bet · H901UbU7 · 2022-02-04 00:00:00 — Enligt kommittémotion 2021/22:4271 av m.fl. (KD) yrkande 5 bör frågan hur undervisande lärare skulle kunna kompletteras av oberoende lärare och fristående examinatorer vid betygsättning för att undvika betygsinflation utredas. I yrkande 6 anför motionärerna att en modell bör tas fram för hur betygen ska korrelera mot resultaten i de nationella proven. I samband med detta bör även utredas om nationella prov eller slutprov behöver finnas i fler ämnen där elever erhåller betyg. Detta skulle i sådana fall göra att betygen kan korrelera till resultatet i fler ämnen, och på så vis enligt motionärerna säkerställa en mer rättvis betygsättning. I propositionen för regeringen ett resonemang kring betygsättning och betygsinflation. Det är enligt regeringen bl.a. viktigt att hålla isär olika anledningar till att betygen ökar. Betygsinflation innebär att betyg går upp utan att det kan förklaras med att elevernas kunskapsnivå höjs. Den ökning som eventuellt kan ske vid övergången till betygsättning enligt den nya principen kan enligt regeringens uppfattning inte ses som betygsinflation, eftersom den kommer att vara resultatet av att det görs en helhetsbedömning av elevens kunskaper i syfte att betyget ska spegla dessa kunskaper på ett rättvisande sätt. Den eventuella ökning som det bör innebära att betygen blir mer rättvisande bör endast ske inledningsvis och sedan stanna på denna nya nivå, menar regeringen. Av en forskningsöversikt om betyg och betygsättning, som utredningen som föregick propositionen tagit fram, framgår att en helt likvärdig betygsättning i ett målrelaterat system inte är möjlig av flera skäl (2019). Kunskapskrav eller betygskriterier kan t.ex. aldrig utformas på ett sådant sätt att de tillämpas och tolkas likadant av alla lärare. Regeringen anser dock, i likhet med utredningen, att man ändå bör sträva mot en så likvärdig bedömning som möjligt, vilket bl.a. kan innebära att lärare ges ytterligare utbildning i bedömning och att lärare tillsammans med kollegor diskuterar krav och kriterier för bedömning. I syfte att betygsättningen ska bli mer rättvis och likvärdig har regeringen också initierat flera åtgärder på området. gäller t.ex. att nationella prov särskilt ska beaktas vid betygsättning (10 kap. 20 a §, 12 kap. 20 a § 13 kap. 21 a §. 15 kap. 25 a § och 20 kap. 37 a § skollagen). Utskottet delar de bedömningar regeringen gör och ser inte skäl till att vidta åtgärder enligt motionsyrkandena. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2021/22:4271 (KD) yrkandena 5 och 6 och 2021/22:4275 (M) yrkande 4. Vissa frågor om kunskapskrav Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om kunskapskrav. Jämför reservation 5 (M, KD, L) och 6 (SD). Enligt kommittémotion 2021/22:4275 av m.fl. (M) yrkande 1 bör regeringens förslag i den del det innebär att termen kunskapskrav ska ersättas av termen betygskriterier i alla årskurser och i de olika skolformerna avslås. I yrkande 2 anser motionärerna att ordet ”kunskapskrav” bättre signalerar värdet för skolans uppdrag än ordet ”betygskriterier”. I kommittémotion 2021/22:4269 av m.fl. (SD) yrkande 3 avslås regeringens förslag i den del som innebär att termen kunskapskrav ska ersättas av termen betygskriterier när det gäller det lägsta godkända betyget. Motionärerna menar att detta garanterar att det finns en grundläggande nivå som eleverna måste klara av för att kunna ta sig vidare till nästa årskurs eller ta examen. I yrkande 4 avslås regeringens förslag i den del som innebär att kunskapskrav ska ersättas av kriterier för bedömning av kunskaper när det gäller att beskriva den lägsta godtagbara kunskapsnivån hos en elev vid slutet av en årskurs i de årskurser och skolformer där betyg inte sätts. I kommittémotion 2021/22:4271 av m.fl. (KD) yrkande 2 avslås regeringens förslag i den del det innebär att termen kunskapskrav ska ersättas av termen betygskriterier när det gäller det lägsta godkända betyget. Kunskapskrav bör enligt motionärerna behållas som begrepp för att beskriva den lägsta godtagbara kunskapsnivån hos en elev vid slutet av en årskurs. I yrkande 3 avslås regeringens förslag i den del det innebär att kunskapskrav och kravnivåer ska ersättas av kriterier för bedömning av kunskaper när det gäller att beskriva den lägsta godtagbara kunskapsnivån hos en elev vid slutet av en årskurs i de årskurser och skolformer där betyg inte sätts. I kommittémotion 2021/22:4270 av m.fl. (L) yrkande 1 anför motionärerna att det är positivt att skolans styrdokument har skrivningar som sänder en tydlig signal om att skolan ställer krav på kunskap. För motionärerna är det ett positivt signalvärde om betydelsen av kunskap i skolan. bör därför avslå förslaget om att slopa kunskapskrav i styrdokumenten som reglerar de olika skolformerna. I yrkande 2 avslås propositionen i den del som avser att ta bort kunskapskrav och kravnivåer även i de lägre årskurser där betyg inte sätts. Regeringen föreslår i propositionen att termen kunskapskrav ska bytas ut mot termen betygskriterier i samtliga årskurser och skolformer där betyg sätts samt på relevanta ställen i övriga delar i skollagen, t.ex. när det gäller bestämmelserna om grundsärskolans och gymnasiesärskolans målgrupper. Utskottet anser i likhet med regeringen att det med den ändrade principen för betygsättning är mer ändamålsenligt att använda termen betygskriterier än kunskapskrav. De reviderade kunskapskraven, som delvis infördes och delvis kommer att införas , ligger nära vad som avses med betygskriterier, dvs. en generell beskrivning av en kunskapsnivå. Utskottet delar vidare regeringens bedömning att det är lämpligt att använda ett enhetligt uttryck, nämligen betygskriterier, som grund för betygsättning i de olika skolformerna. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2021/22:4269 (SD) yrkandena 3 och 4, 2021/22:4270 (L) yrkandena 1 och 2, 2021/22:4271 (KD) yrkandena 2 och 3 samt 2021/22:4275 (M) yrkandena 1 och 2. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om meritvärdering för behörighet och urval till högre studier med anledning av ett införande av ämnesbetyg. Jämför reservation 7 (SD, KD). Enligt kommittémotion 2021/22:4269 av m.fl. (SD) yrkande 1 är det viktigt att det görs en översyn av meritvärderingen för behörighet och urval till högre studier. Regeringen bör se över behoven av att göra förändringar i nuvarande meritvärderingssystem i syfte att få ett så rättvist system som möjligt. I kommittémotion 2021/22:4271 av m.fl. (KD) yrkande 1 betonas vikten av en rättvis meritvärdering till högre studier. Elever som anstränger sig och väljer att läsa mer avancerade nivåer inom ett visst ämne får enligt motionärerna inte missgynnas jämfört med om de inte hade valt att ta sig an studier på en mer avancerad nivå. Med detta som utgångspunkt bör och Universitets- och högskolerådet (UHR) i samband med utformningen av ämnesplaner analysera behov av förändringar relaterat till behörighet och urval till högre studier. Utskottet instämmer med motionärerna i att frågan är relevant. I propositionen anger regeringen att i samband med utformningen av ämnesplaner behöver tillsammans med UHR analysera eventuella behov av förändringar relaterat till behörighet och urval till högre studier med anledning av ett införande av ämnesbetyg (s. 83). Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2021/22:4269 (SD) yrkande 1 och 2021/22:4271 (KD) yrkande 1. Vissa frågor om prövning m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att tidigarelägga införandet av ämnesbetyg och frågor om prövning. Jämför reservation 8 (SD). I kommittémotion 2021/22:4269 av m.fl. (SD) yrkande 2 begärs att ämnesbetyg införs fr.o.m. . Mot bakgrund av den studiestress som nuvarande betygssystem orsakar är det enligt motionärerna orimligt att övergången till ämnesbetyg ska dröja. Mot bakgrund av att regeringen föreslår en möjlighet att genomgå prövning i alla ämnen som det sätts betyg i och på samtliga nivåer på komvux på gymnasial nivå eller som särskild utbildning på gymnasial nivå anförs i yrkande 5 att prövning på högre nivå i ett ämne måste föregås av betyg eller prövning i samma ämne på lägre nivå. Yrkande 7 behandlar att elever på introduktionsprogram kan gå in på en högre ämnesnivå, utan att först behöva genomföra prövning i underliggande kurser. Att låta elever gå in på högre ämnesnivåer utan att ha med sig kunskaperna från den underliggande nivån riskerar enligt motionärerna att medföra allvarliga kunskapstapp. Innan en högre nivå studeras ska eleven först ha avslutat eller prövats på underliggande nivå. De ändringar som innebär att ämnesbetyg ska införas i gymnasieskolan, gymnasiesärskolan och vuxenutbildning ska träda i kraft . Bestämmelserna om ämnesbetyg ska tillämpas första gången i fråga om utbildning som påbörjas efter . Mot bakgrund av de omfattande förberedelser som behövs innan de nya bestämmelserna kan tillämpas delar regeringen den bedömning som flera remissinstanser gör: att en tillämpning av de nya reglerna om ämnesbetyg , såsom utredningen föreslår, skulle innebära en alltför snäv tidsplan. Eftersom behovet av förberedelser är kopplat till när bestämmelserna ska börja tillämpas och inte till ikraftträdandet bedömer regeringen dock att de nya bestämmelserna kan träda i kraft tidigare än 2024 (propositionen s. 107). Utskottet är inte av annan uppfattning och avstyrker med det sagda motion 2021/22:4269 (SD) yrkande 2. Vad gäller frågan om prövning vill utskottet anföra följande. Regeringen framför i propositionen att de möjligheter som finns till prövning bör behållas vid övergången till ämnesbetyg. Bestämmelserna om prövning behöver dock anpassas till det nya systemet. För att prövningsmöjligheterna inte ska minska jämfört med behöver en elev ha möjlighet att genomgå prövning i alla ämnen som det sätts betyg i. Dessutom behöver elevens kunskaper kunna prövas på den nivå i ämnet som eleven önskar få betyg på även om eleven inte har betyg från eventuella lägre nivåer i ämnet (propositionen s. 96). Utskottet anser att prövning inom komvux ger en viktig andra chans för elever som behöver komplettera sin utbildning och att de nya bestämmelserna som införs är väl avvägda. Därmed avstyrks motion 2021/22:4269 (SD) yrkande 5. Vad gäller frågan om elever på introduktionsprogram ska kunna gå in på en högre ämnesnivå vill utskottet anföra följande. I avsnittet Konsekvenser av förslagen (propositionen avsnitt 8.7 Konsekvenser för jämställdhet och de integrationspolitiska målen, s. 124–125) anger regeringen bl.a. följande. Hur utbildning och undervisning är utformad påverkar hur nyanlända elever har möjlighet att integreras under sin skolgång. Elever som är nyanlända eller som inte har bott länge i kan ha svårigheter i många skolämnen på grund av brister i svenska språket. Ett införande av ämnesbetyg i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan, men även i viss utsträckning i komvux, medför att dessa elever får mer tid på sig att utveckla språket innan slutliga betyg sätts i flera ämnen. Det kan medföra att elever på t.ex. introduktionsprogram med förkunskaper i något ämne kan gå in på en högre ämnesnivå, utan att först behöva genomföra prövning i underliggande kurser. Sammantaget bedömer regeringen att förslagen och bedömningarna kan bidra till att främja integration genom att ge bättre förutsättningar för barn och unga som har bott i att lyckas med sina studier. Utskottet anser att det nya regelverk som införs är väl avvägt och delar regeringens bedömningar för bl.a. elever på introduktionsprogram. Utskottet avstyrker motion 2021/22:4269 (SD) yrkande 7. Lagförslaget i fråga om modersmålsundervisning i gymnasiesärskolan, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: avslår regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) i de delar det avser 19 kap. 4 och 16 §§. 2021/22:4269 av m.fl. (SD) yrkande 6 och avslår proposition 2021/22:36 punkt 2 i denna del. Regeringen föreslår i propositionen att varje språk ska vara ett eget ämne vid modersmålsundervisning i gymnasiesärskolan. I 19 kap. 4 och 16 §§ skollagen, som avser gymnasiesärskolan, anges att för elever på nationella respektive individuella program som ska erbjudas modersmålsundervisning ska modersmål finnas som ämne. Som modersmål kan samtliga språk bli aktuella. Modersmålsundervisning i såväl gymnasieskolan som gymnasiesärskolan får dock för en elev, utom i ett undantagsfall, inte omfatta mer än ett språk. Undantaget innebär att en romsk elev som kommer från utlandet kan få undervisning i två språk om det finns särskilda skäl (4 kap. 16 § gymnasieförordningen). Eftersom det är möjligt, om än undantagsvis, att läsa mer än ett språk som modersmål anser regeringen att det behöver göras en anpassning av 19 kap. 4 § skollagen. Det ska precis som när det t.ex. gäller moderna språk bara vara möjligt att få ett ämnesbetyg i ett och samma ämne, vilket innebär att varje språk som ges som modersmål bör vara ett eget ämne som styrs av en ämnesplan. Vi anser att skolan ska fokusera på undervisning i svenska språket för dem som behöver det. Modersmålsundervisning är något som ska ske utanför skolans ram och bekostas av egna medel. Vi vill därför avskaffa modersmålsundervisningen för alla språk utom nationella minoritetsspråk. Vi menar därför att en anpassning av skollagen i detta fall inte är aktuell. bör avslå proposition 2021/22:36 i den del som innebär att varje språk ska vara ett eget ämne vid modersmålsundervisning i gymnasiesärskolan. Digitala nationella prov, punkt 3 (S, C, V, MP) av (S), (S), (S), (C), (V), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: 2021/22:4271 av m.fl. (KD) yrkande 4 och 2021/22:4275 av m.fl. (M) yrkande 3. Med beaktande av redan genomförda och pågående reformer i tillkännagivandets riktning anser vi inte att tillkännagivandet behövs. Vissa frågor om betygsättning, punkt 4 (M, SD, L) av (L), (M), (M), (SD), (M), (SD), (SD) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4275 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2021/22:4271 av m.fl. (KD) yrkandena 5 och 6. Risken för betygsinflation med en ny princip för betygsättning kan motverkas genom införande av centralt och externt rättade diagnostiska prov i de ämnen och årskurser där nationella prov inte utförs. Vi vill också i de ämnen och årskurser där man inte utför nationella prov se centralt och externt rättade diagnostiska prov för att motverka betygsinflation. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt det som anförts ovan. Vissa frågor om betygsättning, punkt 4 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4271 av m.fl. (KD) yrkandena 5 och 6 samt 2021/22:4275 av m.fl. (M) yrkande 4. Alla skolor behöver bedriva ett systematiskt kvalitetsarbete för att säkerställa en likvärdig betygsättning, men det finns också skäl att utreda frågan hur undervisande lärare skulle kunna kompletteras av oberoende lärare och fristående examinatorer vid betygsättning för att undvika betygsinflation. Externt rättade nationella prov och betyg som korrelerar med resultaten på de nationella proven skulle innebära en rättvisare betygsättning. Lärarna ska även fortsättningsvis kunna beakta resultat på andra prov, uppgifter och annat vid betygsättning av den enskilda eleven, men betygen borde även korrelera med resultaten på de nationella proven, inte på individnivå men väl på gruppnivå för respektive skola. Mot bakgrund av detta behöver en modell tas fram för hur betygen ska korrelera med resultaten i de nationella proven. I samband med detta bör även utredas om nationella prov eller slutprov behöver finnas i fler ämnen där elever erhåller betyg. Detta skulle i sådana fall göra att betygen kan korrelera med resultatet i fler ämnen, och på så vis säkerställa en mer rättvis betygsättning. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt det som anförts ovan. Vissa frågor om kunskapskrav, punkt 5 (M, KD, L) av (L), (M), (M), (M), (KD) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4270 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 2 samt 2021/22:4269 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 4, 2021/22:4271 av m.fl. (KD) yrkandena 2 och 3 samt 2021/22:4275 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2. Vi införde kunskapskrav i skolans styrdokument i syfte att tydliggöra att det ställs krav på kunskap i skolan. Regeringen föreslår att ordet kunskapskrav ska strykas från skolans styrdokument och att kravnivåer ska slopas i de årskurser där betyg inte sätts. I stället för kunskapskrav vill regeringen att det ska kallas för ”betygskriterier och kriterier för bedömning av kunskaper”. Vi vänder oss starkt emot dessa förslag av flera skäl. Vi delar förvisso den bedömning som framgår i lagrådsremissen om förslaget. I den konstateras det att ordet ”kunskapskrav” har ett starkt signalvärde och anses ha ett strikt fokus på kunskap. Av detta kan man uppenbarligen dra olika slutsatser. Till skillnad från regeringen menar vi att det är positivt att skolans styrdokument har skrivningar som sänder en tydlig signal om att skolan ställer krav på kunskap. För oss är det ett positivt signalvärde om betydelsen av kunskap i skolan. Vi har inte bara infört kunskapskrav för elever i årskurser som får betyg, utan även för övriga elever. Det finns således kunskapskrav för alla årskurser i i alla centrala ämnen, redan från första årskurs. Det var ett viktigt steg i rätt riktning, då det tidigare helt saknades kunskapskrav i de tidiga årskurserna. Regeringen föreslår nu att kunskapskraven för de yngre eleverna ska slopas och i stället ersättas med det mer abstrakta ”kriterier för bedömning”. Vi anser att kunskapskrav och kravnivåer ska finnas kvar även i de lägre årskurser där betyg inte sätts. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt det som anförts ovan. Vissa frågor om kunskapskrav, punkt 5 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4269 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 4 samt 2021/22:4270 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 2, 2021/22:4271 av m.fl. (KD) yrkandena 2 och 3 samt 2021/22:4275 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2. Även om vi på det stora hela ser fördelar med att införa tydliga betygskriterier i stället för dagens extremt abstrakta kunskapskrav, så menar vi att det finns starka skäl för att låta kunskapskraven vara kvar för det lägsta godkända betyget. Vi menar att detta garanterar att det finns en grundläggande nivå som eleverna måste klara av för att kunna ta sig vidare till nästa årskurs eller ta examen. Risken är annars stor att betygskriterierna tänjs, inte minst då det dessutom ska göras en sammantagen bedömning av kunskaperna, och att elever får godkända betyg trots att de inte nått upp till en godtagbar miniminivå. Detsamma gäller för bedömning av kunskaper i de årskurser och skolformer där betyg inte sätts. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt det som anförts ovan. Meritvärdering, punkt 6 (SD, KD) av (SD), (SD), (KD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4269 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2021/22:4271 av m.fl. (KD) yrkande 1. Vi vill betona vikten av en rättvis meritvärdering till högre studier. I samband med att de nya ämnesbetygen tas i bruk är det viktigt att det görs en översyn av meritvärderingen för behörighet och urval till högre studier. Eftersom det nya systemet kommer att skilja sig från det förra i betygsättningen, menar vi att regeringen måste se över behoven av att göra förändringar i nuvarande meritvärderingssystem i syfte att få ett så rättvist system som möjligt. Med detta som utgångspunkt behöver och Universitets- och högskolerådet (UHR) i samband med utformningen av ämnesplaner analysera behov av förändringar relaterat till behörighet och urval till högre studier. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt det som anförts ovan. Vissa frågor om prövning m.m., punkt 7 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4269 av m.fl. (SD) yrkandena 2, 5 och 7. Regeringen föreslår att ämnesbetygen ska införas fr.o.m. . Vi anser att detta är en . Regeringen har haft hela mandatperioden på sig att komma med förslag om införande av ämnesbetyg och propositionen har dröjt kom med sitt betänkande. hinner många elever såväl påbörja som avsluta sin gymnasieutbildning. Mot bakgrund av den studiestress som nuvarande betygssystem orsakar är det orimligt att övergången till ämnesbetyg ska dröja från dagens datum. Regeringen borde påskynda arbetet och sjösätta det tidigare, förslagsvis fr.o.m. . Regeringen föreslår en möjlighet att genomgå prövning i alla ämnen som det sätts betyg i och på samtliga nivåer på komvux på gymnasial nivå eller som särskild utbildning på gymnasial nivå. Det torde innebära en möjlighet att läsa upp betygen även om det inte uttrycks explicit, och ett snabbspår för den som vill ”tenta av” ett ämne. Detta har medfört invändningar från ett antal remissinstanser. Bland annat har problematiserat förslaget med skälet att centralt innehåll på lägre kurser kan vara nödvändigt att tillgodogöra sig inför högre nivåer. kommun anser att möjligheten att genomgå prövning på den nivå eleven önskar, utan krav på betyg på underliggande nivåer, kan medföra att vissa elever kan komma att uppvisa ett uppskjutarbeteende och i alltför hög grad förlita sig till möjligheten till prövning. Vi anser att det finns skäl att ifrågasätta regeringens förslag på denna punkt. I det fall prövning ska ske, måste det vara på varje enskild nivå, inte minst då systemet bygger på att den högre nivån utgör en fördjupning av föregående nivå. Det finns således en risk för att förslaget öppnar upp för allvarliga kunskapstapp. Förslaget med ämnesbetyg påstås ha positiva integrationspolitiska konsekvenser. Elever på introduktionsprogram kan gå in på en högre ämnesnivå, utan att först behöva genomföra prövning i underliggande kurser. Regeringen skriver följande: ”Ett införande av ämnesbetyg i gymnasie- och gymnasiesärskolan, men även i viss utsträckning i komvux, medför att dessa elever får mer tid på sig att utveckla språket innan slutliga betyg sätts i flera ämnen. Det kan också medföra att elever på t.ex. introduktionsprogram med förkunskaper i något ämne kan gå in på en högre ämnesnivå, utan att först behöva genomföra prövning i underliggande kurser.” Det är viktigt att en nivåindelad undervisning också följer nivåerna. Att låta elever gå in på högre ämnesnivåer utan att ha med sig kunskaperna från den underliggande nivån riskerar att medföra allvarliga kunskapstapp. Innan en högre nivå studeras ska eleven först ha avslutat eller prövats på underliggande nivå. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt det som anförts ovan. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2021/22:36 Ämnesbetyg – betygen ska bättre spegla elevers kunskaper: 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800). 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800). 3.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2007:1157) om yrkesförarkompetens. 2021/22:4269 av m.fl. (SD):