bet · H901SfU20 · 2022-04-22 00:00:00 — Information har också getts på sociala medier. har också tagit fram rättsliga ställningstaganden till stöd för utredning och bedömning av förföljelse på grund av kön. Utskottet anser mot bakgrund av ovanstående att det inte finns skäl för att göra ett tillkännagivande. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2021/22:2594 (V) yrkandena 6 och 12, 2021/22:2591 (V) yrkande 26 samt 2021/22:2158 (S). Inte heller är utskottet berett att göra ett tillkännagivande om kompetensnivå. Motion 2021/22:1280 (S) avstyrks därför. Huvudregel om tidsbegränsat uppehållstillstånd För att skapa ett långsiktigt hållbart, rättssäkert och effektivt regelverk som inte väsentligen avviker från regelverket i andra EU-länder gäller numera en huvudregel om tidsbegränsat uppehållstillstånd för bl.a. skyddsbehövande i utlänningslagen. När det gäller vidarebosättning av flyktingar enligt den s.k. kvoten beslutar hur mycket medel som ska avsättas. Regeringen ger därefter i uppdrag att i samarbete med ta ut och överföra flyktingarna till . Med hänsyn till utformningen av systemet för kvotflyktingar anser utskottet att det är rimligt att dessa beviljas permanenta uppehållstillstånd. Detta kan inte antas påverka antalet personer som väljer att söka asyl i på samma sätt som om permanent uppehållstillstånd skulle beviljas utlänningar som får uppehållstillstånd som flyktingar eller alternativt skyddsbehövande när de söker asyl efter inresa i . Vad gäller utlänningar som beviljas ställning som varaktigt bosatt beviljas dessa permanent uppehållstillstånd. Detta anser utskottet är väl avvägt, eftersom ställning som varaktigt bosatt beviljas först bosättning i . Med det ovan anförda finner utskottet inte skäl att göra tillkännagivanden om bl.a. tidsbegränsade uppehållstillstånd för kvotflyktingar eller utlänningar som beviljas ställning som varaktigt bosatt. Utskottet avstyrker därför motionerna 2021/22:2549 (SD) yrkande 7, 2021/22:2550 (SD) yrkande 6, 2021/22:2552 (SD) yrkande 37 och 2021/22:4214 (KD) yrkande 20. Motion 2021/22:4214 (KD) yrkande 21 är tillgodosedd och avstyrks därför. Vissa krav för permanent uppehållstillstånd Permanent uppehållstillstånd får beviljas endast om utlänningen kan försörja sig och det med hänsyn till utlänningens förväntade levnadssätt inte råder tveksamhet om att ett permanent uppehållstillstånd bör beviljas. Vad gäller försörjningskravet är det uppfyllt om utlänningen har en lön som efter avdrag för preliminär skatt uppgår till förbehållsbeloppet vid utmätning av lön enligt utsökningsbalken. Beräkningen ska endast göras med beaktande av vad som behövs för försörjning av utlänningen själv och inte eventuella familjemedlemmar. Inkomst från bl.a. subventionerade anställningar, ersättningar vid arbetslöshet eller aktivitetsstöd beaktas inte. Kravet är också uppfyllt om utlänningen har inkomster från näringsverksamhet som han eller hon kan försörja sig på. Utskottet kan konstatera att för att försörjningskravet ska anses vara uppfyllt måste försörjningsförmågan också ha en viss varaktighet. När det gäller kravet på försörjning noterar utskottet att den närmare regleringen av t.ex. inkomsternas nivå är av detaljkaraktär och regleras på förordningsnivå. Vidare får meddela närmare föreskrifter om försörjningsförmåga. Utskottet ser positivt på flexibiliteten i det gällande regelverket och ser inte skäl för att göra ett tillkännagivande om försörjningskravets omfattning eller nivå. För att möjliggöra en reglering som är hållbar bör enligt utskottets mening lagstiftningen inte mer detaljerat reglera vilka brottsrubriceringar eller strafftider som bör utgöra hinder för att beviljas ett permanent uppehållstillstånd. När det gäller den s.k. vandelsprövningen kan utskottet konstatera att det är en samlad bedömning av omständigheterna i det enskilda fallet som ska göras och att även mindre allvarlig misskötsamhet kan anses väcka tveksamhet om ett permanent uppehållstillstånd ska beviljas. Det bör, enligt utskottets mening, inte införas uttryckliga karenstider för hur länge ett misskötsamt leverne ska kunna beaktas. Utskottet anser att gällande regelverk om vandelskrav för permanent uppehållstillstånd är väl avvägt och ser därför inte skäl för att göra ett tillkännagivande om att ytterligare skärpa vandelskravet eller att göra vandelsprövning i fler fall. Mot bakgrund av gällande krav på försörjning och vandel för permanent uppehållstillstånd anser utskottet inte att det finns skäl för att göra ett tillkännagivande om att införa ett villkor om avslutat etableringsprogram för permanent uppehållstillstånd. Utskottet avstyrker motionerna 2021/22:3840 (M) yrkandena 5 och 6 samt 2021/22:4212 (KD) yrkande 11. tillkännagav att regeringen ska återkomma med förslag om kunskapskrav för permanent uppehållstillstånd, undantag från kraven samt ett bemyndigande när det gäller utformningen och kontrollen av kraven (bet. 2020/21:SfU28, rskr. 2020/21:412). Det finns enligt utskottet inte nu skäl för att göra ett nytt tillkännagivande om kunskapskrav för permanent uppehållstillstånd. Därför avstyrker utskottet motionerna 2021/22:3840 (M) yrkande 4, 2021/22:4033 (M) yrkande 6 i denna del och 2021/22:4212 (KD) yrkandena 34 och 35. I en motion föreslås att undantag från kraven för permanent uppehållstillstånd ska begränsas och endast medges när det finns synnerliga skäl. Enligt gällande rätt får undantag från försörjningskravet medges om utlänningen är ett barn, har rätt till inkomstgrundad ålderspension, garantipension eller äldreförsörjningsstöd enligt socialförsäkringsbalken eller det finns särskilda skäl (5 kap. 8 § UtlL). Enligt förarbetena kan undantag göras i situationer när en person inte har möjlighet att uppfylla kravet eller i fall där det inte är rimligt att begära att en person ska uppfylla kravet. En person med långvarig nedsättning av arbetsförmågan på grund av sjukdom eller annan nedsättning av den fysiska eller psykiska prestationsförmågan kan t.ex. ha svårt att uppfylla försörjningskravet. Detsamma kan gälla en person som är nära pensionsålder och som därför har svårt att få en anställning. Möjligheten till undantag kan även användas i de fall det inte är rimligt att uppställa ett försörjningskrav för permanent uppehållstillstånd, t.ex. när en nunna eller munk ska beviljas permanent uppehållstillstånd (prop. 2020/21:191 s. 170). Utskottet anser att bestämmelsen är väl avvägd. bör därför inte göra något tillkännagivande om undantag från krav för permanent uppehållstillstånd vid synnerliga skäl. Utskottet avstyrker därmed motion 2021/22:3840 (M) yrkande 7. Bestämmelsen om humanitära skäl ändrades så sent som . gäller att ett tillstånd får beviljas en utlänning om det vid en samlad bedömning av utlänningens situation finns sådana synnerligen ömmande omständigheter att han eller hon bör tillåtas stanna i om uppehållstillstånd inte kan ges på annan grund. Vid bedömningen ska utlänningens hälsotillstånd, anpassning till och situation i hemlandet särskilt beaktas. För barn får uppehållstillstånd beviljas om omständigheterna är särskilt ömmande. Detsamma gäller för en vuxen person som har vistats i med uppehållstillstånd och under den tiden fått en särskild anknytning till . Vid bedömningen av om det finns en särskild anknytning får även sådan anknytning beaktas som har uppstått mellan det att ansökan om asyl lämnades in och att uppehållstillstånd beviljas. I några motioner föreslås en skärpning av bestämmelsen till miniminivå i enlighet med och internationella konventioner. Utskottet anser dock att bestämmelsen om humanitära skäl är väl avvägd och ser inte skäl för att göra ett tillkännagivande om detta. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2021/22:3840 (M) yrkande 9, 2021/22:2549 (SD) yrkande 8 och 2021/22:4214 (KD) yrkande 17. Viseringsfrågor regleras på EU-nivå och är harmoniserade fullt ut. I viseringsförordningen regleras vilka tredjeländers medborgare som behöver visering respektive vilka som är undantagna från viseringskrav vid resa till ett EU-land. Utskottet kan således konstatera att inte ensidigt kan undanta ett land från detta krav. Utskottet anser att det saknas skäl för att göra ett tillkännagivande med anledning av motionerna 2021/22:110 (KD) yrkande 1 och 2021/22:1422 (S) om viseringsfrihet för kosovarer, varför dessa avstyrks. I tidigare ställningstaganden, bl.a. i betänkande 2020/21:SfU20, har utskottet uttalat att det inte är berett att föreslå speciella regler om visering för e-sportare. Utskottet vidhåller denna uppfattning. Därmed avstyrks motionerna 2021/22:2501 (SD) yrkande 4, 2021/22:1656 (C) yrkande 5 och 2021/22:1288 (S). Vidare anges i viseringsförordningen att det vid prövning av ansökan om visering ska kontrolleras att sökanden inte anses utgöra något hot mot medlemsstaternas allmänna ordning, inre säkerhet eller folkhälsa. Med anledning av detta finner utskottet inte skäl att föreslå vissa krav på vandel och folkhälsa för en utlänning som vill besöka . Motion 2021/22:2550 (SD) yrkande 10 avstyrks därför. Återkallelse av och nekat uppehållstillstånd Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. återkallelse av uppehållstillstånd, nekat uppehållstillstånd och straff. Jämför reservation 15 (M), 16 (SD), 17 (C) och 18 (KD). Uppehållstillstånd får återkallas för en utlänning som medvetet har lämnat oriktiga uppgifter eller medvetet har förtigit omständigheter som har varit av betydelse för att få tillståndet. Om utlänningen har vistats här i landet med uppehållstillstånd får återkallelse dock ske endast om det finns synnerliga skäl (7 kap. 1 § UtlL). Återkallelse av uppehållstillstånd får vidare ske om det finns särskilda skäl, men bara om utlänningen ännu inte har rest in i (7 kap. 2 § UtlL). Ett exempel är att förutsättningen för uppehållstillstånd har ändrats väsentligt. Om utlänningen har rest in i landet får enligt 7 kap. 3 § UtlL uppehållstillståndet återkallas om utlänningen utan arbetstillstånd bedriver verksamhet som kräver ett sådant tillstånd utlänningen har beviljats arbetstillstånd och anställningen har upphört, om inte utlänningen har fått en ny anställning eller det på grund av tidigare verksamhet eller i övrigt kan antas att utlänningen kommer att bedriva sabotage, spioneri eller olovlig underrättelseverksamhet i eller i något annat nordiskt land. Uppehållstillstånd får dock inte återkallas enligt 1 eller 3 ovan om utlänningen har vistats här i landet med uppehållstillstånd när frågan om återkallelse prövas av den myndighet som först beslutar i saken. Vid bedömningen av om ett uppehållstillstånd ska återkallas när utlänningen har rest in i landet ska hänsyn tas till den anknytning utlänningen har till det svenska samhället och till om andra skäl talar mot en återkallelse. Vid bedömningen ska särskilt beaktas levnadsomständigheter, om utlänningen har barn i , övriga familjeförhållanden och vistelsetiden i (7 kap. 4 § UtlL). Ett permanent uppehållstillstånd ska återkallas om utlänningen är bosatt i (7 kap. 7 § UtlL). För en utlänning som har ansökt om uppehållstillstånd med åberopande av skyddsskäl ska enligt 4 kap. 3 § UtlL en flyktingstatusförklaring alltid utfärdas om utlänningen omfattas av flyktingdefinitionen i utlänningslagen. Motsvarande gäller för alternativt skyddsbehövande, då utlänningen ska förklaras vara alternativt skyddsbehövande och beviljas s.k. alternativ skyddsstatusförklaring (4 kap. 3 a § UtlL). En statusförklaring ska återkallas om det kommer fram att utlänningen inte kan anses vara flykting eller alternativt skyddsbehövande (4 kap. 5 b och 5 c §§ UtlL). En utlänning som är flykting upphör att vara flykting bl.a. om utlänningen av fri vilja på nytt använder sig av det lands skydd där han eller hon är medborgare, av fri vilja återvänder för att bosätta sig i det landet eller på grund av förändringar i hemlandet inte längre befinner sig i en sådan situation att han eller hon kan anses som flykting (4 kap. 5 § UtlL). En utlänning upphör att vara alternativt skyddsbehövande om de omständigheter som medförde att han eller hon bedömdes som skyddsbehövande inte längre finns eller har ändrats i sådan omfattning att skydd inte längre behövs. Vid bedömningen ska endast väsentliga och bestående förändringar beaktas (4 kap. 5 a § UtlL). Flyktingar och alternativt skyddsbehövande som befinner sig i har rätt till uppehållstillstånd, enligt 5 kap. 1 § UtlL. Uppehållstillstånd får dock vägras en flykting om han eller hon genom ett synnerligen grovt brott har visat att det skulle vara förenat med allvarlig fara för allmän ordning och säkerhet att låta honom eller henne stanna i eller har bedrivit verksamhet som inneburit fara för rikets säkerhet och det finns anledning att anta att han eller hon skulle fortsätta verksamheten här. En utlänning är vidare utesluten från att anses som alternativt skyddsbehövande bl.a. om det finns synnerlig anledning att anta att han eller hon har gjort sig skyldig till ett grovt brott eller utgör en fara för rikets säkerhet (4 kap. 2 c § UtlL). Vid prövningen av bl.a. en ansökan om uppehållstillstånd på grund av anknytning ska det särskilt beaktas om den sökande har gjort sig skyldig till brottslighet eller brottslighet i förening med annan misskötsamhet (5 kap. 17 § UtlL). Uppehållstillstånd får också vägras om utlänningen utgör ett hot mot allmän ordning och säkerhet. För en flykting får en särskild passhandling, ett resedokument, utfärdas för resor utanför (4 kap. 4 § UtlL). Ett resedokument ska dock inte utfärdas om tvingande hänsyn till den nationella säkerheten eller den allmänna ordningen kräver att så inte sker. Resedokumentet ska återkallas om innehavaren upphör att vara flykting. Om en utlänning inte har någon handling som gäller som pass och saknar möjlighet att skaffa en sådan handling får utfärda ett främlingspass (2 kap. 1 a § UtlL). Främlingspass ska dock inte utfärdas om tvingande hänsyn till den nationella säkerheten eller den allmänna ordningen kräver att så inte sker. En ansökan om främlingspass ska avslås om det före ansökan har utfärdats tre sådana pass för utlänningen och det inte finns särskilda skäl att bifalla ansökan (2 kap. 1 b § UtlL). Enligt 2 kap. 1 c § UtlL ska återkalla ett främlingspass om innehavaren bl.a. ska resa till sitt hemland. Ett vanligt pass kan enligt 12 § passlagen (1978:302) återkallas bl.a. om passinnehavaren är efterlyst eller avtjänar fängelsestraff. Till böter döms enligt 20 kap. 1 § UtlL en utlänning som uppsåtligen eller av oaktsamhet uppehåller sig i utan föreskrivet tillstånd och utan att utlänningen har ansökt om ett sådant tillstånd. I ringa fall ska åtal för brott enligt denna paragraf inte väckas annat än om det är motiverat från allmän synpunkt. Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet har en utlänning anställd när utlänningen saknar rätt att vistas i eller när utlänningen har rätt att vistas i men saknar arbetstillstånd, döms till böter eller till fängelse i högst när omständigheterna är försvårande (20 kap. 5 § UtlL). Till fängelse i högst eller, när omständigheterna är mildrande, till böter döms den som genom att dölja en utlänning eller genom någon annan åtgärd uppsåtligen hjälper utlänningen att olovligen uppehålla sig i eller en annan medlemsstat och gör detta i vinstsyfte (20 kap. 7 § UtlL). Den som uppsåtligen hjälper en utlänning att olovligen komma in i eller passera genom eller en annan medlemsstat i EU döms enligt 20 kap. 8 § UtlL för människosmuggling till fängelse i högst . Om brottet är grovt döms till fängelse i mellan och . Vid ringa brott döms till böter eller fängelse . Den som i vinstsyfte planlägger eller organiserar verksamhet som är inriktad på att främja att utlänningar reser till utan pass eller tillstånd som krävs för inresa döms för organiserande av människosmuggling till fängelse i högst (20 kap. 9 § UtlL). Om brottet är grovt döms till fängelse i mellan och . Vid ringa brott döms till böter eller fängelse . En person som döljer den som begått ett brott, hjälper honom eller henne att undkomma, undanröjer bevis om brottet eller på annat dylikt sätt motverkar att det uppdagas eller beivras döms för skyddande av brottsling till böter eller fängelse i högst , enligt 17 kap. 11 § (1962:700). I kommittémotion 2021/22:3842 av m.fl. (M) yrkande 34 föreslås att en asylansökan ska avslås eller uppehållstillstånd återkallas om en utländsk medborgare begår ett brott med ett straffvärde motsvarande fängelse. Även i motion 2021/22:543 av (M) föreslås att en skärpt lagstiftning för brott som begås under pågående asylprocess utreds. I motion 2021/22:2400 av (M) yrkande 1 föreslås snabbare handläggning och eventuell utvisning av asylsökande som gör sig skyldiga till brott. Det bör vidare enligt yrkande 2 vara möjligt att handlägga ett asylärende och besluta om eventuell utvisning snabbare när det gäller ensamkommande som fått åldern brott för en asylutredning. I motion 2021/22:3046 av Boriana (M) föreslås en översyn så att en asylansökan kan avslås när den sökande har begått brott. Enligt kommittémotion 2021/22:3840 av m.fl. (M) yrkande 23 måste bestämmelserna om främlingspass för skyddsbehövande skärpas, t.ex. genom att ett främlingspass inte ska beviljas om det redan har utfärdats två pass. De grunder som gäller för återkallelse av pass enligt passlagen ska i möjligaste mån också gälla för främlingspass och resedokument. I yrkande 30 föreslår motionärerna att straffen för allvarliga fall av människosmuggling ska skärpas i och EU. Vidare bör ges ett särskilt uppdrag att prioritera och driva återkallelseärenden, dvs. i fråga om både statusförklaring och uppehållstillstånd. Möjligheten att återkalla uppehållstillstånd om oriktiga uppgifter ligger till grund för ett tillstånd eller om betydande uppgifter har undanhållits bör användas i större utsträckning. Likaså bör statusförklaring återkallas i ökad utsträckning t.ex. om en utlänning återvänt till det land där personen uppgett sig ha ett skyddsbehov. En utredning bör alltid genomföras skyndsamt efter tips eller uppgifter som ger anledning att tro att tillståndet beviljats på felaktiga grunder (yrkande 33). Även i motionerna 2021/22:1462 av Boriana (M) yrkande 3, 2021/22:1963 av (M), 2021/22:3066 av Boriana (M) och 2021/22:3313 av (M) anges att uppehållstillstånd bör återkallas för personer som återvänder till landet de flytt från. (M) begär i motion 2021/22:2250 yrkande 3 en översyn av straffskalorna för brott som avser utnyttjande av olaglig arbetskraft. I partimotion 2021/22:2550 av m.fl. (SD) yrkande 11 föreslås regelbundna och automatiserade kontroller av uppehållstillståndsgrunder. I motionen anges att det kan gälla utbetald lön, bidrag och ersättningar samt slagningar mot folkbokföringsregistret. Om de omständigheter som gällde för beslutet om uppehållstillstånd inte kvarstår bör en förnyad prövning göras. Vidare anser motionärerna att ett förenklat utbyte av data på internationell nivå bör utredas, t.ex. om resehandlingar. I yrkande 12 begärs att om grunden för uppehållstillståndet inte längre kvarstår bör det återkallas. Viss flexibilitet bör gälla om det finns särskilda skäl, men om personen har farit med osanning eller annars har förvanskat omständigheter bör tillståndet återkallas. I kommittémotion 2021/22:2549 av i m.fl. (SD) yrkande 35 begärs att utlänningar som förklarats ha status som flykting eller alternativt skyddsbehövande, och som beviljats uppehållstillstånd av skyddsskäl, per automatik bör få sin status upphävd och uppehållstillståndet återkallat när deras tidsbegränsade uppehållstillstånd löper ut och de inte har beviljats förlängning på en annan grund. Ärenden om upphävande av statusförklaring och återkallelse av uppehållstillstånd bör alltid inledas när förhållandena i hemlandet förändras på ett sätt som motiverar detta. Enligt kommittémotion 2021/22:2552 av i m.fl. (SD) yrkande 31 bör fokus på återkallelse av uppehållstillstånd öka. Motionärerna anger att det inte är ovanligt att skyddsbehövande återvänder till det land mot vilket de beviljats asyl. Det bör bli lättare att återkalla uppehållstillstånd, och bör ges i uppdrag att prioritera dessa ärenden. Också i motion 2021/22:2927 av (SD) föreslås att uppehållstillstånd för flyktingar som besökt sitt hemland ska återkallas. I kommittémotion 2021/22:2552 av i m.fl. (SD) yrkande 32 anför motionärerna att behöver mer resurser för återkallelse av tillstånd. Det är viktigt att regeringen anslår särskilda medel för att identifiera potentiella återkallelseärenden och handlägga dem. Vidare föreslås i yrkande 11 utökade möjligheter att återkalla ett uppehållstillstånd och utvisa en utlänning av vandelsskäl utan att utlänningen har dömts för brott. Det kan t.ex. handla om drogmissbruk, prostitution, en kriminell livsstil eller deltagande i kriminella organisationer. Därutöver föreslås i yrkande 28 en skärpt vandelsprövning vid prövning av en ansökan om uppehållstillstånd. All form av vandel måste i högre utsträckning beaktas. Det kan främst ske genom utdrag ur utländska misstanke- och belastningsregister eller liknande formella dokument. Vid behov skulle även en personlig utredning, lämnade referenser eller andra sätt kunna komma i fråga. I yrkande 34 föreslås att rätten till främlingspass och resedokument begränsas. Till exempel bör det utredas om antalet resedokument som en utlänning kan få kan begränsas. Det bör också bli lättare att vid behov bevilja handlingar med kortare giltighetstid eller med begränsat giltighetsområde. I partimotion 2021/22:2550 av m.fl. (SD) yrkande 14 anges att det är viktigt med tydliga sanktionsmöjligheter mot andra parter. Det ska t.ex. vara straffbart att medvetet anlita arbetskraft utan tillstånd eller hyra ut en bostad till en utlänning utan rätt att vistas i landet. I kommittémotion 2021/22:2552 av i m.fl. (SD) yrkande 3 föreslår motionärerna att bestämmelserna om straff för illegal vistelse i skärps och att myndigheterna åläggs att beivra sådan brottslighet. Den utlänning som medvetet missbrukar öppenhet bör i förekommande fall straffas med återreseförbud. Enligt yrkande 4 bör den som döljer en utlänning eller genom någon annan åtgärd uppsåtligen hjälper utlänningen att olovligen uppehålla sig i eller en annan medlemsstat kunna dömas för brott även om det inte görs i vinstsyfte. Straffet för detta brott bör vidare skärpas. I yrkande 27 föreslås skärpt straff för människosmuggling så att det bättre motsvarar brottets allvar. Gärningen riskerar migranters liv, utgör ett led i organiserad människohandel och sexuellt utnyttjande samt är en inkomstkälla för den organiserade brottsligheten. I kommittémotion 2021/22:3516 av m.fl. (C) yrkande 15 framhålls att det i högre grad bör vara möjligt att återkalla ett uppehållstillstånd när det i efterhand kan konstateras att skälet till vistelsen var ett annat än det som angavs i ansökan om uppehållstillstånd, exempelvis arbete. Bestämmelsen om återkallelse av uppehållstillstånd i utlänningslagen bör utvidgas för att i högre utsträckning inkludera de fall där syftet med ansökan var ett annat än behovet av skydd. I kommittémotion 2021/22:4214 av m.fl. (KD) yrkande 41 framhåller motionärerna att utvisning bör komma i fråga oftare för personer som söker asyl i och begår brott, särskilt vid våldsbrott, sexualbrott, hedersrelaterade brott eller hatbrott. I dessa fall bör ansökan avslås och personen avvisas ur landet. Om det finns verkställighetshinder ska utvisningen genomföras så snart dessa hinder inte längre finns. Även i kommittémotion 2021/22:4189 av m.fl. (KD) yrkande 21 föreslås att utvisning ska komma i fråga oftare för personer som söker asyl i och som begår sexualbrott. I yrkande 25 föreslås att straffet för människosmuggling ska skärpas. Regler om återkallelse av tillstånd finns i 7 kap. UtlL. Bland annat ska ett uppehållstillstånd återkallas om det på grund av tidigare verksamhet eller i övrigt kan antas att utlänningen kommer att bedriva sabotage, spioneri eller olovlig underrättelseverksamhet i .