bet · H901NU19 · 2022-04-29 00:00:00 — Såväl som Visit ska, enligt regleringsbrev respektive riktlinjebrev , medverka till genomförandet av export- och investeringsstrategin. I flera motioner finns förslag som rör EKN, SEK och svenska exportkrediter. Förslagen handlar bl.a. om ökad insyn i den verksamhet som EKN och SEK bedriver och att olika krav bör ställas på exportkrediter och investeringsstöd som att de inte kanaliseras via skatteparadis, att EKN analyserar säkerhetspolitiska konsekvenser av affärer och förbud mot exportkrediter och lån för investeringar längs hela den fossila bränslevärdekedjan . Vidare finns även ett förslag om att regeringen i internationella samarbeten som t.ex. for Future (E3F) ska verka för att exportfinansiering har som mål att fasa ut fossila bränslen . Utskottet vill inledningsvis med anledning av förslagen understryka att det delar uppfattningen som framkommer i några av motionerna att det är viktigt att handels- och investeringsfrämjandet inte bidrar till kränkningar av mänskliga rättigheter eller stärker auktoritära regimer. Som redovisats i det föregående är EKN enligt sin instruktion bl.a. ålagd att säkerställa att den exportfrämjande verksamheten bedrivs i enlighet med FN:s principer för företag och mänskliga rättigheter, riktlinjer för multinationella företag samt principerna om hållbart företagande i FN:s Global Compact. Vidare har EKN tagit fram en hållbarhetspolicy. Med anledning av det som framförs i motionerna noterar utskottet särskilt att myndigheten ska analysera risker och påverkan på miljö, människor och samhälle och kontinuerligt förbättra metoder och riskverktyg som säkerställer långsiktig hållbarhet i affärer och tar fasta på både nuvarande och framtida hållbarhets- och kreditrisker. EKN uppger att myndigheten i hållbarhetsbedömningar i affärer framför allt tar hänsyn till hållbarhetsrisker på global nivå och i köparlandet. I avvägningen för affärsbeslut ska positiva aspekter för svensk export och hållbar utveckling beaktas, men dessa kan inte uppväga för EKN oacceptabel påverkan på klimat, miljö och människor i köparländer. Utskottet konstaterar vidare att det i EKN:s regleringsbrev framgår att verksamheten ska anpassas för att vara i linje med och inte skapa inlåsningar i fossilberoende. Detta ska bl.a. göras genom att myndigheten ska upphöra med svenska exportgarantier för prospektering och utvinning av fossila bränslen. Utskottet noterar också att det i regleringsbrevet framgår att EKN ska återrapportera åtgärder myndigheten vidtagit för att säkerställa transparensen i verksamheten, inklusive informationstillgängligheten för allmänheten. Utöver detta kan utskottet konstatera att SEK är ett statligt bolag som styrs i enlighet med statens ägarpolicy där riktlinjer om hållbart företagande ingår. I övrigt lyder bolaget under samma lagar som andra aktiebolag. När det gäller internationella arbeten för att fasa ut exportfinansiering till fossila bränslen noterar utskottet vidare att kommissionen i översynen av handelspolitiken anger att den ska utforska alternativen för en EU-strategi för exportkrediter. I linje med den gröna givens mål att fasa ut subventionerna till fossila bränslen kommer den också utöver att uppmuntra klimatvänliga teknikprojekt föreslå att EU upphör med stödet till kolkraftssektorn och avskräcker från alla ytterligare investeringar i energiinfrastrukturprojekt baserade på fossila bränslen i tredjeländer, såvida de inte är helt förenliga med en ambitiös, tydligt definierad väg mot klimatneutralitet i linje med långsiktiga mål och bästa tillgängliga vetenskap. Utskottet noterar att regeringen i skrivelsen om verksamheten i EU (skr. 2021/22:115) anför att arbetet med att modernisera gällande regler inom OECD-arrangemang för exportkrediter fortsatte. I motion 2021/22:3436 (M) yrkande 9 förordas att ska ges i uppdrag att föreslå åtgärder för att öka klimatnyttan av svensk export. Utskottet har tidigare avstyrkt ett förslag om att beräkna och redovisa klimatnyttan av export och anser inte heller att bör ta några initiativ med anledning av detta förslag. I flera motioner berörs Business . I motion 2021/22:3692 (M) yrkande 27 framhålls vikten av att dra lärdom av analyser gällande Business verksamhet, och i motion 2021/22:2389 (SD) yrkande 25 efterfrågas en utredning av hur Business verksamhet kan stärkas. Utskottet har ingen annan uppfattning i frågan om vikten av att dra lärdomar av genomförda analyser. Utskottet vill här påminna om att regeringen för att tillgodose önskemål om förbättrad resultatredovisning och tydligare styrning av Business gett Business i uppdrag att föreslå nya indikatorer för hur verksamhetens resultat ska mätas och redovisas. års riktlinjebrev om det statliga uppdraget har återrapporteringspunkterna anpassats i linje med detta med fokus på mer resultatmätning och, där det är möjligt, effektmätning. Utskottet noterar att regeringen i budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 24) anger att de första resultaten utifrån de nya indikatorerna kommer att redovisas i budgetpropositionen , men att arbetet kommer att fortsätta att utvecklas även därefter. I motion 2021/22:2567 (SD) yrkande 5 förordas att Business ska ge Somaliland ökad prioritet. Utskottet, som tidigare hanterat liknande förslag (senast i bet. 2020/21:NU13), vidhåller sin uppfattning att mot bakgrund av situationen i Somaliland inte bör uppmana regeringen att ge Business i uppdrag att ge Somaliland högre prioritet. I motion 2021/22:3970 (SD) yrkande 6 föreslås att Business mandat i ska breddas. Som utskottet tidigare konstaterat (bet. 2020/21:NU13) öppnade Business kontoret i som ett av de första i . Kontoret erbjuder rådgivning och tillhandahåller enligt Business ett brett nätverk av lokala kontakter som hjälper svenska företag att etablera sig på marknaden. Kontoret har därtill ett utökat uppdrag och bistår svenska medborgare med visst konsulärt stöd på plats. Utskottet vill i sammanhanget också påminna om att det av Business riktlinjer framgår att rådet ska ha institutionell närvaro på de marknader som Business prioriterar. Utskottet konstaterar härutöver att utrikesutskottet föreslagit att riktar ett tillkännagivande till regeringen om att svensk närvaro i bör förstärkas genom ett ”House of ” i som ett led i att utveckla relationen och skapa möjligheter för ökade kontakter med (bet. 2021/22:UU15). När det gäller främjandet i förhållande till enskilda länder finns vidare flera förslag när det gäller i motion 2021/22:3774 (M) yrkandena 10, 11, 12, 14 och 15. Målsättningen måste enligt motionärerna vara att svenska företag i praktiken inte ska märka någon större skillnad efter brexit. Som utskottet konstaterat tidigare i betänkandet innebär brexit oundvikligen en försämring för företagen jämfört med om hade fortsatt vara en del av den inre marknaden. Det hindrar givetvis inte att fokus framöver måste vara att skapa så bra förutsättningar som möjligt för företagen. Utskottet vill inledningsvis påminna om den s.k. brexitjusteringsreserven, som beskrivits närmare i det föregående, och som är ett stöd till företag för ökade kostnader till följd av brexit. Utskottet har också redogjort för att ett inrättades vid i . Kontoret har bl.a. i uppdrag att utveckla och stärka samverkan mellan i frågor kopplade till export- och investeringsstrategin. Utskottet noterar vidare med anledning av att motionärerna anser att det svenska handelsfrämjandet behöver kopplas närmare ambassaderna generellt och i synnerhet vad gäller att Business riktlinjebrev anger att rådet ska samverka och samarbeta med utrikesförvaltningen för att främja svenska affärsintressen internationellt. I ett par motioner finns förslag om att utländska direktinvesteringar ska främjas på ett sätt som inte innebär ett säkerhetshot mot , att regeringen ska säkerställa ett fungerande informationsutbyte inom den granskningsfunktion för utländska direktinvesteringar som upprättats inom EU och att bör utreda och föra fram behovet av en granskningsfunktion för EU. Som utskottet redogjort för pågår det ett arbete för att ta fram ett nationellt granskningssystem av utländska direktinvesteringar. Här kan också påminnas om att Business i det investeringsfrämjande arbetet ska beakta eventuella säkerhetsrisker som enskilda utländska investeringar kan medföra, och i förekommande fall informera berörda myndigheter. När det gäller granskningar på EU-nivå konstaterar utskottet att det inom ramen för EU:s förordning om upprättande av en ram för granskning av utländska direktinvesteringar i unionen fastställts en struktur för samarbete mellan medlemsstaterna och mellan medlemsstaterna och kommissionen. För att samarbetet ska fungera är en förutsättning att det finns ett väl fungerande informationsutbyte. Utskottet konstaterar att lagen (2020:826) med kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om utländska direktinvesteringar trädde i kraft . Inspektionen för strategisk exportkontroll (ISP) är av regeringen utsedd till kontaktpunkt enligt förordningen. Utskottet noterar att medlemsstaterna ska lämna en årlig rapport till kommissionen om arbetet utifrån förordningen som bl.a. ska innehålla uppgifter om de begäranden som de har fått från andra medlemsstater om att ta fram uppgifter för en planerad utländsk direktinvestering. Enligt förordningen ska kommissionen och därefter utvärdera förordningens funktion och ändamålsenlighet och lägga fram en rapport för och rådet. Medlemsstaterna ska också involveras i detta arbete. Utskottet utgår från att regeringen kommer att följa arbetet med förordningen och bevaka att informationsutbytet fungerar som tänkt. I motion 2021/22:3774 (M) yrkande 21 förordas att ska verka för en direkt flygförbindelse mellan och . Utskottet har i det föregående behandlat flera förslag som rör relationen till . Utskottet har ingen annan uppfattning än motionärerna om vikten av att fortsätta utveckla relationerna med . När det gäller den här aktuella frågan anser emellertid utskottet att det inte ankommer på att uttala sig om vilka destinationer flygbolag ska upprätta flygförbindelser mellan. Detta är och bör vara en fråga som bolagen själva beslutar om. Avslutningsvis anser utskottet att kan avslå motionerna 2021/22:878 (M) och 2021/22:3103 (M) yrkandena 2 och 4 med hänvisning till de ställningstaganden som gjordes då utskottet senast behandlade motsvarande förslag. Därmed avstyrks samtliga motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om regelverk om tillbörlig aktsamhet för företag i fråga om hållbarhet och övriga frågor om hållbart företagande. Utskottet hänvisar främst till den förda politiken och pågående arbete. Jämför reservation 76 (C), 77 (V), 78 (MP), 79 (C) och 80 (V). Regelverk om tillbörlig aktsamhet för företag i fråga om hållbarhet I partimotion 2021/22:3509 av m.fl. (C) yrkande 38 anförs att det bör införas ett striktare när det gäller företags ansvar för att upprätthålla mänskliga rättigheter och miljö- och klimathänsyn vid verksamhet utanför unionen. I partimotion 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkande 136 föreslås ett tillkännagivande om att bör verka inom EU för att europeiska företag ska ta större ansvar för att motverka brott mot mänskliga rättigheter i hela sina leverantörskedjor. I kommittémotion 2021/22:3246 av m.fl. (C) framhåller motionärerna vikten av att införa ett striktare om företags ansvar för att upprätthålla mänskliga rättigheter och miljö- och klimathänsyn vid verksamhet utanför unionen. I yrkande 50 förordas ett tillkännagivande med denna inriktning. I kommittémotion 2021/22:3665 av m.fl. (C) yrkande 5 föreslår motionärerna ett tillkännagivande om vikten av att verka inom EU för att europeiska företag ska ta större ansvar för att motverka brott mot mänskliga rättigheter i hela sina leverantörskedjor. I kommittémotion 2021/22:443 av m.fl. (V) yrkande 3 förordar motionärerna att regeringen inför ett klimat- och miljöperspektiv enligt ”environmental due diligence” i regelverken för företags agerande utomlands. Serkan Köse och (båda S) framhåller i motion 2021/22:3747 företagens ansvar för mänskliga rättigheter och behovet av en effektiv EU-lagstiftning som ser till att företag bl.a. respekterar mänskliga rättigheter och miljö i sina värdekedjor. m.fl. (MP) förordar i motion 2021/22:4076 yrkande 5 att ska vara en stark röst i EU för en due diligence-lag som omfattar mänskliga rättigheter och miljö. Vissa övriga frågor om hållbart företagande I kommittémotion 2021/22:3650 av m.fl. (C) yrkande 75 föreslår motionärerna att regeringen ska verka för mer branschöverskridande och standardiserade metoder att värdera biologisk mångfald och bedöma påverkan på densamma genom hela leverantörskedjan. I kommittémotion 2021/22:2588 av m.fl. (V) yrkande 14 framhåller motionärerna att den bör ställa krav på att svenska företags verksamheter i inte leder till brott mot de mänskliga rättigheterna. I kommittémotion 2021/22:443 av m.fl. (V) yrkande 4 föreslås att regeringen återkommer med förslag utifrån Statskontorets rapport vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter – utmaningar i statens arbete. m.fl. (SD) anser i motion 2021/22:315 att regeringen bör utreda omfattningen av bolag vars produkter framkommit som ett resultat av slavarbete. m.fl. (MP) förordar i motion 2021/22:4211 yrkande 20 att det ska finnas tydliga krav på transparens och mekanismer för att kräva ut ansvar när näringslivet inte lever upp till miljökrav och mänskliga rättigheter, t.ex. genom att utvärdera varje företag som får statliga exportkrediter enligt kriterier för miljö och mänskliga rättigheter. Bakgrund och pågående arbete Övergripande om hållbart företagande Hållbart företagande (även kallat ansvarsfullt företagande och företagens sociala ansvar, corporate social responsibility, CSR) är ett paraplybegrepp som omfattar många olika delar. I utskottets betänkande om handelspolitiska frågor (bet. 2012/13:NU13) står det mer om innebörden och omfattningen av begreppet, och där beskrivs ett flertal internationellt erkända vägledande principer och riktlinjer för hållbart eller ansvarsfullt företagande: riktlinjer för multinationella företag, FN:s Global Compact, ISO-standarden om socialt ansvarstagande, Internationella arbetsorganisationens () trepartsförklaring om multinationella företag och socialpolitik samt FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter. I utskottets betänkande om handelspolitiska frågor (bet. 2019/20:NU15) redogörs för lagstiftning om hållbarhetsrapportering, regelverk om upphandling och skärpt företagsbotslagstiftning som också är av betydelse för svenska företag när det gäller internationellt hållbart företagande. Avslutningsvis kan även nämnas att det inom ramen för en mellanstatlig arbetsgrupp för företagande och mänskliga rättigheter inom FN har lagts fram ett förslag om att anta ett globalt bindande instrument. Förhandlingar pågår och vid den sjunde förhandlingsrundan den 25–presenterades ett tredje reviderat utkast. Plattform för internationellt hållbart företagande fattade regeringen beslut om en uppdaterad plattform för internationellt hållbart företagande. Plattformen ska bidra till svenska företags möjligheter att hantera risker i samband med komplicerade investeringar och affärer, inte minst på komplexa marknader. Regeringen anför att den uttryckt en tydlig förväntan på att svenska företag agerar hållbart och ansvarsfullt genom att arbeta för mänskliga rättigheter, jämställdhet, goda arbetsvillkor, miljö, klimat och korruptionsbekämpning. Som ägare anger regeringen att staten har säkerställt att hållbart företagande är integrerat i bolagsstyrningen för att främja en långsiktigt hållbar värdetillväxt. Bolagen med statligt ägande ska agera föredömligt och påverkar genom sin verksamhet som både beställare och aktör. Regeringen framhåller vidare att den sociala dialogen mellan arbetsgivare och fackliga organisationer är en viktig del när det gäller hållbart företagande. Genom det s.k. Global , där är ordförande, söker man lösningar på de omställningar som följer i spåren av klimatförändringar och den fjärde industrirevolutionen. I plattformen presenteras en rad åtgärder och initiativ på området. Hållbart företagande och statliga bolag beslutade regeringen om en ny ägarpolicy för bolag med statligt ägande. Policyn ersätter den tidigare ägarpolicyn från . Liksom tidigare ingår hållbart ägande i statens ägarstyrning. Det innebär att bolagen ska agera föredömligt inom området hållbart företagande och i övrigt agera på ett sådant sätt att de åtnjuter offentligt förtroende. Ett föredömligt agerande inkluderar ett strategiskt och transparent arbete med samarbete i fokus. Internationella riktlinjer, Agenda 2030 och de globala målen för hållbar utveckling ska enligt policyn vara vägledande för detta arbete. Statskontorets rapport om FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter Regeringen gav Statskontoret i uppdrag att bedöma hur lever upp till FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter. Statskontoret överlämnade rapporten vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter – utmaningar i statens arbete (rapport 2018:8) . Statskontorets sammantagna bedömning i rapporten är att regeringen och statliga aktörer har vidtagit relevanta åtgärder för att följa principerna. Statskontorets analys visar vidare att det finns anledning att överväga ytterligare åtgärder i syfte att förbättra efterlevnaden. I den tidigare nämnda plattformen för internationellt hållbart företagande redogör regeringen för genomförda och planerade åtgärder och initiativ i relation till Statskontorets rapport och förslag. Regelverk om tillbörlig aktsamhet för företag i fråga om hållbarhet Kommissionen presenterade ett förslag till direktiv om tillbörlig aktsamhet, dvs. due diligence, för företag i fråga om hållbarhet (COM(2022) 71). Direktivet fastställer en skyldighet för vissa företag att visa tillbörlig aktsamhet i sin verksamhet och i sina värdekedjor i syfte att motverka negativa effekter för mänskliga rättigheter och miljö. Bolagsledningen blir skyldig att se till att företaget uppfyller sina skyldigheter i fråga om tillbörlig aktsamhet. Förslaget innehåller även krav på planer för klimatanpassning i enlighet med . I förslaget till direktiv fastställs regler om • skyldigheter för företag när det gäller faktiska och potentiella negativa effekter på mänskliga rättigheter och negativ miljöpåverkan, med avseende på företagens egen verksamhet, deras dotterbolags verksamhet och verksamhet i värdekedjan som utförs av enheter med vilka företaget har en etablerad affärsförbindelse • ansvar för åsidosättande av de skyldigheter som nämns i punkten a. Kategoriseringen av affärsförbindelser som ”etablerade” ska enligt förslaget omprövas regelbundet och minst var tolfte månad. Direktivet ska inte utgöra grund för att sänka den nivå av skydd för mänskliga rättigheter eller miljön eller klimatet som föreskrivs i medlemsstaternas lagstiftning för antagandet av detta direktiv. Direktivet ska inte heller påverka skyldigheter på området för mänskliga rättigheter, miljöskydd och klimatförändringar som följer av andra unionsrättsakter. Globala standarder för biologisk mångfald Inom Internationella standardiseringsorganisationen (ISO) pågår ett arbete med att ta fram en internationell standard för biologisk mångfald inom en s.k. kommitté (SIS/TK 623 Biologisk mångfald). för standarder (SIS) är utsett av regeringen som svenskt standardiseringsorgan bl.a. inom ISO och deltar i det nätverk av experter som arbetar med att ta fram standarden. I den aktuella deltar enligt SIS webbplats 54 länder från alla världsdelar. Det pågående arbetet omfattar frågor om terminologi, mätning, data, övervakning, bedömning, restaurering, bevarande, skydd, organisationer, strategier och hållbar användning. Enligt uppgifter från vill man i ISO-standarden arbeta mot utvecklingen av en tydlig, global och konsekvent förståelse av biologisk mångfald. Frågor om hur biologisk mångfald ska definieras och mätas inom specifika biotoper kommer bl.a. att diskuteras. Initiativet är sektors- och branschöverskridande och riktar sig till samtliga relevanta intressenter, inklusive offentlig sektor, näringsliv och intresseorganisationer. Från deltar för tillfället 22 företag och organisationer. Motionsyrkanden liknande flera av de nu aktuella om ett regelverk om tillbörlig aktsamhet (due diligence) och övriga frågor om hållbart företagande behandlades senast av utskottet (bet. 2020/21:NU13). Utskottet avstyrkte motionsyrkandena bl.a. med hänvisning till den förda politiken samt aviserade och pågående insatser. Utskottets ställningstagande redovisas under följande rubriker: – Regelverk om tillbörlig aktsamhet för företag i fråga om hållbarhet – Övriga frågor om hållbart företagande. Regelverk om tillbörlig aktsamhet för företag i fråga om hållbarhet I flera motioner förordas olika förslag när det gäller ett EU-regelverk om s.k. due diligence, dvs. tillbörlig aktsamhet, när det gäller företagens ansvar att upprätthålla mänskliga rättigheter och ta miljö- och klimathänsyn i verksamheten. I en motion anförs att inte bör invänta EU utan gå fram med nationell lagstiftning för due diligence när det gäller miljö- och klimat. Utskottet konstaterar att kommissionen presenterat ett förslag till direktiv som bl.a. fastställer en skyldighet för vissa företag att visa tillbörlig aktsamhet i sin verksamhet och i sina värdekedjor i syfte att motverka negativa effekter för mänskliga rättigheter och miljö (COM(2022) 71). Förslaget innehåller även krav på planer för klimatanpassning i enlighet med . Utskottet kommer i närtid att subsidiaritetspröva förslaget och överlägga med regeringen om den svenska ståndpunkten. Oaktat de enskilda partiernas inställning till kommissionens förslag kan utskottet konstatera att det pågår ett arbete i linje med det som efterfrågas i motionerna. Utskottet ser heller inte någon anledning för att i ett läge där kommissionen presenterat ett förslag till gemensam lagstiftning inleda en process med att ta fram nationell lagstiftning på området. Därmed avstyrks motionsyrkandena. Övriga frågor om hållbart företagande I det följande behandlas olika förslag på området hållbart företagande. I motion 2021/22:443 (V) yrkande 4 föreslås att regeringen återkommer med förslag utifrån Statskontorets rapport vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter – utmaningar i statens arbete. Förslaget har tidigare avstyrkts av utskottet med hänvisning till pågående arbete. I den tidigare nämnda plattformen för internationellt hållbart företagande redogör regeringen för genomförda och planerade åtgärder och initiativ i relation till Statskontorets rapport och förslag. Vidare noterar utskottet att kommissionen i sitt förslag till direktiv om tillbörlig aktsamhet i fråga om företagens hållbarhet anför att initiativet är i linje med tidigare åtaganden enligt vilka medlemsstaterna ska stärka sitt engagemang för att aktivt främja genomförandet av internationella standarder för ansvarsfull företagsamhet, däribland FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter. Utskottet ser inte skäl att ompröva sitt beslut och förorda ett tillkännagivande i enlighet med det som förordas i motionen. När det gäller motionärernas oro för att barnarbetet kommer att öka som en följd av pandemin delar utskottet uppfattningen att det är viktigt att säkerställa att svenska företag inte bidrar till barnarbete. Utskottet konstaterar att det nämnda förslaget från kommissionen omfattar överträdelser av förbudet mot barnarbete. I motion 2021/22:3650 (C) yrkande 75 föreslår motionärerna att regeringen ska verka för mer branschöverskridande och standardiserade metoder att värdera biologisk mångfald och bedöma påverkan på densamma genom hela leverantörskedjan.