bet · H901AU7 · 2022-02-17 00:00:00 — Avslutningsvis noterar utskottet att det i kommittémotion 2021/22:3974 yrkande 92 (L) på nytt framförs ett förslag om åtgärder för att underlätta för före detta kriminella att komma ut på den ordinarie arbetsmarknaden. I likhet med vad utskottet har anfört när det behandlat liknande yrkanden anser det att det befintliga regelverket är en tillräcklig grund för att få den aktuella gruppen ut på arbetsmarknaden. Utskottet vill i sammanhanget framhålla det uppdrag som regeringen i regleringsbreven har gett Arbetsförmedlingen och Kriminalvården. Utskottet menar att samverkan mellan centrala aktörer kan spela en stor roll för att underlätta steget in på arbetsmarknaden för före detta kriminella. Utskottet anser inte att det finns skäl till något initiativ från regeringen, och därför bör yrkandet avslås. Stärkt skydd för arbetstagare Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. stärkt skydd vid visstidsanställningar, hyvling av arbetstid och rätten att kvarstå i anställning. Utskottet hänvisar bl.a. till att parternas principöverenskommelse bör vara styrande för reformeringen av arbetsrätten. Jämför reservation 6 (V) och 7 (MP). I partimotion 2021/22:461 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) föreslår motionärerna att anställningsskyddslagen ändras så att allmän visstidsanställning utgår och att det i stället införs objektiva kriterier för när det är tillåtet med visstidsanställningar (yrkande 1). Vidare menar motionärerna att ökningen av s.k. intermittenta anställningar i form av bl.a. timanställda och personer som rings in vid behov är ett problem på den svenska arbetsmarknaden. Motionärerna vill därför att slutbetänkandet Tid för trygghet (SOU 2019:5), som innehåller förslag på området, ska remitteras (yrkande 2). Motionärerna anser också att regelverket för vikariat bör förtydligas i syfte att förhindra missbruk av anställningsformen (yrkande 4). I motionen uppmärksammar motionärerna vidare Arbetsdomstolens dom 2016 nr 69 och frågan om i vilken utsträckning en arbetstagares sysselsättningsgrad ska skyddas. Motionärerna anser att åtgärder behövs mot s.k. hyvling och föreslår att anställningsskyddslagen ändras så att regelverket för arbetsbrist blir tillämpligt om en arbetsgivare avser att omreglera den anställdes sysselsättningsgrad (yrkande 5). Vidare förespråkas att anställningsskyddslagen ändras så att det tydligt framgår att arbetsgivaren dels ska ange skäl för att en provanställning avslutas , dels ska ge löpande återkoppling till den provanställde i syfte att göra det möjligt för arbetstagaren att anpassa sig till arbetsgivarens krav och förväntningar (yrkande 6). I kommittémotion 2021/22:464 av m.fl. (V) framhåller motionärerna att det finns problem med hur skyddet mot föreningsrättskränkning är utformat. Motionärerna anser därför att skyddet i medbestämmandelagen mot föreningsrättskränkning bör stärkas (yrkande 2). Även i motion 2021/22:1296 av och (båda S) ser motionärerna behov av att stärka skyddet i medbestämmandelagen mot föreningsrättskränkning. m.fl. (V) menar i kommittémotion 2021/22:469 att dagens lagstiftning inte fullt ut tillåter lokalt fackligt förtroendevalda att kontrollera underentreprenörer som en del av en entreprenörskedja. Motionärerna vill därför att lagen (1974:358) om facklig förtroendemans ställning på arbetsplatsen och lagen (2018:1472) om entreprenörsansvar för lönefordringar ses över (yrkande 12). Vidare anser motionärerna att arbetsgivare som anställer personer med subventioner ska vara skyldiga att utfärda ett arbetsintyg till den anställde när anställningen upphör (yrkande 17). I samma motion framställs även krav på att alla subventionerade anställningar bör omfattas av anställningsskyddslagen (yrkande 21). I kommittémotion 2021/22:4065 av m.fl. (MP) uppmärksammar motionärerna att arbete är en viktig friskfaktor. Motionärerna föreslår att åldersgränsen för den lagliga rätten att fortsätta arbeta bör höjas (yrkande 34). och (båda S) anför i motion 2021/22:1430 att arbetstagarbegreppet inte bör konkurrensutsättas. I motion 2021/22:1399 m.fl. (S) anser motionärerna att regeringen bör verka för att fler upphandlingar ska bidra till att fler får möjlighet att arbeta heltid. Offentliga upphandlingar tas upp även i motion 2021/22:1697 av (S) där motionären vill att regeringen ska verka för krav på villkor enligt svenska kollektivavtal vid offentliga upphandlingar (yrkande 1). (SD) vill i motion 2021/22:2891 att regeringen ska utreda frågan om en lagändring som ger offentliganställda rätt till heltidsarbete. Anställningsskyddslagen skiljer mellan tillsvidareanställningar och tidsbegränsade anställningar. Huvudregeln, som framgår av 4 §, är att anställningsavtal gäller tills vidare. Avtal om tidsbegränsad anställning får enligt 5 § träffas för allmän visstidsanställning, vikariat och säsongsarbete. Enligt 6 § är det även möjligt att träffa avtal om tidsbegränsad provanställning, om prövotiden är högst . Avtal om tidsbegränsad anställning kan också ingås med stöd av annan lag eller med stöd av en förordning som meddelats med stöd av lag samt med stöd av kollektivavtal. En provanställning har ingen uppsägningstid, och arbetsgivaren behöver inte uppge något skäl för att avbryta den. Att en provanställning avbryts kan inte i sig prövas enligt anställningsskyddslagen. I vissa fall kan det dock finnas skäl att angripa att en provanställnings har avbrutits med stöd av andra rättsliga grunder, såsom medbestämmandelagen, eller diskrimineringslagen (2008:567). Enligt 31 § anställningsskyddslagen ska en arbetsgivare som avser att ge en arbetstagare besked om att en provanställning ska avbrytas eller avslutas utan att övergå i en tillsvidareanställning underrätta arbetstagaren om detta minst i förväg. Om arbetstagaren är fackligt organiserad ska den lokala arbetstagarorganisationen varslas. trädde vissa ändringar i anställningsskyddslagen i kraft om skärpta åtgärder mot missbruk av tidsbegränsade anställningar (prop. 2015/16:62, bet. 2015/16:AU5, rskr. 2015/16:156). Ändringarna innebar bl.a. att tidigare regler om omvandling av vikariat och allmän visstid till tillsvidareanställning kompletterades med en ny regel. Den nya regeln (5 a §) innebär att en omvandling av allmän visstid inte bara ska ske om anställningstiden överstiger , utan även om det sker då tidsbegränsade anställningar i form av allmän visstidsanställning, vikariat och säsongsarbete följt på varandra. En anställning ska anses ha följt på en annan om den tillträtts från den föregående anställningens slutdag. Reglerna om tidsbegränsade anställningar i anställningsskyddslagen är dispositiva genom att en avvikelse får göras genom kollektivavtal. Om avtalet inte har slutits eller godkänts av en central arbetstagarorganisation krävs att det finns ett sådant avtal mellan parterna i andra frågor. I 7 § medbestämmandelagen definieras föreningsrätten som en rätt för arbetsgivare och arbetstagare att tillhöra en arbetsgivar- eller arbetstagarorganisation, att utnyttja medlemskapet och att verka för organisationen eller för att sådan bildas. En föreningsrättskränkning föreligger enligt 8 § samma lag om någon på arbetsgivar- eller arbetstagarsidan vidtar en åtgärd antingen till skada för någon på den andra sidan för att denne har utnyttjat sin föreningsrätt eller i syfte att få någon på den andra sidan att inte utnyttja sin föreningsrätt. Om en föreningsrättskränkning har skett kan den ansvarige dömas att betala skadestånd enligt skadeståndsbestämmelserna i medbestämmandelagen. Arbetsdomstolens dom 2016 nr 69 Målet gällde en arbetsbristsituation där ett antal arbetstagare i en butik blev erbjudna fortsatt anställning men med ett lägre arbetstidsmått från ett visst datum, något som ibland kallas hyvling av arbetstid. Arbetstagarna skrev på anställningsbevisen ”under protest”. Den huvudsakliga tvistefrågan gällde om det var fråga om ensidiga rättshandlingar från arbetsgivarens sida att ändra arbetstagarnas sysselsättningsgrad och om arbetstagarna därmed skulle anses ha blivit uppsagda, och i så fall om bolaget brutit mot regler om turordning och uppsägningstid m.m. Arbetsdomstolen kom fram till att de erbjudanden som de anställda fått var erbjudanden om annat arbete enligt anställningsskyddslagen och att arbetstagarna accepterat villkoren. Arbetsdomstolen slog därför fast att arbetstagarna inte kunde anses ha blivit uppsagda. Kontroll av underentreprenörer i entreprenadkedja trädde lagen (2018:1472) om entreprenörsansvar för lönefordringar i kraft. Lagen innebär i huvudsak att en arbetstagare som inte får lön av sin arbetsgivare för arbete i en bygg- eller anläggningsentreprenad ska kunna få betalt från en annan entreprenör i entreprenadkedjan. Lagen innehåller också i 18 § en bestämmelse om att en arbetstagare som inte har fått lön och dennes arbetstagarorganisation har rätt till information om aktörerna i entreprenadkedjan. Om informationsskyldigheten inte efterlevs kan skadestånd dömas ut enligt 19 §. Det är möjligt att reglera frågan om entreprenörsansvar i kollektivavtal och att tillämpa ett sådant kollektivavtal i stället för det lagstadgade entreprenörsansvaret (5 §). Lagen (1974:358) om facklig förtroendemans ställning på arbetsplatsen gäller förtroendevalda som är utsedda av en arbetstagarorganisation på en arbetsplats där det finns kollektivavtal. Lagen innehåller en rad bestämmelser om de fackliga förtroendemännens arbetssituation och skydd på arbetsplatsen. Som en utgångspunkt får en arbetsgivare enligt 3 § inte hindra en facklig förtroendeman att fullgöra sitt uppdrag. Enligt 47 § lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring ska en arbetsgivare på begäran utfärda ett arbetsgivarintyg till den som har haft en anställning. Krav på att en arbetsgivare under vissa förutsättningar ska utfärda ett arbetsgivarintyg finns även reglerat i många kollektivavtal. Rätt att kvarstå i anställningen Enligt 32 a § anställningsskyddslagen har en arbetstagare rätt att kvarstå i anställningen till utgången av den månad då han eller hon fyller , om inte annat följer av lagen. Enligt 33–33 d §§ gäller vissa särskilda bestämmelser för arbetstagare som har fyllt , bl.a. i fråga om uppsägningsförfarandet och avsaknad av företrädesrätt till återanställning. Åldersgränsen gäller och är en följd av att (bet. 2018/19:AU12, rskr. 2018/19:276) beslutade i enlighet med förslagen i regeringens proposition Anställningsskyddet förlängs tills arbetstagaren fyllt (prop. 2018/19:91). Förslagen i propositionen bygger i sin tur på den s.k. Pensionsgruppens överenskommelse om långsiktigt höjda och trygga pensioner. I enlighet med beslut kommer åldersgränsen för rätten att kvarstå i anställningen i anställningsskyddslagen att fr.o.m. höjas till . Arbetsrättsliga villkor vid offentlig upphandling Lagen (2016:1145) om offentlig upphandling, lagen (2016:1146) om upphandling inom försörjningssektorerna och lagen (2016:1147) om upphandling av koncessioner innehåller alla bestämmelser om att vissa upphandlingar ska innehålla arbetsrättsliga villkor. Syftet är att säkerställa sunda arbetsvillkor när offentliga kontrakt ska utföras. Om arbetet utförs där svensk rätt är tillämplig ska de arbetsrättsliga villkoren avse lön, semester och arbetstid enligt de lägsta nivåerna i ett centralt kollektivavtal. Om arbetet utförs där svensk rätt inte är tillämplig ska de arbetsrättsliga villkoren fastställas i enlighet med Internationella arbetsorganisationens () kärnkonventioner. Regeringen skickade promemorian En skyldighet att beakta vissa samhällsintressen vid offentlig upphandling (Ds 2021:31) på remiss. I promemorian konstateras att samhällsintressen i form av miljön samt sociala och arbetsrättsliga aspekter bör beaktas vid en upphandling om upphandlingens art motiverar det. I promemorian förslås bl.a. att dessa samhällsintressen ska beaktas när det är relevant med hänsyn till upphandlingens syfte. I linje med det föreslås lagändringar som föreslås träda i kraft . Enligt regeringens propositionsförteckning avser regeringen att lämna en proposition till i frågan . Den ovan nämnda principöverenskommelsen mellan vissa av parterna på den svenska arbetsmarknaden innehåller bl.a. förslag om ändringar i anställningsskyddslagen inriktade på ett stärkt skydd för arbetstagare. I den promemoria som regeringen har tagit fram för att genomföra en reformering av arbetsrätten i enlighet med parternas önskemål (Ds 2021:17) finns bl.a. förslag om vissa ändringar i anställningsskyddslagen. beslutade regeringen om en lagrådsremiss om en reformerad arbetsrätt. Lagrådsremissen innehåller bl.a. förslag om en ny reglering i situationer där arbetsgivaren omreglerar en arbetstagares sysselsättningsgrad, s.k. hyvling. Vid en omreglering föreslås arbetsgivaren följa vissa turordningsregler, och arbetstagaren som får sin sysselsättningsgrad sänkt ska ha rätt till omställningstid. Vidare förslås att anställningsformen allmän visstidsanställning slopas och ersätts med den nya anställningsformen särskild visstidsanställning. Den nya anställningsformen innebär att anställningen snabbare övergår till en tillsvidareanställning. Promemorian innehåller även ett förslag om att anställningsavtal på heltid ska vara norm på den svenska arbetsmarknaden. Anställningsavtal ska därför anses gälla på heltid om inte något annat har avtalats. Enligt regeringens propositionsförteckning avser regeringen att lämna en proposition till för att genomföra parternas överenskommelse. Regeringen lyfter i sin arbetsmiljöstrategi 2021–2025 (skr. 2020/21:92) särskilt fram arbetet mot arbetslivskriminaliteten. Regeringen redogör bl.a. för sin ambition att utveckla arbetet mot arbetslivskriminalitet genom fler kontroller och förebyggande arbete. En viktig del av arbetet är det uppdrag om myndighetsgemensam kontroll för att motverka fusk, regelöverträdelser och brottslighet i arbetslivet som regeringen har gett tillsammans med Arbetsförmedlingen, , , , , och . Regeringen uppger att det myndighetsgemensamma arbetet ska fortsätta och intensifieras. Ett annat initiativ som regeringen har tagit på området är att inrätta en nationell delegation mot arbetslivskriminalitet (dir. 2021:74). Delegationen ska öka kunskapen om arbetslivskriminalitetens omfattning och stödja de aktörer som arbetar med att stoppa arbetslivskriminalitet. I regleringsbrev för avseende har regeringen beslutat om ett särskilt krav på återrapportering om stöd om arbetsrättsliga villkor. ska redovisa vilka åtgärder som vidtagits för att underlätta för upphandlande myndigheter och enheter att uppfylla skyldigheten att ställa arbetsrättsliga villkor i sina upphandlingar. Myndigheten ska även lämna förslag på ytterligare åtgärder. Heltid inom kommuner och regioner Dåvarande Kommuner och Landsting, nuvarande Kommuner och Regioner (SKR), och undertecknade ett avtal där det framgår att parterna är överens om att fokusera på övergången från deltidsarbete till heltidsarbete. Parterna ska tillsammans underlätta övergången till heltidsorganisering av arbetet för såväl arbetsgivare som arbetstagare, samt genomföra åtgärder som stöder det lokala arbetet med att öka andelen heltidsarbetande. driver också SKR och utvecklingsprojektet där målet är att heltidsarbete ska bli norm inom välfärdens kvinnodominerade verksamheter. Enligt siffror från SKR har andelen heltidsanställda i kommunerna ökat från . har andelen som arbetar heltid ökat från . För regionerna är motsvarande siffror en ökning av andelen heltidsanställda från medan andelen som arbetar heltid har ökat från . Motionsyrkanden om stärkt skydd för arbetstagare behandlades av utskottet senast i betänkande 2020/21:AU8 Arbetsrätt (s. 13 f.). Motionsyrkandena avstyrktes med hänvisning till bl.a. att parternas arbete med att se över det arbetsrättsliga regelverket bör vara styrande för reformeringen av arbetsrätten. biföll utskottets förslag till beslut (prot. 2020/21:107). En viktig utgångspunkt för utskottet är att anställningsskyddet är en central del av den svenska arbetsmarknadsmodellen. Anställningsskyddet ska ge arbetstagarna ett skydd som garanterar nödvändig trygghet i anställningen som anställningsskyddet ska vara förutsägbart och ge rimlig flexibilitet för arbetsgivarna. Utskottet anser att en grundförutsättning på den svenska arbetsmarknaden är den trygghet som en tillsvidareanställning för med sig. Tillsvidareanställning är och bör fortsätta vara huvudregeln på den svenska arbetsmarknaden. finns det skäl att poängtera att olika former av tidsbegränsade anställningar spelar en viktig roll. Tidsbegränsade anställningar är t.ex. nödvändiga för arbetsgivare som är i tillfälligt behov av arbetskraft eller har behov av att ersätta tillfälligt frånvarande personal. Tidsbegränsade anställningar kan också vara en väg in i arbetslivet för många arbetssökande, inte minst för grupper som står långt ifrån arbetsmarknaden. I likhet med vad utskottet anförde när liknande yrkanden behandlades under förra finns det skäl att framhålla att utvecklingen på arbetsmarknaden har inneburit nya förutsättningar och behov för arbetsgivare och arbetstagare när det gäller bl.a. anställningsskyddet. På samma sätt som kollektivavtal förhandlas om och utvecklas med jämna mellanrum kan arbetsrätten behöva förändras. Arbetsgivare behöver flexibilitet och förutsägbarhet för att kunna anpassa sina verksamheter och klara konkurrensen, medan arbetstagare behöver ett skydd som är anpassat för den nya arbetsmarknaden. En viktig del av tryggheten består av kontinuerlig kompetensutveckling inom anställningen och därigenom en förstärkt anställningsbarhet. En annan viktig fråga är bättre balans i anställningsskydden för arbetstagare med olika anställningsvillkor. Utskottet konstaterar att parterna på den svenska arbetsmarknaden verkar ha samma utgångspunkter som utskottet när det gäller att ta sig an frågan om behovet av ett modernt arbetsrättsligt regelverk. Parternas principöverenskommelse fångar nämligen upp just frågor om behovet av flexibilitet och förutsägbarhet för arbetsgivarna och ett uppdaterat anställningsskydd för arbetstagarna. Utskottet välkomnar ordningen där parterna har pekat ut riktningen för vilka förändringar som bör ske på området. Den svenska arbetsmarknadsmodellen bygger just på att arbetsmarknadens parter på detta sätt försöker komma överens om spelreglerna på arbetsmarknaden. Det finns också skäl att påpeka att utformningen av det lagstadgade anställningsskyddet i flera centrala delar erbjuder möjligheten att parterna frångår eller förstärker det genom kollektivavtal. I vissa branscher och sektorer har man lagens nivåer, och på andra områden har man anpassat reglerna i kollektivavtal. Utskottet anser att utgångspunkten måste vara att anpassningar av anställningsskyddet i många fall även framöver hanteras bäst genom kollektivavtal. I partimotion 2021/22:461 yrkandena 1, 2, 4 och 6 (V) framförs krav på åtgärder kopplade till olika delar av regelverket för tidsbegränsade anställningar. Utskottet ser inte skäl att göra någon annan bedömning än det har gjort tidigare då liknande yrkanden har behandlats . Utskottets utgångspunkt är således fortfarande att visstidsanställningar fyller en nödvändig funktion på arbetsmarknaden men att regelverket måste verka för att förhindra missbruk av sådana anställningar. Det är också något som kommer till uttryck i parternas principöverenskommelse. Utskottet noterar att när det gäller just allmän visstidsanställning föreslår parterna att anställningsformen ska tas bort och ersättas med en ny anställningsform benämnd särskild visstidsanställning. Reglerna för särskild visstidsanställning innebär bl.a. att anställningen betydligt snabbare övergår till en tillsvidareanställning. Det är också parternas principöverenskommelse som bör vara styrande för eventuella förändringar av regelverket för tidsbegränsade anställningar. Utskottet konstaterar att parternas förslag på området finns med i den lagrådsremiss som regeringen har tagit fram och att en proposition är aviserad till mars . Utskottet menar att det inte finns skäl att ta initiativ som går utöver det pågående förändringsarbetet, och därför bör yrkandena avslås. Vidare noterar utskottet att det i partimotion 2021/22:461 yrkande 5 (V) också framförs ett förslag om åtgärder mot s.k. hyvling genom att regelverket för arbetsbrist i anställningsskyddslagen ska bli tillämpligt om en arbetsgivare avser att omreglera den anställdes sysselsättningsgrad. Utskottet noterar att det i parternas principöverenskommelse finns ett förslag om att arbetsgivare ska följa vissa turordningsregler när arbetstagares sysselsättningsgrad ska sänkas. Arbetstagaren som får sin sysselsättningsgrad sänkt ska också ha rätt till viss omställningstid där denne får behålla sin sysselsättningsgrad och sina anställningsförmåner. Utskottet konstaterar att parternas förslag på området finns med i den lagrådsremiss som regeringen har tagit fram och att en proposition är aviserad till mars . Utskottet menar att det inte finns skäl att ta initiativ som går utöver det pågående förändringsarbetet, och därför bör yrkandet avslås. I kommittémotion 2021/22:464 yrkande 2 (V) och motion 2021/22:1296 (S) vill motionärerna se ett starkare skydd mot föreningsrättskränkning i medbestämmandelagen. Utskottet har behandlat liknande yrkanden tidigare , och det finns skäl att upprepa att lagstiftningen som pekas ut av motionärerna tillför ett betydelsefullt skydd för arbetstagarna på den svenska arbetsmarknaden. Utskottet står dock fast vid sin uppfattning att den aktuella lagstiftningen är väl avvägd. Det finns därför inte skäl att föreslå något initiativ till regeringen, och därför bör yrkandena avslås. När det gäller behovet av att kunna kontrollera underentreprenörer i en entreprenadkedja, som uppmärksammas i kommittémotion 2021/22:469 yrkande 12 (V), delar utskottet motionärernas grundinställning att det ska vara ordning och reda på den svenska arbetsmarknaden. Utskottet anser att regeringen överlag prioriterar arbetet med att förhindra att arbetstagare på den svenska arbetsmarknaden blir utnyttjade. Ett tydligt exempel på det är regeringens fokus på att bekämpa arbetslivskriminaliteten och de insatser och prioriteringar som görs inom ramen för det arbetet. Utskottet delar också motionärernas syn att arbetstagarorganisationerna och deras representanter kan bidra i arbetet med att kontrollera oseriösa aktörer på den svenska arbetsmarknaden. Utskottet ser dock inte samma behov som motionärerna av att ändra det underliggande regelverket och de möjligheter som detta ger. Det finns därför inte skäl för något initiativ till regeringen, och därför bör yrkandet avslås. I kommittémotion 2021/22:469 yrkandena 17 och 21 (V) framställs även ett par förslag om subventionerade anställningar. Utskottet anser att subventionerade anställningar är viktiga för att skapa vägar in på arbetsmarknaden. Utskottet håller med motionärerna om att personer som utför arbete i subventionerade anställningar bör kunna känna trygghet i sin anställning. Det är viktigt att motverka att subventionerade anställningar används i felaktiga syften. Till skillnad från motionärerna menar utskottet dock att det nuvarande regelverket är väl avvägt i de avseenden som motionärerna lyfter fram. Det finns således inte skäl för något initiativ till regeringen, och därför bör yrkandena avslås. När det gäller förslaget i kommittémotion 2021/22:4065 yrkande 34 (MP) om att förlänga rätten att kvarstå i anställning noterar utskottet att åldersgränsen relativt höjdes till . kommer ytterligare en höjning av åldersgränsen att träda i kraft. Bakgrunden till lagändringarna är det arbete som har skett inom ramen för Pensionsgruppen. Utskottet menar att det breda angreppssätt som Pensionsgruppen har haft för att ta sig an frågan bör vara vägledande för eventuella förändringar på området. Det finns således inte skäl att avvika från den linje som Pensionsgruppen har stakat ut, och därför bör yrkandet avslås.