bet · H901UbU24 · 2022-06-01 00:00:00 — Motionärerna anser att pedagogisk omsorg är ett viktigt alternativ vid sidan av förskola eller hemmavistelse för att upprätthålla valfrihet för varje barn. Motionärerna anför att alla barn inte är redo att vid exempelvis möta omvärlden i en större barngrupp med begränsad uppmärksamhet. Vidare anförs att regeringen aktivt ska verka för att skapa förbättrade förutsättningar för den pedagogiska omsorgen. I kommittémotion 2021/22:4475 av m.fl. (KD) yrkande 1 föreslås avslag på förslaget om att varje hemkommun ska vara skyldig att genom uppsökande verksamhet ta kontakt med vårdnadshavare till de barn som inte har en plats i förskolan och informera om förskolans syfte och barnets rätt till förskola. I yrkande 4 föreslås avslag på resterande del av propositionen, dvs. den föreslagna skyldigheten för hemkommunen att reservera en plats vid en förskoleenhet för barn som har bott i eller som har föräldrar som bott i , även utan att något önskemål om förskola har anmälts av barnets vårdnadshavare. Motionärerna anser att det är viktigt att värna föräldrars rätt att välja barnomsorgsform för sina barn och att regeringens förslag entydigt skickar en signal om att det är förskola som är det alternativ som föräldrar förväntas och bör välja. Motionärerna föreslår att förslaget ska avslås bl.a. med hänvisning till att det riskerar att bli resurskrävande och integritetskränkande. Utskottet delar regeringens uppfattning att det är angeläget att barn redan från tidig ålder får goda möjligheter att utveckla sin förmåga att förstå och använda det svenska språket. Utbildningen i förskolan ger möjlighet för alla barn att utvecklas i sitt svenska språk, men för vissa barn kan förskolan vara avgörande för att de ska få möta det svenska språket och få möjlighet att ta del av en språkutvecklande verksamhet. Som redogörs för i propositionen visar forskning att deltagande i förskolan har positiva effekter på barns utveckling och lärande på såväl kort som lång sikt. Bland annat har barn som har gått i förskolan bättre språkliga och kognitiva förutsättningar och når högre kunskapsresultat i än barn som inte har gått i förskolan. Vidare har barn som gått i förskolan bättre psykisk hälsa och högre sysselsättningsgrad än de som inte har gått i förskola, medan kriminalitet och drogproblem är mindre vanligt hos de som gått i förskola. Utskottet delar regeringens uppfattning att om fler barn får ta del av förskolans positiva effekter kan fler ges bättre förutsättningar för personlig utveckling och minskad risk att hamna i utanförskap senare i livet. Deltagandet i förskola skiljer sig åt mellan olika kommuner. Bland de barn som inte går i förskolan är de med svag socioekonomisk bakgrund och barn med utländsk bakgrund överrepresenterade. Barn som är födda utomlands har lägst deltagande. Utskottet delar regeringens uppfattning att ett lägre deltagande bland dessa grupper riskerar att leda till ökad segregation. Utskottet noterar även att deltagandet skiljer sig åt beroende på vårdnadshavarnas utbildningsnivå och sysselsättning. Ett ökat deltagande i förskolan kan ha positiva effekter på barns språkutveckling och måluppfyllelse i skolan och i förlängningen även på deras etablering på arbetsmarknaden och integrationen i det svenska samhället. Regeringen anför i propositionen att förslagen också kan anses innebära flera fördelar när det kommer till integration, förebyggande av hederskultur, kvinnors deltagande i arbetslivet samt förskolans attraktivitet som skolform. Pedagogisk omsorg är ett alternativ till förskola som kommuner ska sträva efter att erbjuda utifrån vårdnadshavares önskemål om en sådan verksamhetsform. Utskottet kan, likt regeringen, konstatera att de krav som ställs på pedagogisk omsorg dock är lägre än de som ställs på förskola och att den personal som arbetar i verksamheten i allmänhet har lägre utbildningsnivå än den personal som arbetar i förskola. Förskolans läroplan är endast vägledande för pedagogisk omsorg och det finns inga krav på att det ska finnas personal med förskollärarutbildning. Utskottet delar regeringens uppfattning att det är angeläget att de barn som har behov av bättre språkutveckling i svenska ges det stöd som förskolan har förutsättningar att ge. Utskottet kan konstatera att propositionen innehåller förslag till ändringar i skollagen som bl.a. innebär att varje hemkommun ska vara skyldig att genom uppsökande verksamhet ta kontakt med vårdnadshavare till de barn som inte har en plats i förskolan och informera om förskolans syfte och barnets rätt till förskola. Vidare föreslås att det ska bli obligatoriskt för hemkommunen att erbjuda förskola till barn som har bott i eller som har vårdnadshavare som har bott i . Dessa barn ska tillhandahållas en reserverad förskoleplats även utan att vårdnadshavarna har anmält önskemål om det. Utskottet ställer sig bakom ändringarna som syftar till att öka deltagandet i förskolan och instämmer i de förslag och bedömningar som regeringen gör. Utskottet delar bilden att ett ökat deltagande i förskolan ger positiva effekter såväl för barns utveckling och lärande som för samhället. Med det anförda tillstyrker utskottet propositionen och avstyrker motionerna 2021/22:4481 (M) yrkande 3, 2021/22:4476 (SD) yrkande 1 och 2021/22:4475 (KD) yrkandena 1 och 4. Utskottet övergår nu till att under särskilda rubriker behandla de motionsyrkanden som innehåller förslag om tillkännagivanden i frågor som anknyter till lagförslagen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om obligatorisk språkförskola för bl.a. nyanlända barn, kartläggning för att fastställa behovet av språkförskola, att det ska vara obligatoriskt att gå i förskola under vissa förutsättningar samt att hemkommunen ska erbjuda bl.a. barnomsorg på deltid i form av språkförskola. Jämför reservation 3 (M, L), 4 (SD) och 5 (KD). I kommittémotion 2021/22:4481 av m.fl. (M) yrkande 1 anförs att det behövs en obligatorisk språkförskola för de barn som aldrig eller mycket sällan möter svenska språket i hemmet. Motionärerna anser därför att regeringen ska återkomma med ett lagförslag som gör språkförskola obligatorisk för nyanlända barn och för barn med ett fastställt behov . I yrkande 2 anförs att barnets språkutveckling ska kartläggas vid treårsbesöket på barnavårdscentralen för att fastställa om behovet av språkförskola finns. Vidare anger motionärerna att språkförskolan ska rymmas inom ordinarie förskoleverksamhet och att barnen ska gå på förskolan med särskild tid avsatt för svenskundervisning för barn som behöver det. I kommittémotion 2021/22:4476 av m.fl. (SD) yrkande 2 föreslås att det ska vara obligatoriskt att gå i förskola för barn fr.o.m. ålder som växer upp i utsatta eller särskilt utsatta områden och har två utländska föräldrar. Motionärerna anför att det i större utsträckning möjliggör kontakter med andra barn och vuxna samt delaktighet i bl.a. det svenska språket, pedagogisk verksamhet med svenska normer och värderingar, lekar, spel samt kreativ och social verksamhet. I kommittémotion 2021/22:4475 av m.fl. (KD) yrkande 5 anförs att varje hemkommun ska erbjuda barnomsorg på deltid i form av språkförskola eller annan barnomsorg där barnen ges möjlighet att utveckla sina kunskaper i svenska språket till barn som har bott i , eller som har vårdnadshavare som har bott i . I kommittémotion 2021/22:4478 av m.fl. (L) yrkande 1 anförs att det utöver regeringens förslag bör införas en språkförskola som är obligatorisk för nyanlända barn och barn till nyanlända . Motionärerna framför att syftet med språkförskolan är att fler barn ska få chansen att lära sig svenska. Utredningen om fler barn i förskolan för bättre språkutveckling i svenska (dir. 2019:71) hade bl.a. i uppdrag att analysera de rättsliga förutsättningarna för och undersöka hur nyanländas barn, enligt lämplig definition, ska ha rätt till en obligatorisk språkförskola inom ramen för den vanliga förskolan med fokus på språkutveckling i svenska. överlämnades betänkandet Förskola för alla barn – för bättre språkutveckling i svenska (SOU 2020:67). Utredningen resonerade i betänkandet kring om det går att uppnå det angivna syftet med mindre ingripande medel som inte innefattar en förskoleplikt för vissa barn, t.ex. uppsökande och motiverande, men frivilliga, insatser riktade mot vårdnads-havarna. Utredningen bedömde att det fanns flera skäl att föredra ett aktivt erbjudande om plats i förskola framför en förskoleplikt. Dels ansågs det vara en mindre ingripande reglering som inte riskerar att strida mot principer om likabehandling och förbud mot diskriminering, dels fanns det enligt utredningen större förutsättningar att ett erbjudande om plats i förskola uppfattas som mer positivt av vårdnadshavarna än ett motsvarande tvång. Utredningen framhöll vidare att vårdnadshavarnas engagemang och involvering i förskolan är betydelsefullt för barnens utveckling och lärande i förskolan. För familjer som är nyanlända i är det därför enligt utredningen särskilt viktigt att skapa tillit till förskolan och samhällets institutioner genom information och personliga möten. Utredningen bedömde att ett aktivt och återkommande erbjudande om plats i allmän förskola, som förmedlas muntligt vid hembesök eller genom andra kanaler, framstår som mest framgångsrikt för att öka nyanlända barns deltagande i förskolan och involvera vårdnadshavarna i barnens utveckling och lärande (SOU 2020:67 s. 150, 155–156). Utskottet delar motionärernas uppfattning att det är viktigt att fler barn ges möjlighet att utveckla sina språkkunskaper i svenska. Utskottet anser att förskolan kan utgöra en viktig del i detta och att återkommande information och ett erbjudande om plats i förskolan, så som föreslås i propositionen, är en ändamålsenlig åtgärd för att öka deltagandet i förskolan. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2021/22:4481 (M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:4476 (SD) yrkande 2, 2021/22:4475 (KD) yrkande 5 och 2021/22:4478 (L) yrkande 1. Information om förskola och pedagogisk omsorg Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att varje hemkommun ska vara skyldig att informera vårdnadshavare om förskolans och de andra barnomsorgsalternativens syfte samt om rätten att välja barnomsorg. Jämför reservation 6 (M, SD, KD). I kommittémotion 2021/22:4481 av m.fl. (M) yrkande 4 föreslås att varje hemkommun ska vara skyldig att tillhandahålla vårdnadshavare information om förskolans och de andra barnomsorgsalternativens syfte samt om rätten att välja barnomsorg. Motionärerna anser att det är viktigt att kommunerna tillhandahåller en god information om verksamheternas syfte och rätten att välja mellan olika varianter av verksamheter, huvudmän och profiler. I kommittémotion 2021/22:4475 av m.fl. (KD) yrkande 2 anförs att varje hemkommun ska vara skyldig att ta kontakt med samtliga vårdnadshavare för att informera om förskolans och de andra barnomsorgsalternativens syfte samt om rätten att välja barnomsorg. I propositionen anförs att information om förskolan även bör riktas till vårdnadshavare med barn som deltar i pedagogisk omsorg. Skälet är att den föreslagna skyldigheten för kommunerna att kontakta vårdnadshavare genom uppsökande verksamhet syftar till att fler barn ska delta i förskola och därmed kan ta del av de positiva effekter som förskolan kan ha. Pedagogisk omsorg är ett alternativ till förskola som kommuner ska sträva efter att erbjuda utifrån vårdnadshavares önskemål om en sådan verksamhetsform. Utskottet konstaterar att kommuner ska informera om vårdnadshavares möjlighet att önska andra verksamhetsformer. Enligt skollagen ska kommunen informera vårdnadshavare och elever om utbildning i bl.a. förskolor och pedagogisk verksamhet som erbjuds i eller av kommunen (29 kap. 19 § första stycket). Utskottet delar regeringens uppfattning att det emellertid inte finns anledning att ställa krav på att information ska ges även inom ramen för den uppsökande verksamheten. Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottet motionerna 2021/22:4481 (M) yrkande 4 och 2021/22:4475 (KD) yrkande 2. Förutsättningar för språkutveckling m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. certifiering och krav på kunskaper i svenska språket för förskolepersonal samt kompetensutvecklingsinsatser. Jämför reservation 7 (SD, L), 8 (C, KD), 9 (SD) och 10 (SD, KD). I kommittémotion 2021/22:4476 av m.fl. (SD) yrkande 4 framförs att språket är den enskilt viktigaste faktorn för lyckad integration. Motionärerna anför att samtalsspråket i förskolan ska vara svenska och att all förskolepersonal ska ha certifiering i svenska språket för att få anställning. I kommittémotion 2021/22:4480 av och (båda C) yrkande 1 framförs att det finns ett stort behov av kompetensutvecklingsinsatser för förskolepersonal och att personalen bör ha goda kunskaper i svenska och andraspråksutveckling. Motionärerna anför att regeringen bör återkomma med förslag på hur man avser att säkerställa språk-kunskaperna och stärka kompetensutvecklingen för personalen i förskolan. I kommittémotion 2021/22:4475 av m.fl. (KD) yrkande 6 anförs att bristande språkkunskaper är ett problem även bland personalen på alltför många förskolor. Motionärerna föreslår därför att tillräckliga språkkunskaper ska krävas av personalen inom all barnomsorg samt att all barnomsorg ska ge barnen förutsättningar att behärska det svenska språket på en nivå som kan anses adekvat med hänsyn till barnets utveckling i övrigt. I kommittémotion 2021/22:4478 av m.fl. (L) yrkande 3 föreslås att regelbundna nationella kartläggningar av förskolebarnens ordförråd i det svenska språket bör införas. Motionärerna anför att insatser, resurser och därefter utvärderingar kan genomföras med högre träffsäkerhet och effektivitet genom att kartlägga barnens ordförråd i det svenska språket. I yrkande 4 i samma motion anförs att betydelsen av pedagogerna inte får bortses ifrån när det kommer till barnens utveckling. Motionärerna vill därför införa språkkrav i svenska för all pedagogisk personal i förskolan. Goda språkkunskaper hos förskolepersonalen är betydelsefullt för barns språkutveckling. Utskottet vill inledningsvis hänvisa till skollagens bestämmelser om att endast den som har legitimation som lärare eller förskollärare och är behörig för viss undervisning får bedriva undervisningen (2 kap. 13 §). I bilaga 2 till högskoleförordningen (1993:100) anges de kunskaper och förståelser som en student ska visa för att få en förskollärarexamen, bl.a. fördjupad kunskap om barns kommunikation och språkutveckling. I skollagen framgår även att det i undervisningen i fritidshemmet och förskolan får finnas, utöver lärare eller förskollärare som avses i 13 §, annan personal med sådan utbildning eller erfarenhet att elevernas eller barnens utveckling och lärande främjas (2 kap. 14 §). Utskottet noterar även att huvudmannen enligt 2 kap. 34 § skollagen ska se till att personalen ges möjligheter till kompetensutveckling. Regeringen framhåller i propositionen att barnen har behov som kräver att det finns personal med rätt kompetens och att verksamheten i övrigt är väl för att ge barnen nödvändigt stöd. Utskottet delar regeringens uppfattning att de krav som gällande författningar ställer på alla förskolor vad gäller t.ex. kvalitet, personalens kompetens och undervisning innebär att det kan förväntas att alla förskolor har förutsättningar att ge barn en god språkutvecklande verksamhet. Utskottet vill även hänvisa till att ett antal insatser pågår för att stärka personalens kompetens i svenska. Exempelvis hade utredningen om fler barn i förskolan för bättre språkutveckling i svenska (dir. 2019:71) bl.a. i uppdrag att – kartlägga den kompetensutveckling som erbjuds personal i förskolan när det gäller barns språkutveckling i svenska, särskilt andraspråksutveckling i svenska – analysera de huvudsakliga orsakerna till att förskolepersonal inte deltar i den kompetensutveckling som erbjuds – vid behov föreslå generella eller riktade insatser för personalens kompetensutveckling i språkutveckling i svenska, särskilt andraspråks-utveckling i svenska – lämna nödvändiga författningsförslag. I betänkandet Förskola för alla barn – för bättre språkutveckling i svenska (SOU 2020:67) lämnade utredningen ett antal bedömningar och förslag. Utredningen bedömde dels att examensbeskrivningen för förskollärarexamen bör ändras så att det i examensmålen anges att studenten ska visa fördjupad kunskap även om barns andraspråksutveckling, dels att det är viktigt att ansvarig tillsynsmyndighet särskilt kontrollerar att huvudmännen för förskolor ger personalen möjlighet till den kompetensutveckling som följer av skollagen. Utredningen föreslog att skulle få i uppdrag att förlänga Läslyftet i förskolan, att Läslyftet bör riktas till förskoleenheter som har särskilt svåra förutsättningar med beaktande av barnens socioekonomiska bakgrund samt att statsbidrag för handledning inom Läslyftet bör kunna lämnas enligt förordningen (2015:42) om statsbidrag för handledare i språk-, läs- och skrivutveckling. Utskottet vill inte föregå den beredning av betänkandet som pågår inom . Utskottet vill också hänvisa till ansvar för nationellt prioriterade fortbildnings-, kompetensutvecklings- och stödinsatser inom ramen för nationella skolutvecklingsprogram och riktade utvecklingsinsatser inom prioriterade områden (förordning [2015:1047] med instruktion för ). har tagit fram ett nationellt skolutvecklingsprogram med syfte att stärka lärares kunskaper och kompetens när det gäller undervisning av nyanlända och flerspråkiga barn och deras möjlighet att kommunicera såväl på sitt modersmål som på svenska. fick 2013 i uppdrag att ansvara för genomförandet av fortbildning för lärare i språk-, läs- och skrivdidaktik där fokus ska vara på det kollegiala lärandet, det s.k. Läslyftet (U2013/07215/S). Målgruppen utvidgades senare till att även omfatta förskollärare (/05733/S). Av regleringsbrev framgår att myndigheten fortsatt ska genomföra Läslyftet för att utveckla och stärka kvaliteten i undervisningen i språk-, läs- och skrivutveckling (U2020/06608 [delvis] m.fl.). Uppdraget skulle genomföras så att fortbildningen skulle kunna pågå t.o.m. för deltagare i förskolan. I budgetpropositionen anges under anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet att beräknas för en förlängning av Läslyftet (prop. 2021/22:1, bet. 2021/22:UbU1, rskr. 2021/22:108). Utskottet vill även hänvisa till att det finns statsbidrag som kan användas för kompetensutveckling för förskolelärare. Statsbidraget för kvalitetshöjande åtgärder i förskolan (förordning 2021:848) får bl.a. användas för kostnader för kompetensutveckling för förskollärare och annan personal som arbetar i barngrupper i förskolan. beslutade i förhållande till regeringens förslag om en höjning av anslaget 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m. med 2022 för en utökning av statsbidraget för kvalitetshöjande insatser i förskolan (bet. 2021/22:UbU1, rskr. 2021/22:108). Utskottet ser mot bakgrund av gällande bestämmelser, vidtagna åtgärder och pågående arbete inte skäl att vidta några ytterligare åtgärder och avstyrker därför motionerna 2021/22:4476 (SD) yrkande 4, 2021/22:4480 (C) yrkande 1, 2021/22:4475 (KD) yrkande 6 samt 2021/22:4478 (L) yrkandena 3 och 4. Svenska språket i förskolans läroplan Utskottets förslag i korthet tillkännager för regeringen att det svenska språkets ställning i förskolans läroplan ska stärkas. Jämför reservation 11 (S, C, V, MP). I kommittémotion 2021/22:4478 av m.fl. (L) yrkande 2 anförs att det finns ett påtagligt behov av betydande insatser för att lyfta det svenska språkets ställning i förskolan. Motionärerna anser därför att det svenska språkets ställning i förskolans läroplan ska stärkas. Utskottet vill påtala vikten av att låta integrationen börja redan i förskolan, särskilt med hänvisning till betydelsen av tidiga insatser för att alla barn ska kunna lära sig det svenska språket. Att barnen går i förskola är dock inte en garanti för att de lär sig svenska. Utskottet anser att det är avgörande att förskolan ger barn goda förutsättningar att lära sig svenska och utveckla sin förmåga i språket. Detta går många barn miste om . Det finns därmed ett påtagligt behov av insatser för att lyfta det svenska språkets ställning i förskolan. Mot denna bakgrund anser utskottet att det svenska språkets ställning i förskolans läroplan ska stärkas. Utskottet tillstyrker därmed motion 2021/22:4478 av m.fl. (L) yrkande 2. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om konsekvenser för personalen inom den pedagogiska omsorgen och uppföljning av kommunernas implementering i den uppsökande verksamheten. Jämför reservation 12 (SD, KD) och 13 (C). I kommittémotion 2021/22:4476 av m.fl. (SD) yrkande 5 anförs att ett genomförande av regeringens förslag kan leda till att personal inom den pedagogiska omsorgen står utan arbete. Motionärerna anser därför att lagstiftningens konsekvenser för personalen inom den pedagogiska omsorgen bör utvärderas. I kommittémotion 2021/22:4480 av och (båda C) yrkande 2 anförs att en uppföljning av kommunernas implementering i den uppsökande verksamheten för ökat deltagande i förskolan bör göras för att säkerställa att lagstiftningen är ändamålsenligt utformad. Motionärerna anser att det faktum att kontakt ska tas inför både vår- och hösttermin innebär ökad administration för kommunerna och kan anses vara en omotiverad inskränkning av den kommunala självstyrelsen. I propositionen framförs att förslagen kan innebära konsekvenser för enskilda huvudmän inom pedagogisk omsorg. Det fanns 2020 ca 3 200 barn i åldrarna 3–i pedagogisk omsorg med enskild huvudman. Förslagen kan enligt regeringen leda till att vissa vårdnadshavare väljer att deras barn ska gå i förskola i stället, medan andra vårdnadshavare kan förväntas tacka nej och låta barnen gå kvar i pedagogisk omsorg. Regeringen bedömer att ett genomförande av förslagen kan medföra att färre vårdnadshavare väljer pedagogisk omsorg för sina barn och att det för vissa enskilda huvudmän inom pedagogisk omsorg kan få betydande ekonomiska konsekvenser. Utskottet vill i sammanhanget hänvisa till att förslagen inte innebär någon skyldighet att delta i förskola. Vårdnadshavare kan därmed välja att tacka nej till en plats i förskola, t.ex. om de bedömer att barnet har behov som bäst tillgodoses i hemmet. Utskottet kan vidare konstatera att har i uppdrag att på nationell nivå följa upp och utvärdera skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet som avses i 25 kap. som anordnas av en enskild (26 kap. 24 § punkt 1 och 3 skollagen). Av instruktion framgår att uppföljningen och utvärderingen ska öka kunskapen om hur utbildningarna och verksamheterna har utvecklats i förhållande till de nationella målen. Myndigheten ska även analysera utvecklingen av samtliga utbildningar och verksamheter, anpassat efter respektive verksamhet, samt vidta och lämna förslag på åtgärder för att främja fortsatt utveckling av utbildningarnas och verksamheternas kvalitet (2 § förordningen [2015:1047] med instruktion för ). Utskottet ser inte skäl att vidta några ytterligare åtgärder och avstyrker därmed motionerna 2021/22:4476 (SD) yrkande 5 och 2021/22:4480 (C) yrkande 2. Övriga frågor om förskola, m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om avsteg från den uppsökande verksamheten, ekonomisk kompensation och en skyldighet att erbjuda familjedaghem. Jämför reservation 14 (SD) och 15 (KD). I kommittémotion 2021/22:4476 av m.fl. (SD) yrkande 3 anförs att eftersom förslagen kan leda till en ökning av antalet barn inskrivna i förskolan behöver det tydliggöras i skollagen under vilka förutsättningar huvudmannen kan och bör göra avsteg från uppdraget om den uppsökande verksamheten. Motionärerna föreslår att den uppsökande verksamheten tillfälligt och på initiativ av huvudmannen inte ska behöva tillämpas och att det ska kunna gälla så länge allmän smittspridning råder enligt .