bet · H901TU7 · 2022-02-04 00:00:00 — När det gäller ombyggda fordon kan vi konstatera att reglerna är krångliga och att det finns alltför få besiktningsmän inom fordonsbyggares riksorganisation (SFRO). För att underlätta för besiktningsorgan och fordonsägare och för att säkerställa att fordonen som körs på vägarna är besiktigade och i omodifierat skick måste reglerna enligt vår mening ses över och moderniseras. Vi vill betona att den svenska kulturen kring amatörbyggda fordon behöver värnas och regelförenklingar behöver införas för att underlätta ombyggnad av fordon på ett trafiksäkert och miljömässigt korrekt sätt. Vissa vägfrågor, punkt 21 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2968 av m.fl. (SD) yrkande 52 och 2021/22:3755 av m.fl. (M) yrkande 14, 2021/22:3518 av (C) yrkande 4 och 2021/22:311 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2021/22:1657 av (C), 2021/22:2458 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 8, 2021/22:2968 av m.fl. (SD) yrkandena 9, 27, 30 i denna del, 42 och 51, 2021/22:3394 av m.fl. (L) yrkande 20 och 2021/22:3559 av (M). Vi vill understryka att det finns goda skäl att arbeta aktivt med motorcykelsäkerhet. Ett sätt kan vara att tillåta motorcyklar att köra i vissa filer avsedda för kollektivtrafik. Vi kan konstatera att detta redan sker i . Där råder den omvända principen jämfört med , nämligen att det är tillåtet att köra där om det inte tydligt framgår att det är förbjudet. I däremot kan undantag från förbudet beviljas. Vi menar att regeringen, som en del i trafiksäkerhetsarbetet, bör utreda förutsättningarna för att öka möjligheten för motorcyklar att köra i kollektivtrafikfält. Vissa vägfrågor, punkt 21 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2968 av m.fl. (SD) yrkandena 9, 27, 30 i denna del, 42, 51 och 52 samt 2021/22:3755 av m.fl. (M) yrkande 14, 2021/22:3518 av (C) yrkande 4 och 2021/22:311 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2021/22:1657 av (C), 2021/22:2458 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 8, 2021/22:3394 av m.fl. (L) yrkande 20 och 2021/22:3559 av (M). Vi kan inledningsvis konstatera att det i större städer byggs allt fler körfält som är särskilt avsedda för kollektivtrafik, men dessa körfält används enligt vår mening inte optimalt utan skulle kunna nyttjas mer. Vi menar att taxi kan ses som en del av det kollektiva resandet och, där det är möjligt, borde få tillgång till de kollektiva körfälten i större omfattning än . Detta skulle exempelvis underlätta för färdtjänst. Vi menar därför att möjligheten att låta taxi nyttja kollektiva körfält ska utredas. Vi vill även lyfta fram att motorcyklar tillhör en kategori fordon som inte nämnvärt försvårar för kollektivtrafiken. Vi vill därför att även möjligheten för motorcyklar att nyttja kollektiva körfält där det är möjligt utreds. Vidare vill vi betona att cirkulationsplatsers utformning ska baseras på säkerhet. Cirkulationsplatser är ett effektivt sätt att öka flödet där vägar korsar varandra. Dessutom minskar skadorna i samband med sammanstötningar mellan fordon. Vi kan dock konstatera att det finns brister i utformningen av cirkulationsplatser. Exempelvis kan stora konstverk störa förarens koncentration och utgöra en säkerhetsrisk. Vi menar att en cirkulationsplats ska vara utformad med säkerhet som absolut fokus. Det innebär att alla hårda och siktskymmande installationer ska tas bort och att lampor och vägskyltar ska vara av eftergivligt material. Det är också viktigt att vägbanan konstrueras så att den inte blir feldoserad, dvs. driver ut fordonet i färdriktningen, vilket är särskilt viktigt när det gäller tunga fordon. Dessutom menar vi att det bör genomföras en inventering av vägbeläggningar. När det gäller vägbeläggningar är det av stor vikt att de har hög friktion. Vi kan konstatera att blödande asfalt är välkänt och ett vedertaget begrepp när man beskriver en beläggning som kan vara livsfarlig för tvåhjuliga fordon. Vi vill uppmärksamma att det är en inte obetydlig andel olyckor som orsakas av hal vägbeläggning. Därför menar vi att måste inventera och åtgärda de vägar som har alltför låg friktion i syfte att höja säkerheten för förare av tvåhjuliga fordon. Ett annat problem som har uppmärksammats är felaktigt doserade kurvor, vilket är ett fenomen som kan få katastrofala följder i halt väglag. En omedelbar inventering av vägnätet är därför nödvändig. En annan fråga som vi vill ta upp är behovet av att utreda möjligheten att införa ett standardiserat farthinder. Det kan konstateras att vid särskilt utsatta platser kan även incidenter med fordon i låga hastigheter resultera i svåra olyckor. Som motåtgärder förekommer flera olika typer av fartdämpande hinder. Vi vill påminna om att fartdämpande vägbulor dessvärre har orsakat arbetsmiljöproblem för yrkeschaufförer. Förare av bussar i linjetrafik kan exempelvis köra över ett stort antal vägbulor under ett arbetspass, vilket kan resultera i att förarens rygg och axlar skadas. Vi menar att det är positivt med fartdämpande åtgärder, men de som används behöver standardiseras och vara skonsamma för yrkesförare. En lösning kan vara att använda s.k. falluckor som normalt är i uppfällt läge så länge fordonet rör sig i laglig fart. Vi föreslår att möjligheten att införa ett standardiserat farthinder som liknar falluckor ska utredas. Slutligen vill vi uppmärksamma elfordon och behovet av en lägsta ljudnivå för dessa. ställer krav på att alla el- och hybridbilar som säljs i ska vara försedda med ett akustiskt fordonsvarningssystem (AVAS). Fordonet ska sända ut ljud när bilen är i rörelse och ljudet ska aktiveras automatiskt och låta i hastigheter från noll och när bilen backar. Kravet på varnande ljud gäller på nya bilar som säljs fr.o.m. . Vi menar att elbilar bör signalera ljud för att uppmärksamma trafikanter, ett behov som i synnerhet berör personer med synnedsättning. Med hänsyn till människor med funktionsnedsättning är det rimligt att alla eldrivna fordon som används i allmän trafikmiljö och vid hastigheter understigande avger ett varnande ljud. Vissa vägfrågor, punkt 21 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3394 av m.fl. (L) yrkande 20 och 2021/22:311 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2021/22:1657 av (C), 2021/22:2458 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 8, 2021/22:2968 av m.fl. (SD) yrkandena 9, 27, 30 i denna del, 42, 51 och 52, 2021/22:3518 av (C) yrkande 4, 2021/22:3559 av (M) och 2021/22:3755 av m.fl. (M) yrkande 14. Jag vill inledningsvis peka på vikten av att alla ska kunna delta i samhället, oavsett funktionsvariation. Jag vill lyfta fram att därför föreskriver att människor med nedsatt orienteringsförmåga ska kunna ta sig fram och använda allmänna platser och att alla hinder för detta som är enkla att avhjälpa följaktligen också ska avhjälpas. Jag vill här understryka att personer med synnedsättning, som inte har möjlighet att läsa skyltar eller se miljöer på långt håll, har stor hjälp av ledstråk och ledytor som hjälper dem att orientera sig och visar dem den väg de ska ta. I offentlig miljö utgörs sådana ledstråk ofta av kantsten och kännbara sinusplattor. Jag anser att åtgärder behöver vidtas för att säkra framkomligheten för personer med synnedsättning i offentliga miljöer. Ett arbete för att förbättra kunskaperna hos de personer som är involverade i utformningen av ledstråk bör inledas, och en ny symbol bör införas i vägmärkesförordningen så att omgivningen görs uppmärksam på när en yta är avsedd att vara ledstråk och därför inte ska blockeras. Vägskyltning, punkt 22 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3757 av m.fl. (M) yrkandena 11 och 38, 2021/22:1025 av och (båda C) yrkandena 1 och 2, 2021/22:2832 av (M) och 2021/22:3878 av m.fl. (KD) yrkande 12 och 2021/22:1654 av (C) yrkande 3, 2021/22:2029 av (M), 2021/22:2235 av (M) yrkandena 1 och 2 samt 2021/22:2968 av m.fl. (SD) yrkandena 21 och 30 i denna del. Vi kan inledningsvis konstatera att tekniken med gps i våra bilar och i smarta telefoner i grunden har förändrat förutsättningarna för såväl yrkesförare som privatbilister. Vi menar att detta långsiktigt även bör få effekt på antalet fysiska skyltar vid vägar och infarter. investeras fortfarande mycket pengar i att sköta och förnya en mycket omfattande fysisk skyltning. används gps av en allt större andel förare, både av dem som kör privat och av dem som kör i yrket. Fysiska skyltar kommer sannolikt att fortsätta att behövas inom en överskådlig framtid. Dagens system utgår dock alltjämt från när människor var utlämnade till fysisk skyltning och kartor för att hitta rätt. Vi menar att det finns behov av att se över rutinerna så att framtida investeringar motiveras utifrån nya tekniska förutsättningar. Arbetet med att modernisera skyltningen längs de svenska vägarna bör därför intensifieras. Vi menar att det mot den bakgrunden bör utredas hur den digitala tekniken kan reducera antalet skyltar. Vidare vill vi lyfta fram behovet av förenklade regler för tillstånd att sätta upp tillfälliga skyltar vid väg. Dagens situation, där såväl små näringsidkare som bl.a. politiska partier måste ansöka om tillfälligt tillstånd hos för att få sätta upp en skylt vid väg, måste förenklas. Vi kan konstatera att dagens regler åsidosätts genom att skyltar placeras på mobila vagnar. Reglerna innebär också onödiga kostnader i form av stor byråkrati. Vi menar att regeringen bör initiera en översyn av den tillfälliga tillståndsgivningen för skyltning vid väg med syftet att förenkla och tillgängliggöra. Vägskyltning, punkt 22 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2968 av m.fl. (SD) yrkandena 21 och 30 i denna del och 2021/22:1025 av och (båda C) yrkandena 1 och 2, 2021/22:1654 av (C) yrkande 3, 2021/22:2029 av (M), 2021/22:2235 av (M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:2832 av (M), 2021/22:3757 av m.fl. (M) yrkandena 11 och 38 samt 2021/22:3878 av m.fl. (KD) yrkande 12. Vi vill inledningsvis understryka att vägmärken är viktiga inslag i trafikmiljön och att de flesta placeras på ett bra och informativt sätt, men kan vi konstatera att det ibland tyvärr uppstår allvarliga misstag vid placering av vägmärken. placeras ett vägmärke vid en korsning så att den skymmer sikten, vilket innebär att fordonsförare tvingas köra längre ut i korsningen och riskerar att orsaka en olycka. Vägmärken kan ibland också placeras på ett sådant sätt att de utgör en skaderisk för fotgängare, cyklister och övriga oskyddade trafikanter. Vägmärken är i regel tillverkade i aluminium och har skarpa kanter och hörn, och en fotgängare som går rakt in i ett vägmärke kan skadas. Vid mörker och dåligt väder ökar risken för olycksfall dramatiskt och för synskadade personer är olycksrisken överhängande. Vi anser därför att ska ges i uppdrag att tillsammans med Kommuner och Regioner (SKR) inventera beståndet av vägmärken. De skyltar som är placerade i strid med gällande regelverk bör åtgärdas, och skyltar som anses vara överflödiga ska tas bort. Vi vill vidare uppmärksamma behovet av att stärka kulturarvet på svenska vägar. Vi menar att nationellt eller lokalt kulturarv bör premieras vid byggande av exempelvis vägar eller annan infrastruktur. En rastplats kan exempelvis utsmyckas med skyltar eller tavlor som beskriver traktens historia eller annat som berikar orten. En cirkulationsplats kan utformas till att hedra ett anrikt företag på orten. Detta får dock inte ske på bekostnad av säkerheten eller göra att blickfånget blir alltför stort. Andra värden som kan marknadsföras är exempelvis det lokala näringslivet, kända personer eller kommunen i sin helhet. Vi menar att en kommun på så sätt med stolthet kan visa upp vad som har åstadkommits i ett historiskt eller mer sentida perspektiv. Vägskyltning, punkt 22 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3878 av m.fl. (KD) yrkande 12, 2021/22:3757 av m.fl. (M) yrkande 11 och 2021/22:1025 av och (båda C) yrkandena 1 och 2, 2021/22:1654 av (C) yrkande 3, 2021/22:2029 av (M), 2021/22:2235 av (M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:2832 av (M), 2021/22:2968 av m.fl. (SD) yrkandena 21 och 30 i denna del och 2021/22:3757 av m.fl. (M) yrkande 38. Jag vill lyfta fram att olika väderförhållanden kan ställa mycket varierande krav på bilförare och bilars förutsättningar att ta sig fram. Jag menar därför att bruket av digitala skyltar för att främja flexibilitet kring högsta tillåtna hastighet bör öka och att de inte som endast ska användas för trafikplatser. Vinterväghållning, punkt 24 (S, V, MP) av (V), (S), (S), (S), (S), (S) och Axel (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24 borde ha följande lydelse: 2021/22:1602 av och (båda C), 2021/22:1610 av Per Åsling och (båda C), 2021/22:2968 av m.fl. (SD) yrkande 45, 2021/22:3394 av m.fl. (L) yrkande 13, 2021/22:3561 av (M), 2021/22:3563 av (M) och 2021/22:3679 av m.fl. (C) yrkande 62. Vi vill inledningsvis betona att vinterväghållning är en viktig förutsättning för att säkerställa framkomlighet men också för trafiksäkerheten . Vi vill därför framhålla att det är av stor betydelse att vinterväghållningen håller en hög kvalitet över hela landet. När det gäller motionsförslagen om upphandling av vinterväghållning kan vi konstatera att har framfört till utskottet att verket ställer samma krav som tidigare på snöröjning på statliga vägar och arbetar för en förbättring av upphandlingen av statlig vinterväghållning. Vidare har framhållit att det arbetar med stöd och information till enskilda väghållare. Vi vill betona att har ekonomiska resurser, framtagna krav för vinterväghållningens standard samt rutiner och metoder för att följa upp entreprenörernas arbete på ett lämpligt sätt. Detta skapar förutsättningar för en fungerande vinterväghållning. Vi anser att frågan om upphandling av vinterväghållning är väl uppmärksammad hos regeringen och och mot denna bakgrund anser vi att inte bör göra ett tillkännagivande till regeringen på området. När det gäller motionsförslagen om gaturenhållning och saltning som halkbekämpningsmetod har vi ingen annan uppfattning än utskottsmajoriteten. Vi avstyrker därför motionerna 2021/22:1602 (C), 2021/22:1610 (C), 2021/22:2968 (SD) yrkande 45, 2021/22:3394 (L) yrkande 13, 2021/22:3561 (M), 2021/22:3563 (M) och 2021/22:3679 (C) yrkande 62. Tillståndsplikt för virkesupplag, punkt 25 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:758 av (SD). Vi kan konstatera att det krävs tillstånd för att lägga upp virke på sin egen mark. Detta är något som har uppmärksammats, inte minst för att har föreslagit en förändring av tillstånden så att de generella tillstånd som har gällt i branschen ska bytas ut mot enskilda tillstånd för varje upplag för sig. Vi vill uppmärksamma att tillstånden i sig är en ganska ny företeelse. krävdes inga tillstånd alls, och trots det var det då knappast mer bekymmer med olämpliga avlägg och trafikstörningar än det är . Vi menar att tillstånden i sig inte har påverkat trafikmiljön så att den har blivit säkrare eller löst något egentligt problem. Tills vidare är alla generella tillstånd förlängda, men när dessa går ut är det mest rimliga att tillstånden tas bort om virket ligger längre än från vägkanten. Vi menar därför att tillståndsplikten för att lägga upp virke på den egna marken bör tas bort. Miljökontroll i fordonsbesiktningen, punkt 8 (V) (V) anför: Jag kan inledningsvis konstatera att jag under utskottets beredning av motionerna om miljökontrollen i fordonsbesiktningen inte har fått gehör för delar av mina synpunkter, varför jag väljer att utveckla dessa i detta särskilda yttrande. Jag vill betona att jag ställer mig bakom utskottsmajoritetens förslag om ett tillkännagivande till regeringen om att bör utreda vilka konsekvenser de svenska kraven på miljökontroll har fått i jämförelse med miljökontrollen i andra länder i EU. För att personbilar ska kunna bibehålla hög standard för miljö och trafiksäkerhet ska de regelbundet genomgå kontrollbesiktning. Jag menar att de parametrar som ett fordon besiktigas mot säger något om myndigheternas ambitionsnivå på området. Därför var det mycket förvånande att regeringen lät släppa fram Transportstyrelsens nya föreskrifter för kontrollbesiktning, TSFS 2017:54, med kraftigt sänkta nivåer på miljöområdet. På åtminstone tre viktiga områden sänktes miljöambitionerna kraftigt med de nya föreskrifterna: – För det första sänktes nivåerna för att kontrollera partikelutsläpp genom att det tidigare s.k. skyltvärdet, som är specifikt för varje fordonsmodell, togs bort som parameter och genom att partiklar numera endast mäts mot generella och mycket högre satta gränsvärden. På det sättet tillåts mycket högre utsläpp av partiklar. – För det andra görs kontrollen med de nya föreskrifterna inte längre mot de registrerade fel som fordonets omborddiagnossystem (OBD) har upptäckt. OBD-systemet mäter och övervakar bilens utsläpp, och med de tidigare föreskrifterna kunde registrerade felkoder från systemet leda till underkännande vid besiktning, vilket numera inte är fallet. – För det tredje undantar Transportstyrelsens nya föreskrifter dieselfordon från mer detaljerad avgasmätning. Med de nya föreskrifterna ska besiktningsteknikern endast mäta avgasutsläppen med blotta ögat, i stället för att göra en opacitetskontroll som mäter täthet eller partikelräkning. Enligt besiktningsbranschens Branschrapport har med de nya föreskrifterna rasat bland EU-länderna och har bland de lägsta miljökraven för fordonsbesiktning i hela EU. har antalet bensinbilar som underkänns halverats, och antalet dieselbilar som underkänns är bara en tredjedel så många som . Transportstyrelsen, som har tagit fram de nya föreskrifterna, hänvisar till EU:s besiktningspaket, men jag konstaterar att det inte på något sätt kräver dessa sänkta nivåer. Med de nya föreskrifterna har plötsligt de lägst ställda miljökraven av alla länder i EU. Jag vill understryka att det här är mycket anmärkningsvärt och inte på sin plats i ett land som säger sig vilja gå i bräschen för världens miljö- och klimatarbete. Jag menar att det finns behov av nya föreskrifter för kontrollbesiktning där man återgår till de tidigare högre miljökraven för fordonsbesiktning. Noterbart är också att andra länder systematiskt har skärpt miljökraven för bilkontroller. har exempelvis sänkt gränsvärdena ytterligare för vissa bilmodeller och landet väntas dessutom införa nya sätt att mäta partikelutsläpp där man frångår den tidigare opacitetsmätningen och övergår till en mer exakt partikelräkningsmodell. Man skärper också metoderna för att mäta utsläpp av kväveoxider. Det här är något som skulle kunna inspireras av. Jag vill betona att ska sträva efter att vara bäst i klassen, inte sämst. Jag menar att det är viktigt att ambitionsnivån vid kontrollbesiktning höjs genom åtgärder som inkluderar den tyska metoden att räkna partiklar samt metoder för att mäta kväveoxider. Miljökontroll i fordonsbesiktningen, punkt 8 (MP) Axel (MP) anför: Jag kan inledningsvis konstatera att jag under utskottets beredning av motionerna om miljökontrollen i fordonsbesiktningen inte har fått gehör för delar av mina synpunkter, varför jag väljer att utveckla dessa i detta särskilda yttrande. Jag vill betona att jag ställer mig bakom utskottsmajoritetens förslag om ett tillkännagivande till regeringen om att bör utreda vilka konsekvenser de svenska kraven på miljökontroll har fått i jämförelse med miljökontrollen i andra länder i EU. Miljökontroll i fordonsbesiktningen är en viktig del av miljö- och klimatarbete. Jag vill understryka att bör ha högt ställda miljökrav. De nya regler som infördes har gett flera effekter, däribland att antalet bensinbilar och dieselbilar som underkänns kraftigt har minskat. Jag menar att det är viktigt att ambitionen vid kontrollbesiktning höjs. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2021/22:32 om omregleringen av besiktningsmarknaden för fordon. 2021/22:4284 av m.fl. (C, M, KD, L): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör se över och följa upp Transportstyrelsens föreskriftsarbete med syftet att få det att fungera mer effektivt, som en del i sin löpande styrning av myndigheten, och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska utreda vilka konsekvenser de svenska kraven på miljökontroll fått i jämförelse med andra länder i EU och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen via en översyn av den nu gällande regleringen i fordonslagen bör säkerställa att vandelsprövning av styrelser i besiktningsorgan görs återkommande och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen som en del i sin löpande styrning av Transportstyrelsen bör säkerställa att myndigheten fullgör sitt tillsynsansvar och tillkännager detta för regeringen. Motioner från allmänna motionstiden /22 2021/22:122 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa sanktioner mot fordon som överges vid vägrenar, parkeringsplatser, diken eller skogspartier och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:165 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en strategi för att säkerställa tillgång till bränsle för historiska fordon och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:171 av och (båda M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över lagar och regler för att trygga framtiden för det rullande kulturarvet och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:232 av och (båda SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett nationellt register för parkeringstillstånd för personer med nedsatt rörelseförmåga och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:311 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en statlig satsning på infrastruktur för elbilar och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att elbilar tills vidare ska få tillgång till bussfiler och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att elbilar ska få kostnadsfri parkering i hela landet och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram projekt för att förbättra möjligheten att använda elfordon och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta för privatpersoner att uppföra laddstolpar och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att infrastrukturen för elfordon på landsbygden bör bli prioriterad och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:350 av (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur den allmänna tillgången till fordonsregistret kan begränsas och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:393 av (SD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om trafiksäkerhet kopplat till motorutövande och tillkännager detta för regeringen.