bet · H901UbU24 · 2022-06-01 00:00:00 — Förskola för fler barn Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till lag om ändring i skollagen. De ändringar som utskottet tillstyrker syftar till att öka deltagandet i förskolan, vilket avser att ge positiva effekter såväl för barns utveckling och lärande som för samhället. Lagändringarna innebär att varje hemkommun ska vara skyldig att genom uppsökande verksamhet ta kontakt med vårdnadshavare till de barn som inte har en plats i förskolan och informera om förskolans syfte och barnets rätt till förskola. Den första kontakten ska tas det år barnet fyller och, om barnet inte börjar i förskolan, inför varje t.o.m. våren det år barnet fyller . Utskottet tillstyrker också de lagändringar som innebär att det ska bli obligatoriskt för hemkommunen att erbjuda förskola till barn som har bott i eller som har vårdnadshavare som har bott i . Dessa barn ska tillhandahållas en reserverad förskoleplats även utan att vårdnadshavarna har anmält önskemål om det. Ett sådant erbjudande ska ges det år barnet fyller . Kommuner ska även sträva efter att ge ett sådant erbjudande om förskoleplats till andra barn som har behov av förskola för en bättre språkutveckling i svenska. Ett nytt erbjudande om plats ska lämnas inför varje höst barnet inte har en plats i förskola t.o.m. det år då barnet fyller . Lagändringarna föreslås träda i kraft och tillämpas första gången i fråga om utbildning som påbörjas efter . Utskottet föreslår ett tillkännagivande till regeringen med anledning av ett motionsyrkande om att stärka det svenska språkets ställning i förskolans läroplan. Utskottet anser att bör avslå övriga motionsyrkanden. I betänkandet finns 15 reservationer (S, M, SD, C, V, KD, L, MP). I en reservation (S, C, V, MP) föreslås att inte ska göra något tillkännagivande till regeringen. Proposition 2021/22:132 Förskola för fler barn. Cirka 20 yrkanden i fem följdmotioner (M, SD, C, KD, L). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Information om förskola och pedagogisk omsorg Förutsättningar för språkutveckling m.m. Svenska språket i förskolans läroplan Övriga frågor om förskola, m.m. 1.Avslag på propositionen, punkt 1 (SD, KD) 2.Lagförslaget om uppsökande verksamhet, punkt 2 (M, SD, KD) 3.Språkförskola m.m., punkt 4 (M, L) 4.Språkförskola m.m., punkt 4 (SD) 5.Språkförskola m.m., punkt 4 (KD) 6.Information om förskola och pedagogisk omsorg, punkt 5 (M, SD, KD) 7.Personalens språkkunskaper m.m., punkt 6 (SD, L) 8.Personalens språkkunskaper m.m., punkt 6 (C, KD) 9.Certifiering i svenska, punkt 7 (SD) 10.Förutsättningar för språkutveckling, punkt 8 (SD, KD) 11.Svenska språket i förskolans läroplan, punkt 9 (S, C, V, MP) 12.Uppföljning och utvärdering, punkt 10 (SD, KD) 13.Uppföljning och utvärdering, punkt 10 (C) 14.Övriga frågor om förskola m.m., punkt 11 (SD) 15.Övriga frågor om förskola m.m., punkt 11 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2021/22:4475 av m.fl. (KD) yrkandena 1 och 4 samt 2021/22:4476 av m.fl. (SD) yrkande 1. Reservation 1 (SD, KD) Lagförslaget om uppsökande verksamhet antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) i de delar det avser 8 kap. 12 a §. Därmed bifaller proposition 2021/22:132 i denna del och avslår motion 2021/22:4481 av m.fl. (M) yrkande 3. Reservation 2 (M, SD, KD) antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) i de delar som inte omfattas av utskottets förslag ovan. Därmed bifaller proposition 2021/22:132 i denna del. 2021/22:4475 av m.fl. (KD) yrkande 5, 2021/22:4476 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2021/22:4478 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2021/22:4481 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2. Reservation 3 (M, L) Reservation 4 (SD) Reservation 5 (KD) Information om förskola och pedagogisk omsorg Information om förskola och pedagogisk omsorg 2021/22:4475 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2021/22:4481 av m.fl. (M) yrkande 4. Reservation 6 (M, SD, KD) Förutsättningar för språkutveckling m.m. 2021/22:4478 av m.fl. (L) yrkandena 3 och 4 samt 2021/22:4480 av och (båda C) yrkande 1. Reservation 7 (SD, L) Reservation 8 (C, KD) 2021/22:4476 av m.fl. (SD) yrkande 4. Reservation 9 (SD) 2021/22:4475 av m.fl. (KD) yrkande 6. Reservation 10 (SD, KD) Svenska språket i förskolans läroplan Svenska språket i förskolans läroplan ställer sig bakom det som utskottet anför om att stärka det svenska språkets ställning i förskolans läroplan och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4478 av m.fl. (L) yrkande 2. Reservation 11 (S, C, V, MP) 2021/22:4476 av m.fl. (SD) yrkande 5 och 2021/22:4480 av och (båda C) yrkande 2. Reservation 12 (SD, KD) Reservation 13 (C) Övriga frågor om förskola m.m. Övriga frågor om förskola m.m. 2021/22:4475 av m.fl. (KD) yrkande 3 och 2021/22:4476 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 6. Reservation 14 (SD) Reservation 15 (KD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (L), (M), (S), (M), (SD), (S), (C), (V), (SD), (KD), (S), (SD), (MP), (L), (S) och Noria Manouchi (M). Ärendet och dess beredning Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att lämna förslag som syftar till att öka deltagandet i förskolan bland barn i 3–ålder och föreslå hur förskolans arbete med barnens språkutveckling i svenska kan stärkas, bl.a. när det gäller nyanlända barn (dir. 2019:71). Utredningen redovisade sina förslag om bl.a. en uppsökande verksamhet för ökat deltagande i förskolan och direktinskrivning i förskolan i betänkandet Förskola för alla barn – för bättre språkutveckling i svenska (SOU 2020:67) . I propositionen behandlas de förslag som finns i betänkandets avsnitt 7.4, 7.5 och 8. Betänkandet har remissbehandlats. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över lagförslagen. Regeringen har gjort ändringar i linje med Lagrådets förslag. Lagrådets synpunkter behandlas i propositionen. I förhållande till lagrådsremissen har dessutom vissa språkliga och redaktionella ändringar gjorts. Alla barn i i åldrarna 3–har rätt till minst avgiftsfri förskola , s.k. allmän förskola. Reformen om allmän förskola genomfördes stegvis , då den omfattade alla barn i åldrarna 4–(prop. 1999/2000:129), till 2010, då reformen kom att omfatta även 3-åringar (prop. 2008/09:115). Syftet med reformen var att göra förskolan tillgänglig för fler barn och stärka alla barns rätt till utbildning. De flesta barn i går i förskolan. gick drygt 517 000 barn i åldrarna 1–i förskolan, vilket motsvarar strax av landets alla barn i åldersgruppen. Fördelningen mellan flickor och pojkar är i stort sett jämn. Andelen barn som går i förskolan är mindre i de yngre åldrarna och större bland de äldre barnen. var det ca 22 000 () folkbokförda barn i åldrarna 3–som inte tog del av utbildning i förskolan. En del av dessa, omkring 6 200 barn, hade i stället pedagogisk omsorg, och ca 15 800 barn i åldrarna 3–deltog inte i någon av verksamhetsformerna. Det motsvarar av alla barn i åldersgruppen. Deltagandet i förskola skiljer sig åt mellan olika kommuner. Andelen barn i åldrarna 3–som deltar i förskola eller pedagogisk omsorg varierar mellan i kommunen med lägst deltagande och i kommunen med högst deltagande. (ca 3 800) av de barn i åldrarna 3–som inte deltog i förskolan 2019 bor i någon av storstadskommunerna . Bland de barn som inte går i förskolan är barn med svag socioekonomisk bakgrund och barn med utländsk bakgrund överrepresenterade. Barn som är födda utomlands har lägst deltagande. Ett lägre deltagande bland dessa grupper riskerar enligt regeringen att leda till ökad segregation. Deltagandet skiljer sig också åt beroende på vårdnadshavarnas utbildningsnivå och sysselsättning. Barn med vårdnadshavare som har låg utbildningsnivå och barn från hem där ingen eller endast en av vårdnadshavarna förvärvsarbetar deltar i mindre utsträckning än andra barn. I propositionen framhålls att forskning visar att deltagande i förskolan har positiva effekter på barns utveckling och lärande på såväl kort som lång sikt. Barn som har gått i förskolan har bättre språkliga och kognitiva förutsättningar och når högre kunskapsresultat i än barn som inte har gått i förskolan. Barn som har gått i förskola har också bättre språkliga och matematiska färdigheter och bättre psykisk hälsa än barn som inte har gått i förskola. Studier har också visat att kriminalitet och drogproblem är mindre vanligt hos de individer som gått i förskola som barn. I vuxen ålder har de som gått i förskola högre utbildningsnivå, högre sysselsättningsgrad och högre inkomst än de som inte har deltagit i förskolans verksamhet. Vidare framhålls att det finns en bred samsyn inom forskningen att förskolan har störst betydelse för barn med svag socioekonomisk bakgrund (se t.ex. källor i betänkande SOU 2020:67). Regeringen anför att om fler barn får ta del av förskolans positiva effekter kan fler ges bättre förutsättningar för personlig utveckling och minskad risk att hamna i utanförskap senare i livet. Ett ökat deltagande i förskolan framhålls således vara positivt såväl för barns utveckling och lärande som för hela samhället. Det kan enligt regeringen även minska och motverka den socioekonomiska segregationen i samhället. I propositionen lämnar regeringen förslag som syftar till att öka deltagandet i förskolan, vilket enligt regeringen ger positiva effekter såväl för barns utveckling och lärande som för samhället. Det föreslås att varje hemkommun ska vara skyldig att genom uppsökande verksamhet ta kontakt med vårdnadshavare till de barn som inte har en plats i förskolan och informera om förskolans syfte och barnets rätt till förskola. Den första kontakten ska tas det år barnet fyller och, om barnet inte börjar i förskolan, inför varje till och med våren det år barnet fyller . I propositionen föreslås även att det ska bli obligatoriskt för hemkommunen att erbjuda förskola till barn som har bott i eller som har vårdnadshavare som har bott i . Dessa barn ska tillhandahållas en reserverad förskoleplats även utan att vårdnadshavarna har anmält önskemål om det. Ett sådant erbjudande ska ges det år barnet fyller . Kommuner ska även sträva efter att ge ett sådant erbjudande om förskoleplats till andra barn som har behov av förskola för en bättre språkutveckling i svenska. Erbjudandet ska lämnas till barnets vårdnadshavare senast före det datum barnet kan tas emot. Ett nytt erbjudande om plats ska lämnas inför varje höst barnet inte har en plats i förskola till och med det år då barnet fyller . I propositionen lämnas förslag till de ändringar i skollagen (2010:800) som behövs. Lagändringarna föreslås träda i kraft och tillämpas första gången i fråga om utbildning som påbörjas efter . Betänkandet är disponerat så att utskottet inleder med att behandla regeringens lagförslag och bedömningar samt motioner där det yrkas att ska avslå hela eller delar av regeringens proposition. Därefter behandlas motioner som innehåller förslag på tillkännagivanden till regeringen i frågor som anknyter till lagförslagen. Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till ändringar i skollagen. Ändringarna innebär att varje hemkommun ska vara skyldig att genom uppsökande verksamhet ta kontakt med vårdnadshavare till de barn som inte har en plats i förskolan och informera om förskolans syfte och barnets rätt till förskola. Den första kontakten ska tas det år barnet fyller och, om barnet inte börjar i förskolan, inför varje t.o.m. våren det år barnet fyller . Ändringarna innebär vidare att det ska bli obligatoriskt för hemkommunen att erbjuda förskola till barn som har bott i eller som har vårdnadshavare som har bott i . Dessa barn ska tillhandahållas en reserverad förskoleplats även utan att vårdnadshavarna har anmält önskemål om det. Ett sådant erbjudande ska ges det år barnet fyller . Kommuner ska även sträva efter att ge ett sådant erbjudande om förskoleplats till andra barn som har behov av förskola för en bättre språkutveckling i svenska. Ett nytt erbjudande om plats ska lämnas inför varje höst barnet inte har en plats i förskola t.o.m. det år då barnet fyller . avslår motionsyrkanden om avslag på propositionen respektive avslag på del av propositionen. Jämför reservation 1 (SD, KD) och 2 (M, SD, KD). Övergripande bestämmelser om skolväsendet Av skollagen framgår att förskolan är en skolform inom skolväsendet (1 kap. 1 §). Syftet med utbildningen i skolväsendet är bl.a. att barn och elever ska inhämta och utveckla kunskaper och värden. Den ska främja alla barns och elevers utveckling och lärande samt en livslång lust att lära. Utbildningen ska också förmedla och förankra respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande demokratiska värderingar som det svenska samhället vilar på. Utbildningen syftar också till att i samarbete med hemmen främja barns och elevers allsidiga personliga utveckling till aktiva, kreativa, kompetenta och ansvarskännande individer och medborgare (1 kap. 4 § första och tredje stycket). I all utbildning och annan verksamhet enligt skollagen som rör barn ska utgångspunkten vara barnets bästa (1 kap. 10 §). Förskolans syfte och innehåll Enligt skollagen ska förskolan stimulera barns utveckling och lärande samt erbjuda barnen en trygg omsorg. Verksamheten ska utgå från en helhetssyn på barnet och barnets behov, och den ska utformas så att omsorg, utveckling och lärande bildar en helhet. Förskolan ska främja allsidiga kontakter och social gemenskap samt förbereda barnen för fortsatt utbildning (8 kap. 2 §). I propositionen framhålls att barnets behov av språkutveckling är av stor betydelse. I förarbetena till skollagen uttalas att språk och lärande liksom språk- och identitetsutveckling oupplösligt hör samman. Att stödja barns språkutveckling och den språkliga och kulturella mångfalden är en viktig uppgift för förskolan (prop. 2009/10:165 s. 351). Enligt förskolans läroplan ska förskolan lägga stor vikt vid att stimulera barnens språkutveckling i svenska, genom att uppmuntra och ta tillvara deras nyfikenhet och intresse för att kommunicera på olika sätt. Barnen ska erbjudas en stimulerande miljö där de får förutsättningar att utveckla sitt språk genom att lyssna till högläsning och samtala om litteratur och andra texter. Utbildningen ska ge barnen förutsättningar att kunna tänka, lära och kommunicera i olika sammanhang och för skilda syften. Därigenom läggs enligt regeringen grunden till att barnen tillägnar sig de kunskaper som alla i samhället behöver. Förmåga att kommunicera, söka ny kunskap och samarbeta framhålls vara nödvändigt i ett samhälle som präglas av stort informationsflöde och kontinuerlig förändring. Vidare framgår att förskolan ska ge varje barn förutsättningar att utveckla ett nyanserat talspråk och ordförråd, en förmåga att leka med ord, berätta och uttrycka sina tankar, ställa frågor, argumentera och kommunicera med andra. I förskolan ska barn få utveckla både det svenska språket och sitt modersmål, om barnet har ett annat modersmål än svenska. Om barnet tillhör en av de nationella minoriteterna judar, romer, samer, sverigefinnar eller tornedalingar ska barnet få utveckla både det svenska språket och sitt nationella minoritetsspråk. För barn som har en hörselnedsättning, är dövt eller av andra skäl har behov av teckenspråk ska språkutvecklingen främjas i det svenska teckenspråket (SKOLFS 2018:50). Huvudmannen ska enligt skollagen se till att barngrupperna har en lämplig sammansättning och storlek samt att barnen även i övrigt erbjuds en god miljö. Barn som av fysiska, psykiska eller andra skäl behöver särskilt stöd i sin utveckling ska ges det stöd som deras speciella behov kräver. Vidare ska förskolan medverka till att barn med annat modersmål än svenska får möjlighet att utveckla både det svenska språket och sitt modersmål (8 kap. 8–10 §§). Personalen i förskolan ska föra fortlöpande samtal med barnets vårdnadshavare om barnets utveckling. Minst en gång ska personalen och barnets vårdnadshavare därutöver genomföra ett samtal om barnets utveckling och lärande (utvecklingssamtal) (8 kap. 11 §). Rätten till utbildning i förskola Förskola ska erbjudas barn som inte har börjat i någon utbildning för fullgörande av skolplikten. Förskola behöver inte erbjudas , nätter, veckoslut eller i samband med större (8 kap. 3 §). Barn ska fr.o.m. erbjudas förskola i den omfattning det behövs med hänsyn till föräldrarnas förvärvsarbete eller studier eller om barnet har ett eget behov på grund av familjens situation i övrigt (8 kap. 5 §). Barn vars föräldrar är arbetslösa eller föräldralediga för vård av annat barn, ska fr.o.m. erbjudas förskola under minst eller (8 kap. 6 §). Även i andra fall ska barn erbjudas förskola, om de av fysiska, psykiska eller andra skäl behöver särskilt stöd i sin utveckling i form av förskola (8 kap. 7 §). Från och med höstterminen det år barnet fyller ska förskola erbjudas barnet (8 kap. 4 §), s.k. allmän förskola. Av skollagen framgår också att en kommun får ta ut avgift för plats i förskola som den anordnar (8 kap. 16 §). Rätten till utbildning i förskola gäller barn som är bosatta i (8 kap. 3 §). Som utgångspunkt ska den som ska vara folkbokförd i enligt folkbokföringslagen (1991:481) anses vara bosatt i landet. Vissa ytterligare grupper av personer anses också vara bosatta i (29 kap. 2 §). En sådan grupp är personer som omfattas av 1 § första stycket eller 1 a § första stycket lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. Dessa bestämmelser omfattar bl.a. asylsökande och personer som har beviljats uppehållstillstånd med tillfälligt skydd eller uppehållstillstånd efter tillfälligt skydd med stöd av bestämmelserna i 21 kap. 2–4 eller 6 § utlänningslagen (2005:716) samt personer som har ansökt om uppehållstillstånd i och av särskilda skäl medgetts rätt att vistas här medan ansökan prövas. Bestämmelserna omfattar också asylsökande barn som inte vistas på någon förläggning och som bor med en vårdnadshavare som har uppehållstillstånd. Asylsökande barn och barn med vissa tidsbegränsade uppehållstillstånd ska alltså erbjudas förskola även om de inte är folkbokförda i . Detsamma gäller barn som vistas här med stöd av tidsbegränsat uppehållstillstånd enligt 5 kap. 15 § utlänningslagen. Även barn som har rätt till utbildning till följd av , avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES), eller avtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och , å andra sidan, om fri rörlighet för personer anses vara bosatta i och har rätt till förskola. Barn till vissa personer som åtnjuter immunitet och privilegier och som inte är folkbokförda i och barn som vistas i utan stöd av myndighetsbeslut eller författning anses i skollagen vara bosatta i , men har inte rätt till utbildning i förskola (29 kap. 2 och 3 §§). Kommuner har enligt skollagen en informationsskyldighet. Den innebär att kommunen ska informera vårdnadshavare och elever om utbildning i förskolor, förskoleklasser, grundskolor, grundsärskolor, fritidshem, gymnasieskolor och gymnasiesärskolor och om sådan pedagogisk verksamhet som avses i 25 kap. och som erbjuds i eller av kommunen (29 kap. 19 § första stycket). Regeringens förslag och bedömningar Kommuner ska informera vårdnadshavare om förskolan genom uppsökande verksamhet Hemkommunen ska genom uppsökande verksamhet ta kontakt med vårdnadshavare till barn som ska erbjudas allmän förskola och informera om förskolans syfte och barnets rätt till förskola. Första kontakten ska tas det år barnet fyller . Kontakt ska sedan tas inför varje höst och varje vår då barnet inte har en plats i förskola. Sista kontakten ska tas det år barnet fyller . Kommunen ska inte behöva ta kontakt med vårdnadshavare till barn som inte är folkbokförda i landet. Skälen för regeringens förslag redogörs för i följande avsnitt. Ett ökat deltagande i förskola kan gynna många barn I propositionen framhålls att de grupper av barn som gynnas mest av att delta i förskola är de grupper som deltar i förskola i minst omfattning. Ett ökat deltagande i förskola för dessa barn kan ge dem bättre förutsättningar inför skolstarten och ökade möjligheter att påverka sin framtid. Det medför positiva effekter för hela samhället genom bl.a. minskad segregation och fler som ges bättre förutsättningar för självförsörjning senare i livet. Det är därför enligt regeringen angeläget att genomföra åtgärder som gör att fler barn får möjlighet att delta i förskolan. Vårdnadshavare behöver ha kunskap om förskolan och dess betydelse I propositionen framhålls att kunskapen om varför vissa vårdnadshavare inte väljer att deras barn ska gå förskola är mycket begränsad. Det kan finnas flera olika skäl till att en del barn inte deltar i förskola. För vissa barn kan en del av förklaringen vara att vårdnadshavarna har bristande kunskaper om förskolan, dess syfte och dess betydelse för barnets utveckling. Det kan enligt regeringen tänkas gälla inte minst bland utrikes födda vårdnadshavare, som kan ha liten eller ingen erfarenhet av den svenska förskolan. Kommuner har en allmän skyldighet att informera vårdnadshavare om utbildning i bl.a. förskolor (29 kap. 19 § första stycket skollagen). I förarbetena till motsvarande bestämmelse i den tidigare skollagen (1985:100) angavs att informationen, för att underlätta vårdnadshavarnas val av verksamhetsform, bör omfatta uppgifter om verksamheternas huvudmän, huvuddragen i den pedagogiska inriktningen, organisation, avgifter, lokaler, omfattning vad gäller barn och personal samt gällande statliga och kommunala bestämmelser. För att vårdnadshavarna inte själva när de står inför val av omsorgsform ska behöva kontakta flera utövare ansågs att informationen även bör omfatta syftet med en specifik verksamhet samt grundläggande orientering om förskoleverksamhetens och skolbarnsomsorgens styrsystem och uppgifter. Det angavs också att utformningen av informationen och sättet att sprida den på bör bestämmas av kommunen och att det kan vara rimligt att enskilda verksamheter lämnar relevant information avsedd för publicering till kommunerna. Det anfördes vidare att informationen bör vara lättillgänglig och språkligt utformad så att den når ut och förstås av alla berörda kommuninvånare samt att det är upp till varje kommun att vid behov göra informationen tillgänglig även på minoritets- och invandrarspråk (prop. 2008/09:115 s. 40 f.). Kommunallagen (2017:725) föreskriver att information som lämnas till enskilda ska vara saklig, relevant, jämförbar, lättförståelig och lättillgänglig (8 kap. 18 § andra stycket). Informationsskyldigheten i nu gällande skollag tar alltså huvudsakligen sikte på information om olika verksamheter som anordnas i kommunen. Skollagen reglerar inte på vilket sätt informationen ska lämnas. Av i förskola (dnr 2018:12) framgår att information om förskolan lämnas på kommunernas webbplatser. Kommuner som medverkar i studien lämnar information om förskolan även på andra sätt, bl.a. via öppna förskolan, familjecentraler, barnavårdscentraler, medborgarkontor, annonser i tidningar och i brev till alla nyblivna föräldrar. De flesta av de deltagande kommunerna informerar nyanlända på ett särskilt sätt, t.ex. via integrationsenheter, integrationssekreterare eller särskilt anställda processstödjare. Ingen av kommunerna i studie har kunskap om i vilken utsträckning informationen når ut till alla vårdnadshavare. Utredningen om fler barn i förskolan för bättre språkutveckling i svenska redovisar att flera av de kommuner som den har varit i kontakt med har beskrivit pågående lokala insatser för att informera om förskola. Några kommuner har t.ex. uppgett att de har särskilda mottagningsenheter för nyanlända som bl.a. informerar om möjligheten till förskola. Enligt dessa kommuner väljer majoriteten nyanlända vårdnadshavare som erbjuds förskola att skriva in sina barn i förskolan. Kommunerna beskriver att vårdnadshavarna ofta är mycket angelägna om att deras barn ska få ta del av all utbildning som samhället erbjuder.