bet · H901NU16 · 2022-03-08 00:00:00 — De myndigheter som identifierar var riksintressen finns tenderar allt som oftast att vara oprecisa när dessa områden pekas ut, vilket innebär att en död hand läggs över stora områden. I dessa fall kan en solnedgångsklausul i regelverket göra att riksintressen avskrivs om de inte aktualiserats eller tagits i anspråk inom , eller att frågan åtminstone lyfts med den myndighet som fortfarande anser att området ska vara ett riksintresse, t.ex. Försvarsmakten. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övrigt om företagens regelbörda, punkt 17 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 8 och 2021/22:4223 av m.fl. (KD) yrkande 3 och 2021/22:2445 av (M), 2021/22:3380 av m.fl. (L) yrkande 3, 2021/22:3511 av m.fl. (C) yrkande 5 i denna del, 2021/22:3580 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 12, 2021/22:3707 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2021/22:4225 av m.fl. (M) yrkande 2. Jag anser att nya modeller för att skydda företag mot ständigt växande pålagor bör användas för att på så sätt minska företagens regelkrångel. I använder man principen ”En regel in, en regel ut”. Principen innebär att när nya regler införs ska regellättnader för företag genomföras i minst motsvarande omfattning. Jag anser att denna princip ska tillämpas i men att den dessutom bör kunna skalas upp. Regeringen bör således införa principen ”En regel in, två regler ut”. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övrigt om företagens regelbörda, punkt 17 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3380 av m.fl. (L) yrkande 3 och 2021/22:2445 av (M), 2021/22:3511 av m.fl. (C) yrkande 5 i denna del, 2021/22:3580 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 12, 2021/22:3707 av m.fl. (M) yrkande 7, 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 8, 2021/22:4223 av m.fl. (KD) yrkande 3 och 2021/22:4225 av m.fl. (M) yrkande 2. Jag vill att det ska bli enklare att starta och driva företag. Det ska vara lätt. För att förhindra en ökad regelbörda och ökade administrativa kostnader förespråkar jag därför att principen ”En regel in, en regel ut” införs vid lagstiftning som påverkar företagande. Principen innebär att staten när den inför nya regler som innebär en betungande administrativ börda för företagen också tar bort regler som innebär motsvarande börda. Det bör garantera att den samlade regelbördan för den som berörs av en ny regel i vart fall inte ökar. Regeringen bör därför pröva principen ”En regel in, en regel ut” när det gäller lagstiftning som påverkar företagande. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. organisation, punkt 18 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3690 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2021/22:3791 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2021/22:2429 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2021/22:4230 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 1. Vi vill att och det regelförenklande arbete som bedrivs av regeringen och myndigheterna ska utvärderas och stärkas. är en del av . Vi menar att denna organisatoriska lösning behöver utvärderas och det bör övervägas om arbetet med regelförenkling skulle stärkas om gjordes om till en egen myndighet. Fram till dess att utvärderingen är klar anser vi att måste ges tillräckliga, oberoende och egna resurser inom myndigheten för att kunna utveckla och kvalitetssäkra sin granskningsfunktion. bör därtill få ett breddat mandat så att rådet i sina yttranden beaktar samtliga samhällsekonomiska konsekvenser av regelgivning, inte enbart juridiska personers administrativa kostnader. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. organisation, punkt 18 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2429 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2021/22:3690 av m.fl. (M) yrkande 7, 2021/22:3791 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2021/22:4230 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 1. inrättades av regeringen för att verka för regelförenklingar för företag. är en organisation inom . Vi anser att kompetens och mandat behöver stärkas. Rådet bör vara ett oberoende organ med placering under Statsrådsberedningen. Detta skulle ge rådet större tyngd och inflytande med möjligheten att påverka i processen när nya regler tas fram. Rådet skulle även få en möjlighet att attrahera medarbetare med hög kompetens, bl.a. inom . Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. organisation, punkt 18 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4230 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 1 och 2021/22:2429 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2021/22:3690 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2021/22:3791 av m.fl. (M) yrkande 3. är ett särskilt beslutsorgan inom vars ledamöter utses av regeringen. uppgift är att granska och yttra sig över kvaliteten på konsekvensutredningar till författningsförslag som kan få effekter av betydelse för företag. Vi anser att det ska finnas pengar för att driva en offensiv regelförenklingspolitik, och i detta arbete har en viktig roll. Vi vill se en förstärkning av och anser därför att rådet bör få bättre resurser. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. uppgifter, punkt 19 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3690 av m.fl. (M) yrkandena 8–10 och 2021/22:4225 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 4 samt 2021/22:340 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2021/22:2429 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2021/22:3380 av m.fl. (L) yrkande 7, 2021/22:3932 av och (båda C) yrkande 2, 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 9, 2021/22:4223 av m.fl. (KD) yrkande 4 och 2021/22:4226 av m.fl. (SD) yrkande 1. Utformningen av nya lagförslag och bristfälliga konsekvensbeskrivningar är områden inom regelprocessen som fått tung kritik, bl.a. av , . Vi har länge påpekat bristfälligheter på dessa områden och menar för det första att måste involveras tidigare i lagstiftningsprocessen. Det skulle t.ex. kunna handla om att i ett tidigt skede yttrar sig över utkast till konsekvensutredningar. Vi menar att det skulle göra det möjligt att avvärja brister i ett tidigt stadium av lagstiftningsprocessen, vilket också skulle kunna leda till en mer komplett konsekvensutredning. Vidare bör det även vara möjligt att återremittera bristfälliga konsekvensbeskrivningar till för komplettering och ny bedömning av utredningen. På så sätt skulle det vara möjligt att säkerställa konsekvensutredningar av god kvalitet. bör också få ett förstärkt uppdrag att löpande hjälpa lagstiftare och utredare med kompetens- och utbildningsinsatser. I årsrapporten bedömer att det saknas tillräckligt stöd för utredare och lagstiftare när det gäller att utforma konsekvensbeskrivningar. uttrycker särskilt att det saknas tillgång till statistiker och ekonomer som kan utföra nödvändiga beräkningar av de kostnader som uppstår till följd av förslagen. Det bör därför även övervägas att införa en särskild funktion vid som har till uppgift att bistå med relevant stöd i processen med att ta fram fullständiga konsekvensanalyser. En sådan funktion bör bistå kommittén eller utredaren i en tidig fas av arbetet. bör även få i uppdrag att intensifiera utbildningar för regelgivare i syfte att förbättra de kunskapsmässiga förutsättningarna att upprätta konsekvensutredningar som håller god kvalitet. När det gäller bristfälliga konsekvensutredningar, som vi tyvärr kan konstatera är vanligt förekommande i lagstiftningsarbetet, anser vi därtill att bör ha en möjlighet att, i en icke-bindande rekommendation, föreslå att lagförslaget analyseras på nytt. En sådan funktion ska inte kunna stoppa lagförslag. Däremot bör det analyseras om en sådan funktion kan peka på brister i beslutsunderlag och möjliggöra nödvändiga kompletteringar utan att förhala lagstiftningsprocessen. Vi anser att en regering ska ha möjligheten att lägga fram de förslag den vill av politiska skäl, tidsskäl eller andra skäl även om konsekvenserna kan ses som oönskade av vissa. Däremot är det inte rimligt att fatta beslut baserat på tveksamma underlag. Beslutsfattare måste sträva efter att så långt det är möjligt ha klart för sig vilka konsekvenser en ny lag eller regel kan få. Konsekvenser för företagare måste belysas tydligare i statliga utredningar, departementspromemorior och liknande dokument. Sammantaget anser vi att • ska involveras tidigare i lagstiftningen • det ska vara möjligt att återremittera bristfälliga konsekvensbeskrivningar till • ska få ett uppdrag att bistå lagstiftare och utredare i att utforma konsekvensbeskrivningar av god kvalitet • ska ha möjlighet att föreslå att lagstiftning med bristfällig konsekvensutredning analyseras på nytt. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. uppgifter, punkt 19 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2429 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2021/22:4226 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2021/22:340 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2021/22:3380 av m.fl. (L) yrkande 7, 2021/22:3690 av m.fl. (M) yrkandena 8–10, 2021/22:3932 av och (båda C) yrkande 2, 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 9, 2021/22:4223 av m.fl. (KD) yrkande 4 och 2021/22:4225 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 4. Som ett led i ett systematiserat regelförenklingsarbete anser vi att bör få ett utökat mandat genom en s.k. stoppfunktion. Frågan om en stoppfunktion för har framförts i olika sammanhang och även av rådet. En stoppfunktion skulle innebära att en regel inte får införas förrän konsekvenserna av regelförslaget har utretts på ett godtagbart sätt. Först när anser att konsekvensutredningen uppfyller kraven i konsekvensutredningsförordningen bör förslaget gå vidare i processen. ska dock endast kunna stoppa införandet av en ny regel . På så vis skapas det en press på politiken och förvaltningsmyndigheterna att återkomma med ett bättre underlag, som det öppnar för debatt och diskussion. Vi kan konstatera att regeringen i skrivelsen pekar på att konsekvensutredningarna behöver vidareutvecklas för att målen för förenklingspolitiken ska nås. Regeringen anger dock inte på vilket sätt konsekvensutredningarnas kvalitet ska förbättras och hur det ska uppnås. Vi menar att det är angeläget med krav från regeringen och myndigheterna om att konsekvensutredningar ska vara till fyllest för att regelförslag ska behandlas i den vidare processen. I detta sammanhang menar vi att det är fullt rimligt och i linje med ett systematiserat regelförenklingsarbete att roll stärks på detta sätt. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. uppgifter, punkt 19 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 9 och 2021/22:4223 av m.fl. (KD) yrkande 4 och 2021/22:340 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2021/22:2429 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2021/22:3380 av m.fl. (L) yrkande 7, 2021/22:3690 av m.fl. (M) yrkandena 8–10, 2021/22:3932 av och (båda C) yrkande 2, 2021/22:4225 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 4 samt 2021/22:4226 av m.fl. (SD) yrkande 1. inrättades 2008 med fokus på att arbeta med regelförenklingar för företag. Erfarenheter från andra länder visade att en oberoende granskning av tillkommande regler minskar onödigt regelkrångel. uppgift är att granska och yttra sig över kvaliteten på konsekvensutredningar till författningsförslag som kan få effekter som är av betydelse för företag. Jag beklagar att regeringen ändrade och sammansättning från att vara en statlig kommitté till ett beslutsorgan inom . yttrar sig numera endast över konsekvensutredningarnas kvalitet. Jag kan konstatera att granskning av konsekvensutredningar av föreslagna lagar och regler visar på brister i analysen av påverkan på företagens kostnader och konkurrensförhållanden. Detta gäller även de konsekvensutredningar som kommer från . har konstaterat att just kostnader och konkurrensförhållanden är aspekter som är av stor betydelse för företagens förutsättningar att arbeta och växa. Jag anser därför att uppgift och ställning ska stärkas genom att rådet blir ett obligatoriskt remissorgan för förslag. På så sätt skapas bättre möjligheter för såväl nya som ändrade lagar och regler att bli så ändamålsenliga som möjligt. bör vidare yttra sig över kompletterande nationella konsekvensutredningar av EU-förslag innan en svensk position tas fram inför ministerrådet. Vidare vill jag framhålla att behöver komma in tidigare i processen för att motverka risken att bristfälliga konsekvensutredningar kommer att ligga till grund för nya lagar och regler. Jag menar att även i fortsättningen ska yttra sig över färdiga konsekvensutredningar, men rådet bör få ett mandat att på utkaststadiet kräva kompletteringar av konsekvensutredningar innan regelgivningsprocessen fortskrider. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. uppgifter, punkt 19 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3380 av m.fl. (L) yrkande 7 och 2021/22:340 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2021/22:2429 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2021/22:3690 av m.fl. (M) yrkandena 8–10, 2021/22:3932 av och (båda C) yrkande 2, 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 9, 2021/22:4223 av m.fl. (KD) yrkande 4, 2021/22:4225 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 4 samt 2021/22:4226 av m.fl. (SD) yrkande 1. Innan en myndighet beslutar om föreskrifter eller allmänna råd ska den göra en konsekvensutredning för att analysera förslagets följder och kostnadsmässiga effekter för företagen. När det gäller föreskrifter som kan påverka företags förutsättningar anser jag att myndigheten dessutom ska ge tillfälle att yttra sig över konsekvensutredningen. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Översyn av konsekvensutredningsförordningen, punkt 20 (M, C) av (M), (M), (C), (M) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3580 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 4 och 2021/22:3791 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2021/22:4155 av (M) yrkande 2. Konsekvensutredning är ett viktigt verktyg för att bedöma hur och i vilken omfattning ett förslag påverkar olika aktörer, hälsan, miljön, ekonomin och samhället i stort. Av förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning framgår att lagstiftaren vill att t.ex. myndigheter konsekvensprövar beslut som innebär nya regler. Innan en myndighet beslutar om föreskrifter eller allmänna råd ska den utreda föreskrifternas eller de allmänna rådens kostnadsmässiga och andra konsekvenser i den omfattning som behövs i det enskilda fallet och dokumentera utredningen i en konsekvensutredning. Myndigheten ska vidare ge statliga myndigheter, kommuner, regioner, näringslivet och andra som kostnadsmässigt eller på något betydande sätt berörs tillfälle att yttra sig dels i frågan, dels om konsekvensutredningen. Vi kan tyvärr konstatera att många konsekvensutredningar innehåller brister. Att vilja förbättra konsekvensanalyserna i är ingenting nytt, men det har visat sig att det inte är särskilt enkelt. Studien inom som genomfördes av 2014 visar att konsekvensanalyserna i inte förbättrades –2012, trots krav på detta. Vi menar att det behövs en oberoende översyn av konsekvensutredningsförordningen och hela processen med konsekvensutredningsarbetet i . Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Konsekvensutredningarnas kvalitet, punkt 21 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3685 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 19 och 2021/22:4155 av (M) yrkande 1, 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 10 och 2021/22:4223 av m.fl. (KD) yrkande 7. En företagare i har ett mycket stort antal regelverk att ta hänsyn till och en uppsjö av myndighetskontakter att sköta. Varje missad kontakt och felaktig blankett kan få stora konsekvenser. Handläggningstider och pappersarbete innebär tid som inte kan användas till att realisera den affärsidé som ligger till grund för företaget. Detta är både ett konkurrenskraftsproblem och en tröskel för att starta, driva och expandera företag. En politik för jobb och tillväxt anser vi går hand i hand med en politik för företagande och entreprenörskap. minskade regelkrånglet enligt . De administrativa kostnaderna för företagen sänktes med och närmare 600 förenklingsförslag genomfördes för att göra vardagen lättare för företagen. Vi menar att detta visar att handlingskraft kan göra skillnad. Det är viktigt att säkerställa att i synnerhet mindre företag inte drabbas oproportionerligt av lagstiftningen eller tolkningen av denna. Ett viktigt led i denna strävan menar vi är konsekvensanalyserna. Regeringen bör därför vidta åtgärder för att säkerställa kvaliteten i konsekvensanalyser. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Konsekvensutredningarnas kvalitet, punkt 21 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 10 och 2021/22:4223 av m.fl. (KD) yrkande 7 och 2021/22:3685 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 19 och 2021/22:4155 av (M) yrkande 1. Konsekvensutredningarna är centrala underlag för att i rätt skede av regelgivningsprocessen motverka regler som kan leda till onödiga administrativa kostnader för företag. Att höja konsekvensutredningarnas kvalitet har varit ett av regeringens uttalade förenklingsmål. senaste årsrapport visar dock att konsekvensutredningarna påfallande ofta har brister som gör att de inte uppfyller kraven i konsekvensutredningsförordningen. Det behövs således fler och tydligare insatser för att konsekvensutredningarna ska hålla en god kvalitet och fylla sitt syfte. Jag menar exempelvis att arbetet med en konsekvensutredning bör innefatta att tidiga samrådsinsatser och resultaten av dessa alltid bör redovisas i utredningen. När synpunkter från näringslivet inte tillmötesgås ska skälen för det beskrivas. Regeringen behöver även utveckla stödet till regelgivare när det gäller metoder som för godtagbara konsekvensutredningar. Konsekvensutredningsförordningen bör vidare kompletteras med tydliga krav på uppföljning och utvärdering, detta för att kontrollera om konsekvenserna blev de avsedda. Om så inte är fallet ska justeringar genomföras. Sammantaget anser jag att regeringen bör vidta åtgärder i linje med det jag har anfört för att förbättra konsekvensutredningarna. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Konsekvensutredningar och proportionalitetsprincipen, punkt 22 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2429 av m.fl. (SD) yrkande 5. När nya regler tas fram är det vår mening att de måste stå i proportion till de mål och problem som reglerna är tänkta att lösa. Detta är tyvärr inte alltid fallet . I förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning regleras hur förvaltningsmyndigheter under regeringen ska arbeta med konsekvensanalyser vid införandet av nya föreskrifter. I förordningen beskrivs hur arbetet med konsekvensanalyser ska utföras och att dessa ska innehålla en redogörelse för t.ex. vilken administration och vilka kostnader som förväntas uppstå. Vidare ska det beskrivas vilka det är som drabbas och hur det påverkar konkurrensförmågan hos företag. granskningar har visat på undermåliga konsekvensanalyser av förslag från regeringen och statliga myndigheter, vilket är en brist som får stor negativ påverkan. Vi vill därför framhålla vikten av att regeringen, statliga utredningar och förvaltningsmyndigheterna konsekvent följer förordningen. Vi anser vidare att proportionalitetsprincipen i högre utsträckning än ska vara vägledande vid konsekvensanalyser och valet av vilka åtgärder som ska vidtas. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2021/22:3 En förenklingspolitik för stärkt konkurrenskraft, tillväxt och innovationsförmåga. 2021/22:4223 av m.fl. (KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med konkreta förslag på hur de övergripande målen för förenklingspolitiken ska uppnås och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en garanti att företag bara behöver lämna en uppgift en gång till myndigheterna och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa principen ”en regel in, två regler ut” och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppgift och ställning ska stärkas och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en central plattform för regelgivning och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en sammanhållen handlingsplan med tydliga, mätbara mål om hur regelbelastningen för företag ska minska och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbättra konsekvensutredningarna och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge relevanta myndigheter i uppdrag att kartlägga och synliggöra överimplementeringar av EU-regler inom sina områden och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta ett förenklingsforum och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4225 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör stärka ägarskapet för regelförbättringsarbetet genom att införa en central samordningsfunktion och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att minska regelbördan för att minska företagens kostnader netto för administration med och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att involvera tidigare i lagstiftningsprocessen och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det ska vara möjligt att återremittera bristfälliga konsekvensbeskrivningar till och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att mer systematiskt börja utvärdera implementerade regler och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det ska införas redovisningskrav i regleringsbreven till myndigheter på hur man uppfyller de regelförbättringspolitiska målen och tillkännager detta för regeringen.