bet · H901KU26 · 2022-02-18 00:00:00 — Vidare anförs att det med hänsyn till hur viktigt det är för förtroendet för valsystemet och valens legitimitet att det finns en kontroll av och insyn i valförfarandet, är angeläget att den reglering som syftar till att säkerställa insynen är tydlig både för dem som arbetar i val och för dem som granskar valens genomförande. För att klargöra det ansvar som har när det gäller valobservation är det enligt kommitténs mening viktigt att detta också ska framgå av vallagen, dels för att undanröja varje tvivel om vad det innebär när det gäller åtaganden, dels för att tydliggöra vad som kan krävas av kommunerna (i praktiken kommunernas valnämnder) för att ska uppfylla sina förpliktelser på området. Kommittén föreslår därför att en föreskrift om reglering och ackreditering för valobservatörer som klargör detta tas in i vallagen. Föreskriften någon begränsning av allmänhetens och mediernas rätt till insyn i valförfarandet och rätt att granska valens genomförande. Föreskriften heller någon begränsning för en internationell eller nationell organisation eller institution som inte har sökt ackreditering för sina valobservatörer att genomföra valobservation. Betänkandet bereds inom . I betänkande 2016/17:KU22 avstyrkte utskottet ett motionsyrkande om att nödvändiga åtgärder skulle vidtas för att få till stånd en oberoende valövervakning av de svenska valen 2018. Utskottet förutsatte att regeringen liksom tidigare skulle bjuda in valobservatörer till valen 2018 och ansåg inte att behövde ta något initiativ i frågan. Utskottet noterar att valutredning föreslår en föreskrift om reglering och ackreditering av valobservatörer som klargör det ansvar som har när det gäller valobservation. Utredningens förslag bereds inom och beredningen bör inte föregripas. Utskottet finner inte skäl att ta initiativ till en sådan granskning av svenska medier, särskilt public service, som efterfrågas i motionen. Utskottet avstyrker därför motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om andrahandsröstning. I motion 2020/21:3716 av (MP) föreslås att man ska utreda införande av andrahandsröstning i allmänna val. I motionen anförs att andrahandsröstning skulle innebära att om det parti som en väljare röstar på inte når upp till spärren för att få mandat (dvs. i riksdagsval), så räknas i stället rösten på det parti som väljaren i andra hand valt. I motionen anförs att liknande möjligheter redan finns i t.ex. , , och . Enligt 3 kap. 1 § regeringsformen utses genom fria, hemliga och direkta val. Vid sådant val sker röstning på parti med möjlighet för väljarna att lämna särskild personröst. I 3 kap. 7 § regeringsformen anges att endast partier som har fått av rösterna i hela riket får delta i fördelningen av mandaten. Utskottet finner inte skäl för att ta något initiativ till andrahandsröstning. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om röstningsförfarandet. Jämför reservation 8 (SD). I kommittémotion 2020/21:687 av m.fl. (SD) yrkande 5 föreslås ett absolut krav på att kunna legitimera sig vid röstning. I motionen anförs att det inte ska gå att rösta utan att legitimera sig, exempelvis genom att en annan person intygar den röstandes identitet. Ett motsvarande yrkande finns i kommittémotion 2021/22:3287 av m.fl. (SD) yrkande 4. (M) föreslår i motion 2021/22:817 att man utreder hur ett digitalt valdeltagande kan genomföras med bank-id. I motion 2021/22:1223 av (S) föreslås att förutsättningarna för att i vallagen införa en möjlighet för väljare att själva lägga sin valsedel i valurnan ska utredas. och (båda S) föreslår i motion 2021/22:3079 att ett förbud mot mobiltelefoner i röstningslokaler övervägs. Enligt 7 kap. 2 § vallagen ska väljarna för att göra i ordning en röst för varje slag av val de vill delta i lägga in valsedeln i ett valkuvert utan att vika den Enligt 8 kap. 4 § vallagen[1] ansvarar röstmottagarna för ordningen på röstmottagningsstället. Den som befinner sig i lokalen eller i ett utrymme intill denna ska rätta sig efter de anvisningar som röstmottagarna ger för att röstmottagningen ska kunna genomföras. Den som inte följer röstmottagarnas anvisningar får uppmanas att tillfälligt lämna lokalen eller utrymmet, om det är av väsentlig betydelse för genomförandet av röstmottagningen. Kan röstmottagningen på grund av en ordningsstörning inte genomföras får den tillfälligt avbrytas. I 8 kap. 6 § vallagen anges att väljare som inte är kända för röstmottagarna ska legitimera sig eller på annat sätt styrka sin identitet. I förarbetena till bestämmelsen anges att identiteten kan styrkas genom legitimation eller på något annat tillförlitligt sätt, i praktiken genom att någon annan intygar förhållandet (prop. 2004/05:163 s. 75). I 9 kap. 7 § vallagen anges att om det inte finns några hinder mot att ta emot valkuvert, ska röstmottagarna, i väljarens eller budets närvaro, lägga kuverten i valurnan för de val valsedlarna gäller och markera detta i röstlängden. I rapporten från Europaparlamentsvalet anförde att det i 8 kap. 6 § vallagen regleras att ”väljare som inte är kända för röstmottagarna skall legitimera sig eller på annat sätt styrka sin identitet”. I praktiken innebär det att väljaren antingen kan uppvisa en id-handling eller låta någon annan styrka identiteten. Eftersom lagtexten inte närmare reglerar vad som är att se som en godtagbar id-handling är det slutligen upp till röstmottagaren att avgöra om det väljaren uppvisar är tillräckligt. hade fått många frågor om detta, både från valhandläggare i kommunerna och direkt från röstmottagare. Exempelvis efterfrågas krav på vilka typer av legitimationer som är godkända och om utländska legitimationer eller legitimationer vars giltighetstid har gått ut kan accepteras. Det är självklart viktigt för valadministrationen att det finns en tydlighet, men inte minst är det viktigt för väljarna. Det måste vara enkelt för väljaren att förstå hur han eller hon ska identifiera sig och vad som gäller. föreslog i rapporten att regelverket för formkrav för id- handling förtydligas. Vidare borde enligt formuleringen ”på annat sätt” ersättas så att det tydligt framgår vad som avses. Utskottet avstyrkte ett motionsyrkande om id-kontroller vid röstning (bet. 2018/19:KU25). Företrädare för reserverade sig. Även avstyrkte utskottet ett motionsyrkande om legitimering vid röstning (bet. 2019/20:KU12). Utskottet anförde följande: Utskottet noterar att i sina erfarenhetsrapporter från valen 2018 och Europaparlamentsvalet anför att valen har genomförts på ett korrekt, effektivt och rättssäkert sätt. har emellertid i erfarenhetsrapporten från Europaparlamentsvalet pekat på problem kring hur väljare ska identifiera sig. Utskottet anser inte att det finns tillräckliga skäl för att ta initiativ för att ändra vallagens bestämmelser så att det ställs ett absolut krav på giltig legitimation. Ett sådant krav skulle riskera att leda till att röstberättigade personer i praktiken utestängs från att delta i valet. Utskottet anser därför att det, som , bör finnas en möjlighet att styrka sin identitet även på andra sätt. Företrädare för reserverade sig. Utskottet anser liksom tidigare att det bör finnas en möjlighet att styrka sin identitet vid röstning på annat sätt än genom att uppvisa legitimation. När det gäller användning av mobiltelefoner på röstmottagningsställen noterar utskottet att det finns bestämmelser i vallagen om ordningen vid röstmottagningsställen. Utskottet finner inte skäl att förorda någon särskild bestämmelse om användning av mobiltelefoner på röstmottagningsställen. Inte heller i övrigt finner utskottet skäl för att ta något initiativ när det gäller förslagen i motionerna. Rösträkning och offentliggörande av valresultat Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om rösträkning och offentliggörande av valresultatet. Jämför reservation 9 (SD) och 10 (L). I kommittémotion 2020/21:687 av m.fl. (SD) yrkande 3 föreslås maskinell avläsning av valsedlarna i stället för den nuvarande ordningen där valsedlarna räknas manuellt. Ett motsvarande yrkande finns i kommittémotion 2021/22:3287 av m.fl. (SD) yrkande 2. m.fl. (SD) föreslår i kommittémotion 2021/22:3287 yrkande 3 att rösträkningen direktsänds. m.fl. (L) föreslår i kommittémotion 2020/21:3267 yrkande 3 att lagstiftningen om offentligheten för valresultat ses över. I motionen anförs att enligt 24 kap. 8 § första stycket offentlighets- och sekretesslagen gäller sekretess i sådan särskild verksamhet hos en myndighet som bedriver framställning av statistik för uppgift som avser en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden och som kan hänföras till den enskilde. är en sådan statistikmyndighet och har gjort bedömningen att antalet personröster på en kandidat i ett allmänt val är en uppgift som kan hänföras till den enskilde, och därför omfattas av sekretess. Ett motsvarande yrkande finns i kommittémotion 2021/22:3388 av m.fl. (L) yrkande 11. I 11 kap. 1 § vallagen anges att efter att röstmottagningen i vallokalen avslutats och samtliga valkuvert som ska läggas i valurnan lagts ned i den ska röstmottagarna ta ur kuverten och räkna rösterna. Rösträkningen är offentlig och ska genomföras utan avbrott. Resultatet av rösträkningen är preliminärt. I 12 kap. 1 vallagen anges att valnämnden efter valdagen ska sammanträda för att granska och räkna de röster som inte räknats i vallokalerna. Sammanträdet är offentligt. Resultatet av nämndens rösträkning är preliminärt. Av 13 kap. 1 § vallagen framgår att ska göra den slutliga rösträkningen. Förrättningen är offentlig och ska göras utan dröjsmål. Av 14 kap. 1 § vallagen framgår att den centrala valmyndigheten på grundval av resultatet av den slutliga rösträkningen ska fördela mandaten i och samt fastställa vilka kandidater som har valts till ledamöter och ersättare. I fråga om val till region- och kommunfullmäktige ska fördela mandaten mellan partierna och för varje valkrets fastställa vilka kandidater som har valts till ledamöter och ersättare. I 14 kap. 25 § vallagen anges att när den centrala valmyndigheten har fördelat mandaten mellan partierna och utsett ledamöter och ersättare i , ska valresultatet kungöras genom att det anslås på myndighetens fysiska anslagstavla och publiceras på myndighetens webbplats. Därmed är valet avslutat. I 14 kap. 26 § vallagen anges att när har fördelat mandaten mellan partierna och utsett ledamöter och ersättare i region- och kommunfullmäktige ska valresultatet kungöras genom att protokollet läggs fram för granskning. Därmed är valet avslutat. Statsrådet svarade på en skriftlig fråga om hemligstämpling av valresultat (2019/20:617). Han anförde bl.a. följande: I det nu aktuella ärendet har SCB och domstolarna bedömt att uppgifter om personkryss vid EU-valet på grund av statistiksekretess inte kan lämnas ut från SCB. Uppgifter om valresultat är dock offentliga och tillgängliga för var och en hos den myndighet som ansvarar för allmänna val. Vid den aktuella tiden var valmyndighet för allmänna val. Allmänna handlingar med uppgifter om valresultat från finns i arkiv och ska – i fråga om äldre handlingar – finnas hos . publicerar på sin webbplats resultaten från valen, bl.a. hur många personröster olika kandidater fått. valutredning anför i sitt delbetänkande att det är av stor betydelse för valens demokratiska legitimitet att valförfarandet i alla olika skeenden är transparent och tillgängligt för mediernas, allmänhetens och särskilda valobservatörers granskning (SOU 2021:7 s.12). Med hänsyn till hur viktigt det är för förtroendet för valsystemet, är det enligt utredningen angeläget att den reglering som syftar till att säkerställa insynen också är tydlig och klar, inte bara för själva rösträkningen utan även för röstmottagningen. Att all rösträkning är offentlig framgår också av bestämmelserna i vallagen. Någon sådan bestämmelse för röstmottagningen finns dock inte i vallagen. Här får man i stället luta sig mot offentlighetsprincipen; dvs. att allmän verksamhet ska vara öppen för insyn. Utredningen föreslår därför i förtydligande syfte att en bestämmelse införs i vallagen med innebörden att all röstmottagning är offentlig, om inte något annat föreskrivs i vallagen eller i någon annan lag. I betänkande 2018/19:KU25 avstyrkte utskottet motionsyrkanden om maskinell avläsning av valsedlar och krav på legitimering vid röstning. Utskottet noterade att både frågan om att göra en större översyn av valsedelssystemet och den erfarenhetsrapport års val som har lämnat på uppdrag av regeringen bereddes inom och att beredningen inte borde föregripas. Utskottet noterar att valutredning i förtydligande syfte har föreslagit att en bestämmelse införs i vallagen med innebörden att all röstmottagning är offentlig, om inte något annat föreskrivs i vallagen eller i någon annan lag. presenterar valresultatet på sin webbplats. Mot den bakgrunden finner inte utskottet skäl för att ta något initiativ när det gäller offentliggörande av valresultatet eller direktsändning av rösträkningen. Utskottet finner inte heller skäl att ta något initiativ för maskinell rösträkning. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om överklagande av val. Jämför reservation 11 (L). I kommittémotion 2021/22:3388 av m.fl. (L) yrkande 10 föreslås att ett beslut om att upphäva ett valresultat ska avgöras slutgiltigt av domstol. Det skulle enligt motionärerna t.ex. kunna ske genom att beslut om upphävande av valresultat och förordnande om omval måste bekräftas av eller . I 3 kap. 12 § regeringsformen anges att val till får överklagas hos en av utsedd valprövningsnämnd. Nämndens beslut får inte överklagas. Den som har valts till riksdagsledamot utövar sitt uppdrag även om valet har överklagats. Ändras valet, intar en ny ledamot sin plats så snart ändringen har kungjorts. Det gäller också för ersättare. består av en ordförande, som ska vara eller ha varit ordinarie domare och som inte får tillhöra , och sex andra ledamöter. Ledamöterna väljs efter varje ordinarie val, så snart valet har vunnit laga kraft, för tiden till dess nytt val till nämnden har ägt rum. Ordföranden väljs särskilt. inrättades i samband med grundlagsreform. Ledamöter och ersättare i nämnden valdes av första gången . Nämnden övertog från Regeringsrätten (nuvarande ) uppgiften att pröva besvär över allmänna val. I förarbetena framhölls att den sammansättning som det valprövande organet kunde få om det utgjordes av en valprövningsnämnd skulle göra det möjligt att tillföra organet inte bara juridisk expertis utan även valteknisk sakkunskap samt personer som besitter praktisk erfarenhet av valarbetet och som representerar ett allmänt medborgaromdöme (prop. 1973:90 s. 255). Fördelarna med detta ligger enligt propositionen på två plan. Genom att det inom finns tillgång också till annan sakkunskap än juridisk borde handläggningen av valbesvären kunna underlättas och påskyndas. Väl så betydelsefullt var emellertid att ett medborgar- och lekmannaelement får göra sig gällande vid de för demokratins funktionssätt viktiga avgöranden som det här kan vara fråga om. Även inom ramen för en rättslig valbesvärsprövning ges nämligen enligt propositionen utrymme för synpunkter där en mer allmän erfarenhet och en uppfattning om vad som är rimligt spelar in. Vidare anfördes i propositionen att de mot kritiska remissinstanserna framför allt hade framhållit att det kunde befaras att partipolitiska hänsyn kunde komma att få ett starkt inflytande på målens avgörande. Det föredragande statsrådet ansåg emellertid att dessa farhågor var överdrivna. Ledamöterna av – vare sig de är lekmän eller experter – kommer enligt propositionen säkerligen att vara ytterst måna om att inte utsätta sig för misstanke att vid sina ställningstaganden i nämnden ha gynnat något visst parti. En stark strävan till objektivitet och till enighet torde komma att göra sig gällande. Enligt 15 kap. 3 § vallagen får bl.a. eller den centrala valmyndighetens beslut att fastställa utgången av ett val överklagas till . prövar ett överklagande, ska enligt 15 kap. 11 § vallagen nämndens samtliga ledamöter vara närvarande. Om överklagandet avser ett beslut genom vilket utgången av ett ordinarie val till eller ett ordinarie val till region- eller kommunfullmäktige har fastställts, ska nämnden ha samma sammansättning som den hade vid tiden för dessa val. Om överklagandet avser ett beslut genom vilket utgången av ett annat val fastställts, får nämnden ha den sammansättning den hade vid tiden för det valet. ska enligt 15 kap. 13 § vallagen upphäva ett val i den omfattning som det behövs och besluta om omval i den berörda valkretsen om det vid förberedande och genomförande av valet som en myndighet svarar för har förekommit någon avvikelse från föreskriven ordning om någon har hindrat röstningen, förvanskat lämnade röster eller otillbörligen verkat vid valet på något annat sätt. Utskottet finner inte skäl att föreslå någon förändring av hur val överklagas. Skilda valdagar, punkt 1 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3267 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2021/22:3388 av m.fl. (L) yrkande 7 och 2020/21:2668 av m.fl. (L) yrkande 6, 2021/22:2328 av m.fl. (L) yrkande 6 och 2021/22:3356 av (KD). Jag anser att det bästa vore att återgå till skilda valdagar. skulle det i så fall vara val till , till kommuner och regioner. Detta ger större utrymme för lokal politisk debatt och lokalt ansvarsutkrävande. Regeringen bör verka för att frågan om hur skilda valdagar ska genomföras prövas inom ramen för en kommande författningsöversyn. Efter en grundlagsändring med ikraftträdande skulle de första separata valen till kommunala församlingar kunna hållas 2028, varefter det hålls riksdagsval 2030, lokalval 2032 och riksdagsval 2034. Rösträtt och valbarhet, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:459 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2020/21:687 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2020/21:3375 av m.fl. (M), 2020/21:3648 av (MP) och 2021/22:1454 av Boriana m.fl. (M). En av de grundläggande rättigheterna i en parlamentarisk demokrati är rätten att välja sina företrädare i fria och allmänna val. finns många människor som är permanent bosatta i som enbart har möjlighet att påverka sin vardag genom att delta i val till kommun- och regionfullmäktige. De invånare som nekas att utöva en demokratisk påverkan i folkomröstningar, riksdagsval och Europaparlamentsval är bl.a. de som kommit till som flyktingar, är makar till svenska medborgare eller som invandrat till för att exempelvis studera eller arbeta. Jag anser att de invånare i som inte är svenska medborgare ska ha samma möjligheter att rösta i riksdagsval som de har i kommunal- och regionval. Regeringen bör därför utreda möjligheterna till lagändringar så att rösträtten till följer samma system som rösträtten i kommunalval. Rösträtt från det år man fyller , punkt 3 (C, V) av Per Schöldberg (C) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:290 av och (båda C), 2021/22:459 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2021/22:3533 av och (båda C) samt 2021/22:3405 av m.fl. (MP) yrkande 3. Personer som senast på valdagen uppnått är röstberättigade till och kommun- och regionfullmäktige. Dagens regler leder till att en stor del av en årskull inte får rösta på valdagen utan måste vänta på att rösta . Det är viktigt för den demokratiska förankringen och för valdeltagandet att alla i en årskull får rösta. Mot den bakgrunden anser vi att regeringen bör utreda en ändring av bestämmelserna för rösträttsåldern så att rösträtten vid allmänna val gäller alla som fyller under det år då val hålls. Försöksverksamhet med sänkt rösträttsålder, punkt 4 (V, MP) av (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:459 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2021/22:4102 av m.fl. (MP) yrkande 1 och 2020/21:1515 av (L), 2021/22:793 av (C) och 2021/22:3405 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2. Rösträttsåldern har sänkts successivt under seklets gång. till , till och så 1975 till dagens rösträttsålder – . Vi anser nu att det är dags för en ytterligare sänkning, i syfte att bredda och stärka demokratin. Det är viktigt av flera skäl, bl.a. eftersom varannan ung person inte känner sig inkluderad i samhället och de flesta upplever att de inte har inflytande över det politiska beslutsfattandet. föreslog att en försöksverksamhet med rösträttsålder skulle genomföras vid lokala val, något som ännu inte har blivit verklighet. Genomsnittsåldern för förstagångsväljare i är , högsta. Med en sänkning till rösträttsålder skulle denna snittålder sänkas till . Vi anser att detta vore ett bra sätt att testa hur en generell sänkning skulle falla ut och regeringen bör därför verka för att det inleds en försöksverksamhet med sänkt rösträttsålder på det sätt som föreslog. Personval, punkt 7 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3267 av m.fl. (L) yrkande 2.2 och 2021/22:3388 av m.fl. (L) yrkande 8.2, 2020/21:1514 av (L) yrkandena 1–4 och 2021/22:2343 av (L) yrkandena 1–4 och 2020/21:3510 av (M) och 2020/21:3632 av (M). Personvalssystemet har tillämpats i sex val till riksdag, regioner (tidigare landsting) och kommuner och fyra val till . Även om personvalet används av många måste det konstateras att genomslaget inte har blivit det förväntade. Andelen som personröstar i riksdagsvalen pendlar mellan och tendensen har de senaste valen varit svagt fallande. Att avskaffa personvalssystemet är inget alternativ. I stället bör regeringen göra en bredare analys av hur personvalssystemet kan utvecklas för att bli mer ändamålsenligt. Kommunala valinformatörer, punkt 10 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:687 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 2021/22:3287 av m.fl. (SD) yrkande 5. Flera kommuner anställer valinformatörer inför valen. Anledningen till detta lär vara att höja valdeltagandet i grupper där deltagandet är påfallande lågt. Inför valen 2018 uppmärksammades i medierna ett fall där en företrädare för ett parti försökte sälja röster. En person som var anställd av en kommun som valinformatör var inblandad i försöket att sälja röster. Mot den bakgrunden anser vi att regeringen bör se över behovet av nationella riktlinjer för valinformatörer när det gäller deras utbildning och kontrollen av deras arbete. Riktlinjerna bör peka på vikten av opartiskhet. Dessutom anser vi att verksamheten med valinformatörer bör kontrolleras inför nästa val. Incidentrapportering, punkt 11 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:687 av m.fl. (SD) yrkande 9 och 2021/22:3287 av m.fl. (SD) yrkande 9. Alla former av valfusk och sabotage riskerar att skada den legitimitet som riksdagsvalen åtnjuter . De allvarligaste fallen, där man exempelvis slänger eller gömmer sina motståndares valsedlar, kan till och med påverka valresultatet. saknas en central insamling av incident- och tillbudsrapporter från de olika instanser som hanterar valen.