bet · H901JuU44 · 2022-04-21 00:00:00 — Nya verktyg mot gängkriminaliteten Utskottet föreslår att ställer sig bakom det som utskottet anför om nya verktyg mot gängkriminaliteten och gör sex tillkännagivanden till regeringen. Fem av förslagen till tillkännagivanden görs med anledning av motionsyrkanden och ett med stöd av utskottets initiativrätt enligt 9 kap. 16 § riksdagsordningen. Tillkännagivandena rör i korthet följande frågor (reservationer anges): • förbättrade möjligheter att förverka tillgångar från kriminella (S, C, V) • tillfällig lagstiftning om preventiva tvångsmedel (S, C, V, MP) • kriminalisering av deltagande i kriminell organisation (S, C, V, MP) • införande av vistelseförbud (V) • effektivare användning av biometrisk information (S, C, V) • bättre informationsutbyte mellan myndigheter (S, V) I betänkandet finns totalt sex reservationer (S, C, V, MP). 20 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Utskottet lägger på eget initiativ fram ett förslag till tillkännagivande. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Beslag och förverkande av brottsvinster Deltagande i en kriminell organisation Effektivare användning av biometrisk information 1.Beslag och förverkande av brottsvinster, punkt 1 (S, C, V) 2.Preventiva tvångsmedel, punkt 2 (S, C, V, MP) 3.Deltagande i en kriminell organisation, punkt 3 (S, C, V, MP) 4.Vistelseförbud, punkt 4 (V) 5.Effektivare användning av biometrisk information, punkt 5 (S, C, V) 6.Informationsutbyte mellan myndigheter, punkt 6 (S, V) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Beslag och förverkande av brottsvinster ställer sig bakom det som utskottet anför om förbättrade möjligheter att förverka tillgångar från kriminella och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller delvis motionerna 2021/22:1501 av Boriana (M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:2527 av m.fl. (SD) yrkande 37, 2021/22:3974 av m.fl. (L) yrkande 64, 2021/22:4031 av m.fl. (M) yrkande 12 och 2021/22:4190 av m.fl. (KD) yrkande 44. Reservation 1 (S, C, V) ställer sig bakom det som utskottet anför om att införa en tillfällig lagstiftning om preventiva tvångsmedel och tillkännager detta för regeringen. Reservation 2 (S, C, V, MP) Deltagande i en kriminell organisation ställer sig bakom det som utskottet anför om att kriminalisera deltagande i en kriminell organisation och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller delvis motion 2021/22:4031 av m.fl. (M) yrkande 4. Reservation 3 (S, C, V, MP) ställer sig bakom det som utskottet anför om vistelseförbud och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3965 av m.fl. (L) yrkande 68, 2021/22:3975 av m.fl. (L) yrkande 45 och 2021/22:4031 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2021/22:3447 av Kopparklint (M). Reservation 4 (V) Effektivare användning av biometrisk information ställer sig bakom det som utskottet anför om effektivare användning av biometrisk information och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3781 av m.fl. (M) yrkande 27, 2021/22:4031 av m.fl. (M) yrkande 41 och 2021/22:4190 av m.fl. (KD) yrkandena 32 och 33. Reservation 5 (S, C, V) ställer sig bakom det som utskottet anför om bättre informationsutbyte mellan myndigheter och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3424 av m.fl. (M) yrkande 32, 2021/22:3784 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2021/22:3975 av m.fl. (L) yrkande 24 och 2021/22:3785 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2021/22:4031 av m.fl. (M) yrkande 6. Reservation 6 (S, V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (KD), (M), (S), (M), (SD), (S), (C), (V), (M), (S), (S), (SD), (MP), (KD), (SD) och (L). överlämnade rikspolischefen en promemoria till (dnr A713.558/2021). konstaterar att läget när det gäller den organiserade brottsligheten i är synnerligen allvarligt samt att den organiserade brottsligheten är systemhotande och utgör ett hot mot det demokratiska samhället. I promemorian redovisas ytterligare åtgärder som myndigheten bedömer nödvändiga för att samhället ska kunna bryta den fortsatt mycket allvarliga utvecklingen. Många av de frågor som tas upp i rikspolischefens promemoria berörs i motioner från allmänna motionstiden. Utskottet har mot denna bakgrund valt att behandla dessa motioner samlat i ett särskilt betänkande om nya verktyg mot gängkriminaliteten. Motionsyrkandena finns i bilaga 1. Inom utskottet har det även väckts en fråga om att utskottet, med stöd av sin initiativrätt enligt 9 kap. 16 § riksdagsordningen, ska ta initiativ till ett tillkännagivande till regeringen om en tillfällig lagstiftning om preventiva tvångsmedel. Beslag och förverkande av brottsvinster Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om förbättrade möjligheter att förverka tillgångar från kriminella och tillkännager detta för regeringen. Jämför reservation 1 (S, C, V). I partimotion 2021/22:4031 av m.fl. (M) yrkande 12 föreslås att det ska bli enklare att beslagta egendom från gängkriminella. Liknande förslag finns i kommittémotionerna 2021/22:2527 av m.fl. (SD) yrkande 37 och 2021/22:4190 av m.fl. (KD) yrkande 44. I kommittémotion 2021/22:3974 av m.fl. (L) yrkande 64 anförs att möjligheterna till s.k. utvidgat förverkande bör stärkas. I motion 2021/22:1501 av Boriana (M) yrkande 1 begärs en översyn av lagstiftningen för att underlätta förverkande av kriminellas egendom. I yrkande 2 anförs att myndigheternas arbete med förverkande av egendom bör effektiviseras. Regler om beslag finns i 27 kap. (RB). Beslag innebär att en brottsbekämpande myndighet tillfälligt tar om hand någon annans egendom. Syftet kan t.ex. vara att säkra föremål som kan ha betydelse för brottsutredningen eller att återställa det beslagtagna föremålet till den rättmätiga ägaren. Som ett medel för att leta efter egendom som kan beslagtas används ofta husrannsakan. Åtgärden gör det möjligt för de brottsbekämpande myndigheterna att undersöka miljöer som de annars inte skulle ha haft tillträde till. Av 27 kap. 1 § RB framgår att beslag får göras för fyra olika ändamål. För det första får föremål som skäligen kan antas ha betydelse för utredning om brott tas i beslag (bevisbeslag). Det avser föremål som kan ha bevisvärde antingen för den fortsatta utredningen eller för det slutliga avgörandet av målet. Syftet med beslaget kan t.ex. vara att avgöra om en gärning är brottslig, försöka knyta en gärningsperson till brottet eller belysa gärningspersonens uppsåt eller brottets svårhet. En annan typ av beslag avser föremål som skäligen kan antas vara avhänt någon genom brott (återställandebeslag). Syftet med ett sådant beslag är att återställa det beslagtagna föremålet till den rättmätiga ägaren. Ett tredje ändamål med beslag är att säkerställa ett framtida förverkande av föremål på grund av brott (förverkandebeslag). Sådana beslag tar endast sikte på sakförverkande och får användas för att t.ex. säkra för-verkande av sådant som har varit föremål för brott eller som använts som hjälpmedel vid brott. Slutligen får beslag göras av föremål som skäligen kan antas ha betydelse för utredning om förverkande av utbyte av brottslig verksamhet enligt 36 kap. 1 b § . Enligt 36 kap. 1 § ska utbyte av brott förklaras förverkat, om det inte är uppenbart oskäligt. finns det i 1 b § även en möjlighet till s.k. utvidgat förverkande. Bestämmelsen innebär att det i vissa fall är möjligt att förverka även utbyte som kommer från annat brottsligt handlande än det som den tilltalade döms för och att det är tillräckligt att åklagaren uppfyller ett lägre ställt beviskrav när det gäller sambandet mellan egendomen och den brottsliga verksamheten. infördes ändringar i bestämmelsen som innebar att möjligheterna att förverka utbyte av sådan inte närmare preciserad brottslig verksamhet utökades till att gälla vid fler brott (prop. 2015/16:155, bet. 2015/16:JuU28, rskr. 2015/16:239). Utvidgat förverkande kan enligt gällande rätt beslutas vid alla brott som har fängelse eller mer i straffskalan och som är av beskaffenhet att kunna ge utbyte. Utvidgat förverkande kan även beslutas vid t.ex. brott som har fängelse eller mer i straffskalan om brottet har utgjort ett led i en brottslighet som har utövats i organiserad form. Bestämmelser om utmätning på grund av skulder finns i 4 kap. utsökningsbalken. Enligt huvudregeln i 7 § får lös egendom utmätas endast om egendomen är tillgänglig vid förrättningen. Utmätning av lös egendom kan också göras om den inte är tillgänglig, s.k. distansutmätning, om den kan identifieras på grund av registrering, upplysningar vid förhör eller annan utredning, under förutsättning att det inte kan antas finnas hinder för att säkerställa utmätningen enligt bestämmelserna i 6 kap. utsökningsbalken. När egendom anträffas av en annan myndighet har tolkat besittningskravet på så sätt att egendomen måste vara omhändertagen med stöd av den myndighetens regelverk. Denna bedömning har även JO gjort i ett beslut där polisen fick kritik för att i samband med en trafikkontroll ha omhändertagit egendom efter att lämnat polisen ett förbudsmeddelande, utan att det fanns stöd för ett omhändertagande av egendomen enligt polisens egna befogenheter (JO-beslut , dnr 584-2013 och 666-2013). Egendomen ansågs inte vara i polisens besittning på det sätt som föreskrivs i 6 kap. 7 § utsökningsbalken. Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att göra en översyn av lagstiftningen om förverkande och vissa därmed sammanhängande frågor. Utredningen, som tog namnet förverkandeutredning, överlämnade betänkandet Ny förverkandelagstiftning (SOU 2021:100) till regeringen. Utredningen lämnar bl.a. följande förslag: • Ett nytt kapitel i och en ny förfarandelag införs. Avsikten är att regelverket ska bli tydligare, enklare och effektivare för att göra det möjligt att ta brottsvinster och brottsverktyg i större utsträckning än vad som är möjligt. • En ny förverkandeform införs som innebär att det ska bli möjligt att ta brottsvinster från kriminella alldeles oavsett om det kan visas att någon har begått ett konkret brott. • Möjligheterna att säkra brottsvinster förbättras genom att ett nytt generellt tvångsmedel, penningbeslag, införs. Tvångsmedlet gör det möjligt att säkra pengar, från t.ex. ett internetbedrägeri, som finns på gärningsmannens bankkonto. Förslaget syftar till att säkerställa att en brottsvinst inte ska försvinna utan i stället säkras för att sedan kunna förverkas. Betänkandet har skickats på remiss och remisstiden går ut . Effektivare verktyg i utsökningsförfarandet I proposition 2021/22:197, som överlämnades till , lämnar regeringen förslag om att utöka möjligheterna till distansutmätning och underlätta tillgångsutredningar i mål om utmätning. Regeringen anför att det är viktigt att har ändamålsenliga verktyg för att utreda om en gäldenär har utmätningsbar egendom och för att verkställa utmätningar. Genom ett effektivt förfarande blir fler skulder betalda snabbare och förtroendet för utsökningsförfarandet ökar. arbete utgör också en betydelsefull länk i kedjan av de åtgärder som kan vidtas mot organiserad brottslighet. I propositionen föreslår regeringen följande: • förbättrade möjligheter att genomföra utmätning på distans när påträffar egendom i sin verksamhet. • en skärpning av gäldenärens och tredje mans skyldighet att lämna upplysningar i mål om utmätning. • ett tydliggörande av ramarna för utredningar i syfte att ytterligare stärka såväl effektiviteten som rättssäkerheten i myndighetens verksamhet. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Propositionen bereds i civilutskottet. I betänkande 2019/20:JuU27 föreslog utskottet ett tillkännagivande till regeringen om utökade möjligheter att beslagta dyra bilar, klockor och andra statussymboler från gängkriminella (s. 49 f.). Ledamöterna från Socialdemokraterna, reserverade sig mot för-slaget (s. 88). Reservanterna hänvisade till att frågan om ökade möjligheter att förverka brottslingars tillgångar ingår i regeringens åtgärdsprogram mot gäng-kriminalitet. Enligt reservanterna saknades det därför anledning för att ta något initiativ till en sådan utredning som motionärerna efterfrågade. biföll reservationen (prot. 2019/20:120). I betänkande 2019/20:JuU26 föreslog utskottet ett tillkännagivande om att regeringen bör göra en översyn av förverkandelagstiftningen i syfte att ge polisen utökade möjligheter att förverka egendom från kriminella (s. 70). Ledamöterna från Socialdemokraterna, reserverade sig mot förslaget (s. 123). Reservanterna hänvisade bl.a. till ett förslag som bereddes inom om en översyn av utsökningsbalken och menade att det inte fanns skäl att besluta om ett tillkännagivande i frågan. biföll reservationen (prot. 2019/20:120). Motioner om beslag och förverkande av brottsvinster behandlades senast av utskottet i betänkande 2020/21:JuU25. Mot bakgrund av att regeringen hade gett en utredare i uppdrag att göra en bred översyn av förverkandelagstiftningen och att beredningen av förslagen i betänkandet Ett modernare utsökningsförfarande (SOU 2016:81) pågick fann utskottet inte skäl att föreslå något tillkännagivande till regeringen (s. 58). följde utskottets förslag (rskr. 2020/21:289). föreslog i betänkande 2020/21:CU10 ett tillkännagivande till regeringen om utökade möjligheter till distansutmätning för . ansåg att distansutmätning bör vara möjligt i en större utsträckning än och uppmanade regeringen att överväga hur en reglering med utökade möjligheter till distansutmätning kan utformas alternativt låta utreda detta på nytt (s. 43). följde utskottets förslag (rskr. 2020/21:265). Utskottet anser att möjligheterna att förverka tillgångar från grovt kriminella måste förbättras. Om t.ex. en större summa kontanter påträffas hos någon som saknar laglig inkomst, men som genom tidigare domar har dokumenterad koppling till systematiska narkotikabrott, bör pengarna kunna förverkas om innehavaren inte kan visa att de har erhållits på lagligt sätt. I praktiken handlar det om att införa ett slags omvänd bevisbörda när pengar och dyra tillgångar påträffas hos personer som bevisligen kan knytas till grov organiserad brottslighet. En liknande lagstiftning finns redan i andra jämförbara länder. Enligt utskottets mening bör regeringen ge en utredare i uppdrag att komplettera betänkandet Ny förverkandelagstiftning (SOU 2021:100) med ett förslag som innebär att en sådan ordning kan införas också i . Uppdraget ska redovisas . Vad utskottet nu har anfört bör ge regeringen till känna. Därmed tillstyrker utskottet delvis motionerna 2021/22:1501 (M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:2527 (SD) yrkande 37, 2021/22:3974 (L) yrkande 64, 2021/22:4031 (M) yrkande 12 och 2021/22:4190 (KD) yrkande 44. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om en tillfällig lagstiftning om preventiva tvångsmedel och tillkännager detta för regeringen. Jämför reservation 2 (S, C, V, MP). Regleringen av hemliga tvångsmedel Bestämmelser om hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation, hemlig övervakning av elektronisk kommunikation, hemlig kameraövervakning och hemlig rumsavlyssning som tvångsmedel vid utredning av brott finns i 27 kap. . Bestämmelser om hemlig dataavläsning finns i lagen (2020:62) om hemlig dataavläsning. Särskilda bestämmelser om användning av hemliga tvångsmedel i preventivt syfte finns i lagen (2007:979) om åtgärder för att förhindra vissa särskilt allvarliga brott (preventivlagen) och i lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll. Möjlighet att meddela tillstånd till att använda hemliga tvångsmedel finns också i lagen (2000:562) om internationell rättslig hjälp i brottmål. gäller lagen (2017:1000) om en europeisk utredningsorder för EU:s medlemsstater, med undantag för och . Regler om inhämtning av uppgifter om elektronisk kommunikation i underrättelseverksamhet finns i lagen (2012:278) om inhämtning av uppgifter om elektronisk kommunikation i de brottsbekämpande myndigheternas underrättelseverksamhet (inhämtningslagen). I 2 kap. regeringsformen finns föreskrifter om grundläggande fri- och rättigheter. Föreskrifterna innebär bl.a. att var och en gentemot det allmänna är skyddad mot kroppsvisitation, husrannsakan och liknande intrång, mot undersökning av brev eller annan förtrolig försändelse och mot hemlig avlyssning eller upptagning av telefonsamtal eller annat förtroligt meddelande (6 § första stycket). Var och en är också skyddad gentemot det allmänna mot betydande intrång i den personliga integriteten, om det sker utan samtycke och innebär övervakning eller kartläggning av den enskildes personliga förhållanden (6 § andra stycket). Dessa grundläggande fri- och rättigheter får begränsas bara genom lag och endast för att tillgodose ändamål som är godtagbara i ett demokratiskt samhälle. Begränsningarna får aldrig gå utöver vad som är nödvändigt eller utgöra ett hot mot den fria åsiktsbildningen (20 och 21 §§). Enligt artikel 8.1 i Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna () har var och en rätt till respekt för sitt privat- och familjeliv, sitt hem och sin korrespondens. Rätten till skydd för privat- och familjeliv omfattar bl.a. skydd mot övervakning i olika former. Motsvarande skydd följer av EU:s rättighetsstadga inom tillämpningsområde (artikel 7 och 52.3 i stadgan). Tvångsmedel som innefattar ingrepp i den privata sfär som artikel 8 i är avsedd att skydda, kan enligt konventionen endast godtas om de har stöd i lag och omfattas av de undantag som anges i artikel 8.2. Genom lagen (1994:1219) om den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna är direkt tillämplig i . I 2 kap. 19 § regeringsformen föreskrivs att lag eller annan föreskrift inte får meddelas i strid med åtaganden på grund av . Bestämmelserna om hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation, hemlig övervakning av elektronisk kommunikation, hemlig kameraövervakning, hemlig rumsavlyssning, hemlig dataavläsning, preventiva tvångsmedel och inhämtning av uppgifter i underrättelseverksamhet utgör för brottsbekämpningen nödvändiga undantag från det skydd mot intrång i enskildas privat- och familjeliv som annars gäller enligt såväl grundlag som och EU:s rättighetsstadga. För all användning av tvångsmedel gäller tre allmänna principer. Dessa principer, som knyter an till innehållet i 2 kap. 21 § regeringsformen, är ändamålsprincipen, behovsprincipen och proportionalitetsprincipen. Ändamålsprincipen innebär att en myndighets befogenhet att använda ett tvångsmedel ska vara bundet till det ändamål för vilket tvångsmedlet har beslutats. Behovsprincipen innebär att en myndighet får använda ett tvångsmedel bara när det finns ett påtagligt behov av det och en mindre ingripande åtgärd inte är tillräcklig. Proportionalitetsprincipen, som är lagfäst i bl.a. 27 kap. 1 § tredje stycket , innebär att ett tvångsmedel får tillgripas endast om skälen för åtgärden uppväger det intrång eller men i övrigt som åtgärden innebär för den misstänkte eller något annat motstående intresse. Preventivlagen ger myndigheterna en möjlighet att använda hemliga tvångsmedel för att förhindra brott, s.k. preventiva tvångsmedel. Tillstånd till hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation, hemlig övervakning av elektronisk kommunikation eller hemlig kameraövervakning får meddelas om det med hänsyn till omständigheterna finns en påtaglig risk för att en person kommer att utöva brottslig verksamhet som innefattar bl.a. sabotage, spioneri och terroristbrott (1 § första stycket). Tillstånd får också meddelas om det finns en påtaglig risk för att det inom en organisation eller grupp kommer att utövas sådan brottslig verksamhet och det kan befaras att en person som tillhör eller verkar för organisationen eller gruppen medvetet kommer att främja denna verksamhet (1 § andra stycket). Tillstånd till hemlig dataavläsning får meddelas under samma förutsättningar, förutom när det gäller rumsavlyssningsuppgifter (7 § fjärde stycket lagen om hemlig dataavläsning). Hemlig avlyssning och övervakning av elektronisk kommunikation får enligt 2 § preventivlagen enbart avse • ett telefonnummer eller annan adress eller en viss elektronisk kommunikationsutrustning som tillståndet avser innehas eller har innehafts av den för tvångsmedlet aktuella personen, eller som annars kan antas ha använts eller komma att användas av honom eller henne • ett telefonnummer eller annan adress eller en viss elektronisk kommunikationsutrustning som det finns synnerlig anledning att anta att personen tillståndet avser har kontaktat eller kommer att kontakta. Hemlig kameraövervakning får endast avse en plats där den person som är aktuell för tvångsmedlet kan antas komma att uppehålla sig, eller en plats där den brottsliga verksamheten som avses i 1 § kan antas komma att utövas eller en nära omgivning till denna plats (3 §). Tvångsmedlet får användas endast om det är av synnerlig vikt för att förhindra sådan brottslig verksamhet som lagen omfattar. Dessutom måste skälen för åtgärden uppväga det intrång eller men i övrigt som åtgärden innebär för personen som tvångsmedlet avser eller för något annat motstående intresse (5 §). Tillstånd till hemlig dataavläsning får i dessa fall endast avse ett avläsningsbart informationssystem som används, eller som det finns särskild anledning att anta har använts eller kommer att användas, av en person som uppfyller de förutsättningar som anges i 7 § lagen om hemlig dataavläsning. Hemlig dataavläsning som gäller kommunikationsavlyssningsuppgifter, kommunikationsövervakningsuppgifter eller platsuppgifter får även avse ett avläsningsbart informationssystem som det finns synnerlig anledning att anta att en person som anges i 7 § som tillståndet avser har kontaktat eller kommer att kontakta. Utökade möjligheter att använda hemliga tvångsmedel Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att se över delar av regleringen om hemliga tvångsmedel (dir. 2020:104). Syftet är att ta ställning till hur hemliga tvångsmedel ska kunna användas i större utsträckning för att bekämpa allvarlig brottslighet. Utredningen tittar i huvudsak på användningen av hemliga tvångsmedel inom ramen för en förundersökning. Regeringen beslutade att ge utredaren ytterligare uppdrag som bl.a. handlar om hemlig övervakning av elektronisk kommunikation för att lokalisera personer som håller sig undan fängelse och andra påföljder (dir. 2022:13). Utredningstiden ligger fast för större delen av det ursprungliga uppdraget som ska redovisas i ett delbetänkande . Utredningen ska i övrigt slutredovisas . Preventiva tvångsmedel för att förhindra allvarlig brottslighet Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att överväga flera frågor kopplade till möjligheterna att använda hemliga tvångsmedel i preventivt syfte utanför en förundersökning (dir. 2021:102). • överväga i vilken utsträckning det ska införas utökade möjligheter att använda preventiva tvångsmedel för att förhindra allvarlig brottslighet som förekommer inom ramen för kriminella nätverk och lämna författningsförslag • överväga i vilken utsträckning det ska införas nya möjligheter för de brottsbekämpande myndigheterna att använda husrannsakan för att förhindra allvarlig brottslighet och vid behov lämna författningsförslag • ta ställning till om skyddet för privat- och familjelivet respektive den personliga integriteten bör stärkas och vid behov lämna sådana förslag • lämna förslag på de författningsändringar och andra åtgärder som bedöms nödvändiga. Utredaren ska noga väga behovet av en effektiv brottsbekämpning mot den enskildes rätt till skydd för grundläggande fri- och rättigheter såsom den personliga integriteten. Förslagen ska uppfylla högt ställda krav på rättssäkerhet. Uppdraget skulle enligt direktivet redovisas . Regeringen beslutade att förkorta utredningstiden (dir. 2021:113). Uppdraget ska i stället redovisas . Frågor om utökad användning av preventiva tvångsmedel har tidigare behandlats av utskottet.