bet · H901NU19 · 2022-04-29 00:00:00 — Motionärerna anser vidare i yrkande 8 att bör agera kraftfullt i handels- och teknikrådet (Trade and () för att säkerställa fria dataflöden mellan och , få ett avtal om artificiell intelligens (AI) på plats samt motverka ökad protektionism och digitala skatter. Även i kommittémotion 2021/22:2389 av m.fl. (SD) yrkande 11 föreslås ett tillkännagivande om ett handelsavtal mellan och . Motionärerna anför att de är positiva till ett initialt grundläggande handelsavtal mellan och om minsta gemensamma nämnare, för att sedan inkludera fler områden och detaljer. I kommittémotion 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 53 förordas att ska verka för handelsavtal mellan och . Motionärerna framhåller bl.a. att om inte TTIP-förhandlingar kan återupptas bör parterna, inklusive , sträva efter att nå fram till delavtal eller mindre avtal för att undanröja hinder och främja handel. I partimotion 2021/22:3509 av m.fl. (C) yrkande 37 anför motionärerna att det bör ställas striktare krav på miljöhänsyn och mänskliga rättigheter i frihandelsavtal. I kommittémotion 2021/22:3774 av m.fl. (M) yrkande 4 framhåller motionärerna vikten av att när frihandelsavtal ingås mellan EU och länder som kan definieras som auktoritära eller totalitära, där det är möjligt, bör verka för att det i respektive fall inkluderas motprestationer i form av mänskliga rättigheter, yttrandefrihet och demokratiutveckling. I kommittémotion 2021/22:2389 av m.fl. (SD) framhålls bl.a. att i samband med att EU knyter fler frihandelsavtal, så långt det är möjligt, bör upprättas krav på dessa länders arbete med miljö, demokrati och jämställdhet. I yrkande 9 förordas ett tillkännagivande med denna inriktning. I kommittémotion 2021/22:3246 av m.fl. (C) yrkande 49 förordas ett tillkännagivande om att striktare krav bör ställas på miljöhänsyn och mänskliga rättigheter i frihandelsavtal. I kommittémotion 2021/22:443 av m.fl. (V) yrkande 2 framhåller motionärerna att regeringen bör verka för att EU ställer krav på efterlevnad av i alla förhandlingar om handelsavtal. Vidare föreslår motionärerna i yrkande 6 att regeringen ska verka för att parterna i handelsavtalen ska följa deklarationen om småbrukares rättigheter och 169. Motionärerna anser även att regeringen enligt vad som anförs i yrkande 10 bör verka för att kapitlen om hållbarhet i de handelsavtal som EU ingår med andra länder ska stipulera sanktioner ifall parterna inte håller sina åtaganden. I kommittémotion 2021/22:3692 av m.fl. (M) yrkande 7 föreslås ett tillkännagivande om att bör vara pådrivande för att motverka att EU:s handelsavtal innehåller icke-tariffära handelshinder. Även i kommittémotion 2021/22:2389 av m.fl. (SD) yrkande 8 föreslår motionärerna ett tillkännagivande om att motverka icke-tariffära handelshinder i handelsavtal. Handel med gröna varor I partimotion 2021/22:3277 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 44 framhåller motionärerna vikten av att , i internationella klimatförhandlingar och andra forum, verkar för att miljöteknik, och vissa livsmedelstekniker som begränsar klimatförändringen, ges liknande undantag som finns inom för livsbesparande mediciner för att underlätta tekniköverföring till utvecklingsländer. Ett likalydande förslag finns i kommittémotion 2021/22:443 av m.fl. (V) yrkande 11. I kommittémotionerna 2021/22:3436 av m.fl. (M) yrkande 44 och 2021/22:3692 av m.fl. (M) yrkande 18 begärs ett tillkännagivande om att ska vara pådrivande för att EU tar initiativ till multilaterala förhandlingar om sänkta eller avskaffade tullar på miljövänliga varor. I kommittémotion 2021/22:4217 av m.fl. (KD) framhåller motionärerna att tullar på olika komponenter som behövs för att bygga ett klimatneutralt samhälle innebär att omställningen blir dyrare och sinkas. Enligt motionärerna bör importtullar på varor som behövs i den klimatneutrala ekonomin tas bort. I yrkande 57 föreslås ett tillkännagivande med denna inriktning. I kommittémotion 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkande 26 begärs ett tillkännagivande om att ska verka för en koldioxidjusteringsmekanism i EU som är förenlig med , som minskar risken för koldioxidläckage, främjar rättvis konkurrens och stärker ambitionerna för utsläppsminskningar såväl i EU som internationellt. I kommittémotion 2021/22:4217 av m.fl. (KD) anför motionärerna att det är viktigt att regeringen i utformningen av gränsjusteringsmekanismen för koldioxid (carbon border adjustment mechanism, CBAM) för talan med både frihandel och klimat som styrande ingångsvärden. Ett tillkännagivande med denna inriktning begärs i yrkande 56. I kommittémotion 2021/22:3692 av m.fl. (M) yrkande 8 förordar motionärerna att ska verka för att EU lägger mer kraft på att minska handelshinder mellan utvecklingsländer. Även i kommittémotion 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 60 föreslår motionärerna att ska verka för att EU lägger mer kraft på att minska handelshinder mellan utvecklingsländer. Gränshinder i handeln med nordiska länder I kommittémotion 2021/22:3692 av m.fl. (M) yrkande 21 anför motionärerna att det bör göras en översyn av hur fler gränshinder mellan de nordiska länderna kan rivas i syfte att öka handeln mellan länderna. I kommittémotion 2021/22:2389 av m.fl. (SD yrkande 26 föreslår motionärerna ett tillkännagivande om att en utredning bör genomföras av hur kan identifiera och undanröja gränshinderproblem i . I kommittémotion 2021/22:4219 av m.fl. (KD) yrkande 11 föreslås att regeringen verkar för att undanröja gränshinder för att bidra till tillväxt i gränsregioner. (M) anför i motion 2021/22:2164 att en översyn bör göras av hur fler gränshinder mellan och kan rivas i syfte att öka handeln mellan länderna. Övriga frågor om internationell handel I partimotion 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 93 föreslås ett tillkännagivande om att stärka frihandeln för att säkra internationella leveranser av livsmedel under kris. I kommittémotion 2021/22:3431 av m.fl. (M) yrkande 5 anför motionärerna att regeringen ska verka i EU för att hinder för handel med återbrukade produkter och återvunna material ska tas bort. I kommittémotion 2021/22:3692 av m.fl. (M) yrkande 3 föreslås att handelspotentialen för efter pandemin identifieras och tillvaratas. Regeringen bör därför utarbeta en agenda för hur bäst kan agera för att värna och utveckla den fria handeln generellt men även mer specifikt kopplat till pandemin och dess effekter. I yrkande 9 förordar motionärerna en uppföljning av handelsavtalet mellan och . Vidare framhåller motionärerna i yrkande 30 vikten av tydliga regler för geografiska ursprungsbeteckningar. I kommittémotion 2021/22:3753 av m.fl. (M) yrkande 24 begärs ett tillkännagivande om att främja handel med fria dataflöden i EU och internationellt. I kommittémotion 2021/22:3774 av m.fl. (M) yrkande 3 anför motionärerna att och EU tillsammans med ska vara drivande för regelefterlevnad i WTO. Motionärerna förordar vidare i yrkande 6 att den regelbaserade internationella handelsordningen värnas och framhåller att grunden för att WTO ska kunna fungera baseras på att de ingående länderna respekterar och följer överenskomna riktlinjer. Motionärerna förordar vidare i yrkande 13 en förstärkt samverkan mellan för att ge en tydlig röst för frihandel, upprätthållen multilateralism och ett regelbaserat handelssystem. Motionärerna anser också att , och tillsammans behöver verka med likasinnade i WTO-kretsen för ett mer enat agerande i WTO för att reformera organisationen och vidareutveckla världshandeln och förordar ett tillkännagivande med en sådan inriktning i yrkande 16. När det gäller handelsrelationerna mellan och förordas i yrkande 17 att regeringen ska återkomma till med en skrivelse om hur dessa har kommit att utvecklas efter brexit. I yrkande 23 förordas vidare ett tillkännagivande om att EU bör stå upp för regelbaserat internationellt samarbete samt höga krav på standarder och normer. Ett likalydande tillkännagivande föreslås i kommittémotion 2021/22:3776 av m.fl. (M) yrkande 20. I den sistnämnda motionen anförs vidare i yrkande 16 i denna del att EU bör fortsätta att prioritera höga krav på internationella standarder. Även i kommittémotion 2021/22:3775 av m.fl. (M) yrkande 6 i denna del framhåller motionärerna vikten av att verka för att EU fortsätter att prioritera höga krav på internationella standarder. Vidare föreslås i kommittémotionerna 2021/22:3775 av m.fl. (M) yrkande 8 och 2021/22:3776 av m.fl. (M) yrkande 17 ett tillkännagivande om att bör verka för att medlemsstaterna upprättar gemensam beredskap av särskilt kritiska importprodukter och utvecklar samarbeten som den europeiska råvarualliansen. Vidare föreslås i motionernas yrkande 9 respektive 19 att verkar för att kommissionen kontinuerligt analyserar potentiella sårbarheter i viktiga värdekedjor. I den förstnämnda motionen föreslås därtill i yrkande 17 att bör verka för att EU:s handelspolitik är ambitiös och världsledande. I kommittémotion 2021/22:2389 av m.fl. (SD) yrkande 2 föreslår motionärerna att regeringen ska verka för icke snedvridande konkurrens nationellt och globalt. I yrkande 7 förordas vidare ett tillkännagivande om att handelsavtal i första hand ska prioritera en real tillväxt för den svenska ekonomin. Motionärerna förordar vidare att krav ställs på att stater ska ta emot sina egna medborgare i förekommande fall. I linje med detta föreslår motionärerna i yrkande 10 att återtagandeklausuler inkorporeras i handelsavtalen. I yrkande 14 framhåller motionärerna att inom ramarna för multilaterala samarbeten ska stå upp mot den kinesiska regimen och i yrkande 20 anför motionärerna att ska verka för att inte ska ha orättvisa fördelar inom WTO-systemet. Därtill förordar motionärerna i yrkande 21 att ska verka för att WTO:s relation till näringslivet stärks. I kommittémotion 2021/22:2553 av m.fl. (SD) yrkande 2 förordas ett tillkännagivande om möjligheterna till handel i . I kommittémotion 2021/22:3247 av m.fl. (C) yrkande 23 föreslår motionärerna ett tillkännagivande om att ska arbeta för att EU tilldelar samma preferenser när det gäller ursprungsregler och tullfrihet, inklusive jordbruksprodukter. I yrkande 24 förordar motionärerna vidare att ska arbeta för att EU börjar förhandla om ett ekonomiskt partnerskap med Afrikanska kontinentala frihandelsområdet (African Free Trade Area, AFCFTA). I kommittémotion 2021/22:443 av m.fl. (V) yrkande 1 föreslår motionärerna ett tillkännagivande om att det överordnade målet för svensk handelspolitik bör vara att bidra till minskade klyftor inom och mellan länder samt ökad jämställdhet och hållbar utveckling. Vidare förordas i yrkande 8 att regeringen ska verka för att lämna det internationella energistadgefördraget. I kommittémotion 2021/22:3877 av m.fl. (KD) yrkande 18 anförs att bör söka undantag från förbudet mot handel med sälprodukter. I kommittémotion 2021/22:3881 av m.fl. (KD) yrkande 41 föreslår motionärerna att regeringen tar internationella initiativ för att utverka ett nordiskt undantag mot förbudet av handel med sälprodukter. I kommittémotion 2021/22:4061 av m.fl. (MP) yrkande 8 föreslår motionärerna ett tillkännagivande om att djurskydd och djurhälsa ska vara en uttalad del i handelsavtal. (S) framhåller i motion 2021/22:1531 vikten av en jämställd och feministisk handelspolitik och att regeringen därför bl.a. bör verka för att kvinnor ska gynnas lika mycket som män i handelsavtal och att internationella standarder ska utgå från både män och kvinnor. (M) framhåller i motion 2021/22:1884 vikten av att regeringen arbetar aktivt för handel med svenska sälprodukter genom ett svenskt undantag för att få sälja och hantera svenska sälprodukter från skyddsjakt och licensjakt. (M) förordar i motion 2021/22:2401 att inom EU driver frågan att upphäva förbudet mot handel med sälprodukter, oavsett hur stora chanser regeringen tror att det finns. m.fl. (SD) förordar i motion 2021/22:3022 yrkande 3 vikten av att verkar för ett undantag inom EU för att möjliggöra försäljning av sälprodukter. (SD) förordar i motion 2021/22:3038 yrkande 2 att regeringen ska verka för att EU-baserade kärnbränslebolag får möjlighet att verka på den ryska marknaden i likhet med hur de ryska bolagen verkar i och . Motionärerna framhåller att det är viktigt att verkar för en internationell konkurrens där alla leverantörer behandlas lika på alla marknader. (KD) anför i motion 2021/22:110 yrkande 2 att bör verka för utökad handel mellan Kosovo och EU samt . m.fl. (MP) förordar i motion 2021/22:4211 yrkande 23 att verkar för att EU:s handelsavtal omarbetas för att främja utvecklingsländernas möjligheter att utvinna och bearbeta råvaror så att det gynnar en ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbar utveckling lokalt. (MP) framhåller i motion 2021/22:4216 yrkande 1 vikten av en grön och rättvis handelspolitik och anser att det globala handelssystemet behöver reformeras så att internationella handelsavtal ger ökad effekt på social och miljömässig hänsyn och standarder i den globala produktionen. Vidare förordas i yrkande 3 att framtida förhandlingar om handelsavtal ska vara mer transparenta, att regeringsrepresentanter och frivilligorganisationer ska vara huvudsakliga förhandlare samt att multinationella storföretags inflytande i förhandlingarna ska minska. Bakgrund och pågående arbete Målet för området Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 24) föreslog regeringen att det övergripande målet för området Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande inom utgiftsområde 24 Näringsliv ska vara en fri, hållbar och rättvis internationell handel, en välfungerande inre marknad, växande export och internationella investeringar i . godkände regeringens förslag till mål (bet. 2020/21:NU1, rskr. 2020/21:144). Översyn av EU:s handelspolitik Kommissionen presenterade meddelandet Översyn av handelspolitiken – En öppen, hållbar och bestämd handelspolitik (COM(2021) 66). Utskottet har behandlat meddelandet i ett granskningsutlåtande (utl. 2020/21:NU28). I utlåtandet har utskottet närmare beskrivit innehållet i meddelandet. I korthet är kommissionens mål att nå samförstånd om en ny inriktning för EU:s handelspolitik, som ska möta ett antal olika nya globala utmaningar, och som tar hänsyn till erfarenheter som gjorts under coronakrisen. Kommissionen nämner fem händelser som EU:s handelspolitik måste anpassas till: • globaliseringen och den tekniska utvecklingen • de ekonomiska utsikterna för världen som helhet. Kommissionen identifierar vidare tre viktigare målsättningar för handelspolitiken på medellång sikt: • EU:s beredskap att bidra till den ekonomiska återhämtningen genom stöd för den gröna och digitala omställningen • ett förnyat fokus på stärkt multilateralism och reformerade globala handelsregler för att garantera att dessa är rättvisa och hållbara • en mer bestämd hållning när det gäller att försvara EU:s intressen och värden, skydda EU:s ekonomi mot osunda handelsmetoder och garantera lika förutsättningar för alla. Kommissionen lyfter fram sex områden att fokusera på för att nå de ovan nämnda målsättningarna. Till varje fokusområde nämner kommissionen ett antal huvudåtgärder som kommer att vidtas under nuvarande mandatperiod. Fokusområdena är följande: Reform av () Stöd till den gröna omställningen och främjande av ansvarsfulla och hållbara värdekedjor Stöd till den digitala omställningen och till handeln med tjänster Förstärkning av EU:s lagstiftningsinflytande Förstärkning av EU:s partnerskap med grannländer, utvidgningsländer och Förstärkning av EU:s inriktning på att genomföra och verkställa handelsavtal och säkerställa lika förutsättningar för alla. Utskottet välkomnade enhälligt på ett övergripande plan kommissionens meddelande och uttryckte att det delade kommissionens uppfattning att en öppen och hållbar handel är nyckeln till tillväxt, sysselsättning och välstånd. Utskottet konstaterade vidare att det finns ett brett stöd i för uppfattningen att frihandel i grunden är något positivt. Utskottet framhöll vidare bl.a. vikten av att handeln med länder utanför EU kan bedrivas på öppna och likvärdiga villkor, handelns roll för att främja en hållbar utveckling i världen och vikten av att motverka protektionism. Utskottet delade kommissionens uppfattning att en modernisering av reglerna och förbättring av WTO:s funktionssätt är av yttersta vikt och välkomnade därför ambitionerna om en reformering av WTO. Utskottet delade även kommissionens uppfattning att EU bör ligga i framkant vad gäller digitalisering och e-handel. I fråga om EU:s bilaterala handelsrelationer respektive handel och hållbarhet uttrycktes avvikande uppfattningar i reservationer (M, KD, SD, V, L). Regeringen har inom ramen för översynen skickat in synpunkter och förslag till kommissionen när det gäller handelspolitiska skyddsinstrument, e‑handel, hållbarhet, det multilaterala handelssystemet, tillträde till globala marknader, den inre marknaden och tjänstehandel. Regeringen har även gjort ett par gemensamma inlägg tillsammans med några andra likasinnade medlemsländer bl.a. om reformeringen av WTO. När det gäller det multilaterala handelssystemet och reformeringen av WTO framhåller regeringen och de andra medlemsländerna vikten av att införa förtroendebyggande åtgärder, fokusera på vissa områden för att organisationen ska förbli relevant och förbättra organisationens funktion. När det gäller det sistnämnda förordas att EU framför allt ska verka för att effektivisera tvistlösningssystemet, identifiera mekanismer för att inkludera plurilaterala avtal i WTO, förbättra sekretariatets strategiska planering, säkerställa transparens och att medlemsstaterna underrättas , stärka sekretariatets kapacitet att förbättra transparens och kontroll (övervakning) och undersöka möjligheterna att inkludera företagssektorn och andra intressenter mer än . Utskottet har i ett tidigare betänkande (bet. 2020/21:NU13) redogjort närmare för regeringens synpunkter. Pågående förhandlingar om handels- och investeringsavtal På kommissionens webbplats finns information om EU:s pågående handels- och investeringsavtalsförhandlingar. EU förhandlar just nu flera bilaterala och plurilaterala avtal. Bland pågående och avslutade förhandlingar kan nämnas , , , , , , , , , , och . enades även EU och om att återuppta de förhandlingar om ett frihandelsavtal som avbröts 2013 och inleda parallella separata förhandlingar om ett investeringsskyddsavtal och ett avtal om geografiska ursprungsbeteckningar. EU har därutöver förhandlat ett antal s.k. ekonomiska partnerskapsavtal (EPA) med olika länder i . Nedan redogörs för några av de avtal som särskilt lyfts fram i motionerna. EU har inte något frihandelsavtal med och handeln regleras därmed av . enades EU och om en principiell överenskommelse om att teckna ett övergripande investeringsavtal (). Innan avtalet kan träda i kraft måste det granskas juridiskt och översättas och därefter godkännas av och EU. omfattar inte varuhandel. Avtalet ger europeiska företag förbättrade möjligheter att investera på den kinesiska marknaden inom tillverkningsindustri och tjänstesektorer. Graden av marknadstillträde varierar mellan sektorerna, men vissa sektorer som varit helt stängda tidigare kommer att öppnas (t.ex. molntjänster) och i andra sektorer tas investeringshinder bort (t.ex. samägandekrav inom elbilstillverkningen). Parterna ska även ta bort vissa restriktioner i personrörligheten, vilket gör det lättare för europeiska företag att låta chefer och specialister jobba i . Enligt avtalet förbinder sig att vara transparent när det gäller statsstöd, att statsägda företag inte ska diskriminera utländska företag och att inte tvinga utländska företag att lämna ifrån sig teknologi. har också gjort åtaganden inom hållbar utveckling, inklusive åtaganden som rör klimat och ratificering och genomförande av vissa om arbetsvillkor. För att säkerställa att båda parter lever upp till sina åtaganden i avtalet ska en mellanstatlig tvistlösningsmekanism upprättas. Genomförandet av åtagandena kommer också att ses över genom ett institutionellt ramverk, vilket inkluderar en regelbunden politisk översyn och dialog med civilsamhället. En särskild mekanism för genomförande av åtagandena inom hållbar utveckling ska också upprättas. inkluderar inte något avsnitt om investeringsskydd och tvistlösning för investeringsskyddsfrågor. Parterna har ännu inte kommit överens men ska försöka nå en överenskommelse efter det att avtalet undertecknas. har ett bilateralt avtal om investeringsskydd med som gäller fram till dess att ett nytt avtal sluts. Av regeringens skrivelse om verksamheten i Europeiska unionen (skr. 2021/22:115) framgår att EU och vid den s.k. strategiska dialogen bl.a. talade om mänskliga rättigheter. antog rådet sanktioner mot en rad personer och en enhet i med anledning av överträdelser mot de mänskliga rättigheterna i Xinjiang i västra . Efter att antog motsanktioner mot en rad individer och organisationer i antog en resolution där man bl.a. framhåller att arbetet med att ratificera investeringsavtalet inte kan fortsätta så länge de kinesiska motsanktionerna kvarstår. EU och inledde 2013 förhandlingar om ett handels- och investeringsavtal, det s.k. transatlantiska handels- och partnerskapsavtalet (TTIP). Av olika anledningar ledde dessa förhandlingar inte fram till ett avtal, och förhandlingarna har inte återupptagits. kom parterna överens om att inleda en ny fas i handelsförbindelserna, i syfte att underlätta handeln och undvika en upptrappning av spänningarna i handelsrelationen. godkände rådet ett mandat för kommissionen att inleda förhandlingar med om två avtal: • ett begränsat handelsavtal som rör avskaffande av tullar för endast industrivaror, med undantag för jordbruksprodukter • ett avtal om bedömning av överensstämmelse med syftet att undanröja icke-tariffära handelshinder genom att göra det lättare för företag att bevisa att deras produkter uppfyller de tekniska kraven i både EU och , som en hög skyddsnivå upprätthålls i EU. Av beslutet (6052/19) framgår även att förhandlingsmandatet för TTIP får anses som obsolet. De formella förhandlingarna har ännu inte påbörjats eftersom menat att jordbruksprodukter bör omfattas av avtalet, vilket EU inte stöder. Vid ett toppmöte mellan och lanserade parterna ett gemensamt handels- och teknikråd (EU–US Trade and , TTC). TTC fungerar som ett forum för EU och att samordna strategier för viktiga globala handelsfrågor, ekonomiska frågor och tekniska frågor samt för att fördjupa den transatlantiska handeln och ekonomiska förbindelser baserade på gemensamma demokratiska värderingar. Vid TTC:s första möte publicerade EU och ett gemensamt uttalande där parterna förbinder sig att fördjupa det transatlantiska samarbetet, stärka försörjningskedjorna för halvledare, stävja icke marknadsmässig handelspraxis och anta ett mer enhetligt tillvägagångssätt för att reglera globala teknikföretag där varje part respekterar den anda partens regleringsautonomi. Parterna enades vidare om att utbyta information om investeringstrender som påverkar säkerheten, inklusive branschspecifika trender, investeringars ursprung och typer av transaktioner. De enades också om att dela bästa praxis för att analysera och hantera risker, med fokus på känslig teknik och känsliga data. Arbetet utifrån överenskommelserna äger rum i tio arbetsgrupper. Vissa grupper fokuserar på utvecklingen av tekniska standarder, förbättrad säkerhet i leveranskedjor, exportkontroller och investeringsgranskning. Andra grupper tittar på att utveckla finansiering för säker och motståndskraftig digital anslutning i tredje världens länder, ta itu med godtycklig eller olaglig övervakning och främja små och medelstora företags tillgång till och användning av digitala verktyg. Inom arbetsgruppen för samarbete om teknikstandarder är AI ett av nyckelområdena för samarbete. Rådets nästa möte är planerat till den 15–.