bet · H901KU20 · 2022-06-07 00:00:00 — I övrigt inom varierade graden av dokumentation från krishanteringen, från detaljerade loggböcker till ingen dokumentation alls. Utskottet ansåg att i en krissituation var hanteringen av krisen självklart överordnad andra arbetsuppgifter. Utskottet framhöll ändå att dokumentation även av möten av mer informell karaktär är värdefull dels internt, för att säkerställa att det inte uppstår osäkerhet om vad man kommit fram till och för att snabbt kunna vidareförmedla viktig information från mötet, dels för att i ett senare skede underlätta granskning av händelseförloppet. granskade utskottet regeringens agerande avseende sin coronastrategi (bet. 2020/21:KU20 s. 363 f.). I granskningen behandlade utskottet den formella hanteringen av den strategi som regeringen publicerat. Utskottet bedömde således inte innehållet i strategin. I granskningen framkom att det formulerades en strategi för regeringens hantering av det nya coronaviruset. Strategin publicerades på regeringens webbplats. Av granskningen framgick att det inte fattades några beslut inför eller med anledning av detta. Det var kommunikationsenhet som sammanställde information om mål och strategi. Av granskningen framgick dock att texten varit föremål för diskussioner inom regeringen och , bl.a. på allmän beredning. Utskottet anförde att, såvitt framkommit i granskningen, hade det inte varit regeringens avsikt att strategin skulle styra myndigheterna. Från myndighetshåll hade dock anförts att strategin var något man skulle arbeta med genomförande av och i linje med. Utskottet framhöll att det inte fanns något konstitutionellt utrymme för regeringen att styra myndigheterna utan regeringsbeslut, och utskottet underströk betydelsen av att information om regeringens arbete inte kommunicerades på ett sätt som verkade styrande för myndigheternas arbete. Vidare omfattade granskningen beredningen av strategin. Att ta fram och publicera en strategi var enligt utskottet inte någon åtgärd som måste vidtas vid en kris. Enligt utskottet kunde dock en väl avvägd strategi för regeringens arbete under en omfattande och långvarig kris vara en god ordning för en effektiv krishantering, men om en strategi behövdes var en fråga som regeringen fick ta ställning till från fall till fall. Om den valde att ta fram en strategi var det emellertid enligt utskottet viktigt att strategin var väl förankrad hos hela regeringen och berörda delar av samt att relevanta beredningsåtgärder vidtogs i enlighet med det vid utformningen av strategin. Det hade vid granskningen inte gått att klarlägga ifall detta hade skett i tillräcklig utsträckning. För att möjliggöra en granskning av hur strategin tagits fram och beretts hade det enligt utskottet varit önskvärt att arbetet med den dokumenterats. Vid granskningen hade framkommit att samordningsmöten inom ramen för krishanteringsorganisationen hade hållits . GSS hade träffats löpande. De statssekreterare vars verksamhetsområden varit mest berörda träffades inom denna konstellation med tätare intervall, under vissa perioder . Vidare framkom att det i GSS, med utgångspunkt i den samlade lägesbilden, diskuterades scenarier och identifierades mål för olika lägen som kunde inträffa om smittspridningen hade förvärrats. Scenarier och mål hade också tagits upp vid expeditionschefsmöten och vid allmän beredning. Vid granskningen fick utskottet från en lista med datum (från till ) när det hade varit möten där coronastrategin varit föremål för diskussion med de mest berörda statssekreterarna (del 2, s. 618). Genom en skrivelse som sänts till har utskottet begärt svar på ett antal frågor. Som svar har utskottet fått promemorior som upprättats inom Statsrådsberedningen och (bilaga A2.2.2–4). I svaren anförs att stöder regeringen i krishanteringsarbetet. Statsrådsberedningen samordnar krishantering. Statsministerns statssekreterare leder krishanteringsarbetet i . Vidare anförs att chefen för varje departement ansvarar för krishanteringsförmågan i departementet. Departementen ansvarar även under en kris för att bereda ärenden inom sina verksamhetsområden och ha kontakt med sina myndigheter. Av svaren framgår att krishanteringsorganisation under coronapandemin har bedrivit sitt arbete enligt tidigare regelbundet övade och beprövade samarbetsformer. Uppgiften att leda GSS följer direkt av regeringens beslut, och ansvaret för den uppgiften hör inte till något statsråds ansvarsområde. Ansvaret för specifika åtgärder inom ramen för krishanteringen är dock fördelat mellan statsråden. Inrikesministerns statssekreterare, sedan regeringsskiftet statsministerns statssekreterare, har lett krishanteringsarbetet samt bedömt behovet av samordning i och vid behov sammankallat GSS. Chefstjänstemannen för krishantering och kansliet för krishantering har stöttat detta arbete. Kansliet för krishantering har bedrivit kontinuerlig omvärldsbevakning, tagit fram samlad lägesinformation och scenarier samt genomfört övningsaktiviteter för regeringen. Det framgår också att Statsrådsberedningen och departementen under hanteringen av coronapandemin arbetat enligt ordinarie processer. Detta innebär att departementen bereder ärenden inom sina respektive verksamhetsformer enligt Statsrådsberedningens promemoria Samrådsformer i (SB PM 2012:1). I svaren anförs att krisens förlopp dock har krävt att verksamheten anpassats i flera departement, främst , , , och . Kontakterna med myndigheter har ökat liksom informationsutbytet inom ramen för EU-samarbetet och annat internationellt samarbete. I flera departement har ledningsgruppen sammanträtt mer frekvent än tidigare och i vissa departement har särskilda grupper för hantering av pandemirelaterade frågor inrättats. Vidare anförs att flera departement till följd av hanteringen av coronapandemin har haft ansträngda personallägen. Det har hanterats genom en omfördelning av budgetmedel för att möjliggöra en utökning av personalen i de departement som varit mest berörda. Det har också hanterats genom inlån av personal från mindre belastade departement och från myndigheter. I vissa departement har även de politiska staberna utökats. Det anförs också att enskilda åtgärder har beretts gemensamt mellan berörda statsråd i enlighet med ovan nämnda promemoria om samrådsformer. Därutöver har statsråd i olika frågor haft direktkontakt med varandra. Det har dock inte inrättats någon särskild grupp för närmast berörda statsråd för information och diskussion i frågor om hanteringen av coronapandemin. Statsråd har vid allmän beredning hållit varandra informerade om coronarelaterade frågor inom sina respektive ansvarsområden. Totalt har hanteringen av coronapandemin och dess effekter diskuterats inom regeringen vid allmän beredning vid drygt 60 tillfällen . När det gäller GSS anförs att gruppen består av statssekreterare i de departement vars verksamhetsområden berörs av en allvarlig händelse eller en uppkommen situation. Den statssekreterare som leder krishanteringsarbetet bedömer behovet av samordning i och kan sammankalla GSS. Gruppen leddes av inrikesministerns statssekreterare fram till regeringsskiftet . Sedan regeringsskiftet leds GSS av statsministerns statssekreterare. Under hanteringen av en händelse, särskilt en händelse som innebär krishantering , kan olika verksamhetsområden beröras . Vilka statssekreterare som deltar i GSS kan därför variera. Med hänsyn till pandemins påverkan på samhället har många departements verksamhetsområden berörts och därför har statssekreterare från samtliga departement närvarat . Presschefen i Statsrådsberedningen deltar alltid i GSS. GSS arbete innefattar samordning av krishanteringsarbetet på strategisk nivå samt diskussion kring hur krishanteringsarbetet ska inriktas på kort, medellång och lång sikt. Vidare inhämtar GSS information om genomfört arbete och aktuella och planerade åtgärder i departementen och förmedlar strategisk inriktning av krishanteringsarbetet tillbaka till departementen. Den som leder GSS förmedlar samlade bedömning av läget och behov av regeringsbeslut eller andra åtgärder samt kommunikation till regeringen vid allmän beredning. GSS är inte ett besluts- eller beredningsorgan. Möten i GSS med anledning av coronapandemin har hållits med olika frekvens . Under vissa perioder har möten i GSS hållits . Till svaren har bifogats en förteckning över samtliga möten i GSS med anledning av pandemin. Det anförs att det vid snabba eller komplexa förlopp kan finnas behov av tätare kontakter i GSS mellan de mest berörda statssekreterarna. Under hanteringen av coronapandemin har inrikesministerns statssekreterare, när denne var ansvarig för krishanteringen, statsministerns statssekreterare, en av socialministerns statssekreterare, en av finansministerns statssekreterare och, regeringen bestod av Socialdemokraterna och , en statssekreterare i träffats mer frekvent. Ordföranden för GSS har under coronapandemin vid allmän beredning återkommande informerat om läget och arbetet med anledning av pandemin. har föredragningar även skett av berörda expertmyndigheter, främst och . Gruppen har med anledning av pandemin träffats regelbundet . Statssekreterarna har vid behov lämnat information som de fått vid möten i GSS vidare till sina respektive statsråd. För att säkerställa snabb informationsöverföring tillbaka till departementet har berörda expeditionschefer närvarat vid möten i GSS. Möten i expeditionschefskretsen har genomförts inför möten i GSS. Kansliet för krishantering har under coronapandemin bedrivit sitt arbete enligt regelbundet övade och beprövade samarbetsformer. beslutade om ett uppdrag till länsstyrelserna att regelbundet komma in med underlag med anledning av coronapandemin till . Kansliet för krishantering har löpande sammanfattat dessa underlag och distribuerat dem inom . Kansliet för krishantering har även distribuerat Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps lägesbild inom . I svaren anförs att chefstjänstemannen för krishantering ansvarar för utveckling, samordning och uppföljning av krishanteringen i samt nödvändiga förberedelser för detta. Under chefstjänstemannen finns kansliet för krishantering. i samordnar krishanteringsarbetet i då flera departement berörs. Chefstjänstemannen biträder statsministerns statssekreterare i dennes uppgift att leda GSS arbete. Möten i expeditionschefskretsen genomförs inför möten i GSS. Dessa möten leds av chefstjänstemannen för krishantering. I chefstjänstemannens ansvar ingår också att se till att genomför nödvändiga förberedelser för kommande krishantering. Det kan handla om att tidigt uppmärksamma en situation som kan komma att utvecklas till en kris eller att genomföra utbildningar och övningar för att öka regeringens och krishanteringsförmåga. Övningar planeras och genomförs av kansliet för krishantering. genomfördes två övningar för regeringen när det gäller hanteringen av coronapandemin och parallella händelser. har de lägesbilder som kansliet för krishantering tagit fram spridits till samtliga statsråd. har samlad lägesinformation från departementen, myndigheter, länsstyrelser, ambassader och öppna källor skickats skriftligt till samtliga statsråd, som mest . sammanträder för en allmän orientering om arbetet inom krisberedskapsområdet. Rådet kan också sammankallas för informationsutbyte och samverkan under allvarliga händelser och kriser. sammanträdde rådet vid sex tillfällen, två ordinarie möten och fyra extrainsatta möten. sammanträdde rådet vid fyra tillfällen, två ordinarie och två extrainsatta möten. I rådet ingår rikspolischefen, överbefälhavaren samt generaldirektörerna för , , och . I rådet ingår även en landshövding som företräder länsstyrelserna. Dessutom närvarar företrädare för de berörda myndighetsansvariga departementen. Den statssekreterare som leder krishanteringsrådet kan vid behov adjungera andra ledamöter. Under hanteringen av coronapandemin har generaldirektörerna för , , och adjungerats fr.o.m. det extrainsatta mötet . Generaldirektören för har adjungerats fr.o.m. det extrainsatta mötet . Till svaren har bifogats en förteckning över samtliga möten i krishanteringsrådet . Förutom ordföranden för krishanteringsrådet har statssekreterare från berörda departement och vissa expeditionschefer deltagit vid rådets möten. Dessa har säkerställt informationsspridning tillbaka till berörda inom . Informationen har vid behov även lämnats till berört statsråd. Departementen ansvarar även under en kris för att bereda ärenden inom sina verksamhetsområden. Inga särskilda rutiner för dokumentation av beredningsarbetet gäller under en kris. Av svaren framgår att två dagordningar har använts vid mötena i GSS. Den ena har använts vid möten med de mest berörda statssekreterarna. Den andra vid övriga möten med GSS. Några mötesprotokoll eller mötesanteckningar från dessa möten finns inte, men kansliet för krishantering har löpande sammanställt information om samtliga möten i GSS som hållits med anledning av pandemin. Av sammanställningen framgår bl.a. när respektive möte hölls och vad som var huvudsakligt fokus vid mötet. För att säkerställa spårbarhet har kansliet för krishantering löpande fört noteringar över genomfört arbete på kansliet med anledning av pandemin. Dessutom förs kontinuerligt en loggbok inom kansliet över kontakter som tas inom ramen för omvärldsbevakningen. Kansliet har utöver det bl.a. löpande tagit fram underlag i form av lägesbilder och scenarier. finns en särskild process för gemensamberedda lägesbilder med anledning av pandemin. Under coronahanteringen har månadsvisa sammanställningar gjorts över de regeringsbeslut som har fattats med anledning av arbetet med covid-19. Från mötena i krishanteringsrådet finns skriftliga kallelser inklusive dagordning, deltagarförteckning samt tjänsteanteckning om genomfört möte och huvudsakligt innehåll. I svaren anförs att enligt sin instruktion bl.a. ska följa och analysera utvecklingen av smittsamma sjukdomar och skyddet mot dessa nationellt och internationellt, analysera konsekvenserna av denna utveckling för samhället och den enskilde samt utvärdera effekterna av vaccinationer och andra smittskyddsåtgärder inom hälso- och sjukvården och andra berörda samhällssektorer. Myndighetens grunduppdrag gällande bl.a. vaccination kompletterades med ett uppdrag att ta fram en nationell plan för vaccination mot covid-19. Av uppdraget framgick att planen skulle innehålla en prioriteringsordning för vaccination och tydlig information för att regioner och kommuner skulle kunna planera och organisera sin verksamhet för vaccination. Vidare anförs att återrapporteringarna i vissa fall har inneburit att nya uppdrag har lämnats till eller andra myndigheter. redovisning av vilka vaccinvolymer som behövts m.m. har utgjort underlag för regeringens ställningstaganden gällande anslutning till respektive vaccinavtal. Det anförs också att uppdrag ska ses i ljuset av de ytterligare åtgärder som regeringen vidtagit för att skapa förutsättningar för genomförandet av vaccinationen mot covid-19. Regeringen har föreslagit ändringar i lagen (2012:453) om register över nationella vaccinationsprogram m.m. och beslutat ändringar i tillhörande förordning, tillsatt en utredning om tillgång till vaccin mot covid-19, beslutat att ska ingå i de EU-gemensamma upphandlingarna av vaccin, utsett en vaccinsamordnare, ingått fem överenskommelser med Kommuner och Regioner om vaccinationsarbetet, lämnat uppdrag till bl.a. , och samt beslutat om inköp, lån och vidareförmedling av vaccin m.m. Regeringen har även avsatt medel och köpt in vaccin mot covid-19. har tillsammans med vaccinsamordnaren haft veckovisa möten med gällande vaccin och vaccination. Frågor om prioritetsordning, dosintervall och olika grupper skulle erbjudas vaccination har hanterats av som är expertmyndighet på området. Utskottet har även fått ta del av olika återrapporter från . genomförde utskottet en utfrågning med den tidigare statssekreteraren (bilaga B2). Vid utfrågningen anförde bl.a. följande. I hennes arbetsuppgifter som statssekreterare vid ingick krishantering och samordnings- och utvecklingsfrågor för att förstärka och följa upp samhällets krisberedskap och civilt försvar. I uppgifterna ingick att leda gruppen för strategisk samordning, GSS. I den rollen förmedlade hon till regeringen vid allmän beredning samlade bedömning av läget och behov av regeringsbeslut eller andra åtgärder. Till stöd i det arbetet hade hon chefstjänstemannen för krishantering och kansliet för krishantering. I GSS diskuterades hur krishanteringsarbetet skulle inriktas på kort, medellång och lång sikt samt samlades in information om genomfört arbete och aktuella eller planerade åtgärder i departementen och förmedlades den strategiska inriktningen av krishanteringsarbetet tillbaka till departementen. I GSS arbetade man även med strategin för att hantera pandemin. Det handlade om att utifrån så många olika perspektiv som möjligt belysa den strategiska dimensionen av pandemin och hanteringen av den. Hon informerade statsrådet fortlöpande om arbetet med krishanteringen i GSS. Det var en uppgift för statssekreterarna som deltog i GSS att föra tillbaka informationen till sina departement. I GSS deltog också expeditionschefer, vilket var ett sätt att säkerställa att informationen nådde både den politiska nivån och tjänstemannanivån. Det finns dokumentation från GSS. Krishanteringskansliet gjorde noteringar av vad som var fokus för mötena och huvudpunkten för diskussionerna. Men det finns inte vad man normalt sett kallar minnesanteckningar eller mötesprotokoll. Det som har varit det allra viktigaste för GSS och som har varit i fokus och som en röd tråd genom hela krishanteringen har varit att säkerställa att alla departement har en gemensam bild av läget och att det blir grunden mot vilken man sedan kan ha en diskussion om behov av åtgärder eller eventuella regeringsbeslut. Det fanns också annoterade dagordningar. Dessa var ett underlag för den som ledde GSS. Det var förslag på talepunkter för att inleda och ge en plattform för det aktuella mötet. Sedan var det inte säkert att de annoterade dagordningarna följdes från A till Ö. Utskottet genomförde en utfrågning med , statssekreterare vid (bilaga B3). Vid utfrågningen anförde bl.a. följande. Under hela pandemin har hon haft rollen som statssekreterare hos socialministern. påbörjades ett intensivt arbete i departementet för att hantera frågorna kopplade till coronapandemin. Pandemifrågorna hanterades i huvudsak i ordinarie strukturer. Totalt förstärktes departementet med ett trettiotal medarbetare. När det gällde vaccinationer var hennes generella uppfattning att vaccination med en tredje dos hade fungerat väl. I började man vaccinera som de flesta andra europeiska länder. I uppdrag från regeringen är det stipulerat att uppdraget ska genomföras i dialog med Kommuner och Regioner (SKR), och i uppdraget från regeringen ingår också att man i så god tid som möjligt ska informera regionerna. ansåg att samspelet mellan och regionerna fungerat väl, och hon tycker också att regionerna har skött vaccinationerna väl. och har haft veckovisa avstämningsmöten i planeringssyfte. Det huvudsakliga krishanteringsarbetet vid skedde vid respektive departement. De regeringsbeslut som fattades bereddes på sedvanligt sätt. Det var viktigt med en tät och nära samverkan mellan departementen, inte minst för att åtgärderna skulle komplettera och förstärka varandra. I grund och botten har också respektive departement ansvaret för dialogen med de myndigheter som ligger under departementet. Men samordningen och informationsspridningen till andra departement har varit viktig. Diskussionerna i GSS var ett stöd och spelade en viktig roll för att åstadkomma en sådan samverkan. Dokumentationen av åtgärder som i de flesta fall var regeringsbeslut, finns att tillgå i de ordinarie beredningsprocesserna. Regeringen har styrt . Däremot har man försökt ha respekt för att expertkunskap, smittskyddskompetens och medicinsk kunskap finns hos den myndigheten. Det var viktigt för regeringen och att ta del av synpunkter. Utskottet genomförde en utfrågning med , statsministerns statssekreterare (bilaga B4). Vid utfrågningen anförde bl.a. följande. I den tidigare rollen som budgetstatssekreterare deltog hon ofta vid mötena i gruppen för strategisk samordning, GSS. Men mötena leddes då av dåvarande statssekreteraren i , . Men sedan den nuvarande regeringen tillträdde leder krishanteringsarbetet och därmed också GSS. Tillgången till information är avgörande för att kunna få fram en bra lägesbild. GSS ber ofta fackdepartementen att ta fram faktauppgifter, kartläggningar eller analyser av en viss fråga. Dessa tas fram antingen direkt av det berörda departementet eller via deras myndigheter. Ofta återrapporteras den här informationen vid ett kommande möte i GSS eller så kompletterar den nästa lägesbild. Inför mötena i GSS genomförs möten i expeditionschefskretsen, och dessa möten leds av chefstjänstemannen för krishantering. Den samlade bild av läget som tas fram vid GSS förmedlar i normalfallet i egenskap av ordförande för till regeringen vid allmän beredning. Hon kan också i det sammanhanget ta upp behov av ytterligare åtgärder som har identifierats av GSS. GSS är inte ett beslutsorgan, och det är heller inte beredningsorgan. Även under en kris är det ansvarigt departement som arbetar fram varje förslag till regeringsbeslut eller andra ställningstaganden från regeringens sida. Och även under en kris är det regeringen som styr riket, och det är regeringen som fattar beslut. Vill man ta del av olika former av underlag för beredningen av enskilda sakfrågor ska man därför vända sig till fackdepartementen, inte till GSS. Krishanteringsarbetet har dokumenterats. Dels har det funnits en loggbok som krishanteringskansliet har fört, dels har varje möte i GSS dokumenterats i fråga om när det har hållits och vad som har varit huvudsakligt tema. lämnade en rad rekommendationer i sitt slutbetänkande. När det gäller dokumentation menar kommissionen att denna har stor betydelse för uppföljning, utvärdering och lärande när krisen väl är över. förs formella minnesanteckningar vid GSS. Utskottet genomförde en utfrågning med socialminister (bilaga B5). Vid utfrågningen anförde bl.a. följande. påbörjades ett intensivt arbete i för att hantera frågor kopplade till coronapandemin. Pandemifrågorna har i huvudsak hanterats i ordinarie strukturer, som krisen givetvis har påverkat det dagliga arbetet fundamentalt. Den mest centrala myndigheten under pandemin har sannolikt varit eftersom den är ansvarig för det nationella smittskyddet. Det ansvaret har såväl under normala förhållanden som i kris, enligt ansvarsprincipen. Innan regeringen fattar beslut är det därför naturligt att inhämta synpunkter från liksom från andra berörda myndigheter. När det gäller vaccinationer anfördes att det på det hela taget genomförts en framgångsrik vaccinationskampanj i , ett arbete som fortfarande pågår. genomfördes den nationella vaccinationsveckan, vilket resulterade i att vaccinationerna mot covid-19 ökade i jämförelse med veckan innan. Givet grunduppdrag har myndigheten en central roll i det nationella vaccinationsarbetet. Utöver detta har regeringen lämnat ett flertal myndighetsuppdrag rörande vaccinationerna. Vid sidan av är regionernas arbete avgörande för att vaccinationerna ska kunna genomföras. bild är att vaccinationsarbetet och samarbetet mellan regionerna och har fungerat väl. Det har ingått i uppdrag att den nationella planen för vaccinationerna ska innehålla tydlig information för att regioner och kommuner ska kunna planera sitt arbete. Enligt uppfattning var inte regeringen senfärdig i sitt agerande och hon delar inte uppfattning om detta. Det fattas inte beslut på allmän beredning och inte heller i GSS. Det är två forum som finns för att dela information och lägesbilder och för att ha diskussioner i tidiga skeden. Men det leder ofta vidare till att man sedan sätter igång processer på respektive departement.