bet · H901UU15 · 2022-04-20 00:00:00 — EU upprepar även uppmaningen till de ryska myndigheterna om att Navalnyj och villkorslöst ska friges och uppmanar de ryska myndigheterna att följa den interimistiska åtgärd som beviljats av Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna när det gäller arten och omfattningen av risken för Navalnyjs liv. Utskottet framhåller vikten av att regeringen fortsätter att agera i enlighet med detta inom FN, EU, , och andra relevanta forum. Mot bakgrund av det som anförts ovan ser utskottet inte anledning till något ytterligare initiativ eller tillkännagivande till regeringen. Motionerna 2019/20:3357 yrkandena 12 och 20, 2021/22:3246 yrkandena 9 och 10 samt 2021/22:3777 yrkande 7 avstyrks. Övriga länder och regioner Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om övriga länder och regioner. Jämför reservation 7 (M) och 8 (C). I kommittémotion 2021/22:3776 av m.fl. (M) yrkande 46 anförs att bör arbeta för att återetablera goda relationer med , bl.a. genom närmare kontakter och utbyten på områden där visst samarbete finns. I kommittémotion 2021/22:3246 av m.fl. (C) yrkande 57 anser motionärerna bl.a. att det krävs en ny samlad svensk strategi för för att svensk utrikespolitik ska kunna möta utmaningarna i regionen. Utskottet vill inledningsvis hänvisa till att flera frågor som rör och behandlades av utskottet i betänkande 2020/21:UU15. När det gäller ett yrkande om en samlad regional strategi för konstaterar utskottet att har ett omfattande engagemang i regionen, både bilateralt och exempelvis genom EU och FN. presenterade kommissionen och den höga representanten det gemensamma meddelandet Förnyat partnerskap med det södra grannskapet – En ny agenda för ((2021) 2). Den breda agendan ska vägleda EU:s politik i förhållande till regionen och göra det möjligt för EU och dess södra grannskapspartner att ta itu med gemensamma utmaningar. I meddelandet föreslås nya former för samarbete genom olika instrument, bl.a. inom områdena ekonomi, klimat, migration, rättsstatsprincipen, hälsa, ungdomars möjligheter, utbildning, kultur, mänskliga rättigheter, jämlikhet, demokrati och god samhällsstyrning samt fred, säkerhet och konfliktlösning. En rad olika instrument föreslås användas. Även samarbete i multilaterala och regionala forum lyfts fram. I meddelandet föreslås även att den politiska dialogen och policydialogen över stärks avsevärt. Unionen för lyfts fram som en central kontaktpunkt, men även andra regionala samarbetsformer nämns. Rådet antog slutsatser som välkomnade meddelandet. Slutsatserna lyfter fram vikten av multilateralism och efterlyser en uppgraderad och intensifierad politisk dialog i hela för att skapa tillit, minska spänningar och bidra till att lösa konflikter. Rådet kommer enligt slutsatserna att göra en översyn av agendan för och av dessa slutsatser . I sina slutsatser från bekräftade att det är fast beslutet att förnya och stärka EU:s partnerskap med det södra grannskapet och uppmanade rådet och kommissionen att intensifiera arbetet med den nya agendan för . Regeringen beslutade om en strategi för regionala utvecklingssamarbete med och –2025. Strategin omfattar sammantaget . I strategin beskrivs den regionala kontexten och de gemensamma utmaningar som finns. Strategin täcker samarbete med specificerade målsättningar inom områdena demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer, jämställdhet, inkluderande hållbar ekonomisk utveckling och regional handel, miljö- och klimatmässigt hållbar utveckling och hållbart nyttjande av naturresurser, fredliga och inkluderande samhällen och fredlig utveckling i . I strategin konstateras att är en av få biståndsgivare som arbetar med en regional ansats i och och att samarbete särskilt ska eftersträvas med EU, inte minst i relation till EU:s södra grannskapspolitik. Samverkan ska även eftersträvas med Unionen för . Med hänvisning till och EU:s pågående arbete ser utskottet inget behov av att en sådan strategi som motionärerna efterlyser tas fram. När det gäller frågan om goda relationer till vill utskottet hänvisa till betänkande 2020/21:UU15. Där framförde utskottet att det är viktigt att ha en god och konstruktiv relation med . har ett nära och brett utbyte med inom många områden, bl.a. handel, innovation och kultur. Det finns även ett samarbete om kampen mot antisemitism. Utskottet anser att det är positivt när länder i normaliserar sina relationer såsom har skett mellan och flera länder i regionen. Dialog mellan länderna i regionen är viktigt för att uppnå en hållbar fred och stabilitet. Utskottet ser ingen anledning att revidera denna position. Mot bakgrund av det som anförts ovan avstyrks motionerna 2021/22:3246 yrkande 57 och 2021/22:3776 yrkande 46. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motionsförslag som beretts i förenklad ordning. Utöver de yrkanden som har behandlats tidigare i detta betänkande finns även motionsyrkanden som är föremål för en förenklad motionsberedning enligt de riktlinjer som har fastslagit med anledning av betänkande 2005/06:RS3 och i enlighet med promemorian Förenklad motionsberedning –2022 som utrikesutskottet fastställde . Utskottet har vid en genomgång och beredning funnit att de yrkanden som redovisas i bilaga 2 inte kan vara aktuella för något tillkännagivande från . Efter denna behandling avstyrker ett enigt utskott de aktuella motionerna. , punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2588 av m.fl. (V) yrkandena 1, 6, 7 och 10. är utan tvekan en av vår tids hårdaste och mest auktoritära diktaturer. Brotten mot de mänskliga rättigheterna är många och omfattande. Trots det auktoritära styret som inte tillåter opposition ger sig människor ut i protest mot regimen. Tusentals personer har utsatts för godtyckliga arresteringar samt överdrivet och dödligt våld vid demonstrationer . Presidentvalet såg som segrare med det lägsta valdeltagandet någonsin på . I huvudstaden deltog . Valet var endast en fasad. 600 kandidater diskvalificerades från att ställa upp, däribland många reformister. Den nya presidenten anses stå för en än mer hårdför politik. Han är själv under sanktioner från efter att ha varit högt uppsatt under de utomrättsliga avrättningarna 1988 och ledde även till tillslag mot protester . Kränkningarna av de mänskliga rättigheterna i riskerar att förvärras. kommer att fortsätta uppmärksamma situationen i landet. Jag anser att kan göra mer för att stötta kampen för ett fritt och demokratiskt och att som enskilt land och medlem i EU och FN konsekvent bör uppmärksamma de grova och omfattande brotten mot de mänskliga rättigheterna i . Kvinnor är särskilt utsatta i . Mäns våld mot kvinnor är utbrett och straffrättsliga åtgärder är nästintill obefintliga. I är lagstiftningen explicit diskriminerande mot kvinnor. En gift kvinna kan inte skaffa ett pass eller resa ut ur landet utan sin mans skriftliga tillstånd. Enligt iransk civilrätt har en man också rätten att bestämma över sin frus yrke. Kvinnors vittnesmål i domstol är endast värt hälften av en mans och mödrar förlorar vårdnaden om sina barn för pojkar och ålder för flickor. I landet är det också kriminellt att ha sex utanför äktenskapet. Kvinnor som har blivit våldtagna riskerar därför att bli straffade i det fall de inte blir trodda. Det utgör ett stort hinder för att kvinnor ska rapportera om sexuella övergrepp, eller ens söka hjälp och vård. Dessutom definieras våldtäkt i lagen endast som påtvingat sex utanför äktenskapet, vilket betyder att våldtäkt inte anses kunna ske inom äktenskapet. Det finns inte heller något förbud mot mäns våld mot kvinnor i hemmet. I denna kontext är det viktigt att lyfta fram och uppmärksamma modet bland kvinnorättsorganisationer som för en daglig kamp för flickors och kvinnors rättigheter i . har fredliga demonstrationer ökat, som fler kvinnorättsaktivister har blivit åtalade på könsdiskriminerande grunder. Jag menar att det är avgörande för utvecklingen av kvinnors rättigheter i att lokala kvinnorättsorganisationer stöds och att i alla sina kontakter med , som enskild stat och som medlem i EU och FN, uppmärksammar kvinnors och kvinnorätts-organisationers situation i landet. etniska minoriteter, såsom kurder, azerier, araber och balucher, utsätts för en omfattande diskriminering och deras möjligheter att uttrycka sitt språk, sin kultur och sin identitet är begränsade. Krav från de etniska minoriteterna på respekt för sina rättigheter möts med omfattande förföljelser, fängslanden och dödsstraff. Religionsfriheten är ytterst begränsad i . Sunnimuslimer, bahaier och andra religiösa minoriteter möter stort motstånd från regimen i sina försök att uttrycka sin tro. En av största etniska minoriteter är kurderna, som utgör av befolkningen. Många kurder upplever diskriminering på arbetsmarknaden och gruppen är underrepresenterad inom offentliga poster. Situationen för kurdiska organisationer och aktivister är särskilt svår. Organisationer förbjuds regelbundet, och aktivister grips, fängslas och avrättas för brott mot rikets säkerhet. Jag anser att som enskilt land och som medlem i EU och FN bör uppmärksamma de grova och omfattande kränkningarna av de etniska och religiösa minoriteternas rättigheter i . I är barnarbete ett omfattande problem och det rapporteras om alltmer trafficking med barn. Barnäktenskap är vanligt förekommande. Den lagliga minimiåldern för att ingå äktenskap är för flickor och 15 för pojkar, men fäder kan ansöka om tillstånd för att gifta bort sina döttrar vid ännu yngre ålder, och med män som är betydligt äldre än flickorna. Enligt iransk lag blir flickor straffmyndiga och pojkar . Det finns omfattande rapporter om hur barn utsätts för utomrättsliga försvinnanden, arresteringar, tortyr och t.o.m. dödsstraff. har utmärkt sig även bland länder som avrättar barn. rapporterade att över 80 personer väntar på att få sina dödsstraff verkställda för brott de är dömda för att ha begått som barn. ratificerade 1994, men med en reservation om att inte kommer att följa konventionen om den är i konflikt med nationell lagstiftning och islam. Att ratificera konventionen under sådana premisser underminerar ratificeringen och vilka effekter den får på lagstiftning. Jag anser att som enskilt land och som medlem i EU och FN bör agera för att ska leva upp till sina internationella åtaganden gällande barns rättigheter. , punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:678 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3, 2021/22:3970 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3 och 2021/22:4152 av m.fl. (SD) yrkandena 2–4 och 2020/21:2776 av m.fl. (KD) yrkande 48, 2020/21:2942 av m.fl. (C) yrkande 7, 2020/21:3204 av m.fl. (M) yrkandena 13 och 24, 2020/21:3206 av m.fl. (M) yrkande 4, 2020/21:3241 av m.fl. (L) yrkandena 4, 6, 7 och 14, 2021/22:3246 av m.fl. (C) yrkandena 13, 14, 17 och 18, 2021/22:3774 av m.fl. (M) yrkande 20, 2021/22:3777 av m.fl. (M) yrkande 6, 2021/22:3883 av m.fl. (KD) yrkandena 35, 36 och 48 samt 2021/22:3971 av m.fl. (L) yrkandena 4, 7, 8 och 14. De omfattande vittnesmålen om koncentrationsläger och de fruktansvärda övergreppen i den kinesiska är välkända, trots förnekelse från det kinesiska och försök att censurera verkligheten. De fruktansvärda fasor som har drabbat olika minoriteter i har inte minst blottats genom den s.k. Uyghur Tribunal som har bevakat behandlingen av folkgruppen uigurer i Xinjiang. Människor har systematiskt samlats för att slussas till fruktade koncentrationsläger enbart baserat på vilken folkgrupp de har råkat födas in i. Där har de utsatts för fysisk och psykisk tortyr, sterilisering och tvångsindoktrinering. Nya kinesiska polisrekryter har även, enligt vittnesmål, skickats till provinsen för att ”vålla så mycket skada som möjligt” mot minoriteten och det fanns enligt vittnesmålen inga gränser för vad man fick göra. Sorgligt nog är det inte bara uigurer som drabbas av förtrycket. Vi har sett omfattande övergrepp mot såväl Falungonganhängare, som kristna och andra minoriteter. Mot bakgrund av detta anser vi att regeringen tydligt bör fördöma de statssanktionerade massövergreppen mot uigurer och andra minoriteter samt verka för att en oberoende internationell granskning av övergrepp mot minoriteter tillsätts. Den bör även verka för att EU:s medlemsstater tillsammans och inom ramen för sin egen utrikespolitik riktar ytterligare sanktioner mot de som bär ansvar för dessa övergrepp. Utöver det som utskottet anger i sitt tillkännagivande om ”House of ” i vill vi framhålla följande: Republiken () är en välmående demokrati med nästan 24 miljoner invånare. och delar dessutom en lång rad centrala värderingar såsom respekt för demokrati och mänskliga rättigheter samt försvaret av rättsstatsprincipen och yttrandefriheten. präglas också av en stabil ekonomi som till stor del baseras på högteknologiska varor och har ett omfattande välstånd bland invånarna. Ur ett internationellt perspektiv är dessutom en mycket viktig aktör på världshandelsmarknaden och har såväl fullvärdiga som inofficiella diplomatiska förbindelser med en lång rad länder världen över. I benämns diplomatiska delegation mission, men delegationen fungerar i stort som vilken ambassad som helst. Det är glädjande att , med brett stöd från , varit i framkant i världssamfundet när det gäller arbetet kring olika länders rätt till suveränitet. Det är likaså glädjande att vårt land har behandlat som den fria administration det är (snarare än en del av ), bl.a. genom att möjliggöra en egen representation i . Generellt delas den här bilden av de flesta svenskar, som utan tvekan ser som ett självständigt land. Dessvärre ser vi att detta inte räcker. valde till och med att omdefiniera den taiwanesiska representationen i från att vara till ”den kinesiska provinsen ”. Att en enskild myndighet definierar som en kinesisk provins visar på vikten av att och regeringen är tydlig med benämningarna. Mot bakgrund av detta önskar vi att regeringen tydliggör att är att betrakta som ett självständigt land snarare än en kinesisk provins, med allt vad det innebär. Trots att är en betydande internationell aktör inom handel och diplomati och dessutom i många avseenden är att betrakta som ett demokratiskt föredöme är utestängt från många viktiga världsorganisationer. har bl.a. utestängts från FN, som man ansökt om att få delta i på olika nivåer. Inte minst i samband med coronapandemin kunde vi se vilka konsekvenser detta får. Trots att är ett av de länder som har lyckats absolut bäst i kampen mot covid-19 och kan klassas som ett framstående land när det gäller forskning inom hälso- och sjukvårdsområdet utestängdes det från (). Oförskämt nog har organisationen dessutom återkommande klassat som kinesisk provins snarare än den fria aktör som är. Den systematiska utfrysningen av från FN-gemenskapen går inte ihop med och de grunder som organisationen vilar på. frånvaro berövar dessutom västvärlden en likasinnad vän i då de värden vi har gemensamt hotas på annat håll, och utfrysningen skadar även svenska intressen. Vi anser att regeringen inom ramen för de internationella kontakter som finns bör verka för att ska få möjlighet att skicka ombud till på lika villkor som andra länder samt att ska få chansen att obegränsat delta i och bidra till hela FN-samarbetet, inklusive fackorganisationer. , punkt 2 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2942 av m.fl. (C) yrkande 7 och 2021/22:3246 av m.fl. (C) yrkandena 13, 14, 17 och 18 samt 2020/21:678 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3, 2020/21:2776 av m.fl. (KD) yrkande 48, 2020/21:3204 av m.fl. (M) yrkandena 13 och 24, 2020/21:3206 av m.fl. (M) yrkande 4, 2020/21:3241 av m.fl. (L) yrkandena 4, 6, 7 och 14, 2021/22:3774 av m.fl. (M) yrkande 20, 2021/22:3777 av m.fl. (M) yrkande 6, 2021/22:3883 av m.fl. (KD) yrkandena 35, 36 och 48, 2021/22:3970 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3, 2021/22:3971 av m.fl. (L) yrkandena 4, 7, 8 och 14 samt 2021/22:4152 av m.fl. (SD) yrkandena 2–4. håller upp mot en miljon personer ur den muslimska minoritetsgruppen uigurer tillfångatagna i interneringsläger där de hjärntvättas för att bli lydiga mot och . försöker alltså med tvång förtrycka uigurerna och utrota deras identitet. Vi fördömer övergreppen mot och tvångsinterneringarna av uigurerna och anser att regeringen tydligt behöver göra detsamma. grundinställning är att domstolar och inte enskilda partier eller parlament ska avgöra vad som är folkmord. I grunden är det denna process som måste följas. vetorätt i säkerhetsrådet och det faktum att den () saknar jurisdiktion i gör dock att möjligheten till en fungerande rättsprocess saknas. Att få till en juridisk prövning måste alltid vara första prioritet och en väg som aldrig ska stängas. Eftersom möjligheterna till en fungerande rättsprocess saknas anser vi emellertid att en oberoende internationell granskning också måste till. Vi anser att tillsammans med likasinnade, inte minst inom ramen för EU och FN, måste öka trycket på för att öppna upp för en sådan granskning. Om inte en sådan granskning kan genomföras har det internationella samfundet enbart tillgång till erkända internationella organisationers rapporter gällande Xinjiang. Utifrån en oberoende internationell granskning och andra erkända internationella organisationers rapporter skulle en prövning mot folkrättskonventioner kunna göras när inga andra vägar är möjliga för att säkerställa att länder inte har total frihet att agera i strid med internationella konventioner. Inte minst hade kunnat ha en aktiv och viktig roll i en sådan prövning, och det är också där som och andra europeiska partier har en direkt möjlighet att påverka och granska som en del av EU:s utrikespolitik. Tillsammans står EU-länderna starkare mot . Vi anser att regeringen, EU och det internationella samfundet i stort parallellt med detta måste fortsätta driva på för att brotten mot uigurer och andra muslimska minoriteter i inte ska tystas ned. Målet måste vara att förföljelsen upphör och att interneringslägren i stängs ned. drev igenom en s.k. nationell säkerhetslag för . Den visar tydligt regimens rädsla för människors frihet. Genom lagen har det blivit uppenbart att rättssystemet i är fristående från . har ensidigt upplöst den avtalade principen om ”ett land, två system” där tillåts ha sitt egna legala system och sina gränser och där mötesfrihet och yttrandefrihet är garanterade rättigheter. I stället för två system har vi nu ett system, . Dessutom ser vi hur demokratikämpar och studenter i fängslas av regimen i ännu större utsträckning . Vi har också kunnat följa hur t.ex. en juridikprofessor har avskedats av sitt universitet för sin roll i de fredliga paraplydemonstrationerna 2014. greps den ansvariga publicisten och ägaren för utifrån den nya svepande säkerhetslagen, och dömdes nio demokratiska oppositionsledare till fängelse efter att enligt ha anordnat olagliga sammankomster. Vi anser att måste visa det som finns kvar av demokratirörelserna i fortsatt stöd. Den kinesiska aggressionen mot fortsätter, bl.a. genom tydlig konflikteskalering i sydkinesiska havet och kinesiska militära, diplomatiska och ekonomiska påtryckningar mot . I detta sammanhang måste respektera Unclos och skiljedomstolen i beslut att de kinesiska anspråken i sydkinesiska havet, som baseras på ”historisk rätt”, saknar laglig grund. Anspråken utgör ett tydligt maktspråk från som visar att de inte respekterar den internationella rättsordningen. Utöver det som utskottet anger i sitt tillkännagivande om ”House of ” i vill vi framhålla att bör verka för att släpps in i fler multilaterala organisationer. , punkt 2 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2776 av m.fl. (KD) yrkande 48 och 2021/22:3883 av m.fl. (KD) yrkandena 35, 36 och 48 samt 2020/21:678 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3, 2020/21:2942 av m.fl. (C) yrkande 7, 2020/21:3204 av m.fl. (M) yrkandena 13 och 24, 2020/21:3206 av m.fl. (M) yrkande 4, 2020/21:3241 av m.fl. (L) yrkandena 4, 6, 7 och 14, 2021/22:3246 av m.fl. (C) yrkandena 13, 14, 17 och 18, 2021/22:3774 av m.fl. (M) yrkande 20, 2021/22:3777 av m.fl. (M) yrkande 6, 2021/22:3970 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3, 2021/22:3971 av m.fl. (L) yrkandena 4, 7, 8 och 14 samt 2021/22:4152 av m.fl. (SD) yrkandena 2–4. Uppgifterna om behandling av den muslimska minoritetsgruppen uigurer kräver omvärldens agerande. Runt en miljon uigurer sitter fångna i omskolningsläger. Det rör sig om den största massinspärrningen av en etnoreligiös grupp sedan dagar. Många kvinnor har tvingats genomgå tvångssteriliseringar. Enligt en rapport från och som publicerades uppfyller övergreppen mot uigurerna kriterierna för folkmord. Jag anser att nu behöver erkänna att ett folkmord pågår och sätta press på världssamfundet så att det fördömer den kinesiska statens agerande mot uigurerna. har i flera steg infört sanktioner mot kinesiska politiker och företag som man anser vara ansvariga för övergreppen, något som EU senare har anslutit sig till. Även kristna förtrycks i och tillåts inte utöva sin tro fritt. Jag anser att därför bör verka via EU för att unionen återkommande ska lyfta uigurernas, kristna och andra minoriteters situationen i . Utvecklingen i och ökade utsatthet förtjänar större uppmärksamhet från den . De omfattande protesterna i som pågick 2019–2020 hade sin grund i ett lagförslag som skulle ge regeringen i möjlighet att lämna ut personer som misstänks för brott i enlighet med straffrättsliga lagar. Den nationella säkerhetslag som började gälla 2020 har inneburit omfattande inskränkningar i press- och yttrandefriheten. Det är viktigt att betona att principen ”ett land, två system” ska upprätthållas i syfte att bevara rätt till självbestämmande. Jag anser att och EU tydligt behöver stå upp för frihet och demokrati med anledning av de senaste årens händelseutveckling i och att det utrikespolitiska förhållningssättet gentemot därför även ska syfta till att stärka förbindelserna med och . Utöver det som utskottet anger i sitt tillkännagivande om ”House of ” i vill jag framhålla följande: är en de facto-stat och en demokrati med goda relationer till . och EU delar centrala värderingar som respekten för demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatliga principer och skulle kunna dra nytta av ett ännu djupare samarbete. bör också verka för att främja deltagande i internationella sammanhang, exempelvis i internationella FN-organ. , punkt 2 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3241 av m.fl. (L) yrkandena 4, 6, 7 och 14 samt 2021/22:3971 av m.fl. (L) yrkandena 4, 7, 8 och 14 samt 2020/21:678 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3, 2020/21:2776 av m.fl. (KD) yrkande 48, 2020/21:2942 av m.fl. (C) yrkande 7, 2020/21:3204 av m.fl. (M) yrkandena 13 och 24, 2020/21:3206 av m.fl. (M) yrkande 4, 2021/22:3246 av m.fl. (C) yrkandena 13, 14, 17 och 18, 2021/22:3774 av m.fl. (M) yrkande 20, 2021/22:3777 av m.fl. (M) yrkande 6, 2021/22:3883 av m.fl. (KD) yrkandena 35, 36 och 48, 2021/22:3970 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3 och 2021/22:4152 av m.fl. (SD) yrkandena 2–4. Övergripande om mänskliga rättigheter trampar på individens demokratiska rättigheter. Jag anser att bör ge ökat stöd till demokrater i genom den svenska utrikespolitiken och uppmärksamma konkreta fall, t.ex. politiska fångar, såväl direkt till som i internationella institutioner.