bet · H901NU12 · 2022-02-18 00:00:00 — m.fl. (SD) förordar i kommittémotion 2021/22:2433 yrkande 1 ett tillkännagivande i om att regeringen bör utvärdera reglerna för konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet. I yrkande 2 begär motionärerna att regeringen ska återkomma till med förslag på beslutanderätt för i ärenden som rör konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet. Vidare förordar motionärerna i yrkande 3 att regeringen får i uppdrag att verka för en grundlig utvärdering av den nya ordningen för konkurrensskadeavgift när den varit verksam . Därtill yrkar motionärerna på att utredande och beslutande delar inom organisationen bör separeras (yrkande 4). I kommittémotion 2021/22:3242 av m.fl. (C) yrkande 26 förordas ett tillkännagivande om att regeringen ska se till att offentliga aktörer tar fram en policy för hur säljverksamheter som begränsar konkurrensen kan undvikas. m.fl. (KD) anför i kommittémotion 2021/22:4217 att det offentliga inte ska konkurrera med det privata såvida det inte krävs en särskild insats på ett väl definierat område för att främja tillväxt och utveckling , varför motionärerna i yrkande 48 begär att uppmanar regeringen att kartlägga i vilken utsträckning stat, regioner och kommuner ägnar sig åt verksamhet som konkurrerar med det privata näringslivet. Vidare förordar motionärerna i yrkande 50 ett tillkännagivande om beslutanderätt. Motionärerna anser att regeringen löpande bör följa upp och utvärdera den nya instansordningen där är den första instansen för beslut i ärenden om konkurrensskadeavgift och återrapportera resultaten. Därtill bör regeringen återkomma till med ett förslag som medför att ges beslutanderätt även i ärenden som rör konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet. I motion 2021/22:1959 av (M) förordas ett tillkännagivande om att regeringen ska se över vilka åtgärder som behöver vidtas för att ska stoppa snedvridande konkurrens i situationer där offentliga verksamheter konkurrerar med privata företag på olika villkor, exempelvis genom att ge beslutanderätt i ärenden om konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet, i stället för att behöva vända sig till domstol. (M) yrkar i motion 2021/22:2192 på ett tillkännagivande om konkurrens på lika villkor för att minska otillbörlig konkurrens mellan offentliga verksamheter och privata företag, exempelvis genom att ge möjlighet att besluta om sanktionsavgifter gentemot kommuner och regioner samt beslutanderätt i stället för att behöva hänvisa ärendet till domstol. I motion 2021/22:1904 av m.fl. (M) yrkande 2 efterfrågas reformer för att stärka svensk konkurrenskraft. Motionärerna pekar bl.a. ut skatter och skattekrångel, en oflexibel arbetsmarknad och en icke fungerande bostadsmarknad som hinder för tillväxten. (M) förordar i motion 2021/22:1928 ett tillkännagivande om att regeringen bör göra en kontinuerlig jämförelse och översyn av branschspecifika kostnader och regler i och i de svenska företagens konkurrentländer för att inte ska förlora konkurrenskraft och arbetstillfällen. (M) förordar i motion 2021/22:2376 yrkande 1 ett tillkännagivande om att det är skadligt att offentliga aktörer bedriver konkurrerande affärsverksamhet på samma marknad som det privata näringslivet. Vidare lyfts i yrkande 2 behovet av policyer för kommuner, regioner och myndigheter i fråga om vilka verksamheter de ska bedriva och hur detta ska göras utan att konkurrensen begränsas. I motion 2021/22:3538 anför (M) att för att företagen ska utvecklas väl och kunna bidra med skatteintäkter till staten är det viktigt att det inte finns marknadsstörningar i form av statlig osund konkurrens. Motionären menar att staten därför bör renodla sin roll som myndighetsutövare och endast utöva tillsyn över verksamheter i stället för att ägna sig åt marknadsstörande kommersiella aktiviteter. och (båda C) yrkar i motion 2021/22:1614 på ett tillkännagivande om att regeringen ska införa ett konkurrenskraftsmål och ett konkurrenskraftsindex som mäter konkurrenskraften på alla relevanta områden. Målet kan användas som ett verktyg för regeringen och när nya beslut fattas för att kunna säkra den svenska konkurrenskraften på en alltmer globaliserad marknad. Bakgrund och pågående arbete Konkurrenslagen (2008:579) innehåller regler som syftar till att undanröja och motverka hinder för en effektiv konkurrens i fråga om produktion av och handel med varor, tjänster och andra nyttigheter. Konkurrenslagen avser att generellt skydda samhällsekonomin och konsumenterna. Lagen är tillämplig på alla företag i hela näringslivet och i fråga om all produktion av och handel med varor, tjänster och andra nyttigheter. Det är i första hand som ska vaka över att konkurrenslagen följs. Den svenska lagstiftningen på konkurrensrättens område har som förebild. Av förordningen (2007:1117) med instruktion för framgår att är förvaltningsmyndighet för konkurrensfrågor och tillsynsmyndighet för den offentliga upphandlingen. ska även verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna samt en effektiv offentlig upphandling till nytta för det allmänna och marknadens aktörer. Av instruktionen framgår även att ska uppmärksamma hinder mot en effektiv konkurrens i offentlig och privat verksamhet och mot en effektiv offentlig upphandling, lämna förslag till konkurrensutsättning och till regelreformering samt följa utvecklingen inom sitt ansvarsområde. ska även verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna samt en effektiv offentlig upphandling till nytta för det allmänna och marknadens aktörer. Regeringen presenterade proposition 2020/21:51 befogenheter. I propositionen föreslog regeringen ändringar i konkurrenslagen som bl.a. innebär att instansordningen för prövning av konkurrensskadeavgift ändras. Det innebär att , i stället för Patent- och , som första instans får besluta i frågor om konkurrensskadeavgift. Verkets beslut ska kunna överklagas till domstolen. Vidare innehöll propositionen förslag till de lagändringar som behövdes för att genomföra och rådets direktiv (EU) 2019/1 av om att ge medlemsstaternas konkurrensmyndigheter befogenhet att mer effektivt kontrollera efterlevnaden av konkurrensreglerna och om att säkerställa en väl fungerande inre marknad. Lagändringarna innebar bl.a. att befogenheter vid platsundersökningar skulle utökas och att det skulle införas en utredningsskadeavgift, dvs. en sanktion mot företag som trotsar verkets beslut under utredningen av den överträdelse som företaget misstänks för. föreslogs få besluta om den nya utredningsskadeavgiften. I propositionen föreslogs också en ny lag om ömsesidigt bistånd med delgivning och indrivning på konkurrensområdet. Regeringen anförde i propositionen att reglerna om att utöka beslutanderätt till att omfatta konkurrensskadeavgift och utredningsskadeavgift föreslogs efter en samlad bedömning av för- och nackdelar. Av propositionen framgick att beslut i dessa frågor ska kunna överklagas till Patent- och . Utskottet behandlade propositionen (bet. 2020/21:NU10). Lagändringarna och den nya lagen trädde i kraft . Regler om konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet Bestämmelserna i konkurrenslagen är inriktade på att motverka sådana förhållanden som kan skada konkurrensens effektivitet. Det handlar i huvudsak om konkurrensbegränsande samarbeten, missbruk av dominerande ställning och företagskoncentrationer. Konkurrensreglerna gäller för företag och bygger på förbudsprincipen, vilket innebär att vissa konkurrensbegränsningar anses skadliga och därför är förbjudna. Det eller de företag som bryter mot förbuden kan drabbas av sanktioner. Konkurrenslagen innehåller även regler som gör det möjligt att pröva konkurrenskonflikter som uppstår när staten, en kommun eller en region säljer varor och tjänster i konkurrens med privata aktörer. Dessa regler om konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet (KOS-reglerna) kompletterar förbuden mot konkurrensbegränsande samarbete respektive missbruk av en dominerande ställning. KOS-reglerna infördes i konkurrenslagen (prop. 2008/09:231, bet. 2009/10:NU8, rskr. 2009/10:84). Syftet var att säkerställa att offentliga och privata aktörer konkurrerar på likartade villkor. Bestämmelserna ger möjlighet att ingripa när kommuner, regioner eller staten hindrar en sund konkurrens när de bedriver säljverksamhet. kan som tillsynsmyndighet väcka talan i domstol om att förbjuda en offentlig aktör att tillämpa ett konkurrenssnedvridande förfarande i en säljverksamhet. beslut om huruvida man ska ansöka om ett förbud kan inte överklagas. När i ett visst fall beslutar om att inte ansöka om ett förbud har ett företag som berörs av den offentliga aktörens förfarande möjlighet att självt väcka talan om förbud i domstol. En offentlig aktör som bryter mot ett förbud kan bli tvungen att betala vite till staten. En utgångspunkt när KOS-reglerna infördes var enligt förarbetena att det vid en tillämpning av reglerna måste vara möjligt att ta hänsyn till andra allmänna intressen än konkurrensintresset som kan uppväga den konkurrenssnedvridning som beteendet kan ge upphov till (prop. 2008/09:231). presenterade rapporten med bestämmelser om konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet – Kommuners säljverksamhet i fokus (rapport 2020:2). I rapporten följer upp hur KOS-reglerna har fungerat sedan de trädde i kraft. I rapporten anför att lagstiftningen och tillsynsarbetet har gett resultat och att förutsättningarna för välfungerande konkurrens mellan offentliga aktörer och privata företag har förbättrats. framhåller i rapporten att det även fortsättningsvis finns en risk för konkurrensproblem när offentliga aktörer agerar på konkurrensutsatta marknader och att det finns anledning att följa utvecklingen på området noga framöver. I rapporten framhålls vidare att ökad kunskap och förebyggande åtgärder är viktiga verktyg för att motverka konkurrensproblem i de aktuella situationerna. Rapportens resultat visar att många kommuner bedriver ett aktivt arbete som kan minska risken för att konkurrenskonflikter uppstår mellan offentlig säljverksamhet och privata aktörer. framhåller att alla kommuner bör ta fram riktlinjer eller en policy som ett stöd för sitt fortsatta arbete med konkurrensfrågor. I rapporten lämnar sina rekommendationer om vad sådana styrdokument bör innehålla. har även tidigare följt upp KOS-reglerna i rapporten i offentlig säljverksamhet – Effektivare konkurrenstillsyn när offentliga aktörer ändrar sitt agerande (rapport 2018:5). Rapporten innehåller en uppföljning av 25 ärenden –2017 som rört offentlig säljverksamhet. I samtliga fall hade en utredning inletts för att klarlägga om en offentlig aktör brutit mot KOS-reglerna. I rapporten framhålls att offentliga aktörer som har blivit föremål för en utredning i flera fall har ändrat sitt beteende på ett sådant sätt att risken för konkurrensbegränsande effekter har minskat. I sammanhanget kan även nämnas att följt upp konkurrensförhållanden i samband med offentliga upphandlingar. I rapporten och osund konkurrens i offentlig upphandling (rapport 2020:1) redogörs för hur upphandlare ser på olika frågor om korruption och osund konkurrens. konstaterar att många upphandlare anser att det råder en brist på avtalsuppföljning hos upphandlande myndigheter. De menar att det bortprioriteras i organisationen, som de anser att korruption oftast uppstår vid avtalsförvaltningen efter det att upphandlingen är avklarad. En slutsats som dras i rapporten är att kunskapen hos upphandlande myndigheter måste höjas och att dessa myndigheter kontinuerligt behöver arbeta med frågor om korruption och otillbörlig påverkan. behandlade utskottet regeringens skrivelse om tillsyn (skr. 2019/20:76). I skrivelsen redovisar regeringen sin bedömning av de iakttagelser och rekommendationer som lämnar i sin rapport tillsyn – förutsättningar för effektivt resursutnyttjande (RiR 2019:26). I rapporten framhåller bl.a. brister i tillsynsarbete. Bristerna avser både prioriteringspolicy och interna kontroll. Sammantaget bedömer att resursutnyttjande kan förbättras. Regeringen anger i sin skrivelse att den instämmer i iakttagelse att det är viktigt med löpande uppföljning och utvärdering av tillsyn. Regeringen uppger vidare att den löpande följer resultat och resursutnyttjande bl.a. genom myndighetens årsredovisning som tillsammans med det årliga budgetunderlaget ligger till grund för tilldelningen av resurser och styrningen via regleringsbrev. uppges även ha en årlig myndighetsdialog med generaldirektör som syftar till att följa upp verksamhet, ge återkoppling, diskutera myndighetens resultat m.m. Utifrån dessa redovisningar och diskussioner följer hur utnyttjar och fördelar sina resurser. Med anledning av motionsyrkanden som väcktes i samband med regeringens skrivelse förordade utskottet att skulle rikta ett tillkännagivande till regeringen om regeringens styrning av (bet. 2019/20:NU17). Utskottet anförde att regeringen bör säkerställa och följa upp att åtgärder vidtas vid för att en väl fungerande konkurrenstillsyn utifrån rekommendationer ska uppnås. Utskottet ansåg dessutom att regeringen bör återrapportera vidtagna åtgärder och slutsatser till . I betänkandet fanns en reservation (S, V, MP) där det föreslogs att inte skulle göra något tillkännagivande. beslutade i enlighet med utskottets förslag. Regeringen redogör i budgetpropositionen för de åtgärder som vidtagits med anledning av tillkännagivandet och uppger bl.a. att rekommendationer har resulterat i flera åtgärder vid myndigheten. Regeringen anger därmed tillkännagivandet som slutbehandlat. Utskottet hade ingen invändning mot regeringens bedömning (bet. 2021/22:NU1). Tillkännagivande om statligt ägda bolag och vissa konkurrensfrågor I betänkandet Regeringens skrivelse med redogörelse för statligt ägda företag (bet. 2020/21:NU4) förordade utskottet ett tillkännagivande till regeringen med anledning av motionsyrkanden om att statligt ägda bolags agerande kan snedvrida konkurrensen. I tillkännagivandet uppmanas regeringen att inom ramen för bolagsstyrningen säkerställa att bolag med statligt ägande inte agerar så att en osund konkurrens uppstår. Utskottet anför även att regeringen bör återkomma till med en redovisning av de åtgärder som man har vidtagit. I betänkandet fanns en reservation där det föreslogs att inte skulle göra något tillkännagivande (S, V, L, MP). beslutade i enlighet med utskottets förslag. I budgetpropositionen anför regeringen bl.a. att gällande lagstiftning, både i och på EU-nivå, i kombination med den kravställning som ingår i statens ägarpolicy utgör ett tillfredsställande ramverk för att säkerställa att en sund konkurrens upprätthålls mellan statligt ägda och privat ägda bolag. Regeringen ansåg därmed att tillkännagivandet var slutbehandlat. Inte heller i detta fall hade utskottet någon invändning mot regeringens bedömning (bet. 2021/22:NU1). behöver alla företagare och verksamheter rapportera in uppgifter om sitt farliga avfall till ett nationellt avfallsregister som tillhandahålls av . De utökade rapporteringskraven regleras i avfallsförordningen (2020:614) och är en anpassning för att kunna upprätta och tillhandahålla avfallsstatistik samt säkerställa spårbarhet av farligt avfall i en digital lösning som uppfyller kraven i direktiv (EU) 2018/851 av om ändring av direktiv /98/EG om avfall (det s.k. ändringsdirektivet). Flera motionsyrkanden liknande de nu aktuella behandlades av utskottet (bet. 2020/21:NU20). Utskottet avstyrkte dessa med hänvisning till bl.a. pågående insatser och utredningar. Förslag liknande de i motionerna 2021/22:1959 (M), 2021/22:2433 (SD) yrkandena 2–4, 2021/22:2376 (M) yrkandena 1 och 2, 2020/21:2886 (SD) yrkande 4 och 2021/22:4217 (KD) yrkandena 48 och 50 om befogenheter avstyrktes av utskottet i samband med beredningen av proposition 2020/21:51 i betänkandet befogenheter (bet. 2020/21:NU10). Förslag liknande de i motionerna 2021/22:2192 (M), 2021/22:2433 (SD) yrkande 1, 2021/22:3242 (C) yrkande 26, 2021/22:3431 (M) yrkande 29 och 2021/22:3511 (C) yrkande 27 har inte behandlats av utskottet i närtid. Utskottets ställningstagande redovisas under följande rubriker: – Konkurrens från offentlig verksamhet – Övriga frågor om konkurrens. I motionerna 2021/22:1614 (C), 2021/22:2391 (SD) yrkande 18 och 2021/22:3689 (M) yrkande 10 efterfrågar motionärerna ett konkurrenskraftsmål och ett konkurrenskraftsindex som mäter konkurrenskraften på relevanta områden. Utskottet kan inledningsvis konstatera att målet för näringspolitiken är att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag (prop. 2014/15:1 utg.omr. 24 avsnitt 2.4, bet. 2014/15:NU1, rskr. 2014/15:68). Utskottet kan vidare konstatera att ett av uppdrag är att utveckla och genomföra insatser som främjar entreprenörskap, hållbar tillväxt och utveckling i företag, stärkt konkurrenskraft samt förenkling för företag. Även , , regeringens strategi för smart industri, samverkansprogrammen och de nationella innovationsprogrammen syftar till att främja de svenska företagens omställnings- och innovationsförmåga och konkurrenskraft. Utskottet kan också konstatera att regeringen har presenterat en skrivelse med fem nya mål för förenklingspolitiken, vilka syftar till att främja svensk konkurrenskraft, tillväxt och omställnings- och innovationsförmåga. Utskottet kommer att återkomma till frågan i samband med beredningen av skrivelsen. Utöver detta noterar utskottet att regeringen inom ramen för sitt EU-arbete även lyfter vikten av att den europeiska konkurrenspolitiken också fortsättningsvis baseras på de grundläggande principerna om att konkurrens skapar drivkrafter för företag att vara innovativa och att investera i syfte att lyckas på marknaden. Utskottet kan sammanfattningsvis konstatera att och de svenska företagens konkurrenskraft är en prioriterad fråga inom näringspolitiken och att det pågår ett arbete för att främja de svenska företagens konkurrenskraft. Utskottet ser således ingen anledning att tillstyrka de aktuella förslagen. Motionsyrkandena avstyrks härmed. I motionerna 2021/22:1959 (M), 2021/22:2192 (M), 2021/22:2433 (SD) yrkande 2 och 2021/22:4217 (KD) yrkande 50 förordas tillkännagivanden om befogenheter. Förslagen handlar om att regeringen dels bör följa upp och utvärdera de nya reglerna om ändrad instansordning för beslut i ärenden om konkurrensskadeavgift, dels bör återkomma till med förslag om en ändrad instansordning även i ärenden som rör konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet. Utskottet vill inledningsvis framhålla att tillsynsfunktion är ett viktigt verktyg för att upprätthålla en effektiv och sund konkurrenssituation när offentlig verksamhet agerar på samma marknader som privata företag. Av naturliga skäl finns det alltid en risk att konkurrensen snedvrids när offentlig verksamhet ägnar sig åt försäljning av varor eller tjänster och i denna verksamhet konkurrerar med privata företag. För att skapa bättre förutsättningar för en sund konkurrens i dessa situationer infördes särskilda regler om offentlig säljverksamhet i konkurrenslagen (2008:579), de s.k. KOS-reglerna. kan enligt dessa bestämmelser väcka talan i domstol om att förbjuda en offentlig aktör att tillämpa ett konkurrensbegränsande förfarande vid försäljning av varor eller tjänster på en marknad. Utskottet kan dessutom konstatera att vem som helst kan uppmärksamma på konkurrensproblem som uppstår när en offentlig aktör säljer varor eller tjänster. Om beslutar att inte ingripa i ett visst fall kan det företag eller den företagssammanslutning som berörs begära att domstolen förbjuder säljverksamheten. En utgångspunkt när reglerna infördes var att det vid en tillämpning av reglerna måste vara möjligt att ta hänsyn till andra allmänna intressen än konkurrensintresset som kan uppväga den konkurrenssnedvridning beteendet kan ge upphov till. Utskottet kan även konstatera att följt upp och utvärderat KOS-reglerna sedan de infördes. Av uppföljningarna framgår att KOS-reglerna och tillsynsverksamhet har lett till förbättrade förutsättningar för välfungerande konkurrens mellan offentliga aktörer och privata företag. Utskottet noterar dock att framhåller att det även i fortsättningen finns risk för konkurrensproblem när offentliga aktörer agerar på konkurrensutsatta marknader och att det finns anledning att även framöver noga följa utvecklingen på området. Utöver detta vill utskottet påminna om att enligt sin instruktion har i uppgift att bl.a. uppmärksamma hinder mot en effektiv konkurrens i offentlig och privat verksamhet och mot en effektiv offentlig upphandling. Med anledning av de här aktuella motionerna vill utskottet slutligen påminna om att utskottet behandlade liknande förslag i samband med beredningen av regeringens proposition om befogenheter (prop. 2020/21:51, bet. 2020/21:NU10). Utskottet vidhåller sin uppfattning i dessa frågor och avstyrker därmed motionsyrkandena. Konkurrens från offentlig verksamhet I motionerna 2021/22:2376 (M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:3242 (C) yrkande 26, 2021/22:3511 (C) yrkande 27 och 2021/22:3538 (M) förordas olika tillkännagivanden om konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet. I motion 2021/22:4217 (KD) yrkande 48 förordas ett tillkännagivande till regeringen om att genomföra en kartläggning av i vilken omfattning offentlig verksamhet konkurrerar med det privata näringslivet. Utskottet vill även i fråga om dessa förslag hänvisa till det som utskottet anfört under den föregående punkten, bl.a. att de s.k. KOS-reglerna infördes i konkurrenslagen för att skapa bättre förutsättningar för en sund konkurrens när offentlig verksamhet konkurrerar med privata företag. Utskottet vill påminna om att har följt upp dessa regler och hur rättspraxis har utvecklats på området. I rapporten lämnar även rekommendationer om att alla kommuner bör ta fram riktlinjer eller en policy samt vad sådana styrdokument bör innehålla. Utskottet kan därtill konstatera att de tillkännagivanden som tidigare riktat till regeringen om dels att den bör säkerställa och följa upp att vidtar de åtgärder som rekommenderat för att uppnå en väl fungerande konkurrenstillsyn, dels att inom ramen för bolagsstyrningen säkerställa att bolag med statligt ägande inte agerar så att en osund konkurrens uppstår har följts upp av regeringen. När tillkännagivandenas slutbehandling behandlades av utskottet i samband med beredningen av budgetpropositionen inom utgiftsområde 24 Näringsliv hade utskottet ingen invändning mot regeringens bedömning. Utskottet vill framhålla att detta är ett område som är viktigt att följa framöver eftersom väl fungerande marknader och en effektiv konkurrens bidrar till fler välmående företag som i sin tur bidrar till samhället på många olika sätt. Utskottet anser dock inte att behöver rikta några tillkännagivanden till regeringen i enlighet med det som motionärerna föreslår. Utskottet avstyrker därmed motionsyrkandena. Övriga frågor om konkurrens I motion 2021/22:2433 (SD) yrkandena 1, 3 och 4 anförs att regeringen dels bör utvärdera reglerna för konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet, dels bör få i uppdrag att verka för en grundlig utvärdering av den nya ordningen för konkurrensskadeavgift när den varit verksam och dels bör separera utredande och beslutande delar. Utskottet vidhåller sin inställning vad gäller utvärdering av den nya ordningen för konkurrensskadeavgiften och vill även påminna att KOS-reglerna sedan de infördes har utvärderats . Enligt som presenterades 2020 har lagstiftningen och tillsynsarbetet gett resultat och förutsättningarna för välfungerande konkurrens mellan offentliga aktörer och privata företag har förbättrats.