bet · H901UbU30 · 2022-05-20 00:00:00 — avslår motionsyrkanden om lovskola fr.o.m. lågstadiet eller från årskurs 4 och om obligatorium för sådan samt om att utreda skollovssystemet i syfte att förkorta sommarlovet m.m. Jämför reservation 5 (M), 6 (C), 7 (V), 8 (L) och 9 (M, KD). I kommittémotion 2021/22:4459 av m.fl. (M) yrkande 2 begärs en skyldighet för huvudmännen att hålla obligatorisk lovskola för elever som inte klarar kunskapskraven från lågstadiet. Motionärerna framhåller att lovskola under lågstadiet kan bidra till att befästa grundläggande färdigheter i svenska språket och andra ämnen, vilket är avgörande för det kommande lärandet i skolan. I kommittémotion 2021/22:4178 av m.fl. (M) yrkande 9 föreslås att regeringen ska återkomma med ett lagförslag som innebär en skyldighet för huvudmännen att hålla obligatorisk lovskola för elever som riskerar att inte klara kunskapskraven fr.o.m. lågstadiet. Enligt den sistnämnda kommittémotionen yrkande 7 bör det svenska skollovssystemet utredas i syfte att förkorta sommarlovet . Att förkorta sommarlovet kommer att påverka elevernas resultat positivt och vara ytterligare ett sätt att försäkra sig om att tiden i blir tillräcklig för att garantera en god skolgång, anser motionärerna. I kommittémotion 2021/22:4179 av m.fl. (M) yrkande 3 föreslås att nuvarande statsbidrag för lovskola ska kunna användas från lågstadiet. Motionärerna framhåller att dagens statsbidrag för lovskola bör vara möjligt att använda även från lågstadiet och användningsområdet ska utökas för att kunna finansiera lovskola från årskurs 1. Enligt kommittémotion 2021/22:3222 av m.fl. (C) yrkande 23 bör möjligheten att införa obligatorisk lovskola från årskurs 4 för alla elever som behöver det utredas. Motionärerna poängterar att alla elever som behöver ska genomgå obligatorisk lovskola efter årskurs 4–5 och efter årskurs 6–9. I kommittémotion 2021/22:4434 av m.fl. (V) yrkande 1 föreslås att regeringen återkommer med ett ändrat lagförslag där datumet för ikraftträdandet är . Motionärerna framhåller att skolorna i redan är hårt belastade av den pågående pandemin och dess konsekvenser och det är brist på behörig personal i många skolor. Huvudmännen behöver för att kunna planera sin verksamhet och ställa om. I kommittémotion 2021/22:4450 av m.fl. (L) yrkande 2 begärs att huvudmän ska arrangera lovskola för elever fr.o.m. årskurs 4 i . Motionärerna anför att tidiga insatser är avgörande för att skapa bättre förutsättningar för fler elever att lyckas i skolan. I yrkande 3 föreslås att en rektor som bedömer att det vore nödvändigt med extra undervisningstid förlagd till loven för att en elev ska lyckas nå målen bör ha möjlighet att föreskriva obligatorisk lovskola för eleven. Vidare föreslår motionärerna att förbuden i skollagen mot kvälls- och helgundervisning helt bör slopas i de verksamheter som tas upp i propositionen (yrkande 4). Enligt definitionen i 1 kap. 3 § skollagen är lovskola undervisning inom som anordnas enligt lagen under lov under en termin eller utanför terminstid och som inte är obligatorisk för elever. Enligt skollagen kan följaktligen en elev tacka nej till ett erbjudande om lovskola. Lovskolans verksamhet får enligt 10 kap. 23 c § skollagen omfatta och får inte förläggas till , eller andra helgdagar. När det gäller motionsyrkanden om lovskola och om obligatorium att delta i sådan konstaterar utskottet att Utredningen om mer tid till undervisning bl.a. hade i uppdrag att föreslå hur en skyldighet att delta i lovskola ska utformas och också ta ställning till vilka elever den ska gälla (dir. 2020:21). Utredningen förordade i betänkandet Kampen om tiden – mer tid till lärande (SOU 2021:30) fortsatt frivillighet att delta i lovskola. Utredningen anförde bl.a. att forskning som utredningen har tagit del av visar att en skyldighet att delta i en verksamhet visserligen kan öka närvaron men inte nödvändigtvis elevernas prestationer. Utredningen uppmärksammade dessutom i likhet med tidigare utredningar att det finns ett antal potentiella negativa konsekvenser med ett obligatorium, vilket kan motverka själva syftet med införandet av detta. Exempel på dessa är stigmatisering samt upplevelsen av ytterligare studiemisslyckande. Obligatoriet kan enligt utredningen rent av motverka elevers motivation och bidra till att elever upplever lovskolan som ett straff. Utredningen pekar även på risken för att ett obligatorium minskar huvudmännens incitament att tidigt sätta in extra anpassningar, stöd för nyanlända och särskilt stöd. Regeringen föreslår i propositionen att huvudmän ska vara skyldiga att i vissa situationer erbjuda elever mer lovskola under läsåret men att deltagandet fortsatt ska vara frivilligt. Elever som får anses ha störst behov av lovskola är elever i årskurs 9 som är nära att uppnå behörighet. Av samma skäl bör de också vara de som är mest motiverade att delta i lovskolan. Elever i årskurs 8 har mer tid på sig att uppfylla betygskriterierna inom ramen för ordinarie undervisning och den lovskola som ska ges enligt gällande bestämmelser. Utskottet har ovan tillstyrkt förslaget, som är väl avvägt, och vill framhålla att enligt skollagen ska barnets inställning klarläggas så långt det är möjligt (1 kap. 10 § andra stycket skollagen). Barnets åsikter ska tillmätas betydelse i förhållande till barnets ålder och mognad. beslutade om att höja anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet med jämfört med regeringens förslag (prop. 2021/22:1 utg.omr.16, bet. 2021/22:UbU1, rskr 2021/22:108). Utskottet uttalade bl.a. att det behövs insatser för att motverka långsiktiga negativa konsekvenser så att fler elever ska kunna ta igen det kunskapstapp som drabbat dem . En väl utbyggd lovskola ger bättre förutsättningar för fler elever att ta igen kunskapstappet som drabbat dem . Resurserna ska kunna användas till olika stödinsatser, exempelvis utökad lovskola för de elever som behöver det (bet. s. 38). Beträffande yrkandet om senarelagt ikraftträdande av förslagen vill utskottet anföra att förslagen i propositionen är viktiga för att fler elever ska få bättre förutsättningar att uppfylla de betygskriterier som minst ska uppfyllas och bli behöriga till gymnasieskolans nationella program. Utskottet delar därför regeringens bedömning att det är angeläget att ändringarna träder i kraft , dvs. När det gäller yrkandet om att utreda skollovssystemet för att förkorta sommarlovet konstaterar utskottet att den nämnda Utredningen om mer tid till undervisning även hade i uppdrag att se över frågan om kortare sommarlov för nyanlända elever. Utredningen bedömde i sitt betänkande SOU 2021:30 Kampen om tiden – mer tid till lärande att det inte gick att lägga fram ett förslag om kortare sommarlov enligt direktivet. Utredningen konstaterade dock att det långa sommarlovet bromsar kunskapsutvecklingen. Internationellt sett har ett långt sommarlov som snarare bygger på tradition än på aktuell forskning om elevers lärande. Med utgångspunkt i de underlag som utredningen hade tillgång till föreföll det som att längre skolår och därmed mer undervisningstid skulle kunna främja alla elevers lärande och välmående och även bidra till ökad likvärdighet. Hur läsåret struktureras och hur många undervisningsdagar och hur mycket undervisningstid som erbjuds kan variera och kombineras på olika sätt. Utredningen bedömde att frågan borde beredas vidare. Frågan bereds inom . Utskottet anser att det pågående beredningsarbetet bör avvaktas. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2021/22:3222 (C) yrkande 23, 2021/22:4178 (M) yrkandena 7 och 9, 2021/22:4179 (M) yrkande 3, 2021/22:4434 (V), 2021/22:4450 (L) yrkandena 2–4 och 2021/22:4459 (M) yrkande 2. Extra studietid eller läxhjälp, punkt 2 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkande 50 och 2021/22:689 av (SD) yrkandena 2 och 3, 2021/22:2546 av m.fl. (SD) yrkande 12 och 2021/22:4450 av m.fl. (L) yrkande 1. Målsättningen bör vara att alla elever i svensk skola ska få mer undervisningstid. Internationella studier ger stöd för sambandet mellan utökad undervisningstid och kunskapsresultat, och tidiga insatser har visat sig ge störst effekt. Som ett första steg ska skoldagarna utökas med per dag i lågstadiet. Främst bör utökningen ske i svenska och matematik, eftersom det viktigaste målet i lågstadiets läroplan är att eleverna ska lära sig läsa, skriva och räkna. Därmed bör tre av de fem nya undervisningstimmarna avsättas till svenska och matematik. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Extra studietid eller läxhjälp, punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2546 av m.fl. (SD) yrkande 12 och 2021/22:689 av (SD) yrkandena 2 och 3, 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkande 50 och 2021/22:4450 av m.fl. (L) yrkande 1. Läxor utgör ett naturligt inslag i lärandet, är ett viktigt komplement till den schemalagda undervisningen och utgör ett naturligt och avgörande inslag i lärandet. Det finns en mängd läxor som inte kräver stöd av några större förkunskaper eller hjälp av förälder så som stavning, glosor, multiplikationstabellen, utantillinlärning, läsning och välskrivning m.m. Vi vill framhålla att arbetet med läxor kan utgöra kvalitetstid mellan barn och föräldrar. Elever i behov av läxhjälp i yngre årskurser ska erbjudas läxhjälp via fritidshemsverksamheten, vilket förenklas genom ökad personaltäthet på fritidshemmen. All läxhjälp som bekostas med offentliga medel ska ske i skolans lokaler och under rektorns ansvar. Privata aktörer är välkomna, men det ska ske i skolans regi. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Extra studietid eller läxhjälp, punkt 2 (L) av (L) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4450 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2021/22:689 av (SD) yrkandena 2 och 3, 2021/22:2546 av m.fl. (SD) yrkande 12 och 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkande 50. Lärare ska ansvara för och leda studietiden som annan personal ska kunna medverka. Extra studietid ska inte räknas in i den minsta totala undervisningstiden. Att stärka skolans uppdrag att stötta med skolarbetet är positivt, och ligger i linje med vår politik. Problemet är att denna åtgärd helt bygger på frivillighet. Det finns en betydande risk att de elever som verkligen skulle behöva extra stöd med skolarbetet inte kommer att nås i tillräcklig utsträckning. Detta är angeläget inte minst ur ett jämställdhetsperspektiv. Det finns stora skillnader mellan flickors och pojkars studieresultat, men också mellan flickors och pojkars motivation att delta i studietid. Som påpekar i sitt remissvar behöver detta förstås i ett helhetsperspektiv där också andra jämställdhetsaspekter beaktas. Men om alla förslag för att stärka elevers skolgång helt och hållet villkoras av elevens egen motivation, riskerar skillnaderna mellan flickor och pojkar att öka ytterligare. Vi vill stärka skolans möjlighet att motarbeta skolmisslyckanden. För att motverka det krävs många insatser och en förståelse för att behoven skiljer sig åt mellan de elever som inte blir behöriga. Vi menar att skolor därför borde få ökad frihet och större möjligheter att hitta särskilda lösningar för elever i behov av detta. Därför behövs ytterligare ändringar i skollagen så att skolor även kan fatta beslut om att i viss utsträckning utöka antalet undervisningstimmar eller antalet skoldagar för de elever som behöver det. Att ge skolan möjlighet att besluta om obligatorisk läxhjälp handlar om att ta skolans kompensatoriska uppdrag på allvar. går över 15 000 elever ut utan att nå behörighet. För att bryta det mönstret måste varje elevs unika behov uppmärksammas mer och skolan måste också ges förutsättningar att sätta in insatser. Skolor ska ha behörighet att föreskriva extra studietid för de elever som behöver läxhjälp eller annat stöd med skolarbetet utanför ordinarie undervisningstid. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Extra studietid eller läxhjälp fr.o.m. lågstadiet, punkt 3 (M, KD) av (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4459 av m.fl. (M) yrkande 1. För elever kan extra undervisning eller läxhjälp vara avgörande för att komma ikapp studierna i något eller några ämnen. Till skillnad från regeringen, som föreslår att elever i årskurs 4–9 ska erbjudas extra studietid, att detta erbjudande ska omfatta minst och att elevernas deltagande ska vara frivilligt, menar vi att stödinsatser i form av extra studietid och läxhjälp borde vara obligatoriskt för de elever som skolan bedömer är i behov av det. Det är lärarprofessionens bedömning av en elevs behov som ska vara avgörande. Precis som regeringen påpekar är tidiga insatser avgörande, något som även forskning bekräftar. Vi menar därför att extra studietid eller läxhjälp för barn i behov av det ska finnas redan från lågstadiet och elever i behov av detta ska delta. Att en elev får extra stöd under sin skolgång bör inte betraktas som något negativt, tvärtom är det bra om svensk skola upptäcker elevers behov . I får av alla elever någon form av stöd i och det är framför allt specialpedagoger som står för den insatsen. Att i tidig ålder få det stöd man behöver kan vara avgörande för att inte halka efter och behöva gå om. Den specialpedagogiska traditionen som finns i är något för att ta efter. saknas en tydlig avstämning som garanterar att eleverna har tillräckliga kunskaper med sig från varje årskurs och stadium i skolan. I stället för att säkerställa att eleverna får med sig tillräckliga kunskaper är inriktningen ofta att kunskapsluckor tas om hand i nästa årskurs. Huvudmännens skyldighet att erbjuda extra studietid eller läxhjälp ska gälla redan från lågstadiet och elevens deltagande ska baseras på lärarens behovsbedömning. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Lovskola m.m., punkt 4 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4178 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2021/22:4179 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2021/22:3222 av m.fl. (C) yrkande 23, 2021/22:4434 av m.fl. (V) och 2021/22:4450 av m.fl. (L) yrkandena 2–4. Det svenska skollovssystemet bör utredas i syfte att förkorta sommarlovet . Genomförandet av ett sådant förslag kommer att påverka elevernas resultat positivt och vara ytterligare ett sätt att försäkra sig om att tiden i blir tillräcklig för att garantera en god skolgång. Vi anser att dagens statsbidrag för lovskola ska vara möjligt att använda även från lågstadiet. kan skolor ansöka om detta statsbidrag för årskurs 6–9. Användningsområdet ska utökas för att kunna finansiera lovskola från årskurs 1. bör även se över hur lovskolan kan utökas och införandet av en skyldighet för kommunerna att erbjuda lovskola från lågstadiet för alla som riskerar att halka efter. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Lovskola m.m., punkt 4 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3222 av m.fl. (C) yrkande 23 och 2021/22:4178 av m.fl. (M) yrkande 7, 2021/22:4179 av m.fl. (M) yrkande 3, 2021/22:4434 av m.fl. (V) och 2021/22:4450 av m.fl. (L) yrkandena 2–4. Elever som har svårt att klara målen behöver mer lärarledd tid. Alla elever som behöver det bör genomgå obligatorisk lovskola efter årskurs 4–5 och efter årskurs 6–9. På lång sikt behöver även undervisningstiden ökas för alla. Möjligheten att införa obligatorisk lovskola från årskurs 4 för alla elever som behöver det bör utredas. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Lovskola m.m., punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4434 av m.fl. (V) och 2021/22:3222 av m.fl. (C) yrkande 23, 2021/22:4178 av m.fl. (M) yrkande 7, 2021/22:4179 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2021/22:4450 av m.fl. (L) yrkandena 2–4. Jag välkomnar i stora delar regeringens förslag. Jag har länge efterfrågat utökade möjligheter för alla elever att få stöd att kunna göra sina läxor och annat skolarbete i skolan. Rimligheten i att denna lagstiftning föreslås träda i kraft bör dock ifrågasättas. Skolorna i är redan hårt belastade av den pågående pandemin och dess konsekvenser som det råder brist på behörig personal i många skolor. För att ge huvudmännen tid att planera sin verksamhet och ställa om bör lagändringarna skjutas upp . Regeringen bör återkomma med ett ändrat lagförslag där datumet för ikraftträdandet är . Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Lovskola m.m., punkt 4 (L) av (L) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4450 av m.fl. (L) yrkandena 2–4 och 2021/22:3222 av m.fl. (C) yrkande 23, 2021/22:4178 av m.fl. (M) yrkande 7, 2021/22:4179 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2021/22:4434 av m.fl. (V). Vi har varit starkt pådrivande för lovskola och har givetvis inget att invända mot att omfattningen utökas. Däremot innehåller regeringens förslag två centrala svagheter: för det första att lovskola endast ska erbjudas alldeles i slutet av och för det andra att lovskola helt och hållet bygger på frivillighet från elevens sida. För att skapa bättre förutsättningar för fler elever att lyckas i skolan är tidiga insatser avgörande. Vi vill därför utvidga lovskolan och göra det obligatoriskt för huvudmän att arrangera det för elever fr.o.m. årskurs 4 i . Lovskola är frivilligt, och regeringens förslag innehåller ingen ändring i den delen. Vi anser att en rektor som bedömer att det vore nödvändigt med extra undervisningstid förlagd till loven för att en elev ska lyckas nå målen bör ha möjlighet att föreskriva obligatorisk lovskola för eleven. Den nu gällande skollagen begränsar hur mycket undervisning elever kan få samt när den får äga rum. Exempelvis är det inte tillåtet med undervisning . Under pandemin har regeringen infört ett tillfälligt undantag som gör det tillåtet för skolor att införa kvällsskola. Vi vill gå längre och föreslår att skollagen ska ändras så att förbuden mot exempelvis kvälls- och helgundervisning helt slopas i grund- och gymnasieskolan. Vi menar att rektorernas och lärarnas professionella omdöme i högre utsträckning måste avgöra vilka insatser som behövs för att fler elever ska lyckas i skolan. Vi anser att förbuden mot kvälls- och helgundervisning helt bör slopas i de verksamheter som tas upp i den nu aktuella propositionen. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Obligatorisk lovskola fr.o.m. lågstadiet, punkt 5 (M, KD) av (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4178 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2021/22:4459 av m.fl. (M) yrkande 2. Vi anser att lovskola behöver erbjudas redan från lågstadiet. skolor har tagit emot en stor andel nyanlända barn som inte har fått hela sin skolgång i . Lovskola under lågstadiet kan bidra till att befästa grundläggande färdigheter i svenska språket och andra ämnen, vilket är avgörande för det kommande lärandet i skolan. Vi vill utöka satsningen på lovskola och införa en skyldighet för huvudmännen att erbjuda lovskola från årskurs 1–9 för de som professionen bedömer är i behov av lovskola. Vi vill också att lovskolan ska vara obligatorisk för de elever som skolan bedömer är i behov av extra undervisning. Regeringen bör återkomma till med förslag på lagstiftning enligt vad som anförts ovan. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2021/22:111 Mer tid till lärande – extra studietid och utökad lovskola: antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800). 2021/22:4434 av m.fl. (V): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med ett ändrat lagförslag där datumet för ikraftträdandet är och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4450 av m.fl. (L): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skolor ska ha behörighet att föreskriva extra studietid för de elever som behöver läxhjälp eller annat stöd med skolarbetet utanför ordinarie undervisningstid och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att huvudmän ska arrangera lovskola för elever fr.o.m. årskurs 4 i och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att rektorn ska ha möjlighet att föreskriva obligatorisk lovskola för en elev som behöver extra undervisningstid förlagd till loven och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbuden mot kvälls- och helgundervisning helt bör slopas gällande de verksamheter som tas upp i propositionen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4459 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att huvudmännens skyldighet att erbjuda extra studietid eller läxhjälp ska gälla redan från lågstadiet och att elevens deltagande ska baseras på lärarens behovsbedömning och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en skyldighet för huvudmännen att hålla obligatorisk lovskola för elever som inte klarar kunskapskraven från lågstadiet, och detta tillkännager för regeringen. Motioner från allmänna motionstiden /22 2021/22:689 av (SD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att barn som kommer till ska få utökade timmar i basämnena matematik, svenska och engelska för att snabbare komma i kapp sina kamrater och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att barn som kommit till ska ha nått uppställda minimikrav i svenska innan de överförs till ordinarie klasser och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2546 av m.fl. (SD): 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om läxor och läxhjälp och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3222 av m.fl. (C): 23.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att införa obligatorisk lovskola från årskurs 4 för alla elever som behöver det, och detta tillkännager för regeringen. 2021/22:4033 av m.fl. (M): 50.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om längre skoldagar i lågstadiet med mer tid för svenska och matte och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4178 av m.fl. (M): 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda det svenska skollovssystemet i syfte att minska sommarlovet och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med ett lagförslag som innebär en skyldighet för huvudmännen att hålla obligatorisk lovskola för elever som riskerar att inte klara kunskapskraven fr.o.m. lågstadiet och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4179 av m.fl. (M): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att nuvarande statsbidrag för lovskola ska kunna användas från lågstadiet och tillkännager detta för regeringen.