bet · H901UbU12 · 2022-02-18 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden om studiestöd med hänvisning till gällande bestämmelser, pågående arbete och vidtagna åtgärder. Motionerna tar upp frågor om bl.a. villkoren inom studiestödssystemet, höjt studiemedel, fribeloppet och återbetalning och avskrivning av studielån. I betänkandet finns elva reservationer (M, SD, C, V, KD, L, MP) och fyra särskilda yttranden (M, SD, C, KD). Cirka 40 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Motioner som bereds förenklat 1.Villkor inom studiestödssystemet, punkt 1 (SD) 2.Villkor inom studiestödssystemet, punkt 1 (C) 3.Villkor inom studiestödssystemet, punkt 1 (KD) 4.Villkor inom studiestödssystemet, punkt 1 (MP) 5.Höjda studiebidrag, punkt 2 (SD) 6.Höjda studiebidrag, punkt 2 (MP) 7.Fribeloppet, punkt 3 (MP) 8.Återbetalning av studielån, punkt 4 (SD) 9.Avskrivning av studielån, punkt 5 (M, SD) 10.Avskrivning av studielån, punkt 5 (V) 11.Avskrivning av studielån, punkt 5 (L) 1.Motioner som bereds förenklat, punkt 6 (M) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 6 (SD) 3.Motioner som bereds förenklat, punkt 6 (C) 4.Motioner som bereds förenklat, punkt 6 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet i förslagspunkt 6 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2021/22:2543 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2021/22:3222 av m.fl. (C) yrkande 74, 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkande 12, 2021/22:4065 av m.fl. (MP) yrkandena 5 och 6 samt 2021/22:4160 av m.fl. (KD) yrkande 5. Reservation 1 (SD) Reservation 2 (C) Reservation 3 (KD) Reservation 4 (MP) 2021/22:2543 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2021/22:3338 av och (båda S) och 2021/22:4090 av m.fl. (MP) yrkande 5. Reservation 5 (SD) Reservation 6 (MP) 2021/22:4090 av m.fl. (MP) yrkandena 6 och 7. Reservation 7 (MP) 2021/22:2543 av m.fl. (SD) yrkande 8. Reservation 8 (SD) 2021/22:3232 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 14, 2021/22:4005 av m.fl. (L) yrkande 11 och 2021/22:4180 av m.fl. (M) yrkande 2. Reservation 9 (M, SD) Reservation 10 (V) Reservation 11 (L) Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (L), (M), (S), (M), (SD), (S), (C), (V), (M), (SD), (S), (S), (SD), (MP), (L), (S) och (KD). Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlar utbildningsutskottet 44 motionsyrkanden om studiestöd från allmänna motionstiden /22. Av dessa bereds 29 motionsyrkanden förenklat eftersom de tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . Motionsyrkandena tar upp frågor om bl.a. villkoren inom studiestödssystemet, höjt studiemedel, fribeloppet och återbetalning och avskrivning av studieskulder. En förteckning över de behandlade förslagen finns i bilaga 1. Motionsyrkanden som bereds förenklat finns i bilaga 2. Utskottets förslag i korthet avslår yrkanden med förslag om bl.a. studiestartsstöd, tilläggsbidrag, extra tillägg och åldersgränser i studiestödssystemet. Jämför reservation 1 (SD), 2 (C), 3 (KD) och 4 (MP). I kommittémotion 2021/22:2543 av m.fl. (SD) yrkande 3 föreslås att studiestartsstödet ska avvecklas och att inga nya ansökningar om studiestartsstöd ska beviljas. Enligt motionärerna skapar satsningen orättvisa mellan grupper och innebär en ojämlik snedvridning i studiefinansieringen. I partimotion 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkande 12 framför motionärerna att det bör vara lättare att förena studier med familjeliv. Ensamstående föräldrar är en utsatt studentgrupp ekonomiskt och möjligheterna för en jämställd utbetalning av tilläggsbidrag för föräldrar som studerar bör därför utredas. Ett likalydande förslag framförs i kommittémotion 2021/22:3222 av m.fl. (C) yrkande 74. I kommittémotion 2021/22:4160 av m.fl. (KD) yrkande 5 föreslår motionärerna att man ser över på vilket sätt det extra tillägget till studiebidraget ges och hur stödet förhåller sig till andra stöd i arbetet med att förbättra stödet till ekonomiskt utsatta barn och barnfamiljer. Det faktum att det inte utbetalas studiemedel kan också skapa problem för ekonomiskt utsatta familjer, och bör därför enligt motionärerna ingå i översynen. I kommittémotion 2021/22:4065 av m.fl. (MP) yrkande 5 föreslår motionärerna att åldersgränserna i studiestödssystemet kopplas till riktåldern för pension och därmed successivt höjs i takt med denna. I yrkande 6 framförs att man även bör överväga möjligheten att finansiera studier med studiestöd på deltidsnivån 25 procents studietakt. Studiestödet är en del av utbildningspolitiken och har som mål att verka rekryterande för både kvinnor och män och därmed bidra till ett högt deltagande i utbildning. Studiestödet ska vidare utjämna skillnader mellan individer och grupper i befolkningen och i och med det bidra till ökad social rättvisa. Studiestödet ska även ha en god effekt på samhällsekonomin över tiden. Målen för studiestödet slogs fast i samband med studiestödsreformen (prop. 1999/2000:10, bet. 1999/2000:UbU7, rskr. 1999/2000:96) och förtydligades genom beslut om budgetpropositionen (prop. 2015/16:1, bet. 2015/16:UbU2, rskr. 2015/16:58). Studiemedel, som är en del av studiestödet, består av en bidragsdel och en frivillig lånedel. Den som är kan ansöka om studiemedel för studier på grundskole- och gymnasienivå på komvux och folkhögskola eller på högskola, universitet eller yrkeshögskola. Nivån på studiemedlet beror bl.a. på studietakt, antal studieveckor och på övriga inkomster. Vidare får studiemedel lämnas för då den studerande bedriver studier på minst halvtid. Studierna måste dock pågå (3 kap. 2, 5 och 11–12 §§ studiestödslagen [1999:1395]). Studiemedel får lämnas längst t.o.m. det kalenderår då den studerande fyller . Regeringen kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om att studiemedel i form av studiebidrag får lämnas även för tid därefter (3 kap. 3 § studiestödslagen). Rätten till studiemedel i form av lån är dock begränsad fr.o.m. det år den studerande fyller , vilket innebär att det högsta antalet veckor med studielån en studerande har rätt till minskar . Detta gäller oavsett studienivå. Från och med det år den studerande fyller upphör således både rätten till bidrag och rätten till lån (3 kap. 9 § studiestödslagen). Den senaste höjningen av åldersgränserna trädde i kraft . Då höjdes den övre åldersgränsen för studiemedel från 56 till , och nedtrappningen i rätten att låna höjdes från 47 till . Bakgrunden till höjningen var bl.a. att en förändrad arbetsmarknad, ökad medellivslängd och höjd riktålder för pension har bidragit till ett ökat behov av omställning och vidareutbildning och därmed till en utökad möjlighet att finansiera studier högre upp (prop. 2020/21:122, bet. 2020/21:UbU17, rskr. 2020/21:308). För varje utbildningsnivå (grundskolenivå, gymnasienivå och eftergymnasial nivå) finns det gränser för antalet veckor med studiemedel. Beroende på vilken tidigare utbildning den studerande har kan studiemedel betalas ut för studier på grundskolenivå under 40, 80 eller och för studier på gymnasienivå under antingen 80 eller . För studier på eftergymnasial nivå kan studiemedel beviljas . När det gäller äldre studerande kan en person fr.o.m. det år då han eller hon fyller få studiemedel under ytterligare högst om det finns särskilda skäl. Med särskilda skäl avses om en person av arbetsmarknadsskäl eller av personliga eller andra liknande skäl behöver fullfölja en utbildning eller behöver en vidareutbildning eller en breddad utbildning som inte ryms inom det återstående antalet studiemedelsveckor. För att studiemedel ska kunna lämnas med hänsyn till särskilda skäl, bör det före studiernas början ha gått sedan den studerande hade studiestöd för studier på den aktuella studienivån (3 kap. 8–10 §§ studiestödslagen, 3 kap. 6 och 7 §§ studiestödsförordningen [2000:655] och 5 kap. 1 § CSN:s föreskrifter och allmänna råd om beviljning av studiemedel [CSNFS 2001:1]). Högre bidragsbelopp och tilläggsbidrag Till studerande på grund- och gymnasienivå får studiebidrag lämnas med ett högre belopp fr.o.m. det kalenderår då den studerande fyller . Ett högre bidragsbelopp får även lämnas till studerande på eftergymnasial utbildning om det finns särskilda skäl samt till studerande som är och som har ett särskilt behov av ett sådant stöd (3 kap. 13 § studiestödslagen). Studiebidrag får även lämnas i form av tilläggsbidrag till studerande som har vårdnad om barn. För varje barn kan högst ett tilläggsbidrag motsvarande bidragsbeloppet vid heltidsstudier lämnas (3 kap. 13 a § studiestödslagen). Studielån får lämnas i form av tilläggslån till studerande fr.o.m. det kalenderår då den studerande fyller och som året före studierna (2021) haft en inkomst som överstiger . Vid studier på heltid får tilläggslån lämnas med ett belopp som för då den studerande har rätt till studiemedel utgör av prisbasbeloppet. Sådana lån får lämnas (3 kap. 14 § studiestödslagen). Mot bakgrund av coronapandemin och dess effekter avsatte regeringen i budgetpropositionen medel för en tillfällig höjning av tilläggslånet med . Som skäl för sitt förslag framförde regeringen att pandemin bl.a. har inneburit att fler människor har blivit arbetslösa och att arbetslösheten kan antas öka ytterligare framöver. En del av dessa kommer att kunna återgå i arbete när pandemin klingar av, medan andra behöver utbilda sig för att inte riskera att hamna i arbetslöshet . Enligt regeringen kan det därför finnas skäl att tillfälligt underlätta för fler personer att studera (prop. 2020/21:1 utg.omr. 28–29). Efter höjningen uppgår tilläggslånet 2022 till vid heltidsstudier (2 c § förordningen (2020:201) om studiestöd vid spridning av viss smitta samt CSN:s webbplats, Tilläggslån). Studiestartsstödet syftar till att öka rekryteringen till studier bland personer med kort utbildning och stort utbildningsbehov för att stärka deras möjligheter att etablera sig på arbetsmarknaden. Stödet fungerar även som ett verktyg som kommunerna ska kunna använda för att se till att vuxna med utbildningsbehov deltar i utbildning. Studiestartsstödet är ett bidrag och ett komplement till studiemedelssystemet (prop. 2016/17:158, bet. 2016/17:UbU20, rskr. 2016/17:285). Enligt lagen (2017:527) om studiestartsstöd ska kommunen vid prövningen av en ansökan om stöd bedöma om sökanden tillhör målgruppen för studiestartsstödet (27 §). Om en kommun har beslutat att en sökande uppfyller villkoren ska () pröva övriga förutsättningar för att studiestartsstöd ska kunna beviljas (28 §). CSN får endast betala ut studiestartsstöd om det är styrkt att den studerande bedriver de studier som stödet har beviljats för (29 §). Studiehjälp består av studiebidrag, inackorderingstillägg och extra tillägg. Studiebidrag lämnas fr.o.m. kvartalet närmast efter det kvartal då den studerande fyller , och som längst t.o.m. första kalenderhalvåret det år då den studerande fyller (2 kap. 3 § studiestödslagen). Studiebidraget höjdes med och uppgår nu till (prop. 2017/18:1 utg.omr. 15, bet. 2017/18:UbU11). Extra tillägg är ett bidrag som den som studerar på gymnasiet kan få utöver studiebidraget om den studerandes familj har låga inkomster. Det extra tillägget uppgår till 855, beroende av elevens och föräldrarnas sammanlagda inkomster och förmögenhet. För att kunna få det extra tillägget måste familjens inkomst vara lägre än före skatt under ett läsår (2 kap. 3 § studiestödslagen och 2 kap. 9–14 §§ studiestödsförordningen). Bakgrund och pågående arbete Bättre studiestöd högre upp i åldrarna biföll regeringens proposition 2020/21:122 Bättre studiestöd högre upp i åldrarna (prop. 2020/21:122, bet. 2020/21:UbU17, rskr. 2020/21:308). Beslutet innebar bl.a. att den övre åldersgränsen för rätt till studiemedel höjdes från 56 till och att nedtrappningen i rätten att låna – den s.k. lånetrappan – ska börja vid och sluta vid . Även den övre åldersgränsen för rätt till studiestartsstöd höjdes från 56 till . Även vissa åldersgränser som rör återbetalning och avskrivning av studielån höjdes, vilket innebär att återbetalningstiden ska vara eller det lägre antal år som återstår till utgången av det år då låntagaren fyller och att tidpunkten för avskrivning av eventuellt kvarstående skuld ska vara utgången av det år då låntagaren fyller . Därutöver fick () en något utökad möjlighet att efterkontrollera inkomster i de fall årsbeloppet för återbetalning satts ned. Lagändringarna i fråga om höjd åldersgräns för rätt till studiemedel, höjd ålder i lånetrappan och höjd åldersgräns för rätt till studiestartsstöd trädde i kraft och övriga lagändringar . I budgetpropositionen aviserade regeringen att den avser att överlämna en proposition till med förslag om ett nytt omställningsstudiestöd. Regeringen föreslog i budgetpropositionen ett omställningspaket i linje med den partsöverenskommelse som träffats mellan , Förhandlings- och samverkansrådet PTK, Industrifacket () och () om trygghet, omställning och anställningsskydd. I promemorian Omställningsstudiestöd – för flexibilitet, omställningsförmåga och trygghet på arbetsmarknaden (Ds 2021:18) föreslogs ett nytt parallellt offentligt studiestödssystem, ett s.k. omställningsstudiestöd. Enligt promemorian ska omställningsstudiestödet bestå av omställningsstudiebidrag och omställningsstudielån. Syftet med omställningsstudiestödet är att förbättra förutsättningarna för vuxna att finansiera studier som kan stärka deras framtida ställning på arbetsmarknaden med beaktande av arbetsmarknadens behov. Avsikten är att stödet huvudsakligen ska administreras av CSN. Promemorian har utarbetats inom och har remissbehandlats (prop. 2021/22:1 utg.omr. 15 s. 26). överlämnade regeringen lagrådsremissen Omställningsstudiestöd – för flexibilitet, omställningsförmåga och trygghet på arbetsmarknaden till Lagrådet. I lagrådsremissen föreslås bl.a. att ett nytt omställningsstudiestöd ska införas genom en ny lag om omställningsstudiestöd. Stödet föreslås kunna lämnas till studerande som uppfyller ett s.k. arbetsvillkor. Stödet ska få lämnas för studier vid utbildningar i som ger rätt till studiemedel och utbildningar som finansieras av en omställningsorganisation. Omställningsstudiestöd ska bestå av bidrag och lån och kan vid heltidsstudier lämnas . Stödets storlek beräknas utifrån en inkomstbortfallsprincip, där inkomstbortfallet bestäms av med utgångspunkt i systemet för sjukpenninggrundande inkomst. Den nya lagen föreslås träda i kraft . Lagrådsremissen innehåller även förslag om att omställningsstudiestödet ska lämnas för heltidsstudier och deltidsstudier som omfattar minst 20, 40, 50, av heltid. Som skäl för förslaget anger regeringen bl.a. följande. Omställningsstudiestödet syftar till att underlätta för yrkesverksamma att studera. Målgruppen kan i högre grad antas vara i behov av att kombinera arbete med studier, och det är därmed motiverat att utforma omställningsstudiestödet så att det blir ett mer flexibelt stöd som möjliggör studier i kombination med arbete. Delegationen för senior arbetskraft Delegationen för senior arbetskraft överlämnade betänkandet Äldre har aldrig varit yngre – allt fler kan och vill arbeta längre (SOU 2020:69) till regeringen. Delegationen bedömde bl.a. att frågan om studiestöd för deltidsnivån 25 procents studietakt bör övervägas. Enligt delegationen behöver deltidslösningar i både takt och form öka för att individer ska kunna kombinera studier och arbete för att utveckla sin kompetens. Möjligheten att studera med 25 procents studietakt finns redan, även för utbildning som sker på distans, och därför bör man enligt delegationen även överväga möjligheten att finansiera sådana deltidsstudier med studiemedel (s. 230). Delegationens förslag bereds inom (). har ett av världens mest generösa studiestöd som syftar till att göra det möjligt för människor att söka sig vidare till studier efter slutförd skolgång eller att senare i livet återuppta studier. I dagens kunskapssamhälle ställs krav på kompetensutveckling under större delen av yrkeslivet. Studiestödssystemet är därmed en betydelsefull faktor för att möjliggöra omställning i arbetslivet och öka rekryteringen till studier för personer med stort utbildningsbehov. Som framgår ovan biföll regeringens proposition 2020/21:122 Bättre studiestöd högre upp i åldrarna. Beslutet innebar bl.a. höjda åldersgränser för rätten till studiestöd och för återbetalning av studielån. Med hänvisning till att åldersgränserna i studiestödssystemet justerades så sent som , anser utskottet att det inte finns skäl att överväga ytterligare ändringar i regelverket. När det gäller förslag om att överväga möjligheten till studiemedel för studier som bedrivs på deltid vill utskottet påminna om att det är möjligt att ansöka om studiestöd för studier på minst halvtid . Därtill framkommer det av lagrådsremissen Omställningsstudiestöd – för flexibilitet, omställningsförmåga och trygghet på arbetsmarknaden att det nya omställningsstudiestödet föreslås kunna lämnas för deltidsstudier som omfattar 20, 40, 50, av heltid. Utskottet anser vidare att studiestartsstödet utgör ett viktigt komplement till studiestödssystemet. Det är av stor vikt att fler personer, däribland nyanlända personer med kort utbildningsbakgrund, rekryteras till studier för att på så sätt stärka deras möjligheter att etablera sig på arbetsmarknaden. Utskottet finner således inga skäl att bifalla aktuella yrkanden om att avveckla studiestartsstödet. När det sedan gäller förslag som gäller dels det extra tillägget i studiebidraget till studerande som har vårdnad om barn, dels det extra tillägg som kan sökas av elever i gymnasieskola anser utskottet att gällande regelverk är väl avvägt. Utskottet ser därför inget behov av att i enlighet med motionärernas förslag se över hur de extra tilläggen ges och förhåller sig till andra stöd. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2021/22:2543 (SD) yrkande 3, 2021/22:3222 (C) yrkande 74, 2021/22:3666 (C) yrkande 12, 2021/22:4065 (MP) yrkandena 5 och 6 samt 2021/22:4160 (KD) yrkande 5. Utskottets förslag i korthet avslår yrkanden med förslag om att höja bidragsdelen i studiestödet. Jämför reservation 5 (SD) och 6 (MP). I motion 2021/22:3338 av och (båda S) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att överväga att verka för en höjning av bidragsdelen i studiestödet när ekonomin medger det. Det ska inte vara en förutsättning att man arbetar vid sidan om studierna för att klara privatekonomin, och detta är närmast avgörande för att högre utbildning ska vara en möjlighet för alla, anför motionärerna. I kommittémotion 2021/22:2543 av m.fl. (SD) yrkande 7 föreslås att studiestödet ska höjas för att undvika felutbildning. Man bör uppmuntra studenter att gå utbildningar där det finns ett stort behov på arbetsmarknaden och som är viktiga för ekonomi. Motionärerna föreslår därför att studenter som läser någon av de tio utbildningar som har störst arbetskraftsbrist ges högre månatligt studiebidrag. I motion 2021/22:4090 av m.fl. (MP) yrkande 5 föreslås att bidragsdelen i studiestödet ska höjas. Att stärka studenternas ekonomi är en central del i att ge bättre förutsättningar för att lyckas med studierna, öka studietakten och höja kvaliteten i utbildningen, menar motionärerna. Studiemedel, som är en del av studiestödet, består av en bidragsdel och en frivillig lånedel. Den som är kan ansöka om studiemedel för studier på grundskole- och gymnasienivå på komvux och folkhögskola eller på högskola, universitet eller yrkeshögskola. Nivån på studiemedlet beror bl.a. på studietakt, antal studieveckor och på övriga inkomster. Vidare får studiemedel lämnas för då den studerande bedriver studier på minst halvtid. Studierna måste dock pågå (3 kap. 2, 5 och 11–12 §§ studiestödslagen [1999:1395]). beslutade att höja bidragsdelen i studiemedlet med per studiemånad (prop. 2017/18:1 utg.omr. 15, bet. 2017/18:UbU2, rskr. 2017/18:122). Syftet med höjningen var att ge de studerande en bättre ekonomisk situation och förbättra deras möjligheter att fokusera på sina studier. uppgår studiemedlen totalt till för heltidsstudier (för studier på heltid ), varav studiebidraget uppgår till (för heltidsstudier ). I tre yrkanden föreslås, med olika motivering, att studiebidraget inom studiemedlet ska höjas. Utskottet finner inga skäl att nu vidta åtgärder med anledning av förslagen. När det gäller yrkandet med förslag om att höja studiebidraget för personer som studerar på utbildningar som leder till yrken med arbetskraftsbrist vill utskottet påminna om att det inte finns några möjligheter i den gällande lagstiftningen till särskilda villkor för personer som studerar på vissa särskilda utbildningar. Mot denna bakgrund avstyrks motionerna 2021/22:2543 (SD) yrkande 7, 2021/22:3338 (S) yrkande 1 och 2021/22:4090 (MP) yrkande 5. Utskottets förslag i korthet avslår yrkanden med förslag om ett åldersindelat fribelopp och om möjligheten att undanta inkomster under sommarferier. Jämför reservation 7 (MP). I motion 2021/22:4090 av m.fl. (MP) yrkande 6 lämnas förslag om att införa ett åldersdifferentierat fribelopp. Motionärernas förslag innebär en tredelad åldersindelning där yngre studenter har lägre fribelopp än äldre studenter. I yrkande 7 föreslås att särskilda regler för sommararbete inom ramen för fribeloppet bör utredas. Studenter bör ha goda möjligheter att arbeta utan att slå i taket för fribeloppet, menar motionärerna. Studiemedel består av studiebidrag och studielån. Studiemedlen är till viss del behovsprövade, vilket innebär att inkomster som under ett kalenderhalvår överstiger ett visst belopp – fribeloppet – minskar studiemedlen (både bidrag och eventuellt lån minskar proportionellt). Fribeloppet uppgår vid heltidsstudier till per termin (). Fribeloppet varierar med hänsyn till det antal veckor och den studietakt som den studerande har studiemedel för . Ju fler veckor den studerande har studiemedel , desto lägre är fribeloppet och omvänt (3 kap. 16–18, 21 och 22 §§ studiestödslagen, 3 kap. 16 § studiestödsförordningen och 9 kap. CSNFS 2001:1 []). Bakgrund och pågående arbete Förslag om slopat fribelopp överlämnade regeringen en extra ändringsbudget till med förslag bl.a. om att förlänga det tillfälligt slopade fribeloppet t.o.m. (prop. 2021/22:86). Enligt regeringen finns det ett fortsatt behov av att studerande ska kunna arbeta och särskilt gå in och avlasta i vården och andra samhällsbärande verksamheter med anledning av covid-19-pandemin. I det läge fortfarande befinner sig i anser regeringen att det inte bör göras någon inkomstprövning under det första , så att t.ex. personer som studerar på vårdutbildningar lättare kan gå in och avlasta inom vården. Att det inte görs någon inkomstprövning kommer i praktiken innebära att fribeloppet slopas för samtliga studerande även (Pressmeddelande , Fribeloppet för studerande slopas till och med ). Fribeloppet inom studiemedlen har varit tillfälligt borttaget även . har ställt sig bakom förslag som innebär att fribeloppet , och , höjdes med ca , dvs. totalt ca (prop. 2009/10:1 utg.omr. 15, bet. 2009/10:UbU2, rskr. 2009/10:127 och prop. 2013/14:1 utg.omr. 15, bet. 2013/14:UbU2, rskr. 2013/14:105). Frågan om nivåerna i fribeloppet inom studiemedelssystemet har behandlats i utbildningsutskottet vid ett flertal tillfällen, senast i betänkande 2020/21:UbU8 Studiestöd. I betänkande 2019/20:UbU9 Studiestöd framförde utskottet att man bör invänta regeringens beredning av de förslag om fribeloppet som lämnats bl.a. av Utredningen om tryggare och effektivare studier (SOU 2018:73). Utredningen om tryggare och effektivare studier Utredningen om tryggare och effektivare studier (U 2017:06) överlämnade sitt slutbetänkande Studiemedel för effektiva studier (SOU 2018:73) .