bet · H901NU12 · 2022-02-18 00:00:00 — Oklarheterna hämmar också innovation i när företag inte vet vad som gäller. Regeringen bör därför ge i uppdrag att tillsammans med göra en genomlysning av dataskyddsförordningen med syftet att förtydliga för företag vad lagen innebär. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen Övrigt om företagsfrämjande åtgärder, punkt 10 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2392 av m.fl. (SD), 2021/22:2427 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2021/22:2450 av m.fl. (SD) och 2021/22:2451 av m.fl. (SD) yrkande 9 och 2021/22:84 av (SD), 2021/22:89 av (SD), 2021/22:214 av (C), 2021/22:340 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2021/22:945 av och (båda S), 2021/22:1396 av (KD), 2021/22:1808 av (S), 2021/22:2294 av (L) yrkande 2, 2021/22:2647 av m.fl. (M) yrkande 1, 2021/22:2815 av (M), 2021/22:3224 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 12, 2021/22:3380 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 18, 2021/22:3469 av (M) yrkandena 1–3, 2021/22:3686 av m.fl. (C) yrkande 3, 2021/22:3690 av m.fl. (M) yrkande 26, 2021/22:3753 av m.fl. (M) yrkandena 25 och 29, 2021/22:4210 av m.fl. (KD) yrkande 61 och 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 2. Vi förordar en marknadsliberal och handelsinriktad politik. Det är för oss prioriterat att skapa ett gott näringslivsklimat för att både nya och gamla företag ska kunna verka och växa och för att anor som en innovationsdriven nation ska kunna fortleva. Det är entreprenörer som skapar nya affärsmöjligheter och som lägger grunden för nya innovativa företag. Vi vill se tydliga och långsiktiga spelregler för hela näringslivet, för såväl stora som små företag, och det är angeläget att företag ges möjligheter att verka på en marknad med tydliga ramverk och utan onödigt regelkrångel. Vi menar att det är så framtida välstånd byggs. De flesta nya arbetstillfällen skapas i växande små företag, och det är dessa företag som har stått för en stor del av sysselsättningstillväxten under tidigare högkonjunkturer. Små företag har alltså en nyckelroll för ökad sysselsättning och minskad arbetslöshet. Det är vår uppfattning att näringspolitiken därför bör inriktas på att ta bort de hinder som finns för att få fler små företag att starta och växa. Vidare förordar vi generella satsningar på små och medelstora företag, vilket kommer att gynna alla branscher och företagare. bör tydliggöra för regeringen att det är med denna inriktning näringspolitiken bör bedrivas. För att fler ska ta steget och förverkliga sin dröm om ett eget företag förordar vi ett program för starta eget-bidrag för yrkesverksamma. Ersättningen ska motsvara den som råder för arbetslöshetsersättning men utan nedtrappning i ersättningsnivå utöver maxtiden. För att få ingå i programmet ska det ställas höga krav på att affärsidén exempelvis kretsar kring en ny innovation och att det bedöms finnas potential för tillväxt. Det kan diskuteras om ersättningen ska utgöras av ett rent bidrag eller om det ska omvandlas till ett förmånligt lån om företaget överlever och får upp sin omsättning över en viss gräns. finns en lag om rätt till tjänstledighet för att bedriva näringsverksamhet (lagen [1997:1293] om rätt till ledighet för att bedriva näringsverksamhet) under vissa fastställda kriterier, exempelvis att verksamhet inte får konkurrera med arbetsgivarens verksamhet. För att gynna företagande och för att fler ska ges möjlighet att starta företag bör ett starta eget-bidrag möjliggöras för yrkesverksamma där tiden för tjänstledighet förlängs från högst . Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen Övrigt om företagsfrämjande åtgärder, punkt 10 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3224 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 12 och 2021/22:84 av (SD), 2021/22:89 av (SD), 2021/22:214 av (C), 2021/22:340 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2021/22:945 av och (båda S), 2021/22:1396 av (KD), 2021/22:1808 av (S), 2021/22:2294 av (L) yrkande 2, 2021/22:2392 av m.fl. (SD), 2021/22:2427 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2021/22:2450 av m.fl. (SD), 2021/22:2451 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2021/22:2647 av m.fl. (M) yrkande 1, 2021/22:2815 av (M), 2021/22:3380 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 18, 2021/22:3469 av (M) yrkandena 1–3, 2021/22:3686 av m.fl. (C) yrkande 3, 2021/22:3690 av m.fl. (M) yrkande 26, 2021/22:3753 av m.fl. (M) yrkandena 25 och 29, 2021/22:4210 av m.fl. (KD) yrkande 61 och 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 2. Fler människor i utanförskapsområden än i resten av landet vill starta eget företag och entreprenörsandan är särskilt stark bland unga, utrikes födda och andra generationens invandrare. Trots detta är en mindre andel av dessa företagare. Många personer i upplever att det är svårt att ta reda på vilka lagar och regler som gäller för att starta företag eller få sitt företag att växa, och det blir extra svårt för personer som inte har samma språkkunskaper och samma personliga nätverk att vända sig till för att be om råd. Vi anser därför att alla myndigheter som ger stöd i olika former till företag bör ha som uppdrag att erbjuda mer lättillgänglig information på fler språk och lättläst svenska. Detta skulle underlätta för fler att starta företag och få sina företag att växa. Vi anser därför att regeringen bör följa upp hur myndigheter som i olika former ger stöd till företag kan utveckla och erbjuda mer lättillgänglig information på fler språk. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övrigt om företagsfrämjande åtgärder, punkt 10 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4210 av m.fl. (KD) yrkande 61 och 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2021/22:84 av (SD), 2021/22:89 av (SD), 2021/22:214 av (C), 2021/22:340 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2021/22:945 av och (båda S), 2021/22:1396 av (KD), 2021/22:1808 av (S), 2021/22:2294 av (L) yrkande 2, 2021/22:2392 av m.fl. (SD), 2021/22:2427 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2021/22:2450 av m.fl. (SD), 2021/22:2451 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2021/22:2647 av m.fl. (M) yrkande 1, 2021/22:2815 av (M), 2021/22:3224 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 12, 2021/22:3380 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 18, 2021/22:3469 av (M) yrkandena 1–3, 2021/22:3686 av m.fl. (C) yrkande 3, 2021/22:3690 av m.fl. (M) yrkande 26 och 2021/22:3753 av m.fl. (M) yrkandena 25 och 29. behöver ett företagsklimat som lägger grunden för fler jobb. Nya jobb skapas främst när människor finner det mödan värt att starta och utveckla ett företag, förverkliga en idé och riskera sitt sparkapital. En grundförutsättning för ett livskraftigt näringsliv som kan skapa fler arbetstillfällen och ökad tillväxt är ett gott företagsklimat där företag har råd och möjlighet att anställa. har förmånen att ha en tillväxt av större internationella företag som också efterfrågar ett gynnsamt regelverk för att kunna fortsätta växa och stanna kvar i landet, men en majoritet av de nya jobben växer fram i små och växande företag. Att de små företagen får möjlighet att växa och att de större företagen får fortsätta att utvecklas är en förutsättning för att vårt land även framöver ska kunna hävda sig i den internationella konkurrensen med kompetens, produkter och tjänster. Med fler sysselsatta kan fler försörja sig själva och därmed få mer makt över sina liv. Med fler sysselsatta skapas också resurser för att förstärka samhällsekonomin och därmed värna välfärdssystemen så att de som bäst behöver samhällets stöd också kan få det. Ett gott företagsklimat är således ett grundfundament i ett fritt och värdigt samhälle. Jag anser därför att regeringen bör verka för fler växande företag och deras tillväxt bör främjas genom att ett gott företagsklimat skapas, exempelvis genom enklare regler, ökad tillgång på riskkapital och konkurrenskraftiga skatter. Företagare behöver även bättre stöd och information om socialförsäkringarna på ett lättillgängligt, samlat och heltäckande sätt. finns en plattform för detta där flera myndigheter tillhandahåller information, nämligen . Jag förordar därför att denna plattform utvecklas med information samt vägledning om regler och förmåner i trygghetssystemen. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övrigt om företagsfrämjande åtgärder, punkt 10 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3380 av m.fl. (L) yrkande 18 och 2021/22:84 av (SD), 2021/22:89 av (SD), 2021/22:214 av (C), 2021/22:340 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2021/22:945 av och (båda S), 2021/22:1396 av (KD), 2021/22:1808 av (S), 2021/22:2294 av (L) yrkande 2, 2021/22:2392 av m.fl. (SD), 2021/22:2427 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2021/22:2450 av m.fl. (SD), 2021/22:2451 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2021/22:2647 av m.fl. (M) yrkande 1, 2021/22:2815 av (M), 2021/22:3224 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 12, 2021/22:3380 av m.fl. (L) yrkande 1, 2021/22:3469 av (M) yrkandena 1–3, 2021/22:3686 av m.fl. (C) yrkande 3, 2021/22:3690 av m.fl. (M) yrkande 26, 2021/22:3753 av m.fl. (M) yrkandena 25 och 29, 2021/22:4210 av m.fl. (KD) yrkande 61 och 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 2. För mig är företagandet både ett uttryck för individens möjlighet att förverkliga sina drömmar och en grundförutsättning för vårt gemensamma samhällsbygge. Det är genom företagens möjlighet att växa som jobb skapas. Fler jobb i växande företag betyder nya livschanser för individer, minskat utanförskap och i förlängningen ökade skatteintäkter, vilket i sin tur finansierar den gemensamma välfärden. Jag anser att hela utvecklingskraft, tillväxtpotential och sysselsättningsmöjligheter ska tas till vara. Det är företagande och ekonomisk utveckling som är grunden för välståndet. Därför måste människor och företag över hela landet ges möjligheter att växa och utvecklas. Jag vill därför att ger regeringen i uppdrag att identifiera och avskaffa de onödiga hinder som finns för att driva företag i hela landet. Ett sätt att stötta nya företagare är genom mentorprogram. Detta kan ske genom att öka incitamenten för entreprenörer att stötta nya entreprenörer. Här kan man med fördel ge företagare ökade möjligheter att stötta startup-företag med riskkapital i utbyte mot skatteavdrag. Det skulle öka både kapitalet och mentorskapet i företagens mest sårbara fas. Jag vill således att regeringen startar ett mentorprogram för att stötta nya entreprenörer. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Konkurrenskraftsmål, punkt 11 (M, SD, KD, L) av (M), (M), (SD), (SD), (KD), (L), (SD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2391 av m.fl. (SD) yrkande 18 och 2021/22:3689 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2021/22:1614 av och (båda C). är beroende av en stark konkurrenskraft. Vi måste vidta åtgärder för att säkerställa svensk konkurrenskraft på den alltmer globaliserade marknaden med exempelvis svensk tillverkningsindustri, svensk besöksnäring och allt däremellan. För att bli än mer konkurrenskraftiga som nation är det därför viktigt med uppföljning och utvärdering, framför allt att den svenska konkurrenskraften kan mäta sig med den i andra länder. Vi vill därför att regeringen ger lämplig myndighet, t.ex. , i uppdrag att utforma och införa ett konkurrenskraftsmål och ett konkurrenskraftsindex som mäter konkurrenskraften på relevanta områden för att relevanta uppföljningar ska kunna göras och konkurrenskraft stärkas. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. befogenheter, punkt 12 (SD, KD) av (SD), (SD), (KD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2433 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 50 och 2021/22:1959 av (M) och 2021/22:2192 av (M). är den första instansen för beslut i ärenden om konkurrensskadeavgift. Besluten ska enligt de nya reglerna kunna överklagas till Patent- och . Syftet är bl.a. att harmonisera ordningen för beslutsfattandet i med vad som gäller i övriga medlemsstater i EU. Vi välkomnar den nya instansordningen som förhoppningsvis kommer att leda till ökade möjligheter för att bedriva en effektiv konkurrenstillsyn. vill vi vara tydliga med att de nya reglerna inte får leda till längre handläggningstider och mindre effektiva processer när det gäller beslut om konkurrensskadeavgifter. Vi ser det därför som nödvändigt att de nya reglerna löpande följs upp och utvärderas. Vidare vill vi framhålla att flera näringslivsorganisationer har påpekat att det finns skäl att se över möjligheterna att ge beslutanderätt även i ärenden som rör konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet. framgår det av olika rapporter att det finns konkurrensproblem när privata företag möter konkurrens från en offentlig aktör och att många företag ser detta som ett stort problem. Vi menar att det därför är av stor vikt att konkurrenslagens regler som avser att skapa sund konkurrens mellan offentliga och privata aktörer utvecklas så att på ett effektivare sätt kan motverka en osund konkurrens i dessa situationer. Regeringen bör således löpande följa upp och utvärdera den nya instansordningen när det gäller konkurrensskadeavgift och återrapportera resultaten till . Vidare bör regeringen återkomma till med förslag som innebär att ges beslutanderätt även i ärenden som rör konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Konkurrens från offentlig verksamhet, punkt 13 (SD, KD) av (SD), (SD), (KD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 48, 2021/22:2376 av (M) yrkande 1 och 2021/22:3538 av (M) samt 2021/22:2376 av (M) yrkande 2, 2021/22:3242 av m.fl. (C) yrkande 26 och 2021/22:3511 av m.fl. (C) yrkande 27. Vi anser att konkurrensutsatta marknader ska reserveras för privata företag medan offentlig affärsverksamhet ska minimeras eftersom det ofta inverkar negativt på marknadens funktionssätt. Det är således viktigt att alltid se över offentlig verksamhet och hur den motiveras . Det kan t.ex. handla om statligt ägda bolag som bedriver hela eller delar av sin verksamhet på andra grunder än rent affärsmässiga. Det kan även handla om myndigheter som säljer varor och tjänster. Ett tydligt exempel är Kriminalvårdens arbetsdrift Krimprod som via bl.a. tvätteritjänster ska ge intagna en meningsfull sysselsättning och främja deras anpassning i samhället efter frigivningen. Flera av Krimprods tjänster erbjuds på den öppna marknaden, och det är uppenbart att privata företag har små möjligheter att konkurrera med en organisation som jämförelsevis har små arbetskostnader. Tyvärr är detta ett mönster som går att känna igen när det gäller verksamheter som bedrivs av kommuner och regioner eller när deras bolag deltar i upphandlingar. Det handlar typiskt sett om tvätteritjänster eller ägande och drift av konferensanläggningar, campingar eller tryckerier. Som utgångspunkt menar vi att det offentliga inte ska konkurrera med det privata näringslivet såvida det inte krävs en särskild insats på ett väl definierat område för att främja tillväxt och utveckling . Mot bakgrund av vikten av en väl fungerande konkurrens och de konkurrensproblem som vi ser när offentlig verksamhet konkurrerar med privat menar vi att det finns behov av att få en uppfattning om hur stora problemen är. Regeringen bör därför göra en kartläggning av i vilken utsträckning staten, regionerna och kommunerna ägnar sig åt verksamhet i konkurrens med det privata näringslivet. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Konkurrens från offentlig verksamhet, punkt 13 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3242 av m.fl. (C) yrkande 26 och 2021/22:3511 av m.fl. (C) yrkande 27, 2021/22:2376 av (M) yrkande 2 och 2021/22:2376 av (M) yrkande 1, 2021/22:3538 av (M) och 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 48. uppstår det gränsdragningar mellan vad som är osund konkurrens från en offentlig verksamhet. handlar det om kommunalt driven verksamhet, men det har även förekommit fall där statliga myndigheter drivit affärsverksamheter på den öppna marknaden. Vi menar att det offentliga ägandet och åtagandet bör minska. Det finns en uppsjö av offentligt ägda bolag som konkurrerar med det privata näringslivet, inom områden som inte tillhör kommunernas huvudsakliga verksamhet. Affärsverksamheter som det offentliga bedriver på konkurrensutsatta områden genom exempelvis aktiebolag eller på andra sätt riskerar ofta att snedvrida konkurrensen. Offentliga utförare ska därför som regel inte agera på den konkurrensutsatta marknaden och bidra till osunda konkurrensvillkor. För att motverka detta behöver konkurrenslagstiftningen enligt vår mening skärpas. Vidare bör prioritera uppgiften att utreda fall där offentliga aktörer konkurrerar mot privata företag. Därtill bör både staten och kommunerna göra genomlysningar av sina bolagsportföljer och avyttra hela eller delar av bolag som med fördel kan bedrivas av andra aktörer. Vi vill därför att regeringen ser över hur osund konkurrens kan minska, hur bolag som med fördel kan bedrivas av andra aktörer kan avyttras och hur fler offentliga verksamheter kan konkurrensutsättas. I konkurrenslagen finns särskilda bestämmelser om konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet, som innebär att staten, kommuner och regioner kan förbjudas att sälja varor eller tjänster på ett sätt som begränsar konkurrensen. Kommuner och regioner kan dessutom helt förbjudas att bedriva viss säljverksamhet. För att kunna identifiera dessa gråzoner och undvika dem vill vi att offentliga aktörer ska ta fram en policy för hur säljverksamheter som begränsar konkurrensen kan undvikas. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övriga frågor om konkurrens, punkt 14 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3431 av m.fl. (M) yrkande 29 och 2021/22:1904 av m.fl. (M) yrkande 2, 2021/22:1928 av (M), 2021/22:2389 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2021/22:2433 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 3 och 4. Information kopplad till farligt avfall har digitaliserats genom gemensamma EU-regler, något vi tycker är positivt. Det förbättrar och effektiviserar informationsöverföringen och ökar spårbarheten. Vi anser dock att regeringen vid införandet av direktivet i svensk lagstiftning valt att införa hårdare regler än direktivet kräver, så till den grad att det i princip omfattar alla svenska företag. Vi anser därför att det bör göras en uppföljning av vilka konsekvenser detta har fått för svenska företags konkurrenskraft. Vi föreslår därför att regeringen ger i uppdrag att följa upp hur konkurrenskraften för svenska företag har påverkats av införandet av det digitala systemet för att spåra farligt avfall i . Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övriga frågor om konkurrens, punkt 14 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2389 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2021/22:2433 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 3 och 4 samt 2021/22:1904 av m.fl. (M) yrkande 2, 2021/22:1928 av (M) och 2021/22:3431 av m.fl. (M) yrkande 29. Det har redan gått de nya reglerna mot konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet trädde i kraft. Syftet bakom reglerna var att förmå det offentliga att sluta med konkurrenssnedvridande verksamhet snarare än att straffa. Initialt upplevde näringslivet en förbättring, vilket framgick av Svenskt Näringslivs mätningar. Förbättringarna berodde huvudsakligen på frivilliga åtaganden som offentliga aktörer gjorde efter uppmaning från och inte på de förhållandevis få domar som resulterat i förändringarna. Den rent juridiska tillämpningen har i stället inneburit en snäv tillämpning av reglerna, en problematik som berördes i 2016:9 . Detta har vattnat ur reglernas faktiska syfte och har aktivitet i domstol minskat – det senaste ärendet som togs vidare till domstol för prövning började utredas . Vi menar därför att regeringen bör utvärdera hur reglerna för konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet tillämpas. är det som i första instans beslutar om konkurrensskadeavgift, vilket vi hoppas leder till en ökad effektivitet. Vissa effektivitetsvinster kan förmodligen uppnås genom en enklare process för framtagande av beslut, jämfört med arbetet med att redan i första instans väcka talan vid domstol. När regeringen lade fram förslaget fanns det vissa farhågor om huruvida denna nya ordning kommer att medföra att handläggningstiden förkortas eller inte. Mot bakgrund av kritiken anser vi, som vi förordat i det föregående, att regeringen löpande bör följa upp och utvärdera den nya instansordningen när det gäller konkurrensskadeavgift och återrapportera resultaten till . Vi anser dock att det är viktigt att regeringen genomför en grundlig utvärdering av den nya ordningen för konkurrensskadeavgift. Några av de remissinstanser som tillstyrkte eller var tveksamma till regeringens förslag anförde i huvudsak att det måste säkerställas att utredar- och beslutanderoll separeras. Även de remissinstanser som avstyrkte förslaget pekade på att organisation måste förändras för att rättssäkerheten ska kunna säkerställas. Regeringen förutsätter att verket vidtar de åtgärder som bedöms vara nödvändiga för att skapa ett ökat förtroende för verkets arbete, vilket är bra, men vi anser att regeringen bör säkerställa en separering. Det bör heller inte läggas nya resurskrävande uppgifter och önskemål på utan att proportionerliga medel tillförs. Därför bör regeringen separera utredande och beslutande delar inom organisationen. Därtill vill vi framhålla att konkurrenskraft stärks genom ökad handel. mål bör vara att öka marknadsandelarna, tillväxten och vinstmarginalerna för svenska bolag och att detta sker i reella termer med jämförbara länder. Men för att denna potential ska kunna tillvaratas behöver man identifiera ytterligare konkurrensfördelar för svenska företag. Vi anser därför att det behövs en total översyn för att identifiera de svenska företagens konkurrensfördelar och onödiga konkurrensnackdelar som uppkommit till följd av politiska beslut. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Riktade insatser, punkt 15 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkandena 31–36 och 2021/22:3686 av m.fl. (C) yrkandena 11 och 31–35 samt 2021/22:87 av (SD), 2021/22:176 av (M), 2021/22:1371 av (M), 2021/22:1818 av och (båda M) yrkandena 1–3, 2021/22:2643 av (M), 2021/22:3199 av m.fl. (V) yrkande 22, 2021/22:3380 av m.fl. (L) yrkande 15, 2021/22:3471 av (M) yrkande 1, 2021/22:3545 av (M), 2021/22:3616 av (M), 2021/22:4210 av m.fl. (KD) yrkande 62 och 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 18. Ekonomisk makt och ett ökat ägande är centrala delar i arbetet för ett mer jämställt samhälle.