bet · H901UU12 · 2022-05-25 00:00:00 — Utskottet föreslår att lägger skrivelsen och redogörelsen till handlingarna. Utskottet föreslår ett tillkännagivande till regeringen med anledning av motionsyrkanden. Enligt utskottet behöver () och dess funktionalitet utvärderas. Utskottet anser även att ordförandeskap i behöver utvärderas. Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden. I betänkandet finns två reservationer (S, C, V). Skrivelse 2021/22:170 ordförandeskap i () . Redogörelse /22:OSSE1 svenska delegations redogörelse om verksamheten . Två yrkanden i en följdmotion. Sex yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22, varav ett behandlas delvis i detta betänkande. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Motioner som bereds förenklat 1.Organisationen för säkerhet och samarbete i (), punkt 1 (S, C) 2.Organisationen för säkerhet och samarbete i (), punkt 1 (V) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Skrivelse 2021/22:170 Motioner från allmänna motionstiden /22 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Utskottets förslag till riksdagsbeslut ställer sig bakom det som utskottet anför om behovet av en utvärdering av och det svenska OSSE-ordförandeskapet och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3777 av m.fl. (M) yrkande 20.1 och 2021/22:4564 av m.fl. (M, KD) yrkandena 1 och 2 samt 2021/22:2588 av m.fl. (V) yrkandena 2, 5 och 16. Reservation 1 (S, C) Reservation 2 (V) Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. lägger skrivelse 2021/22:170 till handlingarna. lägger redogörelse /22:OSSE1 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (SD), (S), (C), (V), (SD), (S), (KD), (S), (SD), (C), (M), (S) och (M). Ärendet och dess beredning behandlar i detta betänkande regeringens skrivelse ordförandeskap i () . Utskottet behandlar också redogörelse /22:OSSE1 svenska delegations redogörelse om verksamheten . I betänkandet behandlas även två följdmotionsyrkanden och sex motionsyrkanden från allmänna motionstiden /22, varav ett behandlas delvis i detta betänkande, delvis i betänkande 2021/22:UU13 . Två motionsyrkanden från allmänna motionstiden /22 behandlas i förenklad ordning. I samband med det svenska ordförandeskapet i 2021 har regeringen regelbundet informerat utrikesutskottet om arbetet under ordförandeskapet. Föredragningar för utskottet har hållits , , och av ambassadör . Utrikesminister informerade utskottet om det svenska OSSE-ordförandeskapet och inför . Utrikesministern återrapporterade till utskottet om det svenska ordförandeskapet . parlamentariska delegation till parlamentariska församling har inbjudits att delta vid dessa föredragningar. informerade utskottet om sitt presidentskap i parlamentariska församling. I skrivelse 2021/22:170 ordförandeskap i () redogör regeringen för det svenska ordförandeskapet. verksamhet har under det svenska ordförandeskapet präglats av de utdragna konflikter som alltjämt pågår i regionen och av uppkomna kriser, men även av den demokratiska tillbakagången och det pågående undergrävandet av åtaganden inom den mänskliga dimensionen i delar av . Den pågående ryska aggressionen mot och den illegala annekteringen av fortsatte att utmana den europeiska säkerhetsordningen. Att bidra till konfliktlösning har stått högt upp på agenda som ordförande och har agerat aktivt genom att vidta åtgärder då spänningar i regionen uppstått. I redogörelse /22:OSSE1 svenska delegations redogörelse om verksamheten redogör OSSE-delegation för verksamheten inom den parlamentariska församlingen och den svenska delegationens arbete inom parlamentariska församling . Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför dels om en utvärdering av och dess funktionalitet, dels om en utvärdering av det svenska OSSE-ordförandeskapet och tillkännager detta för regeringen. avslår motioner om som rör . lägger skrivelsen och redogörelsen till handlingarna. Jämför reservation 1 (S, C) och 2 (V). I kommittémotion 2021/22:4564 av m.fl. (M, KD) yrkande 1 anförs att det behövs en utredning av och dess funktionalitet. I samma motion yrkande 2 anförs att det behövs en utvärdering av ordförandeskap i för att se vilka lärdomar som kan dras . I kommittémotion 2021/22:3777 av m.fl. (M) yrkande 20.1 anförs vidare att behöver visa ett aktivt engagemang för att ska reformeras. I syfte att effektivisera behöver formerna för beslutsfattande inklusive beslut om budget reformeras. Även villkoren för genomförande av aktiviteter behöver ses över. Den andra delen av motionsyrkandet, som rör reformer av , behandlas av utskottet i betänkande 2021/22:UU13 . I kommittémotion 2021/22:2588 av m.fl. (V) yrkande 2 anförs att som medlem i ska verka för att kvinnors rättigheter och säkerhet stärks i . I samma motion yrkande 5 anförs att bör verka inom för att länderna i ska säkerställa att ingen människa inom deras nationsgränser är statslös. Vidare anförs i motionens yrkande 16 att bör verka för att intensifierar arbetet med att utöka säkerheten vid gränserna mellan , och . Utskottet konstaterar inledningsvis att är världens största regionala säkerhetsorganisation med 57 deltagande stater i , , och och den är erkänd av () som en regional organisation. Från till är ett begrepp som används för att beskriva organisationens geografiska omfång. som organisation bygger på den grund som lades genom Helsingforsakten 1975. verkar för att främja säkerhet och stabilitet i regionen utifrån en brett definierad syn på säkerhet som omfattar tre dimensioner: en säkerhetspolitisk, en ekonomisk och miljömässig samt en som rör demokrati och mänskliga rättigheter. Organisationens särskilda styrka ligger bl.a. i dess breda krets av deltagande stater, den konfliktförebyggande verksamheten, det breda spektrumet av institutioner och instrument som ger möjlighet till snabb och flexibel konflikthantering samt den utbredda fältnärvaron. I Försvarsberedningens skrivelse Ds 2019:8 Värnkraft beskrivs hur de internationella säkerhetsstrukturerna är centrala för ett litet land som . De internationella säkerhetsstrukturerna står för en regelbaserad ordning med förutsägbara spelregler. Svagare institutioner, ökad konkurrens och ökat inflytande av större stater riskerar att minska mindre staters förmåga att påverka säkerhets- och försvarspolitiska skeenden. En försvagning av den regelbaserade multilaterala världsordningen leder, liksom undergrävandet av den europeiska säkerhetsordningen, i förlängningen till en försvagning av den gemensamma säkerheten. För , anför Försvarsberedningen, är respekt för folkrätten, upprätthållandet av den europeiska säkerhetsordningen samt starka multilaterala strukturer av central säkerhetspolitisk betydelse. I utrikesutskottets senaste betänkande om vissa säkerhetspolitiska frågor 2021/22:UU11 har utskottet beskrivit hur den europeiska säkerhetsordningen avser den helhet av regler och principer, folkrättsligt bindande såväl som politiskt förpliktande, som tillsammans utgör fundamentet för säkerhet. Till de grundläggande reglerna hör att territorium inte får förvärvas med våld, liksom respekten för varje stats suveränitet, territoriella integritet och rätt att självständigt och utan inblandning bestämma sin säkerhetspolitiska väg. Med den europeiska säkerhetsarkitekturen brukar man avse dess organisationer och institutioner, varav de viktigaste är EU, Nato, och . Den europeiska säkerhetsordningen vilar på och vidareutvecklas i Helsingsforsslutakten och Parisstadgan , tillsammans med de övriga politiska åtagandena som förhandlats fram inom ramen för den europeiska säkerhetskonferensen (ESK), sedermera . Försvarsberedningen ansåg, i skrivelse Ds 2019:8, att det ligger i intresse att bidra till de ansträngningar som görs för att återupprätta respekten för den europeiska säkerhetsordningens principer. Ett aktivt engagemang i är av stor betydelse. underströk Försvarsberedningen att diskussioner i , och i andra format, inte får syfta till att omförhandla, underminera eller ersätta nuvarande principer och åtaganden och därmed inte heller bidra till en normalisering av de rådande ryska brotten mot folkrätten och principer. Utskottet har i betänkande 2021/22:UU11 noterat att i , och även i andra format, har understrukit vikten av att inte omförhandla, underminera eller ersätta nuvarande principer och åtaganden inom de regler och åtaganden som omfattas av den europeiska säkerhetsordningen. Varje stat har en förpliktelse att se till att brott mot folkrätten inte normaliseras. Principen om säkerhetens odelbarhet, som bl.a. innebär att säkerhet inom stater är nära kopplad till säkerheten mellan stater och att ingen stat har rätt till intressesfärer, är central och måste upprätthållas. Detta innebär att en regionalisering av säkerheten i , t.ex. inrättande av separata regimer för med olika grader av suveränitet och säkerhet för olika länder, inte är acceptabel. Utskottet anförde i betänkande 2021/22:UU11, och vidhåller alltjämt samma uppfattning, att fortgående invasion av är en attack mot fred och rådande säkerhetsordning. Skulden och ansvaret för detta ligger helt på och hos dess president . har framfört krav på att den europeiska säkerhetsordningen ska revideras och har aktivt undergrävt ansträngningar för att stärka mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. Vidare har ifrågasatt organisationens arbete med valobservation. I sammanhanget bör nämnas att inställning har omöjliggjort ett förlängt mandat till särskilda övervakningsmission i (SMM). Utskottet vill påminna om att utskottet i betänkande 2021/22:UU11 har tillkännagett att regeringen, mot bakgrund av invasion av och brott mot den europeiska säkerhetsordningen, ska utarbeta ett nytt förhållningssätt gentemot . ska noteras att genom 45 av deltagande stater kunde aktivera Moskvamekanismen för att undersöka de allvarliga kränkningar mot mänskliga rättigheter och humanitära konsekvenser i som är följden av invasion av . Moskvamekanismen är ett instrument som ger möjlighet att sända rapportörer till en deltagande stat, om det bedöms finnas ett allvarligt hot mot uppfyllandet av de åtaganden som landet gjort inom vad gäller demokrati och mänskliga rättigheter. Rapportörernas rapport om läget i lades fram inför permanenta råd. fattar beslut med konsensus. Utskottet konstaterar att konsensusprincipen, som har garanterat ett starkt stöd för fattade beslut i , har missbrukats. Principen har kommit att användas av enskilda deltagarstater, såsom , som vill främja sina nationella intressen på bekostnad av målsättningar. budgetprocess har också påverkats starkt av denna sortens agerande från enskilda länder. Sammantaget har denna politiska utveckling fått konkreta konsekvenser för möjligheter att arbeta för säkerhet och samarbete i . Regeringen konstaterar i sin skrivelse att spänningarna mellan vissa av de deltagande staterna i har försvårat det löpande arbetet i där har sin hemvist, eftersom organisationen huvudsakligen fattar beslut med konsensus. Under ordförandeskapsåret påverkade detta möjligheterna till framsteg när det gäller såväl organisationens politiska mandat som organisationens funktion. har arbetet inom polariserats alltmer och konsensusordningen gör att organisationen har svårt att uppnå sitt syfte att arbeta för säkerhet och samarbete i . Den årliga människorättskonferensen har ställts in . Beslutet om att förlänga mandatet för i togs dagen innan mandatet gick ut. Beslutet om budget var kraftigt försenat i likhet . Utskottets uppfattning är att har blivit dysfunktionellt på grund av ovilja att förhandla om den europeiska säkerhetsordningen. Utskottet anser att formerna för beslutsfattande, inklusive budgetprocessen, behöver reformeras. Därtill behöver villkoren för genomförandet av aktiviteter respekteras. Därför anser utskottet att det krävs en bred utvärdering av och medlemskap i denna organisation. Med hänsyn till det ryska medlemskapet, den ryska aggressionen mot , konsensusordningen och vikande resultat behöver fortsatta relevans för den europeiska säkerhetspolitiken utredas. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. har haft ordförandeskapet inom . Inom turas medlemsländerna om att inneha ordförandeskapet i taget. har under ordförandeskapet informerats av utrikesminister i samband med att halva ordförandeskapstiden passerat och inför . Utrikesminister har även återrapporterat efter ordförandeskapet. Därutöver har OSSE-ambassadör informerat utskottet fyra gånger om det pågående OSSE-ordförandeskapet. Det svenska ordförandeskapet visar att OSSE-samarbetet sviktar och det avslutande ministerrådsmötet i blev det yttersta beviset för dysfunktionalitet. Endast fyra beslut kunde antas vid mötet, varav två rörde framtida OSSE-ordförandeskap och ministerrådsmöten. När säkerhetspolitikens realiteter blir för svåra är det inte hållbart att regeringen hänger sig åt sina egna prioriteringar. Det är inte ett arbete som har gjort säkrare . Mot denna bakgrund anser utskottet att det behövs en utvärdering av det svenska OSSE-ordförandeskapet för att fastställa vilka mål det svenska ordförandeskapet uppnådde. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Utskottet noterar att den parlamentariska församlingen observerade åtta val. Den svenska delegationen har deltagit i alla observationer med undantag för presidentvalet i och parlamentsvalet i . parlamentariska församling beslutade att avstå från att observera parlamentsvalet i , bl.a. på grund av att endast tillät ett starkt begränsat antal observatörer. Pandemin förhindrade också den parlamentariska församlingen från att observera vissa val. Utskottet anser liksom i tidigare betänkanden att riksdagsledamöters deltagande i internationellt parlamentariskt delegationsarbete dels skapar möjlighet för ledamöter att skapa opinion för svenska synsätt i internationella sammanhang, dels ger berörda ledamöter möjlighet att i direkt kontakt med sina väljare spegla opinioner i omvärlden och därvid skapa ökad internationell förståelse. Utskottet värdesätter därför att nationella parlamentariker kan vara representerade i interparlamentariskt samarbete. Utskottet behandlar också i detta betänkande ett antal motionsyrkanden om och . Utskottet konstaterar att den kvinno-, freds- och säkerhetsagenda som etablerats i FN genom resolution (2000) tillsammans med sju efterföljande resolutioner nu också får anses vara en integrerad del av breda säkerhetsdefinition. Trots att alla fem centralasiatiska länder har ratificerat FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering mot kvinnor råder det en patriarkal och mansdominerad kultur i dessa länder. Det finns stora brister i jämställdhet när det gäller tillgång till högre utbildning och i delar av arbetsmarknaden. Våld mot kvinnor är utbrett i många delar av och tar sig många former, såsom våld i hemmet, brudrov, människohandel och fysiska övergrepp. Utskottet anser att ambitioner om jämställdhet mellan män och kvinnor, inklusive i , behöver läggas på en hög nivå och regeringen uppmanas därför att verka för en bestående ambitionshöjning. ledde till en stark ökning av antalet statslösa i . och har samarbetat kring dessa frågor i . I om statslöshet konstateras att omkring 130 000 människor rapporteras vara statslösa i . Utskottet konstaterar att statslöshet inte bara är en fråga om mänskliga rättigheter för dem som drabbas. Ett stort antal statslösa personer i regionen kan också leda till samhälleliga spänningar, och statslösa personers ställning har därmed en betydelse för fred och säkerhet i regionen. etablerade –2000 fältmissioner i länderna , och . Dessa länders geografiska läge mellan , och innebär en säkerhetspolitisk utmaning för dem, med indirekta konsekvenser även för europeisk säkerhet. bidrar genom sin närvaro i fält på flera sätt till att stärka säkerheten i regionen, genom projekt och utbildningar med fokus på gränssäkerhet, reformstöd, utbildning, motverkande av extremism, arbete mot trafficking m.m. OSSE-akademin i Bisjkek och i Dusjanbe är delar av detta stöd. Därmed tillstyrker utskottet kommittémotionerna 2021/22:3777 yrkande 20.1 och 2021/22:4564 yrkandena 1 och 2 samt avslår kommittémotion 2021/22:2588 yrkandena 2, 5 och 16. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motionsyrkanden som beretts i förenklad ordning. Utöver de yrkanden som behandlas tidigare i detta betänkande finns förslag i ett par motioner som är föremål för förenklad motionsberedning enligt de riktlinjer som har fastslagit med anledning av betänkande 2005/06:RS3 och i enlighet med promemorian Förenklad motionsberedning –2022 som utrikesutskottet fastställde . Utskottet har vid en genomgång och beredning noterat att de motioner som finns i bilaga 2 inte kan vara aktuella för något tillkännagivande från . Efter denna behandling avstyrker ett enigt utskott dessa motioner. (), punkt 1 (S, C) av (S), (S), (C), (S), (S), (C) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: 2021/22:2588 av m.fl. (V) yrkandena 2, 5 och 16, 2021/22:3777 av m.fl. (M) yrkande 20.1 och 2021/22:4564 av m.fl. (M, KD) yrkandena 1 och 2. Vi anser att även om brister som organisation, inklusive tillämpningen av konsensusprincipen, är alltmer uppenbara, kvarstår det övergripande och grundläggande behovet av att ha ett europeiskt forum för regional säkerhet som långsiktigt kan verka för att återupprätta den europeiska säkerhetsordningen och respekten för folkrätt, humanitär rätt och mänskliga rättigheter. Vi ser inte att det finns de förutsättningar som behövs för att inleda en reform av . En viktig del av utskottets arbete är att följa upp och utvärdera regeringens utrikespolitiska beslut och agerande, såsom här i beredningen av regeringens skrivelse om ordförandeskap i . Vi konstaterar att information regelbundet har lämnats till utskottet på tjänstemannanivå om arbete i . Utrikesministern har vid ett antal tillfällen föredragit frågor relaterade till OSSE-medlemskapet för utskottet. Utskottet informerades även inför ordförandeskapet. Vi konstaterar vidare att utrikesministern vid ett antal tillfällen deltagit i interpellationsdebatter med anknytning till frågor om . Vi ser därför ingen anledning att nu initiera en separat utvärdering av det svenska OSSE-ordförandeskapet. (), punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2588 av m.fl. (V) yrkandena 5 och 16 samt 2021/22:2588 av m.fl. (V) yrkande 2, 2021/22:3777 av m.fl. (M) yrkande 20.1 och 2021/22:4564 av m.fl. (M, KD) yrkandena 1 och 2. Efter har varje enskild stat i mött olika problem i nationsbyggandet. De flesta stater har olösta gränsproblem sinsemellan vilket ökar fientligheten, inte minst i Ferganadalen som delas mellan , och . Gränserna som gäller än fastställdes av för att säkerställa att ingen republik skulle få för stor majoritet. Hänsyn togs varken till etnicitet eller regionens historia, vilket skapade stora minoritetsgrupper i varje land. I Ferganadalen råder tvister om mark och vatten kring de till viss del obestämda gränserna, vilket lett till väpnade konflikter . Mellan och pågick ett tredagarskrig där åtminstone 19 tadzjiker och 36 kirgizer dödades. Att stärka säkerheten och verka för en lösning av gränsdragandet i regionen är viktigt för att människors livsvillkor och framtidstro ska kunna förbättras. har ett särskilt ansvar att arbeta för att säkerheten stärks i och runt . bör verka för att intensifierar arbetet med att öka säkerheten vid gränserna mellan , och . har även ett stort antal statslösa med varierande etnisk bakgrund. De flesta av dessa har varit medborgare i f.d. . UNHCR larmar om stora mörkertal. Dessa människor saknar laglig rätt till arbete och hälsovård, vilket innebär en otrygg och socialt utsatt situation för dessa människor. De centralasiatiska länderna har en skyldighet att motverka statslöshet. bör inom FN och verka för att länderna i säkerställer att ingen människa inom deras gränser är statslös. Förteckning över behandlade förslag Skrivelse 2021/22:170 Regeringens skrivelse 2021/22:170 ordförandeskap i () . 2021/22:4564 av m.fl. (M, KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en utredning av och dess funktionalitet och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en utvärdering av ordförandeskap och vilka lärdomar som kan dras och tillkännager detta för regeringen. Redogörelse /22:OSSE1 svenska delegations redogörelse om verksamheten . Motioner från allmänna motionstiden /22 2021/22:1788 av (KD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att via ska verka för skydd av konfiskerad armenisk kulturhistorisk och privat egendom och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2574 av m.fl. (SD): 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen aktivt bör verka inom tredje dimension för att särskilt sätta fokus på att bekämpa den ökande diskrimineringen av kristna och andra religiösa minoritetstrosuppfattningar inom deltagande stater och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2588 av m.fl. (V): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att som medlem i ska verka för att kvinnors rättigheter och säkerhet stärks i och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom bör verka för att länderna i säkerställer att ingen människa inom deras gränser är statslös, och detta tillkännager för regeringen. 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för att intensifierar arbetet med att öka säkerheten vid gränserna mellan , och och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3777 av m.fl. (M): 20.1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett aktivt svenskt engagemang för reformer av och verksamhet och beslutsprocesser och tillkännager detta för regeringen. Förslaget behandlas i den del som avser reformer av verksamhet och beslutsprocesser. Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Motioner som bereds förenklat m.fl. (SD) Vi behandlar nu utrikesutskottets betänkande om , . är världens största regionala säkerhetsorganisation med 57 deltagande stater i , , och . verkar för att främja säkerhet utifrån en brett definierad syn på säkerhet som omfattar tre dimensioner: en säkerhetspolitisk, en ekonomisk och miljömässig samt en rörande demokrati och mänskliga rättigheter. Så länge krig, ofrihet, förtryck, förföljelse, konflikter och korruption är en sådan påtaglig del av vardagen för människorna i många av medlemsstater kommer att ha en viktig funktion genom att försöka försvara den europeiska säkerhetsordningen, stå upp för en bred definition av säkerhet samt skapa utrymme för dialog mellan medlemsstaterna. Som ordförande i den svenska parlamentariska OSSE-delegationen och rapportör i tredje kommitté om demokrati och mänskliga rättigheter kan jag snabbt konstatera att vi står med gigantiska utmaningar. Det gäller för medlemsstater, och det gäller ur ett globalt perspektiv. befann jag mig på årliga vintermöte i , som kriget i inleddes från sida. Det var en mycket märklig stämning att befinna sig på plats med samtliga medlemsstater denna dag. Vi ser nu att den ryska aggressionen mot , som har pågått , har utvecklats till ett fullskaligt krig där den europeiska säkerhetsordningen kränks, där omfattande övergrepp begås och där den ryska makthungern saknar gränser. krig i har förändrat situationen i vårt närområde. Det har ändrat politiska prioriteringar och förstås skakat parlamentariska församlings arbete i grunden. Det är viktigt att påpeka att skulden och ansvaret för kriget ligger på president .