bet · H901KU20 · 2022-06-07 00:00:00 — Enligt 13 kap. 1 § regeringsformen ska granska statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning. Utskottet har rätt att för detta ändamål få ut protokollen över beslut i regeringsärenden, handlingar som hör till dessa ärenden samt regeringens övriga handlingar som utskottet finner nödvändiga för sin granskning. Till grund för den granskning som redovisas har utskottet haft tillgång till bl.a. material som har tagits fram av utskottets kansli och av . Delar av det skriftliga utredningsmaterialet redovisas i bilaga A1.1.1–4.18.3. För att inhämta ytterligare upplysningar har utskottet hållit ett antal utfrågningar. Uppteckningar från utfrågningarna finns i bilaga B1–10. I det följande lämnas först en kort beskrivning av betänkandets disposition och en sammanfattning av resultaten av den genomförda granskningen. De olika granskningsärendena behandlas därefter i betänkandets huvudavsnitt. I betänkandet redovisas utskottets granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning med anledning av särskilda anmälningar. Utskottet har tidigare under innevarande på eget initiativ lämnat ett granskningsbetänkande som avser allmänna, administrativt inriktade frågor (bet. 2021/22:KU10). Det aktuella betänkandet inleds med ett kapitel där vissa frågor om regeringens förhållande till behandlas. Därefter följer ett kapitel om handläggningen av vissa regeringsärenden m.m. I därpå följande kapitel behandlas vissa frågor om regeringens ansvar för förvaltningen m.m. Betänkandet avslutas med ett kapitel där vissa frågor om statsråds tjänsteutövning tas upp. Kapitelindelningen följer ärendenas huvudsakliga karaktär. Vissa resultat av granskningen Vissa frågor om regeringens förhållande till Utskottet har granskat den dåvarande och den nuvarande statsministerns agerande vid Europeiska rådets möten respektive . I sitt ställningstagande anför utskottet att en situation som kan uppstå är när samrådet i mynnar ut i ett mandat som på ett befogat sätt inte kan antas ge uttryck för de rådande åsiktsförhållandena i . Så är fallet när majoriteten som kommer till uttryck i inte speglar majoritetsförhållandena i hela sett till partiernas storlek. Om regeringen i en sådan situation väljer att avvika från mandat ska det, i enlighet med praxis, redovisas för . Att i nämnda situation avvika från mandat får enligt utskottets bedömning anses vara förenligt med det parlamentariska styrelseskickets grunder och det därtill hörande ansvarsutkrävandet inom ramen för kontrollmakt. I ställningstagandet framhåller utskottet även att regeringen får förutsättas agera på ett sätt vid möten i EU som inte skapar oklarhet om vad som utgör ståndpunkt i en fråga. En annan granskning gäller dåvarande energi- och digitaliseringsministerns agerande vid . Utskottet noterar att frågan om s.k. bokstavsmandat var uppe vid samrådet i inför mötet i . Av granskningen framgår att den sakfråga som togs upp under samrådet inte stod på rådets dagordning. Utskottet påminner om vad den parlamentariska framhållit i fråga om bokstavsmandat. Enligt är det inte lämpligt att ger ett bokstavsmandat mot regeringens uttryckliga rekommendation, särskilt om mandatet tar upp frågor vid sidan av det som berörs i rådets behandling. Enligt kommittén borde det i ett sådant fall kunna anses finnas mycket goda skäl för en bedömning att svenska intressen bäst företräds genom att regeringen avviker från mandatet. Regeringen och har också ett gemensamt ansvar att resonera sig fram till mandat som är ändamålsenliga för syftet att de svenska ståndpunkterna ska få genomslag. Handläggning av vissa regeringsärenden m.m. Regeringens föreskrifter med stöd av den s.k. pandemilagen har granskats av utskottet. En del i granskningen gäller övergångsregeringens införande av vaccinationsbevis . Den enda formella begränsning i en övergångsregerings befogenheter som regeringsformen anger är att den inte får besluta om extra val. Enligt motivuttalanden, praxis och framtagna riktlinjer bör en övergångsregerings behörighet vara begränsad och endast avse löpande ärenden och sådana ärenden vilkas avgöranden inte kan skjutas upp utan betydande olägenheter. De aktuella förordningsändringarna var en smittskyddsåtgärd under pågående pandemi, när smittspridningen också såg ut att kunna öka, och regeringen vidtog åtgärder för att förankra ändringarna med övriga riksdagspartier. Denna del av granskningen föranleder inte något annat uttalande från utskottets sida. Andra delar i granskningen gäller om de begränsningar som infördes av regeringen hade stöd i pandemilagen och om regeringen har genomfört bedömningar av proportionaliteten i de smittskyddsåtgärder som den har fattat beslut om. Det underlag som låg till grund för begränsningarna har gåtts igenom av utskottet. Vad som förekommit i granskningen ger inte anledning till något uttalande men utskottet understryker vikten av att regeringen inhämtar ett underlag med en uppdaterad lägesbild som kan ligga till grund för den avvägning som måste föregå en inskränkning i fri- och rättigheter. Vidare har utskottet granskat regeringens krishanteringsorganisation under coronapandemin. Vid större händelser och kriser som berör flera departement är det nödvändigt att det finns en samordnande funktion inom . Gruppen för strategisk samordning (GSS) har en sådan roll. GSS har, med stöd av kansliet för krishantering, enligt utskottet varit central i krishantering under pandemin. När det gäller statsrådens förhållande till GSS finner utskottet att det funnits otydligheter. Givet den betydelse som GSS kom att ha ställer sig utskottet tveksamt till lämpligheten i att den statssekreterare som har lett GSS inte synes ha varit underställd något statsråd vid utförandet av den uppgiften. En sådan ordning riskerar att leda till ett för stort avstånd mellan GSS och olika statsråd. Ytterst är det svårt att se att ansvaret på statsrådsnivå för den samordnande funktionen i krishantering kan ligga hos något annat statsråd än statsministern, och den genomförda flytten av ansvaret att leda GSS från inrikesministerns statssekreterare till statsministerns statssekreterare kan enligt utskottet förväntas ge bättre förutsättningar i det avseendet. Granskningen visar också att någon särskild grupp för närmast berörda statsråd inte har inrättats under pandemin, något som gjorts tidigare i samband med kris. Det kan enligt utskottet diskuteras om inrättandet av en grupp för berörda statsråd, motsvarande sammansättningen i GSS, skulle kunnat förbättra förutsättningarna för en samordnad och strategisk hantering av pandemin inom själva regeringen. Även dokumentationen inom ramen för krishanteringen har granskats. Den dokumentation som förekom i var enligt utskottet inte tillfyllest, utan mot bakgrund av betydelsen som GSS kom att ha hade det funnits skäl att föra minnesanteckningar vid gruppens möten. Utskottet framhåller vad det tidigare uttalat om dokumentation i samband med krishantering, nämligen att dokumentation är värdefull dels internt för att säkerställa att det inte uppstår osäkerhet om vad man kommit fram till vid ett möte och för att snabbt kunna vidareförmedla information från mötet, dels för att i ett senare skede underlätta granskning av händelseförloppet. Utskottet ser positivt på att det i samband med att statsministerns statssekreterare under början av innevarande år tog över ledningen av GSS infördes som rutin att föra minnesanteckningar vid gruppens möten. Utskottet har också granskat regeringens agerande i förhållande till . Av granskningen framgår att och har haft olika uppfattningar om kommissionens tillgång till uppgifter och relevansen av dessa för kommissionens arbete. Utskottet understryker vikten av att och en har kontakt med varandra för att säkerställa att kommissionen kan fullfölja sitt uppdrag. finns rimligen redan på förhand en förståelse av vilka slags handlingar och uppgifter som kan vara av intresse för en kommission med uppdraget att utvärdera regeringens och agerande i en viss fråga eller . Det bör då vara en självklarhet för att verka för att kommissionen ska kunna ta del av dessa handlingar och uppgifter. har på olika sätt bidragit med underlag till men av granskningen framkommer att det inte skett i tillräcklig utsträckning. hade kunnat bistå kommissionen mer aktivt med att försöka identifiera uppgifter som kunde tänkas vara av intresse och på så vis underlättat för kommissionen. Genom tidiga kontakter mellan och kommissionen om bl.a. krisorganisationen inom och befintlig dokumentation hade även missförstånd och oklarheter i samband med kommissionens förfrågningar delvis kunnat undvikas. Utskottet understryker också att det måste vara upp till en själv att bedöma huruvida de uppgifter som förfogar över behövs för att kommissionen ska kunna fullgöra sitt utredningsuppdrag, vilket givetvis inte utesluter att också lämnar sin uppfattning om uppgifternas värde för granskningen. En annan granskning gäller regeringens beslut om utökad mellanlagring av använt kärnbränsle, som den fattade . Enligt utskottet borde det ha stått klart att det skulle kunna finnas behov av beredskap för ett beslut om utökad mellanlagring och arbetet med frågan borde ha kunnat påbörjas i ett skede än vad som gjordes. Genom att arbetet först påbörjades försämrades förutsättningarna för den fortsatta beredningsprocessen. Tidsfristen för att svara på remissen som föregick beslutet var kort, drygt en månad mitt . Enligt utskottet hade den korta remisstiden kunnat undvikas med en bättre planering från sida. När det gäller kontakterna mellan och de två berörda kommunerna framgår det av granskningen att första gången kommunerna informerades om ett eventuellt beslut om utökad mellanlagring var i samband med remissen . Utskottet framhåller den särställning för berörda kommuner som kommer till uttryck i bestämmelser om det kommunala vetot. Enligt utskottet är det angeläget att under handläggningen av denna typ av ärenden upprätthålla en god kommunikation med berörda kommuner och utskottet anser att kommunikationen hade kunnat fungera bättre än vad som var fallet. En granskning har handlat om evakueringen av tolkar och andra lokalanställda från . En evakuering förutsatte medverkan av , och deltog i diskussioner med och ambassaden i . Försåvitt utskottet kan bedöma hade varit oförhindrat att ta upp frågor om tolkar och andra lokalanställda med tidigare än vad som skedde. Enligt utskottet bör det noteras att det är värdlandet som har ansvaret för sina egna medborgare, inklusive för lokalt anställd personal. I granskningen uppmärksammas även olika uttalanden av statsråd, däribland justitie- och migrationsministerns uttalanden om dels förenligheten med grundlagen att agera för tolkarna, dels antalet personer som skulle kunna komma i fråga för att få skydd i vid en tillämpning av kvotflyktingsystemet. Utskottet anser att dessa uttalanden inte gav en rättvisande bild vare sig av de i sammanhanget relevanta konstitutionella förutsättningarna eller av omfattningen av en eventuell evakuering. Det är enligt utskottet angeläget att statsråds uttalanden ger en så fullständig bild som möjligt av relevanta omständigheter. Granskningen om tilläggsbeställningar avseende ubåt A26 visar att försvarsministern lämnat information till och försvarsutskottet i frågan. Det har inte framkommit annat än att tilläggsbeställningen ryms inom det bemyndigande som beslutade om 2010. Granskningen om insynen i EU:s arbete mot skatteflykt ger inte anledning till något uttalande av utskottet. Vissa frågor om regeringens ansvar för förvaltningen m.m. Utskottet har granskat regeringens styrning av med avseende på sjukförsäkringen. Enligt en ledde införandet av det kvantitativa målet för sjukpenningtalet i regleringsbrev till en förändrad tillämpning av lagstiftningen i form av mer restriktiva bedömningar i enskilda ärenden. Det har av utskottets granskning inte framkommit att målet i regleringsbrevet förutsatt åtgärder från sida som stod i strid med lagstiftningen eftersom kunde verka för att sjukpenningtalet minskar inom ramen för sitt samordningsansvar. Utskottet uppmärksammar ändå vikten av att regeringens styrning av myndigheter, t.ex. genom regleringsbrev, utformas så att den inte riskerar att påverka lagtillämpningen i enskilda ärenden. Regeringens möjlighet är i detta avseende begränsad till att föreslå lagändringar. Det är självklart även angeläget att regeringen är vaksam och vidtar åtgärder om det i efterhand visar sig att regeringens styrning av en myndighet kommit att påverka lagtillämpningen i enskilda ärenden. Granskningen som rör Svenska kraftnäts användning av beredskapsmedel ger inte anledning till något uttalande av utskottet. Vissa frågor om statsråds tjänsteutövning En granskning gäller utbildningsministerns hantering av Pisa-undersökning. Rapporten om Pisa-undersökningen publicerades av . Dagen före publiceringen presenterades den för utbildningsministern. Hon ställde då frågor till , som försäkrade att undersökningen genomförts på ett korrekt sätt och att resultaten var tillförlitliga. Det uppgavs att hade bedömt den svenska graden av exkludering av elever som acceptabel. Hon bad även departementets tjänstemän att snabbt gå igenom rapporten för att se om den höga exkluderingsgraden förtjänade någon mer kommentar. Enligt utskottet var det rimligt att ställa de frågor som utbildningsministern gjorde, men givet den osäkerhet som kringgärdade rapporten hade det kunnat övervägas om det funnits skäl att tolka resultatet med något större försiktighet än vad hon gjorde i en debattartikel i samband med att rapporten publicerades. Vidare anser utskottet att det kan ifrågasättas om inte regeringens uppdrag till , att förstärka sina insatser för att säkerställa ett högt deltagande i , borde ha lämnats tidigare än som skedde, . En annan granskning gäller en statssekreterares kontakter med generaldirektör angående utlämnande av uppgift. Granskningen visar att det i en allmän handling hos såväl som fanns uppgifter om behov av en reviderad tidsplan för digitaliseringen av nationella prov. Statssekreterarens svar på generaldirektörens fråga om vilken information som kunde lämnas ut av kan enligt utskottet inte anses överensstämma med offentlighets- och sekretesslagens bestämmelse om utlämnande av uppgift. Utskottet utgår från att utbildningsministern vidtar de åtgärder som krävs för att anställda vid ska ha erforderlig kunskap om offentlighet och sekretess. Utskottet uppmärksammar också det grundläggande förhållandet att en fråga om att lämna ut en allmän handling eller en uppgift i en allmän handling inte är av sådan art att regeringen har befogenhet att ge direktiv till en myndighet. I granskningen av dåvarande inrikesministerns uttalande om en riktad satsning för utredning av viss typ av brottslighet konstaterar utskottet att uttalandet om att det var en riktad satsning inte kan anses korrekt. Som utskottet uttalat tidigare är det en självklar utgångspunkt att statsråds uttalanden ska vara korrekta. Näringsministerns uttalanden i samband med ett tillståndsärende gällande gruvbrytning i Kallak har också granskats av utskottet. Den som fullgör offentliga förvaltningsuppgifter ska enligt regeringsformen iaktta saklighet och opartiskhet. Även om näringsministerns uttalanden inte var avsedda att föregripa de prövningar som regeringen ska göra finns det enligt utskottet anledning att understryka att sådana uttalanden som han gjorde under en pågående prövning kan ge upphov till tvivel om att regeringens prövning är saklig och opartisk. Utskottet inskärper återigen vikten av att grundlagens krav på saklighet och opartiskhet respekteras och av en ständig strävan att upprätthålla förtroendet för det allmänna. Utskottet har också granskat socialministerns uttalande om munskydd. Krav på att använda munskydd rekommenderades inte i alla situationer av under pandemins inledning utan visir kunde då bedömas utgöra tillräckligt skydd. Socialministerns uttalande gav därför inte en fullt ut rättvisande bild av de rekommendationer som tagits fram av . Vidare har utskottet granskat kontakter med SGU inför publiceringen av en konsekvensanalys som gjorts av SGU efter Mark- och beslut att avvisa Cementas ansökan om fortsatt täktverksamhet i . Av e-post och tjänsteanteckningar framgår inte annat än att SGU har hört sig för om planer för kommunikation samt efterfrågat koordinering i denna fråga. Utskottet framhåller att syftet med kontakter av detta slag aldrig kan vara att styra över myndigheternas informationsverksamhet. Mark- och beslut uppmärksammas även i granskningen Utrikeshandelsministerns uttalanden efter att en tillståndsansökan avvisats av en domstol. Utrikeshandelsministerns uttalande att ”ord står emot ord” har enligt utskottet kunnat uppfattas som en värdering av den bevisning som Mark- och hade lagt till grund för sitt avgörande. Ett sådant uttalande kommer i konflikt med regeringsformens bestämmelse om rättskipningens självständighet. Av betydelse är även att domstolens beslut inte hade vunnit laga kraft för uttalandet. När det gäller granskningen av miljöministerns uttalande om hur SVT genomfört en intervju noterar utskottet att miljöministern i efterhand anfört att hon agerade förhastat och att hennes inställning är att statsråd ska hålla armlängds avstånd till public service. Utskottet framhåller vikten av att så sker och att miljöministern således borde ha undvikit att uttala sig på det sätt hon gjorde. I granskningen av energi- och digitaliseringsministerns uttalanden om regeringens agerande inom EU i fråga om att klassa kärnkraften som hållbar noterar utskottet att regeringen först framförde att kärnkraft bör inkluderas i taxonomin. Även om den nuvarande regeringen tillträdde finner utskottet att uttalandet inte kan sägas ge en fullt ut rättvisande bild av regeringens agerande under hela det pågående arbetet kopplat till kommissionens förslag. Utskottet finner skäl att påminna om att statsråds uttalanden ska vara korrekta. Den dåvarande energi- och digitaliseringsministerns uttalande om elbrist och elpriser i har också granskats. Det är viktigt att statsråd i samband med svaret på interpellationer säkerställer att uttalanden grundas på uppgifter som är korrekta. Utskottet noterar att statsrådet i den aktuella interpellationsdebatten korrigerade sig efter att av förbiseende ha sagt elkonsumtion i stället för elproduktion. Även granskningen av infrastrukturministerns uttalande om ERTMS i norra gäller uttalanden under en interpellationsdebatt. I granskningen har framkommit att vissa uppgifter som lämnades av infrastrukturministern inte gett en rättvisande bild av olika sakförhållanden. Det rör sig om dels kostnadsfördelningen och det belopp som tillskjutits , dels att det skulle finnas en reell möjlighet för regionerna i norr att välja att inte vara delaktiga i implementeringen av den nya tekniken. Utskottet framhåller att uppgifter som lämnas av statsråd inom ramen för en interpellationsdebatt ska vara korrekta och självklart inte bidra till en missvisande bild av den fråga som tas upp. Dåvarande miljö- och klimatministerns uttalanden om små och modulära kärnreaktorer har också granskats. Enligt utskottet tog uttalandena inte sikte på kommande prövning av en ansökan om medfinansiering av ett projekt för att utveckla små och modulära kärnreaktorer. Inte heller i övrigt kan de ses som ett försök att påverka myndighetens prövning. I granskningen har även tagits upp frågan om olika delar av uttalandena var ett uttryck för regeringens gemensamma ståndpunkt. I ställningstagandet upprepar utskottet vad det tidigare uttalat om att statsråd, i likhet med övriga medborgare, har rätt att göra uttalanden i olika sammanhang, inte minst när de uttalar sig i partipolitiska frågor. En viss diskrepans mellan uttalanden av olika statsråd kan därför förekomma, särskilt inom koalitionsregeringar. Utskottet påminner också om vad det tidigare anfört, att en viss försiktighet bör iakttas med uttalanden som kan uppfattas ge uttryck för regeringens politik när så inte är fallet. Utskottet har vidare granskat den tillträdande statsministerns uttalande i samband med en förundersökning mot ett statsråd. Uttalandet gjordes när hon vid en pressträff presenterade statsråden i den nya regeringen. Den tillträdande statsministern visste då att en förundersökning hade inletts mot statsrådet. Även om avsikten med uttalandet inte var att göra en bevisvärdering eller att påverka den pågående rättsprocessen betonar utskottet vikten av att statsråd inte yttrar sig på ett sätt som kan riskera förvaltningsmyndigheters och domstolars självständighet. Den tillträdande statsministern borde enligt utskottet ha undvikit att uttala sig på det sätt hon gjorde. Utskottet har också granskat justitie- och inrikesministerns uttalande om antalet avhopp från kriminella gäng i . Av granskningen framgår att det för uttalandet inte fanns någon sammanställning över hur många avhopp från kriminella gäng det hade varit under den angivna tidperioden. Den uppgift som fanns tillgänglig gällde antalet avhopparärenden. Utskottet understryker att statsråd ansvarar för att de uppgifter han eller hon lämnar är korrekta. I granskningen av migrations- och integrationsministerns uttalande om skuggsamhällets omfattning konstaterar utskottet att det inte framkommit någon exakt uppgift om hur många personer som vistas i utan att ha laglig grund för det. Utöver att utskottet vill betona vikten av att de uppgifter statsråd lämnar är korrekta föranleder granskningen inget ytterligare uttalande från utskottet. En annan granskning gäller utrikesministerns uttalande om export av krigsmateriel. Av granskningen har framkommit att tillstånd har beviljats för export av krigsmateriel till länder som deltar i stridigheterna i . Utrikesministerns uttalande var därmed inte korrekt. Även utrikesministerns agerande i samband med ett telefonsamtal har granskats. I granskningen noteras att rutinen för motpartsverifiering har förtydligats och nedtecknats efter den aktuella incidenten. Utskottet framhåller betydelsen av väl fungerande rutiner för att undvika liknande händelser . Granskningen om Utbildningsministerns svar på en skriftlig fråga ger inte anledning till något uttalande av utskottet. 1 Vissa frågor om regeringens förhållande till 1.1 Statsministerns agerande vid Europeiska rådets möten 1.2 Dåvarande energi- och digitaliseringsministerns agerande vid 2 Handläggning av vissa regeringsärenden m.m. 2.1 Regeringens föreskrifter med stöd av den s.k. pandemilagen 2.2 Regeringens krishanteringsorganisation under coronapandemin 2.3 Regeringens agerande i förhållande till 2.4 Beslut om utökad mellanlagring av använt kärnbränsle 2.5 Evakueringen av tolkar och andra lokalanställda från 2.6 Insynen i EU:s arbete mot skatteflykt 2.7 Tilläggsbeställningar avseende ubåt A26 3 Vissa frågor om regeringens ansvar för förvaltningen m.m. 3.1 Styrningen av med avseende på sjukförsäkringen 3.2 Svenska kraftnäts användning av beredskapsmedel 4 Vissa frågor om statsråds tjänsteutövning 4.1 Utbildningsministerns hantering av Pisa-undersökning 4.2 Kontakter med generaldirektör angående utlämnande av uppgift 4.3 Dåvarande inrikesministerns uttalande om en riktad satsning för utredning av viss typ av brottslighet 4.4 Näringsministerns uttalanden i samband med ett tillståndsärende 4.5 Socialministerns uttalande om munskydd 4.6 Kontakter med SGU inför publicering av konsekvensanalys 4.7 Utrikeshandelsministerns uttalanden efter att en tillståndsansökan avvisats av en domstol 4.8 Miljöministerns uttalande om hur SVT genomfört en intervju 4.9 Energi- och digitaliseringsministerns uttalanden om regeringens agerande inom EU i fråga om att klassa kärnkraften som hållbar 4.10 Dåvarande energi- och digitaliseringsministerns uttalande om elbrist och elpriser i 4.11 Infrastrukturministerns uttalande om ERTMS i norra 4.12 Utbildningsministerns svar på en skriftlig fråga