bet · H901AU10 · 2022-03-31 00:00:00 — Arbetet ska beakta både långsiktiga och kortsiktiga aspekter och även belysa arbetsmiljön för arbetstagargrupper som påverkats särskilt under pandemin, exempelvis personal inom vård och omsorg och personer som arbetat hemifrån. Uppdraget ska redovisas till regeringen . Motionsyrkanden om arbetsmiljön inom vård- och omsorgssektorn behandlades av utskottet senast i betänkande 2020/21:AU11 En god arbetsmiljö för framtiden – regeringens arbetsmiljöstrategi 2021–2025 m.m. (s. 45 f.). Motionsyrkandena avstyrktes med hänvisning till bl.a. pågående arbete. biföll utskottets förslag till beslut (rskr. 2020/21:366). Inledningsvis välkomnar utskottet att motionärerna i detta avsnitt särskilt lyfter fram arbetsmiljön för personalen inom vård- och omsorgssektorn. Det är en grupp som har burit ett mycket tungt lass under covid-19-pandemin och som har ställts inför många arbetsmiljöutmaningar. Utskottet noterar också att regeringen under pandemin vid upprepade tillfällen har gett berörda myndigheter ett flertal uppdrag och kraftigt förstärkt resurserna till vård- och omsorgssektorn. I kommittémotion 2021/22:4198 (KD) yrkandena 38 och 39 uppmärksammar motionärerna den psykosociala arbetsmiljön för personal inom vård- och omsorgssektorn och behovet av att ge och Mynak uppdrag på området. Som framgått ovan delar utskottet motionärernas oro för arbetssituationen för personalen inom vård- och omsorgssektorn. Utskottet välkomnar också insatser för att öka kunskapen om vilken effekt pandemier har på arbetsmiljön för olika yrkesgrupper. Det är därför glädjande att Mynak arbetar med en kartläggning av pandemins effekter på arbetsmiljön i där personalen inom vård- och omsorgssektorn ska vara i särskilt fokus. Utskottet kan inte se att det finns skäl för några ytterligare åtgärder i linje med vad som efterfrågas av motionärerna. I kommittémotion 2021/22:4198 (KD) yrkande 40 lyfter motionärerna upp frågan om personlig skyddsutrustning och menar att det behöver tydliggöras vilken skyddsutrustning som ska användas i olika vårdsituationer. Utskottet har givetvis ingen annan utgångspunkt än motionärerna när det gäller vikten av att värna en säker arbetsmiljö för personalen inom vård- och omsorgssektorn. Utskottet kan också i likhet med motionärerna konstatera att behovet av personlig skyddsutrustning har varit stort under pandemin. Utskottet delar dock inte motionärernas uppfattning att något initiativ till regeringen är nödvändigt utan konstaterar i stället att regeringen är aktiv i frågan. Det gäller inte minst genom de många olika uppdrag som har utfört på uppdrag av regeringen. Utskottet vill i sammanhanget också poängtera att det vilar ett stort ansvar på arbetsgivaren när det gäller att skydda personalen. Det är arbetsgivarens ansvar att systematiskt undersöka och förebygga arbetsmiljörisker så att arbetstagarna kan arbeta säkert. Vilka skyddsåtgärder som ska vidtas och vilken personlig skyddsutrustning som ska användas i respektive arbetssituation ska klargöras genom det lokala arbetsmiljöarbetet som ska utgå från gällande lagstiftning. Det handlar om att identifiera riskerna i olika arbetsmoment och hur de kan motverkas, t.ex. genom att ändra arbetssätt eller arbetsinnehåll eller genom personlig skyddsutrustning. I de fall det bedöms nödvändigt med personlig skyddsutrustning är det arbetsgivaren som ansvarar för denna och ska bekosta den utrustning som arbetstagaren behöver för arbetet. Arbetsgivaren ska också se till att den fungerar och att den underhålls och repareras, så att den är säker att använda. När det gäller kommittémotion 2021/22:4210 (KD) yrkande 64 och insatser för att förbättra villkoren för personalen inom vård- och omsorgssektorn kan utskottet konstatera att det är ett område som varit föremål för en rad satsningar . Genom beslut i har det möjliggjorts flera olika satsningar på arbetsmetoder och arbetstid för vård- och omsorgspersonal. Utskottet menar att dessa satsningar bidrar till att förstärka och underlätta arbetssituationen för personalen. Utskottet noterar också att den nationella samordnaren för kompetensförsörjning inom vård och omsorg om äldre i ett utredningsbetänkande riktat ett antal rekommendationer till kommunerna och regeringen. Utskottet kan inte se att motionärernas förslag bör leda till något ytterligare initiativ på området. I kommittémotion 2021/22:4210 (KD) yrkande 65 framställs även krav på att ska göra en tillsynsinsats inom hälso- och sjukvården. I likhet med vad utskottet anfört ovan i avsnittet om görs myndighetens urval av tillsynsobjekt utifrån en samlad riskvärdering där en mängd olika faktorer vägs in. bedömningar eller regeringens styrning av myndigheten leder ibland till att en viss bransch eller företeelse blir föremål för en tillsynsinsats. Som en del av en sådan tillsynsinsats inriktad på den organisatoriska och sociala arbetsmiljön har bl.a. särskilt undersökt aktörer inom privat hälso- och sjukvård samt privat omsorg. Utskottet menar att den ordning som gäller för att avgöra vilka objekt som blir föremål för tillsyn från är väl avvägd. Utskottet anser inte att det finns skäl att frångå ordningen för att ta något initiativ på det sätt som motionärerna föreslår. Mot bakgrund av det som anförts ovan bör samtliga yrkanden avslås. Våld och hot i arbetslivet Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om insatser för att arbetstagarna ska känna sig trygga och säkra på sina arbetsplatser. Utskottet hänvisar framför allt till regeringens prioriteringar på området. Jämför reservation 24 (SD) och 25 (L). I kommittémotion 2021/22:2563 av m.fl. (SD) framhåller motionärerna behovet av trygga arbetsplatser. Motionärerna anser att insatser behövs för att identifiera risker för att anställda utsätts för brott och för att stärka tryggheten på arbetsplatsen (yrkande 10). m.fl. (L) poängterar i kommittémotion 2021/22:3969 att frihet är en trygghetsfråga och att det inte minst gäller rätten att vara trygg på sin arbetsplats. Motionärerna anser att insatser behövs för att motverka en tystnadskultur bland offentliganställda på grund av rädsla för repressalier från kriminella nätverk (yrkande 11). I motion 2021/22:492 av (SD) belyser motionären situationen för väktare och annan bevakningspersonal. Motionären vill att regeringen utreder särskilda insatser för att höja tryggheten för väktare och annan bevakningspersonal (yrkande 1). Motionären anser också att åtgärder för att säkerställa en god arbetsmiljö för väktare och annan bevakningspersonal bör utredas (yrkande 2). föreskrifter om våld och hot i arbetsmiljön (AFS 1993:2) gäller på alla arbetsplatser. Arbetsgivaren har en skyldighet att utreda de risker för våld eller hot om våld som kan finnas i arbetet och vidta de åtgärder som kan föranledas av utredningen (2 §). Vidare slår 3 § fast att arbetet ska ordnas så att risk för våld eller hot om våld så långt som det är möjligt förebyggs. Föreskriften ställer också krav på att det ska finnas särskilda säkerhetsrutiner för arbete som kan medföra risk för våld eller hot om våld. Enligt 4 § ska arbetstagarna ha tillräcklig utbildning och information och få tillräckliga instruktioner för att kunna utföra arbetet säkert och med tillfredsställande trygghet. Innebär en arbetsuppgift påtaglig risk för våld eller hot om våld får den inte utföras som ensamarbete (8 §). Förutsättningarna för ensamarbete regleras också i en särskild föreskrift om ensamarbete (AFS 1982:3). Arbetet med att förhindra våld och hot i arbetslivet faller också inom ramen för arbetsgivarens ansvar för det systematiska arbetsmiljöarbetet som regleras i bl.a. 3 kap. arbetsmiljölagen och föreskrift om systematiskt arbetsmiljöarbete. Regeringens arbetsmiljöstrategi –2025 Regeringen lyfter i sin arbetsmiljöstrategi –2025 i anslutning till delmålet om ett tryggt arbetsliv särskilt fram behovet av att våld och hot i arbetslivet tas på allvar. Regeringen slår fast att ingen ska behöva utsättas för våld eller hot, vare sig i hemmet eller på jobbet. I arbetsmiljöstrategin noteras att förekomsten av våld och hot i arbetslivet har visat sig vara större inom vissa branscher på arbetsmarknaden. Det är särskilt vanligt inom bl.a. skola, hälso- och sjukvård samt omsorg. Andra yrken och branscher som visat sig vara särskilt utsatta är yrken som bevakar lag och säkerhet i samhället samt anställda inom detaljhandeln. Regeringen noterar också att det har kommit rapporter om att allt fler myndighetsanställda blir utsatta för hot och våld i sitt arbete. Regeringen betonar att det är helt oacceptabelt att de som har till uppgift att hjälpa och skydda andra i samhället utsätts för våld och hot. Regeringen uppger att flera åtgärder har vidtagits för att motverka otryggheten, däribland ett generellt sett skärpt straffrättsligt skydd mot våld, hot och trakasserier samt vissa utredningsinsatser. Utredningen om konvention om våld och trakasserier i arbetslivet antog Internationella arbetsorganisationen () en konvention om avskaffande av våld och trakasserier i arbetslivet (nr 190). Syftet med konventionen är att motverka våld och trakasserier samt könsrelaterat våld och könsrelaterade trakasserier i arbetslivet. tillsatte regeringen en utredning med uppdrag att se över vad som krävs för att ska kunna ratificera konventionen (dir. 2020:98). Ett drygt år senare redovisade utredningen sitt uppdrag i ett betänkande (SOU 2021:86) där det bl.a. slås fast att svensk rätt är förenlig med konventionen. Det behövs därför inga lagändringar eller andra åtgärder för att ratificera konventionen. Utredningen föreslår dock att det införs ett förtydligande i arbetsmiljölagen om att arbetsmiljön, så långt som möjligt, ska vara fri från våld och trakasserier. Utredningen ser också behov av att ge i uppdrag att ta fram information som förklarar arbetsgivarens ansvar i arbetet mot våld och trakasserier från olika aspekter. Utredningen om vissa frågor i diskrimineringslagen beslutade regeringen om ett tilläggsdirektiv till den då pågående Utredningen om vissa frågor i diskrimineringslagen (dir. 2020:102). Utredningen fick bl.a. i uppdrag att bedöma om det finns behov av ytterligare åtgärder för att skydda arbetstagare som diskrimineras, trakasseras och hotas av personer som inte är anställda på arbetsplatsen. Uppdraget i den delen avser således handlingar som utförs av tredje man, som t.ex. kunder, gäster eller brukare. I sitt slutbetänkande (SOU 2021:94) gör utredningen bedömningen att vissa ändringar bör göras i diskrimineringslagen när det gäller arbetsgivarens ansvar enligt 3 kap. 6 § att genom aktiva åtgärder förhindra trakasserier. Vidare föreslås bl.a. att får i uppdrag att utarbeta föreskrifter mot trakasserier från tredje man. bedrev –2021 en nationell inspektionsinsats där en rad olika branscher har inspekterades. Syftet med inspektionerna var att förebygga ohälsa och olycksfall där bl.a. kränkande särbehandling och våld och hot kan vara orsaker till att arbetstagare drabbas av sjukdom eller olycksfall. var inspektionerna uppdelade på fyra olika inriktningar, varav den ena var våld och hot. har tidigare också genomfört särskilda inspektionsinsatser riktade mot våld och hot i detaljhandeln och vid myndighetsutövning. Myndigheten har också tagit fram särskilt underlag i form av bl.a. checklistor och broschyrer som behandlar våld och hot inom omsorg och skola, vården och detaljhandeln. Motionsyrkanden om våld och hot i arbetslivet behandlades av utskottet senast i betänkande 2020/21:AU11 En god arbetsmiljö för framtiden – regeringens arbetsmiljöstrategi 2021–2025 m.m. (s. 17 f.) som en del av motioner om systematiskt arbetsmiljöarbete. Motionsyrkandena avstyrktes med hänvisning till bl.a. regeringens prioriteringar och pågående arbete. biföll utskottets förslag till beslut (rskr. 2020/21:366). Alla som arbetar i ska kunna gå till jobbet utan att behöva vara rädda för att bli utsatta för våld och hot. Utskottet menar att det måste vara en självklar utgångspunkt och att politiken från flera håll måste utformas för att verka mot detta. Våld och hot i arbetslivet, eller risken att bli utsatt för det, är i många fall inte bara ett allvarligt arbetsmiljöproblem utan även ett allvarligt hot mot grundläggande samhällsfunktioner. Motionärerna i kommittémotionerna 2021/22:2563 (SD) yrkande 10 och 2021/22:3969 (L) yrkande 11 samt motion 2021/22:492 (SD) yrkandena 1 och 2 ser alla behov av insatser för att arbetstagarna ska känna sig trygga och säkra på sina arbetsplatser. Som framgått ovan delar utskottet givetvis utgångspunkten att ingen ska behöva utsättas för våld eller hot, vare sig i hemmet eller på jobbet. Frågor om våld, hot och andra tillbud på arbetsplatser måste tas på största allvar. Det är därför positivt att regeringen på ett så tydligt sätt lyfter fram frågan som prioriterad i sin arbetsmiljöstrategi –2025. Utskottet konstaterar att det inte är fråga om ett nyväckt intresse utan att regeringen även tidigare aktivt agerat för att möta problemen. Som exempel har regeringen tillsatt utredningar där olika aspekter av våld och hot i arbetslivet har varit föremål för översyn. Som utskottet framhållit när vissa motsvarande förslag behandlats tidigare finns det skäl att lyfta fram de viktiga insatser som gör på området. Det gäller inte minst det arbete som myndigheten gör genom sina tillsynsinsatser. Genom uppdrag att sprida information om regelverket och bevaka att regelverket följs, bl.a. i fråga om att alla arbetsgivare måste bedriva ett systematiskt arbetsmiljöarbete, bidrar myndigheten vidare till ett offensivt arbete mot våld och hot på alla arbetsplatser. är också tydligt med att våld och hot i arbetslivet inte är något som ska förekomma på våra arbetsplatser och att alla arbetsgivare har ett ansvar för att mota bort detta. Sammantaget menar utskottet att regeringens tydliga prioriteringar på området innebär att det inte finns skäl för något initiativ till regeringen. Samtliga yrkanden bör därför avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att bl.a. se över arbetsmiljöregelverket i fråga om distansarbete. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående arbete. Jämför reservation 26 (C), 27 (L) och 28 (MP). I kommittémotion 2021/22:3226 av Alireza Akhondi m.fl. (C) anser motionärerna att det är viktigt att arbetsmiljöregelverket anpassas till nya förutsättningar. I det arbetet ska erfarenheterna från hemarbetet under pandemin tas tillvara och det beaktas att den psykisk hälsan är en viktig del av arbetsmiljöarbetet. Motionärerna vill därför se en översyn av arbetsmiljöregelverket i syfte att förbättra förutsättningarna för distansarbete (yrkande 10). I kommittémotion 2021/22:3969 av m.fl. (L) framför motionärerna att erfarenheterna från pandemin visar att gällande arbetsmiljölagstiftning är illa anpassad för den nya typ av frågeställningar som hemarbetet ger upphov till. Arbetsmiljölagstiftningen bör därför ses över för att säkerställa en tydlig ansvarsfördelning mellan arbetsgivare och arbetstagare när arbetsplatsen är i hemmet (yrkande 7). (M) framhåller i motion 2021/22:3572 att den pågående pandemin har inneburit en omställning för många verksamheter; bl.a. har många börjat arbeta hemifrån. Detta har i sin tur medfört att många har flyttat till en glesbygd, vilket i förlängningen leder till en jämnare fördelning av invånare i landet. Mot denna bakgrund anser motionären att regeringen bör ta fram en strategi i syfte att öka hemarbetet. I motion 2021/22:2105 av (C) uppmärksammar motionären att det finns många vinster med att arbeta hemifrån men också utmaningar när det gäller både den fysiska och den psykosociala arbetsmiljön. Motionären anser att det tillsammans med arbetsmarknadens parter behöver utredas hur lagstiftningen kan uppdateras för mer distansarbete. m.fl. (MP) anser i motion 2021/22:3412 att de som kan arbeta hemifrån också ska kunna göra det i ökad utsträckning efter covid-19-pandemin. Motionärerna vill därför att regeringen vidtar åtgärder för att främja hemarbete efter pandemin. I motion 2021/22:4059 av (MP) betonar motionären att den ökade frihet och flexibilitet som följer av distansarbete gynnar arbetstagarnas välbefinnande, klimatet och landsbygdsutvecklingen. Motionären vill att distansarbete i arbetslivet ska genomföras i bred samverkan mellan staten, företag och organisationer (yrkande 2). De grundläggande reglerna på arbetsmiljöområdet gäller oavsett var arbetet utförs. Det innebär att arbetsgivaren har ansvar för arbetsmiljön enligt bestämmelserna i arbetsmiljölagen och tillhörande föreskrifter även när arbetet utförs i hemmet. Enligt arbetsmiljölagstiftningen ska arbetsgivaren bl.a. göra allt som behövs för att förebygga att arbetstagaren utsätts för ohälsa eller olycksfall (3 kap. 2 § arbetsmiljölagen). Arbetsgivaren ska fortsätta att bedriva ett systematiskt arbetsmiljöarbete. Av de allmänna råden till 2 § i föreskriften om systematiskt arbetsmiljöarbete framhålls att föreskrifterna gäller även vid distansarbete, t.ex. när arbetstagaren utför arbete i sitt eget hem. som det formella ansvaret för arbetsmiljön är oförändrat slår 3 kap. 1 a § arbetsmiljölagen fast att arbetsgivare och arbetstagare ska samverka för att åstadkomma en god arbetsmiljö. Arbetstagaren ska således medverka i arbetet med att skapa en god arbetsmiljö, vilket kan ske bl.a. genom att uppmärksamma och rapportera risker. I de allmänna råden till 7 § i föreskriften om systematiskt arbetsmiljöarbete framhålls att det är särskilt viktigt att arbetstagaren har kunskaper om riskerna vid arbete på platser som arbetsgivaren inte kan bestämma över, t.ex. vid distansarbete. Regeringens arbetsmiljöstrategi –2025 Regeringen betonar i sin arbetsmiljöstrategi –2025 att utvecklingen går mot ett mer flexibelt arbetsliv. Inom ramen för sitt delmål om ett hälsosamt arbetsliv framhåller regeringen att arbete hemifrån och på distans skapar både möjligheter och utmaningar i arbetslivet. Frågor kopplade till det digitala och flexibla arbetslivet är fortsatt aktuella för regeringens kommande arbetsmiljöarbete. När fler arbetar hemifrån behöver arbetsmiljön belysas ur perspektivet att arbetsplatsen är rörlig liksom vilka konsekvenser en dålig utformning av arbetsplatser får för enskilda individer, utifrån både fysiska och psykosociala aspekter. I en rapport (rapport 2021:2) har Mynak kartlagt och analyserat förutsättningar för arbete hemifrån under coronapandemin och identifierat eventuella arbetsmiljörisker och andra utmaningar som finns för att kunna ha en god arbetsmiljö vid arbete hemifrån. I rapporten konstateras bl.a. att 30–av arbetstagarna har arbetat hemifrån under pandemin. Myndigheten menar att övergången till arbete hemifrån har inneburit att förutsättningarna för arbetsmiljön har förändrats. Det har skett en påtaglig individualisering av arbetsmiljön och arbetsmiljöarbetet där varje enskild arbetstagares individuella och sociala villkor spelar större roll för arbetsmiljön. Exempel på arbetsmiljörisker som har uppstått i hemarbetet under pandemin är bristande ergonomiska förutsättningar, ändrade arbetsformer och förändrade former för social kontakt. I vissa avseenden har arbete hemifrån bidragit till en förbättrad arbetsmiljö, exempelvis större flexibilitet att kombinera arbete och fritid. I en kunskapssammanställning har forskare på uppdrag från Mynak gjort en översikt av den internationella forskningen om distansarbete i hemmet före och under covid-19-pandemin med särskilt beaktande av kvinnors och mäns villkor (kunskapssammanställning 2022:2). Fokus för översikten har varit områdena arbetsmiljö och hälsa, balans mellan arbete och privatliv samt produktivitet. Forskarna noterar bl.a. att graden av autonomi och en fungerande kommunikation har betydelse för hur väl distansarbetet fungerar. Vidare pekar vissa studier mot en bättre balans mellan arbete och privatliv medan andra studier pekar mot ökad obalans i samband med distansarbete. När det gäller produktiviteten pekar den övervägande delen av studierna mot ökad produktivitet i samband med distansarbete. Generellt skiljer sig de svenska studierna åt från de internationella studierna på så vis att de genomgående visar en mer positiv bild under pandemin. Forskarna konstaterar vidare att flera internationella studier drar slutsatsen att s.k. hybridarbete, dvs. att arbete i arbetsgivarens lokaler kombineras med arbete på distans, kommer att bli vanligare men att ytterligare forskning behövs på området. Motionsyrkanden om distansarbete behandlades av utskottet senast i betänkande 2020/21:AU11 En god arbetsmiljö för framtiden – regeringens arbetsmiljöstrategi 2021–2025 m.m. (s. 49 f.). Motionsyrkandena avstyrktes med hänvisning till bl.a. pågående arbete. biföll utskottets förslag till beslut (rskr. 2020/21:366). Utskottet konstaterar inledningsvis att covid-19-pandemin har haft stor påverkan på arbetslivet. Väldigt många har fått se sin arbetsmiljö påverkas på ett eller annat sätt. Utmaningarna har dock varit av varierande storlek för olika yrkesgrupper. För de som har haft möjlighet har pandemin inneburit en omställning från att utföra sitt arbete fysiskt på arbetsplatsen till att utföra det digitalt hemifrån. Det har aktualiserat en rad frågor om arbete som utförs på distans hemifrån, vilket också motionärerna i detta avsnitt vittnar om. Motionärerna i kommittémotionerna 2021/22:3226 (C) yrkande 10 och 2021/22:3969 (L) yrkande 7 samt motion 2021/22:2105 (C) ser alla behov av att se över arbetsmiljöregelverket. Motionärerna menar att det behövs för att bl.a. tydliggöra ansvarsfördelningen och förbättra förutsättningarna för hemarbete. Utskottet delar motionärernas uppfattning att ansvarsfrågan är viktig för att tillförsäkra arbetstagarna en god arbetsmiljö och det stöd de behöver även när arbetet utförs från hemmet. Utskottet konstaterar att utgångspunkten enligt det rådande arbetsmiljöregelverket är att arbetsgivaren är ansvarig för arbetstagarnas arbetsmiljö. Det gäller även när arbetstagare utför arbete hemifrån. I takt med att distansarbete blir allt vanligare och förutsättningarna för arbetsmiljön förändras menar utskottet att det är viktigt att se till att både arbetsgivare och arbetstagare har kunskap om ansvarsfrågan. Det är också viktigt att regelverket följer med i de förändringar som sker på arbetsmarknaden. Utskottet noterar att regeringen noggrant följer utvecklingen. Det framgår bl.a. av regeringens arbetsmiljöstrategi –2025 där regeringen tydligt slår fast att frågor om det flexibla arbetslivet är en del av regeringens kommande arbetsmiljöarbete. Vidare vill utskottet även i detta avsnitt framhålla den pågående Utredningen om utökade möjligheter att upprätthålla en god arbetsmiljö som lyfts fram i flera föregående avsnitt. Utredningen tar sin utgångspunkt just i att den svenska arbetsmarknaden har genomgått förändringar sedan arbetsmiljölagens tillkomst och att det därför kan finnas skäl att se över vissa delar av regelverket. Mot bakgrund av att regeringen är aktiv i frågan ser utskottet inget behov av ett initiativ på området. När det gäller motionerna 2021/22:3572 (M), 2021/22:3412 (MP) och 2021/22:4059 (MP) menar samtliga motionärer att distansarbete har flera positiva effekter och vill därför se åtgärder som främjar ökat distansarbete. Utskottet kan precis som motionärerna se att distansarbete i viss utsträckning kan ha positiva effekter både för den enskilda individen och för samhället i stort. vill utskottet betona att arbete som utförs på distans hemifrån kan vara förenat med både för- och nackdelar. För många kan det visserligen föra med sig större flexibilitet och tillfredsställelse, men med fler som arbetar hemifrån uppstår ett behov av att analysera hur det påverkar arbetstagarnas arbetsmiljö i vid bemärkelse. Situationen behöver belysas ur perspektivet att arbetsplatsen är rörlig liksom vilka konsekvenser en dålig utformning av arbetsplatser får för enskilda individer, utifrån både fysiska och psykosociala aspekter.