bet · H901KU20d3 · 2022-01-01 00:00:00 — Jag tycker att det vore seriöst om man tog med hela citatet – att munskydd ska användas i vård och omsorg där Folkhälso- myndigheten så anmodar. Jag har ingen annan uppfattning än det. jag inte och inte heller veckan efter, när man klippte citatet och spred det så mycket man kunde för att skapa förvirring och en ganska märklig diskussion. Det är ingen politisk fråga, enligt min uppfattning, att bedöma om vi ska ha munskydd eller inte och i vilka sammanhang. Men det är väl ingen tvekan om att munskydd har anmodats i vård och omsorg. Det finns en del andra branscher och sektorer. Så sent som var det också någonting som anmodades i kollektivtrafiken när trängsel inte kunde undvikas. Jag gör ingen överprövning av i den frågan. Jag skulle uppskatta om vi inte delade på meningar och satte punkt mitt i citat. (M): Jag har en följdfråga. Jag antar att om socialministern och regeringen hade ansett att munskydd var viktigt hade det införts. Det infördes ju också krav på munskydd . Ett kvartal efter pandemins utbrott infördes det som komplement inom äldrevården. senare var det rekommendation vid all nära kontakt i vård och omsorg. Först efter pandemins utbrott utfärdades en rekommendation om att man skulle bära munskydd i kollektivtrafiken och i inomhusmiljöer. kritiserade också regeringen för att inte ha infört munskyddskrav. Kommissionen säger i sina slutsatser att munskydd i inomhusmiljöer och kollektivtrafik inte borde ha avvisats som en skydds- åtgärd. Vad är socialministerns kommentar till den kritik som Corona- kommissionen för fram? : Fru ordförande! Jag tackar för följdfrågan. Jag har samma uppfattning som jag har haft , nämligen att smittskyddsåtgärder ska beslutas av expertmyndigheten. Det gäller även munskyddsfrågan. Jag har kunnat notera hur man har försökt att politisera den frågan från olika håll under pandemin. Jag tycker att det är oklokt, och jag tänker fortsatt inte politisera den frågan. Det är en smittskyddsåtgärd. Apropå alla datum som ledamoten här räknar upp var det ju inte så att det dröjde innan man skulle ha munskydd i vård och omsorg, men det är en fråga om en bedömning som gör. är involverad, liksom förstås när det handlar om vilken skyddsutrustning som används i olika yrken och i olika situationer. Min uppfattning är att det inte är en politisk fråga. Jag vill återigen under- stryka att när munskydd har anmodats har det varit expertbedömning. Jag tycker att det har varit klokt. (S): Ordförande! Jag tackar socialministern för klargörandet kring uttalandet. När det gäller uttalanden som KU hanterar och bereder betonar vi ofta att de ska vara sakligt grundade och bygga på korrekt information. vihar ser vi att socialministern , när frågan om munskydd togs upp, betonade att munskydd inte är ett politiskt ställningstagande utan en fråga om att följa kunskapsläget och sätta in det i svensk kontext. Det är också utifrån detta resonemang som jag hör att socialministern lyfter fram bakgrunden till uttalandet här . Finns det möjlighet att utveckla vilka bedömningar och överväganden som låg till grund för kommunikationen i denna fråga, som ju trots allt blev en politisk diskussion i flera sammanhang? : Fru ordförande! Frågan om munskydd har ju av en del ansetts vara en politisk fråga. Jag vidhåller att den inte är det. Sedan är det också en diskussion … Vi är tillbaka vid att man tänker på olika saker när man säger ”munskydd”. Munskydd är ju en självklar del i vården och omsorgen i vissa miljöer men inte i andra. Det finns ju länder som säger att de har munskydd, men de har det på olika sätt på olika ställen. En del har det på restaurangen; en del har det absolut inte på restaurangen. En del har det inomhus; en del har det bara utomhus. Om och när ska använda sig av munskydd ska det göras på god grund. Jag menar att det är myndigheten som är ansvarig för smittskydd som ska hantera munskydd som den smittskydds- åtgärd det är. Det är dock inte förbjudet för någon att bära munskydd, och det har inte varit det . Men om man ska föreskriva det och säga att det är någonting som krävs i olika miljöer är det viktigt, vill jag mena, att det utgår från medicinsk expertis. Det är mitt svar. (SD): Fru ordförande! Tack, socialministern, för att du ger oss möjlighet att ställa våra frågor ! Jag har fått en ganska klar bild av vad som har sagts och gjorts i detta ärende, men jag skulle ändå vilja ställa en fråga. Ditt svar att vi inte fattar politiska beslut kring smittskydd – det gör experter – har vi läst och hört . Då undrar jag: Vilken expertis inom smittskydd besitter som WHO, EU:s folkhälsomyndighet eller andra länder inte har, med tanke på att synen på smittskydd skiljer sig så kraftigt åt och att man landat i så olika beslut kring smittskyddet? : Fru ordförande! Utan att gå in och ha en hel argumentation om i vilket sammanhang ska ha munskydd, för den frågan menar jag bör ställas, och jag tror också att den har ställts till inte minst Folkhälso- myndigheten vid ett flertal tillfällen … Vad har varit väldigt angelägna om som grund i vårt sätt att mota pandemin är att människor ska kunna hålla avstånd. Det känns ju väldigt passé , men det var det viktigaste. WHO har aldrig sagt att man i stället för avstånd ska ha ett munskydd, utan de har ju också satt det i en kontext. Återigen: har arbetat för att se till att vi med de verktyg och medel som finns både kan hålla ut och begränsa smittspridningen. Då är munskydd en av de åtgärder som står till buds och som myndigheten kan förskriva. Det har man ju gjort, som vi har fått beskrivet har, vid olika tillfällen och i olika sammanhang. Jag har inget annat svar än att detta inte är en politisk fråga. Det blir inte det på KU heller. Per Schöldberg (C): Ordförande! I det här ärendet, som är ett uttalandeärende, har jag fått svar på mina frågor. Skånberg (KD): Ordförande! Den här frågan handlar ju egentligen om vad som är en politisk fråga. Statsrådet säger ju att somliga politiserar frågan. Antingen är det myndigheterna som styr enligt förvaltningsmodellen eller så går regeringen in och politiserar frågan. Jag skulle vilja att socialministern utvecklade det lite. Är det inte på det viset att regeringen styr riket utan att därmed politisera en fråga, till exempel frågan om munskydd eller andra åtgärder, avstånd och så vidare? Det hör till att regeringen gör en egen bedömning. Men här låter det i stället … sa följande: När det handlar om frågan om publika miljöer är det som följer läget och utfärdar rekommendationer även fortsättningsvis. Hon hade sagt detta: Man ser inte att ett generellt användande av munskydd i offentliga miljöer är något som minskar den smittspridning som är väldigt låg. Var det inte i stället så att det här fanns en möjlighet – inte att politisera frågan utan att styra riket? Hade inte detta varit en möjlighet att i stället för att bara klavbinda sig vid ta ett eget beslut? : Fru ordförande! Jag tackar för frågan. Jag kan inte se att min kunskap är bättre än samlade expertis om när det är lämpligt att inte bara göra det möjligt för någon att ha ett munskydd på sig utan säga att i de här miljöerna ska man bära munskydd. Det är ju detta som är diskussionen. Jag menar att Folkhälso- myndigheten är bäst på att bedöma när man ska använda den smittskydds- åtgärden, och det har man också gjort i olika sammanhang, i olika branscher och . När jag säger att vi inte ska politisera detta menar jag att om myndigheten har ett ansvar för smittskydd och ett uppdrag att ta initiativ till åtgärder som skyddar befolkningen mot smittsamma sjukdomar både vid normala förhållanden och i kris … Att då ta bort den frågan och säga att just när det gäller smittskyddsåtgärder och munskydd har jag och regeringen, eller någon annan lämplig konstellation, en bättre kunskap, så nu tycker vi, och jag, att vi ska använda munskydd på möten, när vi går och handlar mat eller när vi åker buss … Jag menar att det är ett verktyg av många när det handlar om att vidta smittskyddsåtgärder för att begränsa, i det här fallet, covid-19 och en pågående pandemi. Vilken smittskyddseffekt som de facto olika åtgärder har menar jag att myndigheten är bättre på att bedöma än politiker. Skånberg (KD): Fru ordförande! Initialt lät det ju som om det var skadligt att använda munskydd. Om de inte användes rätt skulle de kunna rent av förvärra läget. Sedan, senare, påbjöds det – det dröjde förvisso, men det påbjöds. Det är en diskrepans här. Är det kunskapsläget som har förändrat sig? Är det förhållningssättet som har förändrat sig? Vill socialministern utveckla det? : Fru ordförande! Både och vill jag väl utveckla det, eftersom jag återigen menar att det inte är en politisk bedömning i botten. Men det som har hänt är ju att vi får olika effekt av olika åtgärder. Det gäller ju alltifrån begränsning av hur många som får delta i allmänna sammankomster till vilka verksamheter som man över huvud taget kan bedriva. Det var inte så svårt att minnas … Eller rättare sagt så här: I början så tror jag vi minns hur vi lätt fick människor att hålla avstånd. Man vågade ju knappt gå ut. Man höll sig hemma. Då räckte det med vissa åtgärder för att se till att människor höll avstånd. Men det blir ju allt svårare att hålla de avstånden, och man uttömmer andra sätt att minimera trängseln. Det är ju det som har gjort att smittskyddsåtgärder generellt sett har växlat, för det handlar inte bara om att kunna säga vilken åtgärd vi har beslutat, eller myndigheten har beslutat, utan det handlar också om vilken effekt det får, vilken följsamhet det har hos befolkningen. Det är det som ändå har präglat arbetet . (L): Jag har fått svar på mina frågor. (MP): Jag har inga fler frågor. (M): Fru ordförande! Jag vill ändå uppehålla mig lite kring den här halva meningen som socialministern var lite häpen över att vi diskuterade. Det gör vi ju för att den är anmäld till , och vihar att granska det här uttalandet i Aktuellt om att regeringen alltsedan pandemin började har varit för munskydd. Det är ju ändå så att konstaterar i sina slutsatser att den här inställningen till munskydd har varit ett tydligt exempel på, så här säger de, hur kraven på evidens gjorde att man avstod från åtgärder som kunde ha minskat smittspridningen och att det därmed står i strid med den försiktighetsprincip som vi anser bör prägla verksamheten i ett osäkert läge. Försiktighetsprincipen är ju väldigt viktig. Då undrar jag ändå om social- ministern kan säga vad skälet är till att man inte rekommenderade munskydd tidigare som en försiktighetsåtgärd. : Fru ordförande! Försiktighetsprincipen tänker jag att vi skulle ha kunnat prata länge om. Den kunde man också ha gjort en anmälan om, så hade vi kunnat diskutera den på djupet. Den är inte enkel, vill jag säga Vad är försiktighetsprincip? Jag tror ganska säkert att om vi skulle ha gjort många fler saker väldigt tidigt i pandemin, då hade skolorna stängt. Det tror jag står högst på den listan bland det som man ändå kunde väga: Vilken effekt kommer det att ha? Det kommer att minska rörelsen i samhället. Elever, barn och lärare kommer inte att träffas så nära. Det var också det som väldigt … i princip alla andra länder gjorde. Det hade varit ett enkelt beslut å ena sidan att Men vi tyckte nog att vi hade en försiktighetsprincip i andra riktningen där vi inte ville att barn skulle hållas hemma, där vi inte ville att barn skulle bli begränsade, där vi inte ville att de skulle missa sin skolgång, där vi inte ville att de skulle behöva vara hemma i en miljö där de kanske inte hade utrymme att läsa läxor, någon som kunde hjälpa dem, kanske en våldsam miljö, missbruk, mycket annat. Det är också en försiktighetsprincip. Jag vill varna för att göra det så enkelt och tro att en försiktighetsprincip, den hade till exempel betytt munskydd. Jag tror den hade varit mycket mer dramatisk om vi skulle ha gjort för säkerhets skull. Då är det bara att titta sig runt om: Vad gjorde … Det var en av de saker som framför allt skilde oss från andra länder, och jag är fortfarande väldigt stolt över att vi inte stängde skolor. Kanske har det också spelat roll för att andra länder under sin nästa våg inte stängde sina skolor utan faktiskt i större utsträckning höll dem öppna. Låt mig ändå säga: Varför diskuterar vi det här uttalandet? Det var ju inget uttalande; det var en intervju som det fanns företrädare som kände att vi klipper det på hälften, vi sprider det på sociala medier och vi gör en KU- anmälan. Därför diskuterar vi det, inte för att jag menade någonting annat än det som hela citatet egentligen handlade om, nämligen att munskydd ska användas där det påbjuds. I vård och omsorg är det klart att vi har munskydd. Det fanns också en del andra branscher, som frisör. Fler än jag kanske vågar sig iväg till frisören . Jamen då är det klart att de såg till att de hade munskydd eller visir så att man vågade gå tid. Men att anmoda det mycket bredare än så, det är en myndighetsuppgift. Det är en myndighetsuppgift från sida, men när det gäller arbetsplatser har det handlat om . Jag säger det en gång till: Jag förstår inte vad liksom vitsen är med att klippa en mening på mitten och sprida den för att skapa förvirring. Jag tycker inte att det är oklart, faktiskt. Ordföranden: granskar ju det som riksdagsledamöterna anmäler. (M): Bara en väldigt kort fråga, givet det som socialministern sa nu: Har socialministern ändrat uppfattning i frågan om munskydd? Hur ser din uppfattning ut om munskydd? Skulle du ha gjort en annan bedömning om du hade fått göra om den här resan? : Fru ordförande! Jag vet inte om det är symtomatiskt att det blir sista frågan och sista svaret i utfrågningen om pandemin. Jag har inte haft en politisk uppfattning om munskydd. Jag har ingen politisk uppfattning heller. Jag tycker att munskydd ska användas där det krävs, och jag tycker att medicinsk expertis ska avgöra det, inte regering eller socialminister. Ordföranden: så mycket för det! Därmed har vi också klarat av det här granskningsärendet, nummer 4. Jag vill tacka för att socialministern har svarat på många frågor. Vi lämnar därmed punkten 1 och ajournerar sammanträdet . Granskningsärende 1 – Utbildningsministerns hantering av 2018 års Pisa-undersökning (se avsnitt 4.1) Ordföranden: Då återupptar sitt sammanträde. Vi är på punkten 2 på vår dagordning. Det är offentlig utfrågning med utbildnings- minister . Det handlar om utbildningsministerns hantering och kommunikation angående Pisaundersökning. På KU-språk heter det G1, Granskningsärende 1. Innan vi börjar vill jag hälsa utbildningsministern välkommen. Vi tackar för att du kommer hit till KU för att svara på våra frågor. Det kommer att gå till så att utbildningsministern får en möjlighet att göra en kortare inledning. Därefter kommer anmälande parti att börja, och därefter partierna i storleksordning. Med detta ger jag ordet till utbildningsministern, varsågod. : Tack så mycket, fru ordförande! Tack också för möjligheten att få komma hit och svara på utskottets frågor. Bredvid mig sitter expeditions- chefen vid . Jag vill gärna börja med att berätta att Pisaundersökningen är världens största elevstudie och att det är en undersökning som håller en mycket hög kvalitet. undersöker 15-åringars kunskaper inom läs- förståelse, matematik och naturvetenskap. Totalt deltog cirka 600 000 15- åringar från 79 länder och områden i . I deltog 5 500 elever från 207 grundskolor men också från 16 gymnasiesko1or. Tillsammans med flera andra internationella kunskapsmätningar är ett relevant instrument för att mäta elevers kunskaper. Den ger oss också viktig information om hur bra våra skolor är på att förmedla kunskap. Ända sedan publiceringen av 2018 har det varit känt att haft en hög exkluderingsgrad av utrikes födda elever. Både och har dock varit tydliga med att det inte finns skäl att ifrågasätta resultaten trots en hög exkluderingsgrad. och har också varit tydliga med att Pisaundersökningen 2018 visar en tydlig resultatuppgång för elever med svensk bakgrund. Den bekräftar alltså det trendbrott vi såg vad gäller resultat i svensk skola som vi såg i , vilket är viktigt att understryka i det här sammanhanget. Den förbättringen ser vi också i andra internationella kunskapsmätningar. TIMSS 2019 visade till exempel att håller i de resultatförbättringar som gjorts . Den förbättringen bekräftas också i nationell statistik som visar hur eleverna klarar skolan. Ett exempel är att andelen elever som klarar och är behöriga till gymnasieskolan ökar. går jag över till att kort berätta om hur ansvars- fördelningen ser ut och hur det praktiska genomförandet går till vid Pisa- undersökningen. Det kommer att vara ett urval. Det är nämligen en väldigt Jag har här framför mig ett urval av de regler som har satt upp. är en OECD-undersökning. har det övergripande ansvaret för att utveckla och styra Pisaundersökningen så att den genomförs på samma sätt i alla länder och på samma sätt . Det är som fastställer regel- verket för , inklusive regler om urval, exkludering och bortfall. deltagare till Pisas huvudstudie inleds med att gör ett urval av skolor. Det urvalet bygger på officiell statistik om alla skolor i respektive land. De drygt 200 skolor som har valts ut av kontaktas därefter av För att säkerställa att de regler som beslutat om efterlevs ute på skolorna utses en skolsamordnare på varje deltagande skola av rektorn. ska sedan se till att reglerna tillämpas på rätt sätt, bland annat genom att utbilda och ge stöd till skolorna inför och under undersökningen. Skolsamordnarna ska förse med listor över vilka elever som finns på skolan och som ingår i målgruppen för att göra provet. skolsamordnarna som ska bedöma vilka elever som möter för exkludering och därmed ska undantas från att göra provet. Det är alltså varje skola som avgör vilka elever som ska få möjlighet att skriva provet utifrån det av beslutade regelverket. deltagande i internationella studier regleras i instruktionen för Där framgår det att får företräda regeringen i frågor som rör Pisaundersökningen. Det framgår också att myndigheten ansvarar för deltagandet i studien. redogör för arbetet med Pisa- undersökningen i sin årsredovisning och publicerar också en rapport efter varje Både vid den årliga myndighetsdialogen och i löpande dialog med myndigheten följer upp de resultat som har uppnått, med instruktionen och regleringsbrevet som självklara går jag över till att beskriva relevanta delar av hanteringen av och kommunikationen om 2018 års Pisaundersökning. kommer att fokusera särskilt på frågan om exkluderingsgraden för utrikes födda elever, eftersom den frågan har varit föremål för mycket diskussion. Dagen innan rapporten publicerades rapporterade rapporten 2018 för mig och för tjänstemän vid . budskapen var att svenska 15-åringars kunskaper i läsförståelse, matematik och naturvetenskap hade förbättrats och var bättre än OECD- genomsnittet, att kunskapsresultaten var tillbaka på samma nivå som 2006 men att likvärdigheten inte hade förbättrats. Under redovisningen berättade att exkluderingsgraden var hög men att hade bedömt att den var acceptabel. däremot inte de egna analyserna som myndigheterna hade gjort utifrån betygsregistret och som visade att andelarna för utlandsfödda elever med utländsk bakgrund i Pisaurvalet skilde sig signifikant från andelarna enligt Det här finns beskrivet i en fotnot i rapporten men togs alltså inte upp under presentationen. Frågor ställdes bland annat till generaldirektör om den höga exkluderingsgraden i syfte att bättre förstå vad den höga exkluderingsgraden hade för betydelse för resultatet. försäkrade då att Pisa- undersökningen hade genomförts på ett korrekt sätt och att resultaten var tillförlitliga. Det var den information och de slutsatserna som jag lutade mig mot när jag i samband med publiceringen av 2018 sa att resultatet av undersökningen visar att svensk skola står stark och är på väg tillbaka till kunskapsresultat i toppklass. fick tillgång till rapporten som den publicerades, och då började arbetet med att gå igenom den. Som en del i det arbetet diskuterade tjänstemän vid departementet bland annat exkluderingsgraden, men de övergripande slutsatserna om resultaten som beskrivs i rapporten ifrågasattes inte, det vill säga resultatet i bedömdes fortsatt vara högre än resultatet 2012. Jag ställde därefter och , mot bakgrund av den information jag fått från tjänstemännen på departementet, frågor om den höga exkluderingsgraden till , och jag fick svar som jag bedömde rimliga. Både externt i media och i kontakter med har vidhållit att Pisaundersökningen har genomförts på ett korrekt sätt och att det inte finns skäl att ifrågasätta resultaten. går jag över till att berätta om bakgrunden till granskningen av den svenska Pisaundersökningen som presenterade . Efter att ha tagit del av medieuppgifter som gick ut på att utrikes födda elever felaktigt skulle ha plockats bort ur Pisaurvalet på skolorna, och att därmed skulle ha brutit mot officiella regelverk, ville jag att resultat skulle kontrolleras av . Jag bedömde att var den instans som har bäst kompetens och mest erfarenhet av Pisaundersökningen och som också har mest kunskap om de länder som deltar i studien och om resultaten . Jag hjälpte med att etablera en kontakt med . Därefter skedde alla kontakter mellan företrädare för och . publicerade en granskningsrapport där de konstaterade att studien är korrekt genomförd och att , i likhet med 15 andra länder som exkluderat fler elever än Pisas gräns på , hade godkända skäl till den utökade exkluderingsgraden. kommer jag att gå över till att beskriva granskning av Pisaundersökningen. Jag vill påminna om att jag välkomnade granskning och också . Men låt mig redan här slå fast att regeringen instämmer i iakttagelse om att bygger på vissa felaktiga antaganden, till exempel när det gäller nyanlända elevers utbildning. Regeringen instämmer också i att och regeringen i något sammanhang borde ha uppmärksammat felaktigheterna i rapporten. De felaktigheterna är rättade. kommer jag över på stora slutrapport. finns det brister i uppföljningsarbete när det gäller just exkluderingar och hur regeringen och har hanterat de tveksamheter som uppkommit. Men skriver också i sin rapport att man inte ser någon grund för att ifrågasätta att gjort och genomfört alla de moment som kräver. Regeringen instämmer i huvudsak i iakttagelse att inte i tillräcklig utsträckning har följt upp den höga andelen exkluderade elever eller andelen bortfall. Det är min och regeringens uppfattning att felaktiga exkluderingar inte har påverkat resultatutvecklingen, det vill säga resultatet i har höjts jämfört med , även om det har varit för många exkluderingar. Även om det råder samstämmighet mellan , och regeringen om att resultaten står sig anser regeringen ändå att vi måste arbeta med att säkerställa tilliten till undersökningens genomförande. regeringen att bör göra mer för att säkerställa att deltagande skolor följer , och därför gav regeringen i uppdrag att förstärka sina insatser för att säkerställa ett högt deltagande i enlighet med gällande riktlinjer i . redovisningen framgår att kommer att vidta en rad olika åtgärder för att öka deltagandet i enlighet med riktlinjer i . Bland dessa åtgärder kan nämnas att kommer att ha en tätare dialog med de skolor som valts ut att delta, förstärka informationen om regelverket gällande exkluderingar och följa upp att skolorna uppfattat kommer också att arbeta för en högre svarsfrekvens än vad kräver, tydliggöra rektors ansvar för att genomföra studien på ett korrekt sätt och informera bättre om hur viktigt det är att varje utvald elev verkligen deltar i studien. Riksdag, regering och hela det svenska skolsystemet måste självklart kunna lita på en så stor studie som . Jag kan konstatera att det har funnits oklarheter avseende exkluderingar av framför allt utrikes födda elever, men detta har inte påverkat det faktum att resultatet i har höjts jämfört med . Regeringen har löpande efterfrågat information från sin expertmyndighet