bet · H901KU35 · 2022-05-06 00:00:00 — 2020/21:3494 av (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av Stockholmstraktamentet i syfte att möjliggöra för samtliga ledamöter att få likartade villkor och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av reglementet kring övernattningslägenheter och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2020/21:3533 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga ledamöternas placering i kammaren och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2020/21:3646 av och (båda MP): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om utvärdering av erfarenheter av distansmöten under coronapandemin i syfte att minska resandet och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om utskottens utrikes långresor och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta för resor med tåg och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. Motioner från allmänna motionstiden /22 2021/22:67 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återinföra högtidliga öppnande i Rikssalen och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2021/22:74 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheterna att göra om till talmannens bostad och representationslokal och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:76 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om placering i plenisalen och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2021/22:77 av (SD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avlägsna EU-flaggan i plenisalen och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2021/22:136 av och (båda SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inte tillåta applåder under debatt och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2021/22:141 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om hörselskadade och och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2021/22:256 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om förlorat arvode för ledamöter med exceptionellt hög ogiltig frånvaro och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten till ett nytt tvådelat arvodessystem för riksdagsledamöter där en del grundar sig på arbetsbelastning och den andra ligger fast, och detta tillkännager för riksdagsstyrelsen. 2021/22:291 av (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att föra statistik i utskott och i och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2021/22:294 av (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av Stockholmstraktamentet i syfte att möjliggöra för samtliga ledamöter att få likartade villkor och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av reglementet kring övernattningslägenheter och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2021/22:334 av och (båda SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om riksdagsledamöternas placering i kammaren och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2021/22:674 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om säkerhetsklass för utskottsledamöter och deras ersättare och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:697 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utse presidier utifrån proportionalitet och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2021/22:879 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om motionsrätt året runt och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2021/22:904 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om tillämpning av proportionalitetsprincipen vid val av presidieposter i utskott och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2021/22:915 av m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att riksdagsstyrelsen bör återkomma med förslag om att binda nivån på riksdagsledamöternas grundarvode till av ett prisbasbelopp , och detta tillkännager för riksdagsstyrelsen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att riksdagsstyrelsen bör utreda hur de extra ersättningar som finns för uppdrag direkt knutna till riksdagsarbetet kan avskaffas, och detta tillkännager för riksdagsstyrelsen. 2021/22:1355 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en översyn av ledamotsstödet bör göras i enlighet med förslag och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2021/22:1410 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att avskaffa allmänna motionstiden och i stället ge möjlighet till en friare motionsrätt över året och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2021/22:1537 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över arbetsformer så att den tid som ledamöter behöver vara fysiskt närvarande i kan koncentreras eller anpassas, i syfte att riksdagsledamöter ska kunna resa till med klimatvänliga färdmedel i stället för med flyg, och detta tillkännager för riksdagsstyrelsen. 2021/22:1830 av och (båda M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om överväganden angående öppnande och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2021/22:1870 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att inrätta någon form av lagstiftningskansli eller lagstiftningshjälp i för att en majoritet i ska kunna få hjälp och stöd för att stifta lag direkt i , och detta tillkännager för riksdagsstyrelsen. 2021/22:1873 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över stödet till politiska sekreterare så att ledamoten själv mer kan avgöra hur stödet och hjälpen i det politiska arbetet ska utformas och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2021/22:1914 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppmana arvodesnämnden att sänka grundarvodet för riksdagsledamöter och att arvodessystemet för utskotten och bör ses över och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2021/22:2014 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över riksdagsledamöternas villkor och ersättningar för övernattningslägenheterna så att de blir mer marknadsanpassade och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2021/22:2146 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppmärksamma och anordna en minnesstund eller liknande i riksdag för att hedra de som föll offer för folkmordet i och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2021/22:2237 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över utskottens indelning i i syfte att överväga att inrätta ett renodlat jordbruks- och skogsbruksutskott, vilket i huvudsak bör arbeta med jord- och skogsbruksfrågor samt med landsbygdsfrågor, och detta tillkännager för riksdagsstyrelsen. 2021/22:2718 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återigen bör prenumerera på dagstidningar och landsbygdstidningar och placera dessa dagstidningar som tidigare i tidningsrum och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2021/22:2839 av (M): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska börja ange s.k. löneskatter på förtroendevaldas och anställdas lönebesked och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2021/22:3288 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om fördelningen av presidieposter i utskott och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om val av talmän och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2021/22:3388 av m.fl. (L): 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ledamöternas ekonomiska register och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2021/22:3509 av m.fl. (C): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en utredning ska se över behovet av att formalisera praxis i och skydda oppositionens roll i lagstiftning och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 36.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av förtroendevaldas villkor, med rekommendationer som underlättar för fler att kombinera förtroendeuppdrag med arbete, familj och barn, och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2021/22:3716 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att inrätta ett omställningsutskott i och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2021/22:3914 av (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skapa bättre förutsättningar för riksdagsarbete och föräldraskap och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2021/22:4102 av m.fl. (MP): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka transparensen inom lobbyismen och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. Rapport över uppföljning och utvärdering av tillämpningen av utskottsinitiativ [1] Rapporten är också publicerad i serien Rapporter från (2021/22:RFR8). [2] och rådets förordning (EU) 2016/679 av om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv /46/EG (allmän dataskyddsförordning). Jag börjar med att för räkning yrka bifall till reservation 6 i betänkande KU35 arbetsformer. har vi nått milstolpen att demokratin firar . Demokrati är något som utvecklas gradvis. Vi har exempelvis inte längre en tvåkammarriksdag, och vi har även antagit en ny grundlag. Ett principiellt tillvägagångssätt torde vara att låta demokratin utvecklas med små och mycket väl övervägda steg framåt. Vi har till exempel en lång tradition av så kallad konstitutionell praxis, det vill säga ett oskrivet regelverk som både tillämpas och respekteras av våra riksdagspartier. Och så länge så är fallet, att partierna tillämpar, respekterar och försvarar denna praxis, kan nog en del frågor med fördel förbli oreglerade. När avsteg görs från väl etablerad praxis kan man dock ifrågasätta om regelverket bör stramas upp och uttryckligen regleras. En sådan praxis frångicks i början av då talmän skulle väljas. Traditionellt har talmän valts utifrån hur många mandat partierna fått i valet, alltså i storleksordning. Eftersom denna konstitutionella praxis historiskt fungerat mycket väl års val är tiden nu mogen att i lag fästa val av vice talmän och således återgå till den väl etablerade och väl fungerande praxis som rått att talmän utses utifrån partiernas storlek. Mot bakgrund av det här bör regeringen tillsätta en utredning i syfte att ändra regelverket i denna riktning. Detsamma kan med fog sägas gälla frågan om val av presidieposter i utskott. gällande ordning är att ett organ vars ledamöter helt eller delvis väljs av inom sig ska välja en ordförande och en eller flera vice ordförande om inte annat är föreskrivet. Rättsläget ger alltså uttryck för att varje utskott självt väljer sin ordförande och sina vice ordförande. I praktiken måste detta dock anses vara en sanning med modifikation. Det har utvecklats en praxis där de politiska partier som invalts i riksdag fördelar presidieposterna sinsemellan. När valet av ordförande i ett visst utskott ska ske är det alltså redan bestämt vilken partitillhörighet han eller hon har. Det finns i sig inget att invända mot denna praxis så länge som väljarnas preferenser respekteras, det vill säga att tilldelningen av presidieposter sker genom en strikt proportionell fördelning mellan de i invalda partierna. Med anledning av detta finns det behov av att, precis som med val av talmän, utifrån ett lagstadgat proportionalitetskriterium reglera från vilket parti presidieposterna i utskott ska väljas. Här i plenisalen hänger både en svensk flagga och en . Vi sverigedemokrater ser inget större behov av en eftersom är till för det svenska folkets valda ombud och inte några andra. Men då det av hävd - eller praxis, skulle man kunna säga - ankommer på talmannen att avgöra vilka flaggor som ska hänga här kommer jag inte att avge vare sig reservation eller yrkande om att ta bort den. Men om fru talmannen i samråd med sina kollegor skulle få för sig att hänga upp två svenska flaggor i stället vore vi sverigedemokrater självklart mycket tacksamma. Vi debatterar arbetsformer, och jag yrkar bifall till reservation 8 under punkt 17 om översyn av riksdagsarbetet. Sättet på vilket ett parlament, eller för den delen ett kommunfullmäktige, arbetar ger i slutändan, både i kapacitet och kvalitet, resultat i våra demokratiska beslut. Det är naturligtvis viktigt för det demokratiska arbetet att ledamöter regelbundet sammanträder på plats i . Och det gör vi ju, inte minst i . Men arbetet i den egna valkretsen utgör en stor och viktig del av riksdagsuppdraget. Där fångar vi upp frågor på hemmaplan och tar upp dem med . Det finns väldiga förväntningar på oss att företräda våra valdistrikt. Dialogen med lokalsamhället är för mig en väldigt viktig del av uppdraget. Jag uppskattade till exempel möjligheten att ges möjlighet att ge mig ut i skolorna och tala om demokrati med det stöd som talmannen och gav att göra så. Det var helt enkelt ett bra initiativ. Det är av centralt demokratiskt värde att det finns ledamöter över precis hela landet som inte bara representerar sitt parti utan även sin landsända och valkrets. Det är också kombinationen av att vara på hemmaplan och arbetet i som är så givande, och det ger perspektiv och nytta i bägge riktningarna. har det funnits goda möjligheter till större flexibilitet i arbetsformerna utan att det demokratiska arbetet blivit lidande. Digitaliseringen ger oss verktyg som skapar stora möjligheter . Större möjligheter att kombinera förtroendeuppdraget med ett familjeliv skulle vidare uppmuntra och underlätta för fler att söka sig till uppdrag av den typ som riksdagsuppdraget är. Vi bör löpande göra översyner för att ge möjligheter att kombinera förtroendeuppdraget med arbete, familj och barn. Jag vill säga några ord om öppenhetsregister. Jag kommer inte att göra något yrkande om detta , men jag väljer att ta upp detta, för det är en viktig del. I program om en starkare liberal demokrati anger vi att vi vill inrätta ett lobbyregister, eller öppenhetsregister som vi väljer att kalla det, på nationell nivå. Att beslutsfattare talar med representanter för näringslivet, fackföreningar, intresseorganisationer och civilsamhället är i grunden en nyttig del av riksdagsarbetet och lagstiftningsprocessen. Genom sådana samtal kan olika delar av samhället vara med och utforma politiska beslut som påverkar dem. Det är viktigt att det sker på ett transparent och korrekt sätt. Därför har EU och länder som , och med flera skapat lobbyregister. De olika registren skiljer sig åt gällande vilka aktörer som klassas som lobbyister, vilka beslutsfattare som omfattas och vilken form av kontakter som ska hållas öppna och transparenta. Den gemensamma nämnaren är att det registreras hos en myndighet och att registret omfattar den lagstiftande och verkställande makten. De här tankarna kommer vi att arbeta vidare med. Vi ser gärna att man öppnar upp för en parlamentarisk kommitté eller liknande för att titta över den här frågan. Genomgången, utredningen och arbetet ska vara grundliga, för det finns flera målkonflikter i detta som jag inte behöver ange här. Jag gör inget yrkande om detta , men jag kommer att återkomma med förslag. En stor del av det politiska arbetet sker, som har angetts tidigare, genom praxis. Både i och i fullmäktige på lokal nivå delar partierna upp ordförandeposter och andra former av inflytande mellan sig enligt oskrivna regler, ofta med respekt för de politiska motståndarna. Det är på många sätt beundransvärt och ger en värdefull flexibilitet till våra demokratiska institutioner. Men det finns risker med att förlita sig för mycket på praxis. I många länder har det blivit en polarisering mellan de politiska partierna där man utnyttjar systemet för överenskommelser för egen skull. Vi har tagit upp det i arbetet med detta betänkande, men som sagt yrkar jag bifall till reservation 8 under punkt 17. I detta betänkande behandlas motioner som rör arbetsformer, och till viss del är detta frågor som främst berör oss som på olika sätt verkar här i . Det handlar om vilka förutsättningar som ska gälla för oss som är riksdagsledamöter, hur vi ska få lämna förslag rörande en proposition från regeringen och hur öppnandet för varje riksdagsår ska se ut. Ska drabanter medverka, eller ska de inte det? Och ska vi ha öppnandet här eller ska det vara på det ? Vi riksdagsledamöter har helt enkelt många olika idéer på hur arbetsformer kan förändras och förhoppningsvis förbättras. Det kan verka en aning navelskådande, men det handlar också om hur ska kunna utföra sina uppgifter på det bästa och mest demokratiska sättet. Senast vi debatterade de här frågorna var , precis i början av pandemin. Jag minns att flera deltagare tyckte att det kändes ganska märkligt att i den akuta kris som då rådde prata om i sammanhanget ganska små saker. Men har det gått , och jag tror att vi alla har lärt oss ganska mycket under dessa år. En av de saker vi fått med oss är lärdomen om och också vikten av att fortsatt kunde fungera under hela pandemin, även om vi gjorde anpassningar av arbetet. som gått har det också skett uppföljning av hur arbete under pandemin bedrivits, och vi har lärt oss en hel del. Jag har till exempel lärt mig vad ett utskottsinitiativ är, eftersom det än har blivit mycket mer vanligt förekommande tidigare. I utskottet har en grupp tittat på och gjort en rapport om användningen av utskottsinitiativ som milt sagt har ökat . Det beror delvis men inte enbart på pandemin, då flera utskottsinitiativ har väckts med anledning av den. Även i andra frågor har användningen av utskottsinitiativ ökat. Oftare än tidigare är det dessutom ett oenigt utskott som beslutar om att föreslå ett initiativ, medan det tidigare oftast har varit ett enigt utskott som har agerat i en fråga. Det finns säkert flera skäl till detta, inte minst att det är ett oklart parlamentariskt läge i . Vi vet inte riktigt vilka förslag som kommer att vinna majoritet. Kanske får man helt enkelt ofta viss medial uppmärksamhet genom ett utskottsinitiativ; man kan visa att man är snabb och handlingskraftig, att man agerar direkt på en uppkommen fråga, att man gör någonting. I den grupp inom utskottet som har tittat på och reflekterat lite extra kring just utskottsinitiativ vill vi från samtliga partier mana till viss eftertänksamhet. Det har även utskottet ställt sig bakom. Det kan faktiskt finnas skäl för att inte springa direkt på varje boll. Och om man genom utskottsinitiativ kan motionera nästan direkt när något har hänt, hur påverkar det exempelvis den allmänna motionstiden? Det är ju en välplanerad och långsiktig process som alla partier och ledamöter lägger ned mycket kraft och möda på. I gruppen konstaterar vi också att utskottsinitiativet fyller en viktig funktion som är viktig att behålla och värna. Men om tillämpningen sker i samma omfattning som kommer man kanske att behöva fundera över hur det påverkar allt annat arbete som sker i . Det skulle kunna riskera att göra mindre effektiv, även om det givetvis inte är någon förslagsställares avsikt. Risken är också att det blir svårt att planera arbete på det stora hela. Hela utskottet instämmer som sagt i iakttagelserna och slutsatserna i denna rapport. I detta betänkande har tre olika reservationer. Jag vill yrka bifall endast till reservation 1. Men jag kommer att berätta lite kort om samtliga. Ett av våra förslag är att utskott inte ska kunna välja ett obegränsat antal vice ordförande i utskottet. har flera utskott mer än en vice ordförande. Eftersom detta uppdrag ger rätt till ett extra arvode blir det en ganska onödig kostnadsökning för . I stället för 16 vice ordförande har vi 25 stycken. Det uppgår faktiskt till en extra kostnad på ungefär 1 ½ miljon som vi inte har haft i tidigare. Vårt andra förslag rör motionsrätten på extra ändringsbudgetar, som under pandemin nästan har blivit lika frekvent förekommande som utskottsinitiativ. Med tanke på att regeringen med anledning av coronaviruset har lämnat över 20 extra ändringsbudgetar till som har omfattat över 100 miljarder anser vi att det finns skäl att se över och utvärdera ordningen för följdmotionsrätten på extra ändringsbudgetar. är den rätten väldigt begränsad. Ett oppositionsparti kan bara ändra i anslag som regeringen ändrar i, och då får man dessutom bara föreslå ett lägre anslag. Och på inkomstsidan får man bara föreslå ändringar som ökar statens inkomster. Vi tycker att det är värt att titta närmare på detta. Vårt sista förslag i detta betänkande rör det höga arvode som vi riksdagsledamöter får. Det riskerar att skapa en förtroendeklyfta mellan oss folkvalda ledamöter och dem som vi representerar. har riksdagsledamöternas arvode stigit kraftigt. Dessutom innebär de skatteförändringar som vi har genomfört under den här mandatperioden att vi tjänar extra . säger inte att arvodet ska vara jättelågt. Det är såklart ett viktigt och ansvarsfullt uppdrag att vara riksdagsledamot, och det vore illa om arvodet var så pass lågt att det fanns stor risk för korruption, mutor och sådant. Vi anser dock att ett sätt att begränsa arvodets storlek skulle kunna vara att låta det motsvara ett prisbasbelopp , . Det skulle fortfarande vara en hög lön. Dessutom anser vi att de extra ersättningar som betalas ut för olika uppdrag kopplat till riksdagsarbetet bör avskaffas. Som har framgått av tidigare talare heter betänkandet KU35, och i det behandlas 85 motioner från den allmänna motionstiden som på ett eller annat sätt berör arbetsformer. Det är flera intressanta förslag som rör bland annat öppnande, utskott, placeringen i plenisalen, riksdagsledamöternas ekonomiska villkor, utskottens och riksdagsledamöternas resor och lagstiftningsarbetet i . Det är förslag som verkligen täcker alltifrån tunga, principiella frågor till kanske lite mer perifera. I en motion föreslås att drabanter ska medverka vid öppnande. I en annan föreslås att högtidliga öppnande borde ske i Rikssalen på , för att bara nämna några förslag. Utskottet föreslår att ska avslå samtliga motionsyrkanden om arbetsformer. Det brukar också vara praxis när det gäller motionsbetänkanden. I några fall gör utskottet en annan bedömning än motionären. I andra fall konstaterar utskottet att frågorna redan utreds eller ska hanteras i ett annat sammanhang. Detta har varit uppe tidigare under debatten, men jag vill ändå påminna om att vi kommer att komma tillbaka till arbetsformer när vi ska behandla den uppföljning som har gjorts av arbete under coronapandemin. Vi i har behandlat och kommer att återkomma till kammaren med den. Frågor om arbetsformer är viktiga och helt centrala för att och därmed vår demokrati ska fungera och för att vi ska kunna upprätthålla det parlamentariska arbetet. Vi moderater har inga reservationer i detta betänkande utan instämmer i stort i utskottets bedömning. Men jag vill ändå kommentera den rapport som utskottet har behandlat och som nämnde i sitt anförande. Den är också bilagd betänkandet. En arbetsgrupp inom har på utskottets uppdrag genomfört en uppföljning och utvärdering av utskottsinitiativen i . Gruppen har inom ramen för sitt arbete genomfört en kartläggning av de utskottsinitiativ som har föreslagits och beslutats om sedan den här initiativrätten infördes . Det var kanske dags att titta på hur det har fallit ut i praktiken. Vad är då ett utskottsinitiativ? Det är ett förslag som enligt riksdagsordningen får väckas i ett utskott. Precis som har sagts i talarstolen, är det annars inte det vanligaste. Det vanliga kan vara en proposition eller en motion från ledamöterna. Men här kan ett utskott alltså komma överens om att väcka ett förslag. Om utskottet sedan beslutar om att föreslå ett utskottsinitiativ blir det ett betänkande, som sedan kan debatteras och beslutas om i kammaren. Det dras en del slutsatser i arbetsgruppens rapport.