bet · H901NU11 · 2022-02-17 00:00:00 — Vidare anges att avståndet mellan butiker som beviljats särskilt driftstöd och närmaste dagligvarubutik –2020 var . Detta kan jämföras med 2016 och 2017 då avståndet uppgick till . Förklaringen till det minskade avståndet är bl.a. att avståndskriteriet sänktes 2019. Regeringen konstaterar att antalet butiker som beviljats stöd motsvarar de butiker som uppfyller kraven i förordningen (2000:284) om stöd till kommersiell service. Regeringens bedömning är att nedläggningen av butiker som beviljats särskilt driftsstöd i dessa serviceglesa områden har avstannat. Vidare föreslår regeringen i budgetpropositionen att det särskilda driftsstödet för dagligvarubutiker i sårbara regioner permanentas . Regeringen gav Statens servicecenter (SSC) i uppdrag att öppna 28 nya servicekontor (Fi2021/02151 Fi2019/03876 Fi2020/00614 Fi2020/05128 [delvis]). Myndigheten ska öppna ett servicekontor i följande kommuner: , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , Åre och . Myndigheten ska även öppna ytterligare fem till sex kontor i , och Malmös storstadsområden. Kontoren i , , , , , , och samt minst ett kontor i vardera storstadsområde ska öppna i eller i direkt anslutning till ett socialt utsatt område. Vid de statliga servicekontoren har besökarna möjlighet att få service från , och samt även delar av Arbetsförmedlingens tjänster. Av uppdraget framgår att i de fall då det bedöms vara lämpligt och genomförbart ska SSC eftersträva samlokalisering med kommunala servicefunktioner eller andra statliga myndigheter för att möjliggöra en mer samlad service för enskilda och företag Av regleringsbrevet framgår att uppdraget att öppna kontoren ska genomföras i två omgångar. I en första omgång ska myndigheten öppna minst 13 kontor. Kontoren i denna omgång ska huvudsakligen öppna . SSC ska dock eftersträva att kontor kan öppnas successivt och av 2022. Resterande kontor ska öppna i en andra omgång och detta ska huvudsakligen ske . Uppdraget ska slutredovisas till regeringen . Uppdraget bygger på förslag från den utredning som leddes av landshövding och som hade i uppdrag att utreda hur de statliga servicekontoren kan utvecklas (Fi 2019:B). Utredningen överlämnade promemorian En utvecklad organisation för lokal statlig service – slutredovisning (ds 2020:29). I promemorian föreslogs bl.a. en utbyggnad omfattande 28–29 servicekontor samt ett utökat serviceutbud vid servicekontoren genom samverkan med fler myndigheter. Metodstöd för regionala serviceprogram 2022–2030 Regeringen uppdrog åt att till ta fram ett metodstöd för regionala serviceprogram 2022–2030 (N2021/01349). Myndigheten ska därefter bistå regionerna och om de beslutar att ta fram regionala serviceprogram för perioden –2030, såväl vid framtagande som vid genomförande av programmen. I metodstöd anförs att regionala serviceprogram är ett sätt att stärka samordningen mellan olika aktörer och insatser och att prioritera stöden till kommersiell service (rapport 0382). En del av metodstödet beskriver samverkan mellan aktörer med olika roller. En annan del handlar om analys av behov av och förutsättningar för service nu och . Granskning av de statliga servicekontoren meddelade att den förbereder en granskning av de statliga servicekontoren. Myndigheten anger att överförandet av lokaler, verksamhet, och medarbetare från flera myndigheter till en, är en av de största och mest komplexa förändringarna inom statsförvaltningen . avser att granska om den nya serviceorganisationen är ändamålsenlig och effektiv för att tillhandahålla statlig service med hög kvalitet i hela landet. Stöd till drivmedelsstationer på landsbygderna riktade på förslag av utskottet ett tillkännagivande till regeringen om åtgärder med anledning av krav på drivmedelsstationer (bet. 2021/22:NU10, rskr. 2021/22:87). Betänkandet innehåller fyra reservationer (S, SD, C, V, MP). I en reservation (S, V, MP) förordades att inte ska göra något tillkännagivande. Motionsyrkanden liknande de nu aktuella om kommersiell och offentlig service behandlade utskottet . Utskottet avstyrkte motionsyrkandena bl.a. med hänvisning till pågående insatser och utredningar (bet. 2020/21:NU14). När det gäller yrkanden om höjd ombudsersättning påminde utskottet om det man tidigare anfört om att beslut om ersättning till lanthandlare som agerar som ombud för statligt ägda bolag fattas av de enskilda bolagen och är därmed ytterst en styrelse- och ledningsfråga. Utskottets ställningstagande redovisas under följande rubriker: – Villkor för ombud – Uppföljning av driftsstöd – Övrigt om kommersiell och offentlig service. I motionerna 2021/22:2432 (SD) yrkande 9, 2021/22:2451 (SD) yrkande 14, 2021/22:3689 (M) yrkande 2 samt 2021/22:4219 (KD) yrkande 7 framhålls betydelsen av åtgärder för att underlätta för lanthandlare att bli ombud för statliga bolag. När det gäller förslagen om att underlätta för lanthandlare att bli och vara ombud för statliga tjänster som berörs i de ovan nämnda motionerna vill utskottet liksom tidigare när liknande förslag har behandlats understryka att beslut om ersättningar fattas av de enskilda bolagen och är därmed ytterst en styrelse- och ledningsfråga eftersom ansvaret för verksamheten ligger på bolagens ledningar. Utskottet ser därför ingen anledning att tillstyrka dessa motionsyrkanden. Därmed avstyrker utskottet motionsyrkandena. I motionerna 2021/22:2432 (SD) yrkande 10, 2021/22:3689 (M) yrkande 1 samt 2021/22:4219 (KD) yrkande 8 betonas vikten av att det förstärkta driftsstödet till kommersiell service i särskilt utsatta glesbygdsområden följs upp och utvärderas. Utskottet anser att staten behöver ta ett särskilt ansvar för att medborgare och näringsliv ska få tillgång till en grundläggande nivå av kommersiell service. Många lanthandlare i gles- och landsbygderna är särskilt viktiga eftersom de ofta även tillhandahåller många olika tjänster. Utskottet har inte någon annan uppfattning än motionärerna om att det är viktigt att de olika stödformerna för kommersiell service följs upp och utvärderas och att medlen används på ett ändamålsenligt och effektivt sätt. Utskottet vill i detta sammanhang påminna om regeringens uppdrag till att redovisa till hur medlen använts och vilka resultat som uppnåtts. Utskottet kan också notera att regeringen anger i budgetpropositionen att det särskilda driftsstödet för dagligvarubutiker i sårbara regioner permanentas . Därmed avstyrker utskottet motionsyrkandena. Övrigt om kommersiell och offentlig service I motionerna 2021/22:1612 (C), 2021/22:2479 (SD) yrkande 13, 2021/22:3379 (L) yrkande 5 och 2021/22:3880 (KD) yrkande 93 förordas olika insatser för att främja en god tillgång till kommersiell och offentlig service i hela landet. Utskottet vill även i detta sammanhang understryka att det på en övergripande nivå inte har någon annan uppfattning än motionärerna när det gäller betydelsen av tillgången till kommersiell och offentlig service i hela landet. En levande landsbygd är en förutsättning för en långsiktig utveckling och tillväxt i hela . har landsbygden stora utmaningar. I , liksom i övriga världen, pågår en urbanisering, och delar av landsbygden avfolkas medan de större städerna växer. I har denna utveckling inträffat som grundläggande samhällsservice har centraliserats. Detta har inneburit en försämrad service i regioner där befolkningen minskat. Utskottet kan med anledning av de nämnda motionerna även notera att det pågår insatser som syftar till att förbättra servicen på landsbygden. Det gäller exempelvis det särskilda driftsstödet till butiker i sårbara och utsatta områden som infördes och som regeringen angett ska permanentas . Vidare pågår ett arbete med att öppna nya servicekontor runt om i landet, vilket därtill är en insats som meddelade att den förbereder en granskning av. I likhet med föregående år kan utskottet med anledning av motion 2021/22:3379 (L) yrkanden 5 också konstatera att det inom ramen för gällande stödförordningar finns en möjlighet för de regionala aktörerna att prioritera de lanthandlare som agerar ombud när de betalar ut servicebidrag (bet. 2020/21:NU14). När det gäller övriga motionsyrkanden som utskottet har att ta ställning till i detta avsnitt anser utskottet att kan avslå dessa med hänvisning till de ställningstaganden som gjordes då utskottet senast behandlade motsvarande förslag. Därmed avstyrker utskottet samtliga motionsyrkanden. Lokalisering av statliga myndigheter Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om lokalisering av statliga myndigheter. Utskottet hänvisar bl.a. till att de pågående insatserna i stort är i linje med de förslag som förordas i de aktuella motionerna. Jämför reservation 13 (SD) och 14 (SD, C, KD). I kommittémotion 2021/22:2432 av m.fl. (SD) yrkande 5 förordas ett tillkännagivande om utlokalisering av statliga myndigheter. I motionen betonas att utlokalisering är ett långsiktigt mål och att utlokaliseringarna behöver göras med försiktighet som ett komplement till nyetableringar på landsbygden. I kommittémotion 2021/22:2451 av m.fl. (SD) yrkande 15 i denna del efterfrågas ett tillkännagivande om statliga myndigheters roll på landsbygden. Motionärerna anger bl.a. att polisens möjligheter till snabb utryckning vid brott på landsbygden behöver öka och att myndigheter bör etablera fler kontor runt om i landet där anställda kan arbeta på distans. I motionen förordas även i likhet med motion 2021/22:2432 (SD) utlokalisering av statliga myndigheter. I kommittémotion 2021/22:4219 av m.fl. (KD) yrkande 9 föreslås ett tillkännagivande om myndigheters lokalisering. Motionärerna framhåller bl.a. att omlokalisering av myndigheter till andra delar av landet än storstadsområdena bör prövas i större omfattning än . I motion 2021/22:1418 av m.fl. (S) efterfrågas ett tillkännagivande om att överväga omlokalisering av myndigheter till . I motion 2021/22:1555 av och (båda S) efterfrågas ett tillkännagivande om att överväga omlokalisering av myndigheter till . I motion 2021/22:1763 av m.fl. (S) efterfrågas ett tillkännagivande om statlig närvaro i hela landet. I motionen välkomnas att regeringen fortsätter sitt arbete med att stärka statens närvaro i hela landet. I motion 2021/22:2150 av m.fl. (S) efterfrågas ett tillkännagivande om att titta på möjligheten att placera den nya myndigheten för utbetalningskontroll i . I motion 2021/22:2046 av (M) yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om att bereda plats för blåljusverksamhet och annan statlig verksamhet i . I motion 2021/22:2082 av m.fl. (M) efterfrågas ett tillkännagivande om att placera den nya statliga myndigheten mot fusk och fel i välfärdssystemen i . I motion 2021/22:2207 av (M) förordas ett tillkännagivande om att se över lokaliseringen av statliga företag och myndigheter. I motion 2021/22:2370 av (M) föreslås ett tillkännagivande om att myndigheter bör utlokaliseras från storstäder till övriga landet och om att befintliga och välfungerande kontor bör ges förutsättningar att vara kvar och utvecklas. I motion 2021/22:1625 av Per Åsling (C) yrkande 2 efterfrågas ett tillkännagivande om att ny- och omlokalisering av myndigheter bör förläggas till . I motion 2021/22:1388 av (KD) föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör se över möjligheten att förlägga en myndighet till . I motion 2021/22:2350 av (L) yrkande 1 förordas ett tillkännagivande om vikten av att nya myndigheter placeras i en annan storstadsregion än . Bakgrund och pågående arbete tillkännagivanden om lokalisering av myndigheter tillkännagav för regeringen ett antal principer för såväl den geografiska placeringen av statliga myndigheter som beslutshanteringen av sådana ärenden (bet. 1996/97:AU2, rskr. 1996/97:106). Utskottet redogjorde åter för dessa principer i sitt betänkande om regional tillväxtpolitik (bet. 2015/16:NU17) och noterade då att regeringen gett Statskontoret och Statens servicecenter i uppdrag att se över olika aspekter av lokaliseringsfrågan. menade utskottet att utvecklingen inte varit i enlighet med de principer som fastställt, oberoende av regeringar och tidigare uttalade ambitioner om att noga pröva om myndigheter i ökad utsträckning skulle kunna lokaliseras utanför storstäderna. Utskottet föreslog därför att genom att helt eller delvis bifalla ett antal motioner skulle tillkännage för regeringen att den ska pröva möjligheterna att omlokalisera myndigheter. Vidare anförde utskottet att regeringen i ett lämpligt sammanhang borde återrapportera till vilka åtgärder som vidtagits och hur de principer som tidigare fastställt tillämpas. beslutade i enlighet med utskottets förslag. har gjort flera ytterligare tillkännagivanden till regeringen med bäring på frågan om statliga myndigheters lokalisering som har beretts av andra utskott. Bland annat beslutade i enlighet med finansutskottets förslag om ett tillkännagivande om att regeringen borde se till att statliga myndigheter under regeringen lokaliseras till förorter och lägen utanför de dyraste områdena i samt även pröva en lokalisering till andra delar av landet (bet. 2015/16:FiU25, rskr. 2015/16:208). Regeringen angav i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 2) att den, med anledning av tillkännagivanden om att den statliga närvaron bör öka i hela landet, har fattat 21 regeringsbeslut om lokalisering av hela eller delar av myndigheters verksamheter som berör 20 olika myndigheter (omfattas av två beslut). Merparten av besluten har avsett verksamheter i , som har omlokaliserats till andra delar av landet. Regeringen angav vidare att den med anledning av sina beslut om omlokaliseringar, myndigheternas egna initiativ till lokaliseringar och införandet av förordningen om statliga myndigheters lokalisering anser att tillkännagivandena är slutbehandlade. Förordningen om statliga myndigheters lokalisering Regeringen utfärdade förordningen (2019:202) om statliga myndigheters lokalisering (Fi2019/01505/SFÖ). Förordningen innebär bl.a. att myndigheter vid beslut om lokalisering, vare sig det gäller placering av ett fast arbetsställe eller avveckling av ett arbetsställe på en viss ort, ska genomföra analyser av verksamhetsmässiga, personella, ekonomiska och regionala konsekvenser inom myndighetens ansvarsområden samt att lokaliseringsbeslut ska fattas av myndighetens ledning. Av analysen ska det också framgå vilka alternativa möjligheter som finns att utveckla eller rationalisera myndighetens befintliga verksamhet på en viss ort. Förordningen trädde i kraft . Nationell strategi för hållbar regional utveckling i hela landet 2021–2030 I den nationella strategin för hållbar regional utveckling i hela landet 2021–2030 (skr. 2020/21:133), som nämnts ovan, framhåller regeringen att en fortsatt utveckling av den statliga närvaron och servicen i hela landet är viktigt för att upprätthålla legitimitet och förtroende för statsförvaltningen. För att åstadkomma en jämnare fördelning av statliga arbetstillfällen över landet menar regeringen att det är angeläget att stärka den statliga närvaron utanför de största städerna. En utgångspunkt är att inga nya myndigheter ska lokaliseras i . Regeringen anför vidare att staten måste som arbetsgivare ta ett större ansvar både för regional utveckling och för möjligheterna att erbjuda statliga arbetstillfällen i hela landet. Spridningen av statliga myndigheters lokalisering kan även bidra till att förbättra arbetsmarknaden i landsbygderna och därmed bidra till en hållbar regional utveckling. Granskning av omlokalisering av myndigheter meddelade att den förbereder en granskning av regeringens omlokalisering av myndigheter. Granskningen ska svara på om regeringens beslut om lokalisering av myndigheter till orter utanför har genomförts på ett effektivt och långsiktigt ändamålsenligt sätt. Granskningen kommer bl.a. att fokusera på vilka effekter besluten har haft på arbetsmarknaden på de aktuella orterna, samt på hur myndigheterna har hanterat kompetensförsörjning och andra utmaningar kopplade till möjligheterna att bedriva en effektiv verksamhet. Resultatet av granskningen kommer att sammanställas i en rapport med planerad publicering . Ett flertal motionsyrkanden liknande de nu aktuella om lokalisering av statliga myndigheter avstyrktes av utskottet då utskottet bl.a. ansåg att regeringens olika beslut om lokalisering av statliga myndigheters verksamhet ligger i linje med tidigare tillkännagivanden (bet. 2020/21:NU14). Förslag liknande de i motionerna 2021/22:2082 (M), 2021/22:2150 (S) och 2021/22:2432 (SD) yrkande 5 har inte behandlats av utskottet i närtid. Utskottets ställningstagande redovisas under följande rubriker: – Myndigheters roll på landsbygden – Övrigt om lokalisering av statliga myndigheter. Myndigheters roll på landsbygden Utskottet har inte någon annan uppfattning än motionärerna om att de statliga myndigheterna har en viktig roll i att underlätta för människor att kunna bo och verka på landsbygden. Utskottet ser dock ingen anledning för att rikta ett tillkännagivande till regeringen i enlighet med vad motionärerna föreslår. Därmed avstyrker utskottet motion 2021/22:2451 (SD) yrkande 15 i berörd del. Övrigt om lokalisering av statliga myndigheter Utskottet konstaterar att regeringen efter tillkännagivanden (bet. 2015/16:NU17, rskr. 2015/16:201 och bet. 2015/16:FiU25, rskr. 2015/16:208) om att den statliga närvaron bör öka i hela landet har fattat drygt 20 regeringsbeslut om lokalisering där hela eller delar av myndigheters verksamheter i har omlokaliserats till andra delar av landet. Därtill trädde förordningen om statliga myndigheters lokalisering i kraft . Utskottet kan även notera att regeringen i den nationella strategin för hållbar regional utveckling i hela landet 2021–2030 anger att det är angeläget att stärka den statliga närvaron utanför de största städerna och att en utgångspunkt är att inga nya myndigheter ska lokaliseras i . Utskottets uppfattning är att regeringens olika beslut om lokalisering av statliga myndigheters verksamhet liksom regeringens bedömning i den nationella strategin för hållbar regional utveckling i hela landet 2021–2030 ligger i linje med tillkännagivanden. Utskottet kan vidare konstatera att meddelade att myndigheten genomför en granskning av om regeringens beslut om lokalisering av myndigheter till orter utanför har genomförts på ett effektivt och långsiktigt ändamålsenligt sätt. väntas bli publicerad och utskottet kommer således att få skäl att återkomma till frågan om myndigheters lokalisering i samband med hanteringen av regeringens skrivelse med anledning av granskningen. Utskottet ser därför inte att det finns skäl för att rikta ytterligare tillkännagivanden till regeringen med anledning av de åtgärder som förordas i de aktuella motionerna. Därmed avstyrker utskottet samtliga motionsyrkanden. Återföring av medel och produktionsvärden från naturresurser Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om återföring av medel och produktionsvärden från naturresurser. Utskottet hänvisar bl.a. till gällande regler på området. Jämför reservation 15 (SD, V) och 16 (SD, C, MP), motivreservation 17 (KD), reservation 18 (SD, KD), motivreservation 19 (C, MP), reservation 20 (SD), 21 (V) och 22 (MP) samt motivreservation 23 (C, KD). I partimotion 2021/22:3232 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 4 efterfrågas ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag på lagstiftning om reglering av vindkraftens närområdesersättning så att den blir obligatorisk. Vidare förordas i yrkande 5 ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med ett förslag på hur en större del av vattenkraftens vinster ska komma de berörda kommunerna till del. I kommittémotion 2021/22:2390 av m.fl. (SD) yrkande 17 föreslås ett tillkännagivande om att införa en reglerad bygdepeng för vindkraften. Motionärerna anser att vid en vindkraftsetablering bör bygdemedel för vindkraften hanteras på samma sätt som för vattenkraften och att det bör regleras i lag. I kommittémotion 2021/22:2432 av m.fl. (SD) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om ökade intäkter för regionerna genom en regionalisering av fastighetsskatten på industrifastigheter och elproduktionsenheter. I kommittémotion 2021/22:2451 av m.fl. (SD) yrkande 30 föreslås ett tillkännagivande om regionaliserad fastighetsskatt. I motionen anges att respektive region, i stället för staten som är fallet, bör få behålla skatteintäkterna för industrifastigheter och elproduktionsenheter. I kommittémotion 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkande 34 förordas ett tillkännagivande om att regionalisera beskattningen av industri- och energifastigheter. I kommittémotion 2021/22:3685 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 6 föreslås ett tillkännagivande om att vid en större översyn av skattesystemet utreda hur skatteintäkter från fastighetsskatten på vind- och vattenkraftverk kan regionaliseras. I kommittémotion 2021/22:4219 av m.fl. (KD) yrkande 12 efterfrågas ett tillkännagivande om att utreda för- och nackdelar med ett system likt det norska där en större del av vinsterna från naturresurser stannar lokalt. I kommittémotion 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 7 i denna del förordas ett tillkännagivande om att ge närboende möjlighet att bli delägare när det byggs vindkraftverk och att fastighetsskatt på vatten- och vindkraftverk bör gå till den region eller kommun där kraftverken finns. I motion 2021/22:174 av (M) efterfrågas ett tillkännagivande om att införa Royalties for Regions enligt australiensisk modell vid gruvverksamhet, vattenkraftsverksamhet m.m. Royalties for Regions innebär att berörda kommuner och regioner får del av exempelvis mineralavgifter för att investera dem i infrastruktur, välfärd och service. Motionären förordar att medel från exempelvis vattenkraft och gruvnäring återförs till de regioner där naturresurserna utvinns. I motion 2021/22:896 av (M) förordas ett tillkännagivande om att se över hur medel från vattenkraftsproduktionen kan komma de kommuner och regioner där produktionen sker till del. I motion 2021/22:1782 av (M) efterfrågas ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag som gör det möjligt för glesbygds- och landsbygdslänen att behålla mer av värdet av det som producerats i de egna geografiska regionerna. I motion 2021/22:2201 av (M) förordas ett tillkännagivande om att se över hur vattenkraftskommunerna i kan få del av det värde som vattenkraftsproduktionen genererar i fråga om koncessionsavgifter och koncessionskraft. I motion 2021/22:3032 av och (båda SD) föreslås ett tillkännagivande om en regionalisering av fastighetsskatten. I motion 2021/22:713 av (C) efterfrågas ett tillkännagivande om att se över om en större del av fastighetsskatten kan tillfalla kommuner och regioner. I motion 2021/22:1180 av (C) föreslås ett tillkännagivande om att se över möjligheten att regionalisera fastighetsskatten på energiproducerande fastigheter med exempelvis vattenkraftverk eller vindkraftverk. I motion 2021/22:1608 av och (båda C) förordas ett tillkännagivande om att berörda kommuner och regioner ska få behålla en rättmätig del av vind- och vattenkraftens värden. I motion 2021/22:1625 av Per Åsling (C) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att ett system för vattenkraftsåterbäring ska utarbetas samt att ekonomiska resurser ska stanna i regionerna och kommunerna där värdena skapas. I motion 2021/22:2318 av (L) förordas ett tillkännagivande om en översyn av fastighetsskatten för vattenkraft. Bakgrund och pågående arbete Bygdemedel regleras i lagen (1998:812) med särskilda bestämmelser om vattenverksamhet. Av 6 kap. 1 § framgår att den som har tillstånd till vattenverksamhet ska betala en årlig bygdeavgift som bestäms av mark- och miljödomstolen om verksamheten innebär drift av ett vattenkraftverk, en vattenreglering, vattenöverledning (för något annat ändamål än kraftändamål) eller ytvattentäkt. Bygdeavgiften ska användas dels för att förebygga eller minska sådana skador av vattenverksamheten eller anläggningar för denna som inte har ersatts enligt 31 kap. och för att gottgöra sådana skador (dvs.