bet · H901NU19 · 2022-04-29 00:00:00 — Utskottet kan konstatera att kommissionen presenterat ett förslag till förordning om ekodesign för hållbara produkter i vilken kommissionen föreslår att digitala produktpass ska vara norm för alla produkter som regleras enligt förordningen. Utskottet noterar vidare att kommissionen också presenterat ett förslag till förordning om skydd av geografiska beteckningar för hantverks- och industriprodukter (COM(2022) 174). I motion 2021/22:3247 (C) yrkandena 23 och 24 förordas att ska arbeta för att EU tilldelar samma fördelar gällande ursprungsregler och tullfrihet, även för jordbruksprodukter, och arbeta för att EU börjar förhandla om ett ekonomiskt partnerskap med African Free Trade Area (AFCFTA). Utskottet har redan tidigare i betänkandet välkomnat en utökad samverkan mellan och det arbete som pågår. Utskottet vill i sammanhanget också framhålla initiativet Step som regeringen lanserade där bistånds- och handelspolitiken arbetar tillsammans för att bidra till en hållbar återhämtning efter pandemin och för att utveckla långsiktiga ekonomiska relationer med låg- och medelinkomstländer. När det gäller handel med sälprodukter som tas upp i ett par motioner vill utskottet påminna om att riktade ett tillkännagivande till regeringen i frågan. Utskottet konstaterar att regeringen redogjort för (skr. 2021/22:75) att man undersöker vilka möjligheter som finns att ta upp frågan om att häva EU-förbudet mot handel av sälprodukter, men att man bedömer möjligheterna att lyckas med detta som mycket små. Utskottet ser inte några skäl att rikta ett förnyat tillkännagivande till regeringen. I några motioner framförs vikten av att beakta olika hållbarhetsaspekter och demokratiska aspekter i handelspolitiken, det handlar bl.a. om att ta bort hinder för handel med återbrukande produkter och återvunna material, att djurskydd och djurhälsa ska vara en uttalad del i handelsavtal, att det globala handelssystemet reformeras så att internationella handelsavtal ger ökad effekt för social och miljömässig hänsyn och standarder i den globala produktionen. Vidare framhålls att framtida förhandlingar om handelsavtal ska vara mer transparenta, att regeringsrepresentanter och frivilligorganisationer ska vara huvudsakliga förhandlare och att multinationella storföretags inflytande i förhandlingarna ska minska. Därtill anförs att det överordnade målet för svensk handelspolitik bör vara att bidra till minskade klyftor inom och mellan länder samt ökad jämställdhet och hållbar utveckling samt att regeringen ska verka för att lämna det internationella energistadgefördraget. Utskottet vill med anledning av dessa motioner inledningsvis påminna om att det mål för utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande som beslutat är en fri, hållbar och rättvis internationell handel, en välfungerande inre marknad, växande export och internationella investeringar i . Utskottet vill vidare hänvisa till vad det tidigare anfört när det gäller förslagen om hållbarhetskrav i handelsavtal och standarder. Utskottet vill därtill framhålla vikten av transparens i frihandelsavtalsförhandlingar och att involvera civilsamhället i förhandlingar och genomförandet av avtal som trätt i kraft. Detta var också något utskottet framhöll i sitt yttrande (yttr. 2017/18:NU4y) till utrikesutskottet i samband med godkännandet av frihandelsavtalet med . Öppna och inkluderande beslutsprocesser kan enligt utskottet bidra till att de blir mer effektiva. När det gäller energistadgefördraget konstaterar utskottet att det pågår förhandlingar om att modernisera fördraget och att kommissionens förhandlingsmandat bl.a. innebär att det inte ska finnas något tolkningsutrymme avseende staters rätt att reglera för att uppnå och andra miljömål. har bl.a. ställt sig bakom EU:s förslag att ta bort och helt fasa ut investeringsskyddet för investeringar i fossila bränslen. Sammantaget anser utskottet att det pågår ett arbete i linje med det som efterfrågas i motionerna. I motion 2021/22:3038 (SD) yrkande 2 förordas att regeringen ska verka för att EU-baserade kärnbränslebolag får möjlighet att verka på den ryska marknaden. Utskottet vill inledningsvis påminna om att motionen väcktes under allmänna motionstiden som inföll , dvs. före invasion av . Utskottet konstaterar att samarbetet inom EU:s bilaterala partnerskaps- och samarbetsavtal med är avbrutet och att sanktioner starkt begränsar handeln. bör således avslå förslaget. I motion 2021/22:3692 (M) yrkande 3 förordas att regeringen ska ta fram en agenda för hur bäst kan agera för att värna och utveckla den fria handeln generellt men även specifikt kopplat till pandemin och dess effekter. Som utskottet anförde inledningsvis har pandemin påverkat världshandeln, och det är givetvis viktigt att regeringen beaktar detta när den utformar politikens inriktning. Utskottet anser dock inte att det finns behov av att ta fram en särskild agenda i enlighet med det som förordas i motionen. När det gäller förslaget i motion 2021/22:3753 (M) yrkande 24 om att främja handel med fria dataflöden kan utskottet konstatera att det pågår ett arbete inom EU och även internationellt, t.ex. genom DMA, DSA och TTC som utskottet redogör för i det föregående och i avsnittet om EU:s inre marknad. Avslutningsvis anser utskottet att kan avslå motionerna 2020/21:1531 (S) om en jämställd och feministisk handelspolitik och 2021/22:110 (KD) yrkande 2 om utökad handel mellan Kosovo och EU samt med hänvisning till det ställningstagande utskottet gjorde då det sist behandlade dessa förslag (bet. 2020/21:NU13). Därmed avstyrks samtliga motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om övergripande frågor om den inre marknaden, den inre marknadens funktion vid kriser, ekodesignkrav för vattenförbrukande produkter, produkters livslängd och reparerbarhet, exportförbudet för snus och övriga frågor om EU:s inre marknad. Utskottet hänvisar främst till den förda politiken och pågående arbete. Jämför reservation 40 (M), 41 (SD), 42 (C), 43 (KD), 44 (L), 45 (M), 46 (C), 47 (C, MP), 48 (V, MP), 49 (M, SD, KD), 50 (SD), 51 (C), 52 (V) och 53 (MP). Övergripande frågor om den inre marknaden I kommittémotion 2021/22:3692 av m.fl. (M) yrkande 2 framhålls vikten av att säkra och utveckla den inre marknaden i . Motionärerna anför vidare i yrkande 4 att hinder för den inre digitala- och tjänstemarknaden bör röjas och att inriktningen bör vara att främja en digital inre marknad med övergripande gemensamma regler och borttagande av särregler i olika länder. I yrkande 15 anför motionärerna att det bör skapas förutsättningar för ökad tjänsteexport bl.a. genom att fler sektorer ska omfattas. I kommittémotion 2021/22:3753 av m.fl. (M) yrkande 33 framhåller motionärerna vikten av att främja en europeisk digital inre marknad som underlättar för små och medelstora företag. I kommittémotion 2021/22:3775 av m.fl. (M) yrkande 16 framhåller motionärerna vikten av en starkare europeisk digital inre marknad. I kommittémotion 2021/22:2389 av m.fl. (SD) yrkande 3 framhåller motionärerna bl.a. att synergieffekterna av en strömlinjeformad marknad alltid ska vägas mot riskerna med en alltför byråkratiserad inre marknad. Motionärerna motsätter sig även de marknads och handelsfientliga tendenser som de anser har blossat upp inom EU . I kommittémotion 2021/22:3226 av Alireza Akhondi m.fl. (C) framhålls att den inre marknaden och den fria rörligheten är EU:s viktigaste styrkor med en enorm potential att öppna tjänstemarknaden. Principen om ömsesidigt erkännande bör enligt motionärerna därför tillämpas fullt ut på tjänstesektorn inom EU och fler begränsningar av yrkestjänster därigenom avskaffas. I yrkande 7 föreslår motionärerna ett tillkännagivande med denna inriktning. I kommittémotion 2021/22:3686 av m.fl. (C) yrkande 26 i denna del förordar motionärerna ett tillkännagivande om vikten av att skapa fler jobb och ökad tillväxt genom att skapa en gemensam digital inre marknad samt värna den ekonomiska stabiliteten i unionen för att därigenom möjliggöra för fler investeringar. I kommittémotion 2021/22:4217 av m.fl. (KD) framhåller motionärerna att måste säkerställa att inte sätts permanent ur spel. Motionärerna framhåller att bl.a. driver på för en ordning där reglerna tillåter subventioner av några få europeiska storföretag. bör därför slå vakt om de regelverk som finns och agera motpol till dem som vill öppna för subventioner till storföretag. Ett tillkännagivande med denna inriktning föreslås i yrkande 55. I kommittémotion 2021/22:3996 av m.fl. (L) framhåller motionärerna bl.a. att EU måste fortsätta att slå vakt om den fria rörligheten för varor, tjänster och kapital och motsätta sig medlemsländers försök till protektionism. Motionärerna framhåller även vikten av ökad transparens med hur länder genomför EU:s lagstiftning. I yrkande 6 föreslår motionärerna ett tillkännagivande med denna inriktning I yrkande 8 i denna del föreslår motionärerna vidare ett tillkännagivande om vikten av att utveckla den inre marknaden. Den inre marknadens funktion i kristider I kommittémotion 2021/22:3692 av m.fl. (M) yrkande 5 föreslås ett tillkännagivande om att bör verka för att den inre marknaden och den fria rörligheten för personer och varor upprätthålls även i kristider. måste enligt vad som anförs i motionen vara pådrivande för att EU ska ta lärdom av den problematik som uppkommit under pandemin kopplat till den fria handeln för att undvika liknande situationer framöver. I kommittémotion 2021/22:3246 av m.fl. (C) yrkande 32 föreslår motionärerna ett tillkännagivande om att bör arbeta för att EU upprättar förtroendet för den fria rörligheten och den inre marknaden efter covid‑19. I kommittémotion 2021/22:3686 av m.fl. (C) yrkande 27 föreslås ett tillkännagivande om att bör verka för att den inre marknaden och den fria rörligheten för personer och varor upprätthålls även i kristider. Ekodesignkrav för vattenförbrukande produkter I kommittémotion 2021/22:3681 av m.fl. (C) yrkande 14 föreslår motionärerna ett tillkännagivande om att det ska ställas skarpa ekodesignkrav på vattenförbrukande produkter för att nå en mer effektiv vattenkonsumtion. I kommittémotion 2021/22:4062 av m.fl. (MP) yrkande 20 förordar motionärerna ett tillkännagivande om att högre krav bör ställas på ekodesign av produkter för att göra vattensnåla tekniker till standard. Produkters livslängd och reparerbarhet I partimotion 2021/22:3277 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 26 anför motionärerna att kan vänta på initiativ från EU utan att bör rikta ett tillkännagivande till regeringen om att den återkommer med förslag på lagstiftning som förbjuder planerat åldrande i produkter. Vidare föreslår motionärerna i yrkande 27 att regeringen bör återkomma med förslag på reglerande krav på relevanta produkters reparationsmöjligheter, hållbarhet och återanvändning. I kommittémotion 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 14 förordar motionärerna ett tillkännagivande om vikten av att genom bl.a. krav på produktdesign och produkters livslängd verka för att saker ska hålla längre och gå att reparera. och (båda MP) föreslår i motion 2021/22:4063 yrkande 1 att regleringar bör tas fram för att främja produkter med lång livslängd. Vidare föreslår motionärerna i yrkande 2 i denna del att regleringar tas fram för att främja kvalitativ reparation av klimat- och miljöbelastande produktkategorier. I kommittémotion 2021/22:3437 av m.fl. (M) yrkande 55 framhåller motionärerna vikten av att regeringen verkar för att upphäva exportförbudet för snus inom EU. I kommittémotion 2021/22:2393 av m.fl. (SD) föreslår motionärerna att regeringen ska verka för att avskaffa EU:s exportförbud av svenskt snus. I kommittémotion 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 59 förordas att regeringen agerar för att upphäva exportförbudet för snus inom EU. Övriga frågor om EU:s inre marknad I kommittémotion 2021/22:2968 av m.fl. (SD) yrkande 80 föreslår motionärerna ett tillkännagivande om att alkomätare ska vara godkända av ett ackrediteringsföretag. I kommittémotion 2021/22:3665 av m.fl. (C) yrkande 11 förordar motionärerna att regeringen verkar för att EU:s ekodesigndirektiv utökas till fler produktgrupper. I kommittémotion 2021/22:443 av m.fl. (V) yrkande 14 föreslår motionärerna ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag på åtgärder för att förhindra import av batterimetaller som inte är hållbart producerade. I yrkande 15 förordar motionärerna därtill att den verkar för att stoppa exporten av produkter som är förbjudna att använda inom EU. Motionärerna framhåller bl.a. att det finns flera typer av bekämpningsmedel som är förbjudna inom EU men som är fria att exportera till länder utanför EU. och (båda MP) föreslår i motion 2021/22:4063 yrkande 2 i denna del att stimulanser utreds för att främja kvalitativ reparation av klimat- och miljöbelastande produktkategorier. m.fl. (MP) förordar i motion 2021/22:4211 yrkande 25 en skärpning av regelverket för uppföljning och kontroll av importerade råvaror och produkter för att minimera sociala, ekonomiska och miljömässiga konsekvenser i produktionslandet. Bakgrund och pågående arbete Regeringens prioriteringar för den inre marknaden –2024 Utskottet har i ett tidigare betänkande (bet. 2019/20:NU15) närmare redogjort för regeringens prioriteringar för den inre marknaden –2024. Regeringen anser bl.a. att den fria rörligheten för tjänster bör prioriteras särskilt i ljuset av den lägre mognadsgraden för tjänsterörligheten och eftersom tjänstehandeln ökar alltmer i betydelse. På varuområdet anser regeringen att funktionaliteten i och tillämpningen av regelverket behöver stärkas. En fortsatt anpassning av den inre marknaden till den digitala utvecklingen är också något som regeringen anser bör prioriteras. Angeläget är också att konkurrenslagstiftningen, konkurrenstillsynen och reglerna för marknader främjar den digitala ekonomin och fångar upp eventuella nya utmaningar på området. För att bättre omsätta den inre marknaden i praktiken bör såväl kommissionen som medlemsstaterna fokusera på att genomföra och följa regelverket för den inre marknaden . Regeringen vill bl.a. se en långsiktig plan för bättre genomförande och efterlevnad och att strukturella problem som inte kunnat lösas med problemlösningsverktyget Solvit följs upp. Vidare framhåller regeringen att standardisering har påtagliga nyttoeffekter för både företag och konsumenter. Regeringen anser att det är angeläget att den europeiska standardiseringen fortsätter att vara flexibel, inkluderande och marknadsanpassad så att den kan fortsätta att bidra till innovation och ständigt bättre varor och tjänster som uppfyller användarnas behov. Regeringen vill också se en europeisk standardisering som i största möjliga utsträckning stöder utvecklingen av internationella standarder och underlättar handeln med omvärlden. I budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 24) framhåller regeringen att en välfungerande inre marknad är en viktig förutsättning för den ekonomiska återhämtningen efter pandemin och för den digitala och gröna omställningen. Regeringen anför att den konsekvent verkar för att den inre marknaden ska fungera väl, också i tider av kris. Att även fortsättningsvis stärka den fria rörligheten för tjänster, att stärka efterlevnaden av existerande regler och att undanröja handelshinder inom EU förblir centralt för regeringen. Regeringen anger att den även fortsättningsvis kommer att driva samarbetsgruppen vid namn D9 plus och den digitala utvecklingen framåt, tillsammans med det tiotal länder som ingår i samarbetet eftersom detta spelar en viktig roll i det fortsatta arbetet med digitala frågor. Genomförandet av EU:s nya marknadskontrollförordning framhålls vidare som särskilt viktigt för att säkerställa en effektiv kontroll av produkter som inte uppfyller gällande krav. Kommissionen antog meddelandet COM(2021) 645, Kommissionens arbetsprogram 2022 – Göra starkare tillsammans. I programmet presenteras 42 nya initiativ, 76 prioriterade pågående förslag, 6 förslag som dras tillbaka och 26 förslag som ingår i s.k. Refit-åtgärder. Programmet innehåller målen för kommissionens arbete och bygger både på ordförande von der Leyens andra tal om tillståndet i unionen och på hennes sex politiska riktlinjer: en europeisk grön giv ett rustat för den digitala tidsåldern en ekonomi för människor ett starkare i världen främjandet av vår europeiska livsstil en ny satsning på demokrati i . presenterade kommissionen en reviderad industristrategi (COM(2021) 350) som syftar till att åstadkomma en starkare inre marknad för EU:s återhämtning. Den uppdaterade strategin ersätter inte den nya industristrategi som kommissionen presenterade (COM(2020) 102) utan är tänkt att komplettera den befintliga strategin genom att beakta omständigheterna och hantera de utmaningar som accentuerats under pandemin. Den uppdaterade industristrategin har tre huvudsakliga inriktningar: • att stärka den inre marknadens resiliens • att hantera EU:s strategiska beroenden • att påskynda den gröna och digitala omställningen. Den uppdaterade industristrategin åtföljs av tre bilagor: en årlig rapport om den inre marknaden, en rapport med analys av EU:s strategiska beroenden samt en rapport om den europeiska stålindustrin. Meddelandet innehåller en uppräkning av pågående arbete inom olika politikområden, men kommissionen presenterar även vissa nyheter, t.ex. aviseras ett förslag om en krismekanism på den inre marknaden (se vidare nedan) och ett arbete med att ta fram s.k. färdplaner för omställningen. I meddelandet framhåller kommissionen vikten av att upprätthålla den fria rörligheten för personer, varor, tjänster och kapital på den inre marknaden mot bakgrund av pandemin. Kommissionen betonar också behovet av att stärka den inre marknadens motståndskraft. Utöver den nämnda krismekanismen föreslår kommissionen en återkommande årsrapport om den inre marknaden, där den ekonomiska utvecklingen och integrationen analyseras. Vidare framhåller kommissionen tjänstesektorns betydelse för en snabbare återhämtning. Single Market Enforcement Taskforce Single Market Enforcement Taskforce (SMET) är ett högnivåforum där kommissionen och medlemsstaterna gemensamt söker lösningar på hinder för den inre marknaden som beror på brister i efterlevnad eller genomförande. SMET inrättades 2020. En första årsrapport från gruppen presenterades . Utöver att diskutera hinder och störningar på den inre marknaden som uppstått som en följd av pandemin enades gruppen om att bl.a. prioritera olika hinder kopplade till fri rörlighet för tjänsteutövare. Den inre marknadens funktion vid kriser Som framgår av avsnittet om EU:s uppdaterade industristrategi har kommissionen aviserat ett krisinstrument för den inre marknaden. Mekanismen ska syfta till att skapa mer informationsutbyte och mer koordinering för att förhindra plötsligt stängda gränser och andra oönskade effekter vid framtida kriser. Instrumentet är tillsammans med en fördjupning av den inre marknaden och övervakning av den inre marknaden kommissionens lösning för att undvika att liknande kriser som uppstod i samband med pandemin kan uppstå . Kommissionen har publicerat en färdplan för ett förslag till förordning om krisinstrumentet för den inre marknaden. Här framgår att initiativet ska se till att EU:s krisinsatser är samordnade, solidariska och samstämmiga och skyddar den inre marknadens funktion genom att garantera en fortsatt fri rörlighet för varor, tjänster och människor, smidigt fungerande leveranskedjor och utbudet av tillgången till varor och tjänster. Samråd pågår till och kommissionen planerar att anta sitt förslag . I sammanhanget kan även noteras att allmänna rådet antog slutsatser om krishantering och motståndskraft . Rådsslutsatserna innehåller bl.a. formuleringar om att den inre marknaden ska bli mer motståndskraftig vid kriser, hur EU-arrangemangen för integrerad politisk krishantering kan stärkas och mer generellt hur EU:s beredskap i stort ska kunna bli bättre. följde upp arbetet med krishantering och motståndskraft mot framtida kriser . Frågan var även aktuell vid den 24–och i rådsslutsatserna betonas att det är nödvändigt att säkerställa den inre marknadens funktion, även i kristider. För att den inre marknadens fulla potential ska kunna förverkligas till gagn för de europeiska konsumenterna och bidra till ökad produktivitet och till större konkurrenskraft för europeiska företag pekar på behovet av att man • strikt genomför och genomdriver reglerna för den inre marknaden och säkerställer att alla företag följer EU:s harmoniserade standarder och konkurrensregler • genomför industristrategin och SMF-strategin • fullbordar den inre marknaden, särskilt när det gäller det digitala området och tjänsteområdet • noggrant övervakar och förebygger flaskhalsar samt undanröjer kvarstående omotiverade hinder och administrativa bördor och undviker nya • sammanlänkar ekosystemen inom och mellan medlemsstaterna på ett bättre sätt och säkrar och diversifierar leveranskedjorna • upprätthåller EU:s kapacitet som internationell normgivare. Aktuella förslag om EU:s digitala inre marknad presenterade kommissionen ett lagstiftningspaket med förslag till förordning om konkurrensdrivna och rättvisa marknader inom den digitala sektorn (COM(2020) 842) och förslag till förordning om en inre marknad för digitala tjänster och om ändring av e-handelsdirektivet (COM(2020) 825). Förslagen benämns rättsakten om digitala marknader (Digital Markets Act, DMA) respektive rättsakten om digitala tjänster (Act , DSA) och är en del i kommissionens strategi för att forma EU:s digitala framtid. De övergripande två målen med DMA och DSA är enligt kommissionen att skapa ett säkrare digitalt utrymme där de fundamentala rättigheterna för alla användare av digitala tjänster skyddas och att skapa lika villkor för att främja innovation, tillväxt och konkurrenskraft såväl på EU:s inre marknad som globalt. DMA innehåller förslag till en förhandsreglering av plattformar och delar från initiativet till ett nytt konkurrensverktyg. Förslaget syftar till att harmonisera regler för att säkerställa konkurrensdrivna och rättvisa marknader inom den digitala sektorn där företag som fungerar som s.k. grindvakter (gatekeepers) bedriver verksamhet. Förordningen ska tillämpas på s.k. centrala plattformstjänster som tillhandahålls eller erbjuds av grindvakter till företagsanvändare som är etablerade inom EU eller slutanvändare som är etablerade eller vistas inom EU, oavsett grindvaktens etablerings- eller lokaliseringsort och oavsett vilken lag som annars gäller för tillhandahållandet av tjänster. Nationella myndigheter får enligt förslaget inte fatta beslut som skulle strida mot ett beslut som kommissionen har antagit enligt förordningen. Kommissionen och medlemsstaterna ska samarbeta och samordna sina verkställighetsåtgärder. beslutade om en allmän inriktning om förslaget . överlade regeringen med utskottet (prot. 2020/21:20) som också fick information av regeringen . Samråd med ägde rum . DSA innehåller förslag som med utgångspunkt i de centrala principer som fastställs i direktivet om elektronisk handel (2000/31/EG) syftar till att skapa bästa möjliga förutsättningar för tillhandahållandet av innovativa digitala tjänster på den inre marknaden, bidra till säkerhet online och skydd av grundläggande rättigheter samt skapa en stabil och hållbar styrningsstruktur för effektiv övervakning av leverantörer av förmedlingstjänster. En allmän inriktning om förslaget antogs vid konkurrenskraftsrådet . I skrivelsen om verksamheten i EU (skr. 2021/22:115) uppger regeringen att den allmänna inriktningen bl.a. innehåller förbättrade och tydligare regler för hantering av innehåll och motivering av beslut, för överklagandemekanismer, transparens och informationsutbyte mellan medlemsstater samt om regelefterlevnad för mycket stora onlineplattformar och mycket stora sökmotorer. Regeringen överlade med utskottet (prot.