganden i dessa avseenden ska myndigheten lämna författningsförslag om införande av trängselavgifter. Uppdraget redovisades till Infrastruktur-departementet . Transportstyrelsen pekar i rapporten på att kapacitetsbegränsningar på och omkring flygplatser i stora drag kan delas in i tre områden: i luftrummet, på och omkring rullbanorna samt i terminalerna. Om efterfrågan överstiger kapaciteten kan det leda till ineffektivitet och trängsel, vilket i sin tur kan leda till större utsläpp från luftfartygen. Transportstyrelsen konstaterar dock att kapacitetsutnyttjandet på – som är den flygplats som låg närmast sin maxkapacitet före pandemin – sällan når upp till flygplatsens kapacitetstak. Det finns därför svårigheter med att göra kopplingar mellan en trängselavgift och en minskad miljöpåverkan i ett svenskt sammanhang. De kopplingar som Transportstyrelsen har kunnat se har främst att göra med antalet flygrörelser, och därmed rullbanornas kapacitet. I enlighet med uppdraget att lämna författningsförslag om införande av trängselavgifter föreslår Transportstyrelsen att det införs en ny bestämmelse i förordningen (2011:867) om flygplatsavgifter som innebär att flygplatsavgifter ska differentieras i förhållande till hur stor del av rullbanans kapacitet som utnyttjas. Av uppdraget framgår att Transportstyrelsens förslag om trängselavgifter i första hand ska redovisas inom ramen för regeringens föreskriftsbemyndigande i 6 § andra stycket lagen (2011:866) om flygplatser. På grund av svårigheten att identifiera kopplingar mellan en trängselavgift och miljöeffekter bedömer Transportstyrelsen att en bestämmelse om trängselavgift inte ryms inom föreskriftsbemyndigandet. Transportstyrelsen föreslår därför att bemyndigandet utvidgas till att omfatta flygplatsens kapacitet. Rapporten bereds inom (Infrastrukturdepartementet). Åtgärder för att främja en fossiloberoende transportsektor och fortsatt övergång till förnybara bränslen berör flera olika politikområden och utskott. Inom trafikutskottets beredningsområde faller främst olika åtgärder i trafikens infrastruktur inklusive tillgång till alternativa drivmedel samt vissa fordonsfrågor. riktade ett tillkännagivande till regeringen om att den bör verka för ett ökat användande av biodrivmedel i luftfarten (bet. 2015/16:TU9, rskr. 2015/16:193). framhöll att en väl fungerande luftfart är en nödvändighet för såväl tillväxt som utveckling. Utskottet framhöll vidare betydelsen av en hållbar luftfart med minskad miljöpåverkan som också bidrar till kampen mot klimatförändringar. riktade ett tillkännagivande till regeringen om att den bör främja användningen av biodrivmedel i luftfarten genom lämpliga styrmedel och åtgärder som bl.a. att undersöka möjligheten att differentiera start- och landningsavgifter baserat på bränsle (bet. 2016/17:TU12, rskr. 2016/17:220). I betänkandet framhöll utskottet bl.a. betydelsen av en hållbar luftfart med minskad miljöpåverkan som också bidrar till kampen mot klimatförändringarna. Utskottet pekade även på att det är positivt med de stora framsteg som har gjorts vad gäller användandet av biodrivmedel och att denna utveckling måste fortsätta samt underströk betydelsen av att främja forskning om och utveckling av biodrivmedel för flygindustrin. har tidigare även gjort ett tillkännagivande till regeringen om att den bör verka för globala lösningar där luftfarten kan bära sina klimatkostnader (bet. 2016/17:TU4, rskr. 2016/17:101). Utskottet har återkommande behandlat motionsförslag om åtgärder för att minska luftfartens klimatpåverkan, (bet. 2020/21:TU14). Utskottet avstyrkte motionsförslagen men framhöll att frågan om olika insatser för att stimulera användningen av biodrivmedel, främja fossilfrihet och minska klimatpåverkan är av stor angelägenhet. Utskottet vill inledningsvis framhålla att frågan om olika insatser för att stimulera användningen av biodrivmedel och insatser för att främja fossilfrihet och minska luftfartens klimatpåverkan är av stor angelägenhet. Utskottet ser därför positivt på att regeringen gett uttryck för att den tar frågan på stort allvar. Utskottet ser positivt på de olika typer av styrmedel som har börjat användas och som kan komma att införas för att ska kunna uppnå målet om att allt inrikesflyg ska vara fossilfritt 2030 och att alla flygtransporter från svenska flygplatser ska vara fossilfria 2045. Utskottet välkomnar även flygbranschens arbete för fossilfri konkurrenskraft inom flyget som utförs utifrån den gemensamma färdplan som tagits fram. satsningar på forskning och innovationer för att främja hållbara biobränslen för flyg är ytterligare insatser som utskottet ser mycket positivt på. Mot bakgrund av vidtagna åtgärder och pågående insatser för att minska luftfartens klimatpåverkan finner utskottet inte att det finns skäl för att ta ytterligare initiativ med anledning av motionsförslagen. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2021/22:438 (V) yrkande 2, 2021/22:2952 (SD) yrkande 15, 2021/22:3248 (C) yrkande 5.2, 2021/22:3394 (L) yrkande 28, 2021/22:3436 (M) yrkandena 28 och 29, 2021/22:3531 (C) yrkandena 1 och 2, 2021/22:3663 (C) yrkandena 15 och 18, 2021/22:3754 (M) yrkandena 1, 7 och 11, 2021/22:3881 (KD) yrkande 9 samt 2021/22:4199 (L) yrkandena 35 och 36. Internationell samverkan för minskad klimatpåverkan Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om internationell samverkan för minskad klimatpåverkan. Utskottet ser positivt på att regeringen har uttalat ett konsekvent och tydligt ställningstagande för att ska vara pådrivande i , EU och andra internationella forum för att klimatstyrmedlen på internationell nivå ska bli så effektiva och optimala som möjligt i syfte att uppnå en verklig omställning av det internationella flygets fossilberoende och klimatbelastning. Jämför reservation 24 (C), 25 (KD) och 26 (L). m.fl. (L) vill i partimotion 2021/22:4199 yrkande 32 att regeringen verkar för ett internationellt system där flyget betalar för sina koldioxidutsläpp. Enligt motionärerna behöver utsläppen från flyget, likt från andra transportslag, upphöra. I kommittémotion 2021/22:3663 av m.fl. (C) yrkande 21.1 framförs att ska vara pådrivande inom och EU för att säkerställa genomförandet av och öka ambitionerna i internationella avtal som syftar till att flyget i större utsträckning bär sina utsläpp och sin klimatpåverkan. Motionärerna pekar på att det är positivt att den internationella flygorganisationen har enats om åtgärder och mål för att minska klimatutsläppen från flyg men att nu måste vara pådrivande för att ICAO-systemet faktiskt levererar. I kommittémotion 2021/22:3879 av m.fl. (KD) yrkande 71 anförs att aktivt ska verka via FN, och EU för att ytterligare minska flygets klimatpåverkan på ett så kostnadseffektivt sätt som möjligt. Motionärerna pekar på att klimathotet är globalt och behöver globala överenskommelser. är ett FN-organ som har till uppgift att underlätta flygning mellan världens länder och bidra till ökad flygsäkerhet. antog 2010 en vision om att flygets utveckling ska vara koldioxidneutral . beslutade om att införa ett globalt styrmedel för koldioxidutsläpp från internationell flygtrafik. Beslutet innebär att det internationella flygets koldioxidutsläpp ska stabiliseras nivå. Om flygets utsläpp fortsätter att öka efter 2020 ska dessa utsläpp klimatkompenseras genom att flygbolagen måste köpa utsläppskrediter som bidrar till att minska utsläppen inom andra sektorer. Systemet inleddes med en frivillig fas. kommer systemet att bli obligatoriskt för alla länder, förutom de länder som tydligt undantas från deltagande. Sammanlagt har 79 stater aviserat att de deltar i systemet från början, vilket innebär att av det internationella flygtransportarbetet kommer att omfattas. anmälde 2016 sin avsikt att delta från starten då den frivilliga fasen av systemet för kompensation för och minskning av koldioxidutsläpp från internationell luftfart (Carbon Offsetting and Reduction Scheme for , Corsia) började. medverkar även aktivt i arbete med att ta fram ett regelverk för Corsia. ingår luftfarten i EU:s system för handel med utsläppsrätter (EU ETS) för flygningar inom EU och mellan EES-länder. Flygbolagen åläggs därigenom att överlämna utsläppsrätter motsvarande de koldioxidutsläpp de orsakat under . Flygningar till och från EES är undantagna från kravet att överlämna utsläppsrätter. EU har påbörjat en anpassning av regelverket för EU ETS till Corsias regelverk, bl.a. när det gäller inrapportering av utsläppsdata. I både den svenska flygstrategi som den dåvarande regeringen presenterade och den strategiska plan som presenterade framhålls att bör vara pådrivande i , EU och andra internationella forum för att klimatstyrmedlen på internationell nivå blir så effektiva och optimala som möjligt i syfte att uppnå en verklig omställning av det internationella flygets fossilberoende och klimatbelastning. framhöll infrastrukturministern vid att det krävs krafttag för att minska flygets klimatpåverkan och att det måste bli möjligt att beskatta den internationella luftfartens användning av fossilt bränsle. Infrastrukturministern deltog vidare digitalt på en högnivåkonferens om hållbara flygbränslen tillsammans med transportministrar från flera EU-länder och representanter från . Infrastrukturministern höll under konferensen ett anförande om vikten av fortsatt samarbete inom EU för att främja hållbara flygbränslen och framförde även regeringens ståndpunkt att EU bör arbeta för att det ska vara möjligt att beskatta den internationella luftfartens användning av fossilt flygbränsle. Vid mötet framhöll infrastrukturministern att flyget behövs och underströk att flyget måste ställa om och att arbetet med att främja hållbara flygbränslen är en viktig del i klimatomställningen. I propositionen Reduktionsplikt för flygfotogen (prop. 2020/21:135) framhölls att ska ta ledartröjan för att omförhandla de internationella avtal och konventioner som sätter stopp för en beskattning av fossilt flygbränsle samt att när ett system för flygbränsleskatt finns på plats bör det ersätta dagens biljettskatt på flyget. Vid COP 26 i anslöt sig till koalitionen som syftar till att samla politiskt stöd bland stater för att 41:a generalförsamling, september–, ska anta ambitiösa miljö- och klimatbeslut. Medlemmarna i koalitionen åtar sig att stödja och stärka Corsia, verka för att 41:a generalförsamling antar ett ambitiöst långsiktigt klimatmål för flyget i linje med och att främjar användandet av hållbara bränslen. har tidigare gjort ett tillkännagivande till regeringen om att den bör verka för globala lösningar där luftfarten kan bära sina klimatkostnader (bet. 2016/17:TU4, rskr. 2016/17:101). Regeringen lämnade i budgetpropositionen en redogörelse för behandlingen av tillkännagivande och framförde att den med detta anser att tillkännagivandet är slutbehandlat (prop. 2017/18:1 utg.omr. Utskottet konstaterade vid behandlingen av budgetpropositionen att det inte hade något att invända mot regeringens bedömning (bet. 2017/18:TU1). Utskottet har även tidigare behandlat frågor som rör arbete med klimat och utsläpp från flyget, i betänkande 2020/21:TU14. Utskottet avstyrkte motionsförslagen men framhöll att det är positivt att regeringen har uttalat ett konsekvent och tydligt ställningstagande för att ska vara pådrivande i , EU och andra internationella forum för att klimatstyrmedlen på internationell nivå ska vara så effektiva och optimala som möjligt för att uppnå en verklig omställning av det internationella flygets fossilberoende och klimatbelastning. beslutade i linje med utskottets förslag. Utskottet vill framhålla att de stora klimatutmaningarna för flyget är gränsöverskridande och att trenden med ökade utsläpp från flyget är ohållbar. Det är nödvändigt att driva på ett arbete internationellt för att minska luftfartens påverkan och utskottet ser därför positivt på det arbete som regeringen bedriver i bl.a. . Som framgår ovan framhålls både i den svenska flygstrategin och i den strategiska plan som presenterat att bör vara pådrivande i , EU och andra internationella forum för att klimatstyrmedlen på internationell nivå ska bli så effektiva och optimala som möjligt i syfte att uppnå en verklig omställning av det internationella flygets fossilberoende och klimatbelastning. Utskottet ser positivt på detta och välkomnar även att regeringen framför tydliga uttalanden och ståndpunkter vid internationella sammankomster om behovet av klimatomställning inom flyget. Utskottet välkomnar även att vid COP 26 i anslöt sig till koalitionen som syftar till att samla politiskt stöd bland stater för att 41:a generalförsamling, september–, ska anta ambitiösa miljö- och klimatbeslut. Utskottet ser även positivt på att medlemmarna i koalitionen åtar sig att stödja och stärka Corsia och verka för att 41:a generalförsamling antar ett ambitiöst långsiktigt klimatmål för flyget i linje med och att främjar användandet av hållbara bränslen. Utskottet finner mot denna bakgrund inte anledning att ta något initiativ i frågan och avstyrker därmed motionerna 2021/22:3663 (C) yrkande 21.1, 2021/22:3879 (KD) yrkande 71 och 2021/22:4199 (L) yrkande 32. Insatser för att utveckla elflyget Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om elflyg. Utskottet hänvisar till de utredningar och analyser som har initierats i syfte att påskynda utvecklingen och underlätta införandet av elflyg. Utskottet framhåller att utvecklingen av elflyget kan vara en viktig del i att minska flygets klimatpåverkan och bidra till transportsektorns omställning. Jämför reservation 27 (SD), 28 (C) och 29 (L). I partimotion 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 34 framförs att tillsammans med flygplatsägarna och regionnätsägarna ska ges uppdraget att ta fram en plan för hur flygplatser ska kunna förberedas för elflyg. Motionärerna pekar på att omställningstempot inom flygbranschen behöver höjas. I kommittémotion 2021/22:2952 av m.fl. (SD) yrkande 19 om elflyg framhålls att regeringen bör ge , , och ett gemensamt uppdrag att analysera förutsättningarna för introduktion av elflyg i , utreda förutsättningarna för en innovationsupphandling av elflyg för upphandlade linjer med trafikplikt samt överväga ett nationellt mål för elflyg. Motionärerna påtalar vidare i yrkande 21 betydelsen av att inkludera elflygets framtida behov av infrastruktur. Enligt motionärerna behöver elflygets framtida behov av infrastruktur bejakas för att ska vara ledande inom området. I kommittémotion 2021/22:3663 av m.fl. (C) yrkande 16 framförs att alla flygresor från svenska flygplatser ska vara fossilfria och avses befrämja innovationer till detta mål som projekt som Elektrisk Lufttransport i ().