bet · H901NU12 · 2022-02-18 00:00:00 — I bakgrunden till kommittédirektivet anges att det framgår av januariavtalet att det ska genomföras en kraftig förenkling av beskattning och regelverk för mikroföretagande. Vidare anger regeringen att skattereglerna bör vara så enkla att förstå och tillämpa som möjligt, såväl i en verksamhets uppbyggnadsskede som i ett mer etablerat skede, för att underlätta och främja egenföretagande. Syftet med översynen är att göra det mindre komplicerat att starta och driva en enskild näringsverksamhet och underlätta för den skattskyldige att göra rätt och undvika oavsiktliga fel. Utredaren ska bl.a. utifrån en analys bedöma lämpligheten av och lämna ett förslag på ett frivilligt system där beskattningen bestäms schablonmässigt baserat på en verksamhets omsättning som ett alternativ till konventionell inkomstbeskattning för enskilda näringsidkare vars omsättning understiger en viss gräns och som inte har några anställda. Utredaren ska även analysera om en sådan ordning kan främja delningsekonomins utveckling och ekonomins utveckling i allmänhet. Av kommittédirektivet framgår även att utredaren vid analysen kan beakta de kartläggningar som redan genomförts av delningsekonomin, dels av i rapporten , dels av Utredningen om användarna i delningsekonomin i betänkandet Delningsekonomi på användarnas villkor. Utredaren ska inom ramen för uppdraget samråda med andra pågående statliga utredningar, myndighetsuppdrag och motsvarande som berör mikroföretags förutsättningar, delningsekonomi och cirkulär ekonomi. Delbetänkandet Enklare skatteregler för enskilda näringsidkare redovisades (SOU 2020:50). Betänkandets förslag har remissbehandlats. Remissvaren bereds inom . Slutbetänkandet Mikroföretagarkonto – schabloniserad inkomstbeskattning för de minsta företagen redovisades (SOU 2021:55). Betänkandets förslag har remissbehandlats. Remissvaren bereds inom . Regeringen gav respektive i uppdrag att analysera delningsekonomin. Vidare tillsatte regeringen en utredning för att kartlägga delningsekonomin. Nedan redogörs kortfattat för dessa. I utskottets betänkande 2018/19:NU7 Näringspolitik finns en närmare redogörelse för dessa regeringsuppdrag om delningsekonomin. Regeringen gav i uppdrag att utifrån ett konkurrens- och näringspolitiskt perspektiv kartlägga och analysera hur delningsekonomin och e-handeln utvecklas i (N2016/03446/KSR). I och tillväxt på digitala marknader (rapport 2017:2) gör verket bl.a. bedömningen att regelverket i huvudsak är väl anpassat till att hantera potentiella konkurrensproblem men att det blir en central utmaning för tillsynsmyndigheterna att på ett effektivt sätt bedriva tillsynsverksamhet när affärsmodellerna komplicerar marknadsanalyserna. Regeringen beslutade även att tillsätta en utredning om att kartlägga den nya delningsekonomin och se över olika användares rättsliga ställning (dir. 2015:136). Utredningen slutredovisade sitt betänkande Delningsekonomi – På användarnas villkor (SOU 2017:26) . Det konstateras i utredningen att delningsekonomin ännu befinner sig i ett tidigt skede i . I första hand förordas i utredningen en fortsatt och fördjupad datainsamling och analys. Utredningen drar också slutsatsen att det krävs trygghetsskapande åtgärder och funktioner för att delningsekonomin ska kunna etableras och växa och föreslår bl.a. att får i uppdrag att informera och vägleda privatpersoner om vad delningsekonomiska transaktioner innebär. Till följd av den nämnda utredningen fick 2018 ett uppdrag om transaktioner inom delningsekonomin och avtal mellan privatpersoner om köp av varor och tjänster (Fi2017/01645/KO, Fi2017/04510/KO). Enligt uppdraget skulle ge allmän information om vilka regler som kan vara tillämpliga vid transaktioner inom delningsekonomin och vid andra avtal mellan privatpersoner om köp av varor eller tjänster. Vidare skulle myndigheten följa hur transaktioner mellan privatpersoner som rör köp av varor och tillhandahållande av tjänster utvecklades. presenterade rapporten omvärld 2018 – Tema delningsekonomi (rapport 2018:16). I rapporten konstateras bl.a. att det finns en dubbel struktur i fråga om aktörerna och plattformarna där några få växer sig stora medan det stora flertalet fortsätter att vara små. Vidare konstateras att det inte går att avgöra i vilken utsträckning delningsekonomin bidrar till en miljömässigt hållbar konsumtion. I rapporten anförs även att det kan finnas behov av att få mer kunskap om vilka anpassningar av regelverken som krävs för att ge delningsekonomin goda och rättvisa förutsättningar. Bland annat gäller det att hitta en ändamålsenlig reglering på det skatte- och arbetsrättsliga området samt regler för konsumentskydd som inte hämmar tillväxten av delningstjänster som det är viktigt att konkurrensen inte snedvrids mellan delningsaktörer och andra aktörer. fortsätter att följa frågan. ska bidra till väl fungerande konsumentmarknader och en miljömässigt, socialt och ekonomiskt hållbar konsumtion (prop. 2021/22:1 utg.omr. vägleder konsumenter via Hallå konsument! om bl.a. miljö och hållbarhet där viss information och tips förmedlas om hur man kan konsumera på ett mer miljömässigt hållbart sätt samt om hur olika produkter påverkar miljön. Hallå konsument ger också allmän information om köp av varor och tjänster mellan privatpersoner. Regeringen beslutade om ett uppdrag till att identifiera betydande hinder för väl fungerande konsumentmarknader och för hållbar konsumtion (Fi2020/00945/KO). Myndigheten skulle även identifiera för- och nackdelar med olika typer av åtgärder för att motverka dessa hinder. Analysen skulle bl.a. vara inriktad på hinder där konsumentskadan bedöms vara särskilt allvarlig, respektive på hinder som i hög utsträckning försvårar för konsumenter att göra miljömässigt hållbara val. Även andra hållbarhetsaspekter skulle beaktas när så var lämpligt. Konsumenternas varierande ekonomiska förutsättningar skulle beaktas i samband med analyser av hinder för miljömässigt hållbar konsumtion. Uppdraget redovisades till regeringen och resultatet bearbetas inom . Regeringen beslutade om att ge i uppdrag att främja spridning och vidareutveckling av information om miljömässigt hållbar konsumtion och cirkulär ekonomi genom samverkan med andra aktörer som vill bidra till att sådan information sprids till konsumenter (Fi2021/00946). I uppdraget ingår att identifiera samhällsaktörer som kan ha goda förutsättningar att vidareförmedla och vidareutveckla informationen så att den på ett effektivt sätt kan nå ut till och användas av konsumenter. ska vid genomförandet av uppdraget prioritera information som myndigheten tillhandahåller i enlighet med förordningen (2014:110) om en upplysningstjänst för konsumenter, och i relevanta delar använda kunskapsunderlag som myndigheten tagit fram inom ramen för sitt uppdrag att identifiera och analysera betydande hinder för väl fungerande konsumentmarknader och för hållbar konsumtion (Fi2020/00945). ska inhämta synpunkter från berörda myndigheter och vid behov efterfråga kunskaper och erfarenheter från andra relevanta aktörer, såsom SKR och . ska även följa Miljömålsberedningens arbete med att bereda mål och en strategi för minskade konsumtionsbaserade utsläpp (dir. 2020:110). ska redovisa hur myndigheten genomfört uppdraget och en bedömning av resultatet till regeringen . granskning av beskattningen av delningsekonomin presenterade granskningsrapporten med att beskatta delningsekonomin (RiR 2021:16). Granskningen visar att arbete i huvudsak har bedrivits effektivt men att informationen från myndigheten behöver förbättras. Den visar också att genomfört väl avvägda kontroller men att effektiviteten i dessa kan bli begränsad . Flera av problemen med att beskatta delningsekonomin kan däremot lösas med hjälp av ett kommande EU-system för att rapportera inkomster. rekommenderar att säkerställa att informationen på myndighetens webbplats ger god vägledning samt att förtydliga myndighetens interna ansvarsfördelning för förvaltning och uppföljning av informationen. Regeringen rekommenderas också att utreda möjligheterna att låta fler plattformar omfattas av den nya rapporteringsplikten samt att verka för att inrapporterade uppgifter kan förtryckas i inkomstdeklarationen. Regeringen överlämnade om arbete med att beskatta delningsekonomin (skr. 2021/22:47) till . Regeringen instämde i bedömning att det är viktigt att arbete med att beskatta delningsekonomin bedrivs effektivt och anförde att den avser att vidta åtgärder med anledning av rekommendationer. lade skrivelsen till handlingarna (bet. 2021/22:SkU10, rskr. 2021/22:143). Fossilfritt startades på initiativ av regeringen inför i och samlar aktörer i form av företag, kommuner, regioner och organisationer som ställer sig bakom deklarationen om att ska bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer (dir. 2016:66). En särskild utredare ska i rollen som nationell samordnare stödja regeringen i att stärka och fördjupa arbetet med initiativet Fossilfritt . Uppdraget skulle initialt redovisas men har förlängts två gånger, (M 2016:05) och (dir. 2020:50). Den senaste gången utvidgades även uppdraget. Enligt det senaste kommittédirektivet ska utredaren fortsätta stödja näringslivets omställning till fossilfrihet. Detta innebär bl.a. stöd i det långsiktiga genomförandet av de färdplaner som tagits eller kommer att tas fram inom ramen för initiativet. Utredaren ska även öka engagemanget i internationella processer där initiativet kan ge ett värdefullt bidrag. Uppdraget ska i denna del utföras i nära dialog med . Utredaren ska också öka samverkan med och stöd till kommuner och regioner. Vidare ska utredaren fortsätta med och utveckla initiativets kommunikativa insatser. Initiativet drivs av ett kansli under ledning av en nationell samordnare. Genom samverkan med företag, branscher, kommuner och regioner arbetar Fossilfritt med att identifiera hinder och möjligheter för att accelerera utvecklingen. Fossilfritt tar sedan fram och överlämnar politiska förslag till regeringen och samlar aktörer för att genomföra relevanta åtgärder, arbeta med att öka takten i klimatomställningen och göra till ett av världens första fossilfria välfärdsländer. Målet är att bygga en stark industri och skapa fler jobb och exportmöjligheter genom att bli fossilfria. Arbetet ska utvärderas och redovisas . Uppdraget i sin helhet ska redovisas . Inom ramen för Fossilfritt har 22 olika branscher tagit fram färdplaner för att visa hur de kan stärka sin konkurrenskraft genom att bli fossilfria eller klimatneutrala. Färdplanerna visar möjligheterna, identifierar hinder och innehåller förslag på lösningar, både genom egna åtaganden och genom politiska förslag. Tillsammans ger de en bild av hur ett fossilfritt näringsliv kommer att se ut. Färdplanerna har lämnats över till regeringen och utgör nu en grund för det fortsatta klimatarbetet. En första uppföljningsrapport om genomförandet av färdplanerna lämnades till regeringen. Uppföljningen fokuserar på vilka åtgärder som vidtagits inom näringslivet och hur långt arbetet har kommit med att genomföra de förslag som Fossilfritt i tidigare rapporter lyft fram som mest prioriterade. Enligt Fossilfritt ska arbetet de kommande fyra åren fokusera på att genomföra färdplaner för 22 olika näringslivsbranscher genom att: – följa upp politiken och branschernas arbete med att genomföra färdplanerna för fossilfri konkurrenskraft – ta fram nationella strategier för att stimulera fossilfri konkurrenskraft inom bl.a. utveckling av en hållbar batterivärdekedja, vätgas och bioekonomi – utarbeta metoder för effektiva klimatkrav i den offentliga upphandlingen som driver industrins omställning framåt genom ett klimatledarprogram för kommuner – utveckla regionala handlingsplaner tillsammans med näringslivet kopplade till färdplanerna – stötta utvecklingen av storskaliga gröna industriprojekt – visa upp möjligheterna i omställningen. Klimatneutral cement- och betongindustri Projektet 2.0 samlar 19 parter med målet att samordna och kommunicera aktiviteter för genomförande av cement- och betongindustrins färdplaner. Betcrete 2.0 möjliggör och accelererar genomförandet av färdplanernas mål för ett klimatneutralt byggande med betong. Syftet med projektet är att bidra till att klimatneutral betong ska finnas på marknaden och användas i hela 2045. Utveckling av nya betongrecept, alternativa bindemedel samt cirkulärekonomi följs upp med hållbarhetsindikatorer. Projektet analyserar och bearbetar vidare det glapp som finns inom teknik- och materialutveckling samt regelverk, praxis, marknadsdrivna behov och processer, exempelvis inför tillståndsprövningar, innovationsupphandling och finansiella omställningslösningar. Projektet startade och ska pågå . Projektet drivs i samverkan med alla deltagandeparter och finansieras av medan ansvarar för projektledning, uppföljning och rapportering. Uppdrag för att främja kalk och cementförsörjningen i Regeringen gav Tillväxtanalys, , geologiska undersökning, , och i uppdrag att som ett led i arbetet med att långsiktigt säkra en hållbar försörjning av kalk och cement i kartlägga och analysera dels den årliga efterfrågan på cement inbegripet vilka kvaliteteter som efterfrågas, uppdelat på olika sektorer i , dels förekomsten av och tillgången till kalksten, klinker och cement inom och i andra exporterande länder och dels de logistiska förutsättningarna för import av dessa produkter till (N2021/02658). I uppdraget ingår även att undersöka andra nödvändiga förutsättningar och ta fram förslag till åtgärder i syfte att möjliggöra och underlätta import av kalksten, klinker och cement till . En delredovisning med preliminära data lämnades till . Deluppdraget ska slutredovisas till . gav regeringen i uppdrag att kartlägga befintlig test- och provningsverksamhet för cement och betong som finns tillgänglig för svenska aktörer och föreslå åtgärder som kan skapa förutsättningar för en samordning vid en kraftigt ökad efterfrågan på verksamheten (N2021/02773). Uppdraget omfattar en beskrivning av gällande krav på provning av cement och betong samt en kartläggning av befintlig test- och provningsverksamhet, inklusive dess kapacitet och nuvarande nyttjandegrad. Det utökade behov av test- och provningsverksamhet som kan uppstå i en situation där ett stort antal produkter behöver utvärderas ska uppskattas och förslag på åtgärder för att möta ett ökat behov av test- och provningsverksamhet ska lämnas inklusive en beskrivning av hur verksamheter kan samordnas. Vid genomförandet av uppdraget bör dialog föras med aktörer som är relevanta för uppdraget. lämnade en delredovisning av uppdraget, som omfattar preliminära data och bedömningar, till . Uppdraget slutredovisades till (dnr. Uppdraget att främja automation och robotisering Regeringen gav i uppdrag att utveckla ett program för att främja automation och robotisering inom små och medelstora industriföretag (N2018/00533/FÖF). Syftet med uppdraget är att stödja små och medelstora företag i att öka automationen av sin produktion samt därigenom utveckla sitt produktionssystem och sin konkurrenskraft. Programmet löpte 2018–2021 och ska slutredovisas till . Kulturella och kreativa näringar I export- och investeringsstrategi som regeringen presenterade anges bl.a. att den gemensamma samarbetsstrukturen Team ska fortsätta att utvecklas. Samarbetet syftar till att stödja näringslivets internationalisering. Inom ramen för finns ett antal tematiska grupper, bl.a. en för de kulturella och kreativa näringarna. I export- och investeringsstrategin anges även att regeringen avser att stärka den svenska närvaron på för att särskilt bredda och fördjupa kontaktytorna när det gäller it, AI och framtidens teknologier samt stötta svenska små och medelstora företag med kontakter inom bl.a. it-industrin och kulturella och kreativa näringar som dataspel, film och musik. ansvarar i samverkan med andra myndigheter för att utveckla statistik om de kulturella och kreativa näringarna i . Myndigheten har också bidragit till att skapa paraplyorganisationen sektor som består av fem branschorganisationer inom dataspel, mode, film och tv, musik samt kommunikation och medier, som tillsammans med tagit fram en strategistudie med samma namn som organisationen. Vidare har myndigheten lett ett antal studier för att främja näringens utveckling. har också tagit fram branschguider för kulturella och kreativa näringar som finns tillgängliga på portalen . Vidare har Visit utvecklat en kommunikationsplattform för att främja turism till genom svensk design och arkitektur och svenskt mode. Regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredning om en återstart för kulturen (dir. 2020:143). Enligt kommittédirektiven skulle den särskilda utredaren, med anledning av covid-19-pandemin, sammanfatta de konsekvenser pandemin inneburit och alltjämt innebär för kultursektorn och analysera vilka lärdomar som kan dras av dessa. Utredningen redovisades i betänkandet Från kris till kraft – Återstart för kulturen (SOU 2021:77). Betänkandet remissbehandlas fram till . Regeringen beslutade vidare att tillsätta en särskild utredning för att ta fram en nationell strategi för att främja de kulturella och kreativa näringarna (dir. 2021:100). Enligt direktiven ska en särskild utredare lämna förslag till en samlad nationell strategi med syftet att främja långsiktig och hållbar utveckling av de kulturella och kreativa näringarna i hela landet . Utredaren ska föreslå mål för arbetet med att främja och utveckla de kulturella och kreativa näringarna, analysera och identifiera utvecklingsbehov inom olika områden (bl.a. samverkan mellan relevanta aktörer, kapitalförsörjning och offentliga stödinsatser, samt internationalisering och export) identifiera eventuella ytterligare områden med påverkan på de kulturella och kreativa näringarna som är i behov av utveckling och lämna förslag på åtgärder inom dessa områden. Vidare ska utredaren göra en tydlig prioritering bland de förslag som lämnas samt lämna förslag till en plan för hur strategin ska följas upp och vilken aktör som ska ansvara för uppföljningen. Uppdraget ska redovisas . Regeringen beslutade om ett uppdrag om förstärkta insatser mot brottslighet inom avfallsområdet (M2021/00438). Enligt uppdraget ska , , länsstyrelserna i , , , och , , och redovisa en lägesbild vad gäller illegal avfallshantering och dess omfattning samt redovisa förslag på åtgärder för att ytterligare förebygga och förhindra brottslighet inom avfallsområdet. Särskild uppmärksamhet ska ägnas åt avfallshanteringens koppling till organiserad ekonomisk brottslighet eller annan organiserad brottslighet. I uppdraget ingår även för myndigheterna att redovisa hur samverkan mot brottslighet inom avfallsområdet kan utvecklas och värnas, identifiera åtgärder för att stärka tillsyn och gränskontroll och identifiera åtgärder för att förhindra brottslighet och förbättra uppklaring av brott. En slutredovisning av uppdraget ska lämnas till regeringen . Ett flertal motionsyrkanden liknande de nu aktuella om särskilda näringsgrenar behandlades av utskottet (bet. 2020/21:NU20). Utskottet avstyrkte dessa med hänvisning till bl.a. pågående insatser. Förslag liknande de i motionerna 2021/22:748 (SD), 2021/22:1797 (S), 2021/22:2388 (SD) yrkande 15, 2021/22:2923 (SD), 2021/22:3225 (C) yrkande 40, 2021/22:3232 (V) yrkande 17, 2021/22:3242 (C) yrkandena 23 och 25, 2021/22:3291 (SD) yrkandena 1–4, 2021/22:3434 (M) yrkande 25, 2021/22:3689 (M) yrkande 12, 2021/22:4066 (MP) yrkande 13, 2021/22:4217 (KD) yrkandena 35 och 40 har inte behandlats av utskottet i närtid. Utskottets ställningstagande redovisas under följande rubriker: – En samlad strategi för besöksnäringen – Åtgärder för restaurang- och besöksnäringen – Besöksnäringens långsiktiga konkurrenskraft – Främjandeuppdrag för att stimulera besöksnäringen – Övrigt om åtgärder för besöksnäringen – Främjande av delningsekonomin – Långsiktig strategi för cementindustrin – Övrigt om cement- och byggbranschen – Övrigt om särskilda näringsgrenar och branscher. En samlad strategi för besöksnäringen I motionerna 2021/22:3687 (M) yrkande 20 och 2021/22:3689 (M) yrkande 11 efterfrågas dels en översyn av konkurrenskraften hos den svenska besöksnäringen, dels att denna översyn ska mynna i konkreta förslag i en samlad strategi för besöksnäringen i pandemins spår. Besöksnäringen är en av viktigaste basnäringar med företag och verksamheter som täcker hela landet. Näringen har skapat många nya arbetstillfällen och har även i fortsättningen en stor potential att växa. är det en av de näringar som har drabbats hårdast av pandemin och behovet av att fortsätta utveckla en långsiktigt hållbar turism och en konkurrenskraftig, hållbar och innovativ besöksnäring i hela landet har blivit mycket tydligt i spåren av denna. Utskottet har vid tidigare beredningar av liknande frågor noterat att regeringen, med utgångspunkt i betänkandet En samlad politik för hållbar turism och växande besöksnäring (SOU 2017:95), aviserat sin avsikt att ta fram en strategi för besöksnäringen. Därför är det glädjande att regeringen nu har presenterat den nya strategin för hållbar turism och växande besöksnäring. Strategin syftar till att ska bli världens mest hållbara och attraktiva resmål byggt på innovation till 2030. Besöksnäringen utgör en väsentlig del av den upplevelsebaserade ekonomin där kreativitet och innovationsförmåga är centralt. En hållbar besöksnäring som levererar innovativa, kreativa och attraktiva produkter och upplevelser av hög kvalitet har således bättre förutsättningar att konkurrera på en internationell marknad. Utskottet noterar även att regeringen i det fortsatta arbetet med strategin kommer att fokusera på strategiska områden som enklare företagande, jobb och kompetens, kunskap och innovation, tillgänglighet och marknadsföring. Utöver det kopplas fyra horisontella perspektiv till varje område som hållbarhet, digitalisering, platsutveckling och samverkan. Utskottet ser vidare positivt på att regeringen i det fortsatta arbetet avser att ta fram handlingsplaner som är i linje med strategin. Utskottet ser fram emot det fortsatta arbetet med en sammanhållen strategi för besöksnäringen och ser inget behov av ett riksdagsuttalande enligt motionärernas förslag. Därmed avstyrker utskottet motionsyrkandena. Åtgärder för restaurang- och besöksnäringen Förslag om att främja restaurang- och besöksnäringen genom olika regelförenklingar framförs i motion 2021/22:3689 (M) yrkande 6. Utskottet kan konstatera att det, som redovisats i det föregående, pågår olika insatser för att främja och åstadkomma förenklingar för restaurang- och besöksnäringen, t.ex. regeringens nya förenklingspolitiska mål och det kommande arbetet på området, inklusive arbetet med att bereda förslagen som presenterats i betänkandet Förenklingar för mikroföretag och modernisering av bokföringslagen. Ett annat exempel på ett arbete som syftar till att förenkla för företagare inom främst restaurang- och besöksnäringarna är Serverat, som har bidragit till att förenkla företagens uppgiftslämnande och kontakter med myndigheter. riktade ett tillkännagivande till regeringen om att den bör verka för att fler tjänster ansluts till programmet Serverat i syfte att öka anslutningsgraden hos kommunerna (bet. 2019/20:NU16, rskr. 2019/20:287). Enligt regeringens bedömning kan ytterligare utvidgningar av arbetet vad gäller såväl branscher som olika typer av tillstånd bidra till att öka kommunernas intresse för att ansluta sig, något som i förlängningen skulle öka nyttan även för företagen eftersom det skulle göra fler tjänster och ärendetyper tillgängliga för fler företag i fler kommuner. Enligt utskottets mening finns det inga skäl att föregripa det pågående arbetet inom detta område. Utskottet avstyrker därmed motionsyrkandet. För en långsiktigt konkurrenskraftig besöksnäring vill motionärerna i motionerna 2021/22:1628 (C) yrkande 1 och 2021/22:3242 (C) yrkande 1 att regeringen ska genomföra en översyn av näringens konkurrenskraft.