bet · H901SoU13 · 2022-03-21 00:00:00 — Ingen äldre som behöver hjälp ska känna sig otrygg. Ingen äldre ska behöva känna sig ensam. Ingen ska utsättas för våld. Ingen ska lida av undernäring oavsett ålder. Vi måste också förebygga och förhindra fallolyckor. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Äldrefrågor Hur upptäcker vi det som ändå sker, och hur förhindrar vi det i fortsättningen? Jag tror inte att det hjälper med ännu fler nationella planer, strategier och riktlinjer, för risken är att det bara ökar på den administrativa bördan för redan hårt ansträngd personal. Men vi har en socialtjänstlag för omsorg som inriktar sig på äldre. Denna lag är tydlig och bra, och den borde vi trycka mer på och framför allt upplysa fler om. Här står det att äldre personer ska få leva ett värdigt liv och känna välbefinnande. Det står också att den som behöver stöd och hjälp ska få det. Det står också att socialnämnden ska verka för att äldre människor får möjlighet att leva och bo självständigt under trygga förhållanden och ha en aktiv och meningsfull tillvaro i gemenskap med andra. Att som äldre få lite mer tid med personalen, att få en fast omsorgskontakt, att ha möjlighet till kontakt med en äldresjuksköterska med specialistkompetens och att bli uppsökt av en biståndsbedömare gör större skillnad än fler riktlinjer och nationella planer. Jag tackar ledamoten för anförandet. Jag är glad att ledamoten lyfter upp flera frågor om arbetsvillkoren eftersom de är så angelägna, och här har det hänt alldeles för lite trots att vi har uppmärksammat dem . I budgeten finns bland annat de budgetkompletteringar gjorde om att få bort delade turer, och detta är något vi behöver jobba med gemensamt. Låt mig lyfta upp två frågor. Det här avsnittet handlar om äldrefrågor som både kommuner och regioner arbetar med. En fråga för regionerna rör det tillkännagivande vi förhoppningsvis kommer att få igenom om en strategi för demens och andra kognitiva sjukdomar. Jag hörde ledamoten säga att det är ointressant med riktlinjer. Men de kommer sig ju av att varenda patientförening jag har träffat, tre stycken bara , berättar om hur olika det är i landet. De säger att det är ett postnummerlotteri. Det talas om rehabilitering, men i norra har man inte ens tillgång till det. Vilken hjälp man får beror på var man bor. Är det inte så att behovet av riktlinjer uppkommer för att vi inte kan ge en jämlik vård? Då har vi att välja på att konstatera det eller försöka åtgärda det. Hur ser ledamoten på de brister vi har i jämlikhet, inte minst när man är drabbad av demenssjukdom eller annan kognitiv nedsättning? Det är en stor sjukdom som drabbar jättemånga människor. Min andra fråga rör just arbetsvillkoren inom äldreomsorgen, men kanske i en lite annan mening. Det finns nämligen ett behov av fler chefer, vilket kanske är något förvånande. Men i kvinnodominerade yrken är det vanligt med 30-50 medarbetare per chef medan en chef i ett traditionellt manligt yrke har 5 medarbetare. Jag tycker att det är en jämställdhets- och kvalitetsfråga att man som chef har ett rimligt antal medarbetare. Jag tror att det föder en god utveckling. Hur ser ledamoten på förslag här? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Äldrefrågor Jag tackar Acko Ankarberg för frågorna. Jag håller med om att vi behöver göra mycket mer. Ingen ska känna att man inte får hjälp och stöd oavsett om det gäller hemtjänst, äldreboende eller sjukvård. Vi har jobbat stenhårt med det , men tyvärr har vi inte lyckats riktigt överallt. Att vi måste ha en mer jämlik vård håller jag helt och hållet med om, men jag tror att mer personal med rätt kompetens ger de bästa förutsättningarna för att komma längre. Oavsett riktlinjer är det ju personalen som ska utföra arbetsuppgifterna. Kanske är det lite skillnad i hur vi tänker här. Första ledets chefer tycker jag är en viktig fråga att lyfta upp. Precis som ledamoten sa har de alldeles för många anställda att ta ansvar för. Det är orimligt. Så sker inte inom mansdominerade yrken eller arbetsplatser. Men det finns något som är glädjande. I Äldreomsorgslyftet tänkte man inte på cheferna i första ledet, men vi ändrade på det i andra omgången därför att vi såg behovet av att de får möjlighet till kompetensutbildning men också andra satsningar som skulle göra det lite lättare för dem. Tack, ledamoten, för svaren! Vi kan börja med cheferna. Det är viktigt att jobba med detta i varenda kommun. Vi kristdemokrater tror att staten spelar en roll just när pengar ges - att man talar om att en förutsättning för att de ska få ta del av dem är att de arbetar för färre medarbetare per chef. Jag tror inte att det är lämpligt att staten bestämmer hur många eller på vilket sätt det ska göras, men det måste ske i en riktning så att man ser att det blir färre medarbetare per chef. Det är angeläget att göra detta inte minst inom äldreomsorgen. Det är en jämställdhetsfråga och en kvalitetsfråga. Jag hoppas att vi kan hitta gemensamma förslag som gör att vi lyckas bättre i denna fråga framöver. När det gäller den andra delen, hur jämlikhet ska uppnås, står det i varenda lag att en god vård på lika villkor ska ges. Socialtjänstlagen är också uppbyggd så, men ändå blir det inte så. Lösningen är inte att tro att det räcker med enbart mer personal, även om vi är överens om det. Vi i har tillsammans med och sett till att 4 miljarder ges till äldreomsorgen. Jag är väldigt glad över den satsningen och att den är uthållig. Vi måste också säkerställa att patienterna vet vad de kan förvänta sig. när man drabbas av demens är det så att man får sin diagnos, inte alltid så tidigt som man borde, och att man sedan stannar i ett tomrum där ingenting händer. Det är alldeles tyst och tomt. Patienten går hem med ett av de tyngsta besked man kan få, om en kronisk och dessutom dödlig sjukdom. Brist på resurser är det alldeles säkert men också brist på kunskap om vad som borde göras. Det är detta som förslaget till tillkännagivande tar sikte på, att omhändertagandet måste stärkas direkt. Inte minst måste de tvärprofessionella team som behövs mycket i det skedet användas - kuratorer, arbetsterapeuter, demenssjuksköterskor och många andra. Det ger ett bättre omhändertagande. Om patienter och anhöriga kan må bättre är det till stor nytta för alla. Vi borde göra detta mycket mer. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Äldrefrågor Tack, ledamoten, för ytterligare synpunkter och svar! Jag tror att vi är eniga om många saker rörande problematiken med demenssjukdomar. Vi behöver mycket mer kunskap och kompetens. Riktlinjer i all ära - jag tror ändå att det handlar om kompetent personal och om attraktiva arbetsgivare så att fler stannar kvar i sina yrken och även väljer att kompetensutbilda sig och kanske få mer inriktning där. Om man frågar ungdomar säger de inte att det är deras stora dröm att jobba inom äldreomsorgen. De har andra drömmar. Men det finns många som verkligen älskar sitt jobb, att arbeta med äldre människor, och vi måste se till att de stannar kvar och blir goda förebilder för ungdomar så att de vill söka sig dit. Det brukar bli mycket kritik när vi gör riktade satsningar, men vi tycker att det är bra och nödvändigt ibland att göra sådana så att vi ser att de kommer dit de behövs allra mest. Det var någon mer fråga jag hade tänkt svara på. När det gäller första ledets chefer delar jag verkligen ledamotens synpunkter, fru talman. Vi måste bli mycket bättre där och framför allt se till att de får tid för den enskilda medarbetaren men också för de äldre. Sedan tänker jag på alla anhöriga som ska hjälpa den som drabbas av demens. De har ofta svårt att veta vart de ska vända sig. Där kan vi förbättra. Egentligen skulle min kollega haft denna viktiga debatt, men är hemma och är förkyld. Det är tråkigt och synd. Glädjande och roligt är dock att det betänkande som jag nu i stället får förmånen att debattera innehåller inte mindre än fem förslag till tillkännagivanden och uppmaningar till regeringen. Det är fem förslag till tillkännagivanden som vi moderater har varit pådrivande för och som vi nu självfallet står bakom. Vi moderater står självfallet också bakom alla andra förslag som vi lagt fram för att utveckla äldreomsorgen och skapa bättre förutsättningar för äldre att leva goda och självständiga liv. Men, fru talman, för tids nöjer jag mig med att yrka bifall endast till reservation nummer 29, som handlar om att både förebygga och tidigt upptäcka ofrivillig ensamhet. Ensamhet var ett tema som återkom till på sin blogg. Det var så hon blev känd för oss alla. - 100-åringen som började blogga. Det gäller att inte gamla till sig, var ett av hennes uttryck. Hon skrev om livet, om vad hon gjorde, vad som hände, hur hon uppskattade att vara frisk och hur viktigt det var att maten både såg god ut och smakade bra. Hon skrev om hur tveksam hon var till att börja balansträna men hur roligt hon tyckte att det var när hon väl hade börjat. Och hon skrev som sagt om ensamhet. skrev hon: "Ensamhet är hemskt tråkigt, jag vill hellre ha det lite roligt så länge jag lever. när Coronan har lugnat sig lite hoppas jag att mina vänner hälsar på igen. Det är jättetrist att ligga ensam och bara titta i taket." Det här är ett försök till hyllning till och till livet. fick förmånen att vara frisk i hela kroppen, men kanske särskilt i knoppen. Hon hade börjat planera sitt 110-årskalas men nådde tyvärr inte dit utan gick bort , ung. Hon använde bloggen för att inspirera sin omgivning med sin livsgnista, sin kärlek till livet och sin vilja att berätta. Vi har alla mycket att lära av henne. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Äldrefrågor Det är få förunnat att få leva ett så långt och friskt liv som fick. De flesta av oss drabbas av sjukdomar som påverkar innehållet i och begränsar längden på livet. För många är det kognitiva sjukdomar och kognitiv svikt som förkortar och begränsar livet. Att få en kognitiv sjukdom i hjärnan som leder till demens är inte en del av det naturliga åldrandet. Det är sjukdomar som drabbar hjärnan och delar av hjärnan som styr våra sinnen, vår kognition. Sinnena försvagas gradvis, och demens tar över. Demens betyder utan sinne. Det är sjukdomar som det tyvärr inte finns någon bot för. Det finns inga botande mediciner, enbart symtomlindrande. Och det är i allra högsta grad, som nämndes i replikskiftet , också de anhörigas sjukdomar. Anhöriga känner sig ofta utelämnande och ibland helt bortglömda. Vi moderater tycker att det behövs krafttag för att förbättra vården och omsorgen för personer med kognitiva sjukdomar. Dessa sjukdomar är ett av absolut största folkhälsoproblem. 20 000 svenskar drabbas . Jag är verkligen glad att en majoritet här i kammaren nu ställer sig bakom bland annat det förslag som vi i har lagt fram om att ta fram och genomföra en ny sammanhållen nationell strategi för kognitiva sjukdomar. Vi vill förstärka primärvårdens möjligheter att ställa tidiga diagnoser. Vi ser framför oss ett system med fast läkarkontakt och insatser inom ramen för ett vårdteam. Vi anser att det behöver inrättas en medicinsk specialitet som innefattar grundläggande aspekter av kognition och förvärvad kognitiv nedsättning. Vi ställer oss också förhoppningsfulla till forskningen och tror att den kommer att leverera effektiva och kanske rent av botande behandlingar. Innan vi har kommit så långt är det viktigt att ta vara på och förmedla det som vi kontinuerligt har lärt oss. Vi vill lyfta fram de förebyggande åtgärder som forskningen har identifierat för att ge individen bättre förutsättningar att förebygga kognitiva sjukdomar, för att öka möjligheten att leva ett långt och värdefullt liv, som gjorde. Låt mig nu kortfattat beröra de övriga fyra tillkännagivandena som vi moderater och en majoritet här i nu föreslår till regeringen. Ofrivillig ensamhet skapar ohälsa och utanförskap. Med en nationell strategi för att motverka ofrivillig ensamhet bland äldre vill vi ta ett samlat grepp för att ta vara på all den kunskap och alla de goda krafter som finns. Det handlar om att stärka livskvaliteten och att förebygga ohälsa. Att tillhöra ett sammanhang, göra sociala aktiviteter tillsammans med andra, ha människor runt omkring sig som bryr sig om en och att göra meningsfulla uppgifter stärker människors livskvalitet och bidrar till bättre hälsa. Inom sjukvården behöver både primärvården och slutenvården bli bättre på att utveckla sina verktyg för att fånga upp den ofrivilliga ensamheten. Detsamma gäller naturligtvis också kommunerna. Det är verkligen viktigt att se över vad olika aktörer kan göra. Och det är alldeles självklart för oss moderater att det offentliga behöver de ideella organisationerna, civilsamhället, för att kunna minska den ofrivilliga ensamheten. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Äldrefrågor En form av brott som det talas alltför lite om är våld i nära relationer bland äldre. Forskning visar att fysiskt och psykiskt våld är relativt vanligt i hemmen och faktiskt också på äldreboenden. Många lider i det tysta. Kunskapen hos personalen är ofta begränsad, och i många fall saknas det handlingsplaner. Även för arbetsmiljön och för personalen kan detta våld vara en riskfaktor. Vi anser därför att kunskapen behöver öka om hur dessa brott kan förebyggas och hanteras inom vård och omsorg. Därför vill vi ge regeringen i uppdrag att se över hur det förebyggande arbetet mot våld i nära relationer bland äldre kan stärkas. Fall och fallskador är den i särklass vanligaste skadeorsaken till inläggningar på sjukhus. faller cirka 70 000 personer så illa att de behöver läggas in på sjukhus för vård. 50 000 av dem som faller är eller äldre. Och de samhällsekonomiska kostnaderna för fallolyckorna uppgår enligt MSB, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, till hisnande 22 miljarder . Det är alltså mer än vad kostnaderna är för trafikolyckor. Andelen fallskador är störst i åldersgruppen och vanligare bland kvinnor än män. Vi känner till många av orsakerna, och det finns mycket evidens. föreslår därför att regeringen ska ge i uppdrag till att, utifrån all den evidens som finns om balansträning och styrketräning samt deras hälsoeffekter för just seniorer, utveckla nationella riktlinjer gällande träning för seniorer. Maten och måltidens betydelse känner vi alla också till. Den är central i våra liv. Vi väljer mat utifrån årstid och högtid - smaken, doften och gemenskapen. skrev, som sagt, om maten. Mat ska smaka gott, och den ska se aptitlig ut. känner vi alla till att alldeles för många seniorer lider av allvarlig undernäring. Det finns flera anledningar till att det kan gå så långt. Här behöver det därför tas krafttag. Undernäring bland seniorer är, som sagt, ett välkänt problem som drabbar på tok för många personer, och det är ett problem som kommer att öka om vi inte agerar. Därför vill vi ge regeringen i uppdrag att ge lämplig myndighet i uppdrag att ta fram underlag för en nollvision när det gäller undernäring bland äldre. Att förebygga undernäring är livsviktigt. Vi kan nog alla vara eniga om att de äldre förtjänar den bästa vården och omsorgen på sin ålders höst. Vi får aldrig glömma bort att de har slitit och jobbat hårt för att bygga upp vårt välfärdssystem. Och det minsta vi kan göra för att hedra detta är att se till att dessa saker också fungerar på bästa tänkbara sätt. Ett lands viktigaste uppgift är att säkerställa god välfärd och att ta hand om sina medborgare. Här har vi brustit. Coronapandemin har blottat stora svagheter och brister i svensk äldreomsorg. konstaterar att strategin att skydda de äldre har misslyckats. Dem som vi skulle skydda främst svek vi mest. Det allvarliga är att detta var välkända strukturella brister. Dessa brister gjorde att äldreomsorgen stod helt oförberedd och illa att hantera en pandemi. Samhällsförändringarna i kombination med en alltför svag äldrepolitik har resulterat i en allt annat än en trygg och värdig omsorg för de äldre. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Äldrefrågor Det som måste hända nu är att måste ställa om och skapa ett samhälle där alla kan åldras i trygghet och med värdighet. Utskottet föreslår fem tillkännagivanden till regeringen som rör bland annat en demensstrategi, ofrivillig ensamhet, våld i nära relationer bland äldre, fallprevention och undernäring. Alla dessa områden är viktiga och en pusselbit av många för att säkerställa en god vård och omsorg. Ett tillkännagivande handlar om ofrivillig ensamhet. Det är en fråga som har aktualiserats väldigt mycket med tanke på den isolering som många äldre har tvingats förhålla sig till under pandemin. Förutom besöksförbudet upphörde också gemensamma aktiviteter på boenden. Vi vet att ofrivillig ensamhet kan leda till både fysisk och psykisk ohälsa. Detta är ett problem för många äldre , oavsett om de bor i ett kommunalt boende eller i ett eget boende. Det har förvisso gjorts vissa satsningar för att motverka detta. Men vi menar att det behövs fler konkreta åtgärder, och därför uppmanas nu regeringen att ge lämplig myndighet i uppdrag att ta fram ett förslag till en nationell strategi för att motverka ofrivillig ensamhet bland äldre. Äldre som besväras av ensamhet känner sig oftast sjukare och tröttare och äter fler mediciner, vilket leder till ett ökat vårdbehov. Enligt Hjärt-Lungfonden innebär ensamhet en kronisk stress som kan ge fysiska uttryck som att matlusten minskar och kan leda till undernäring. Och just undernäring är ett vanligt problem framför allt bland äldre. Vi menar att det bör vara en självklarhet att man även får avnjuta välsmakande och näringsrik mat. Vi vet nämligen att matens kvalitet och tillagningssätt har stor betydelse för de äldres välbefinnande och hälsa. Även om vi ser positivt på det stöd som har tagits fram av och anser vi att det behövs fler åtgärder för att motverka undernäring bland äldre. Därför ställer vi oss också bakom det förslag till tillkännagivande som innebär att regeringen bör ge lämplig myndighet i uppdrag att ta fram ett underlag för en nollvision när det gäller undernäring bland äldre. beklagar jag att det inte finns en majoritet för att besluta om att nattfastan inte bör överskrida . Vi menar att det inte får gå mellan måltiderna, och det kan bli ett problem under exempelvis nattfastan. De äldre behöver inte sällan gå till sängs tidigt för att personalen ska hinna med att lägga alla innan nattpersonalen tar vid. Därför kan det bli många timmar mellan måltiderna. Människor i blir allt äldre. Och det är positivt att livslängden ökar. är det upp till oss att ge verktyg för att människor ska kunna leva hela livet. Redan i motioner lyfte vi fram frågan om fallolyckor och förebyggande åtgärder. Och finns det en majoritet för ytterligare ett förslag till tillkännagivande kring förebyggande arbete, uppföljning och utvärdering. Nya metoder och åtgärder bör övervägas, och det förebyggande arbetet måste stärkas. Fallolyckor är också förknippade med det som jag har pratat om - mat, måltider och nattfasta. Därför har dessa frågor stor betydelse för att minska risken för fallolyckor. som allt fler blir äldre måste vi säkerställa att allt fler håller sig någorlunda friska och pigga, annars kommer vi att få stora svårigheter att upprätthålla en god vård och omsorg framöver. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Äldrefrågor : De frågor som vi diskuterar här är otroligt viktiga, och det är bra att vi nu får igenom en del tillkännagivanden. Men vi kommer att behöva göra mer, och det behövs ett fokus på riktigt på dessa frågor. Därför menar vi att behöver en renodlad äldreminister som lägger all sin vakna tid på att jobba med dessa frågor och som kan ta ett brett omtag om äldrepolitiken i , så att det som hände i början av pandemin aldrig mer ska behöva hända igen. Jag yrkar bifall till reservation 38. debatterar vi frågor som rör äldre, och glädjande nog kan vi konstatera att utskottet har hittat fram till en majoritet för inte mindre än fem tillkännagivanden. Det är fem tillkännagivanden som har varit med och ställt sig bakom och som handlar om frågor som vi har drivit på olika sätt under hela mandatperioden. De handlar om demens, ofrivillig ensamhet, våld i nära relationer, fallprevention och undernäring. Samtliga fem är väldigt viktiga för arbetet med att stärka äldres hälsa och förskjuta inträdet till vård och omsorg men också för arbetet med att stärka de anhöriga. har en åldrande befolkning där fler och fler når en allt högre ålder. Att vi har en befolkning som blir allt äldre är ett kvitto på att vi har kommit långt i inom såväl hälsa, vård och omsorg som forskning. Det är också ett kvitto på att vår livsstil, vårt samhälle och våra arbeten är ganska sunda. Men en åldrande befolkning innebär även utmaningar. Det ställer nya krav på allt från vård och omsorg till bostäder - utmaningar som vi måste ta till oss och lösa för att våra äldre ska kunna åldras med livsglädje och trygghet. som vice ordförande i kommunstyrelsen i tog vi fram en strategi som heter Det goda åldrandet. Under arbetet med denna strategi satt jag med vid åtskilliga intervjuer med våra äldre kommunmedborgare för att prata om vad begreppet "det goda åldrandet" betyder för just dem. I mina minnesanteckningar från dessa intervjuer skrev jag: Äldre är vana vid att vara aktiva, självständiga, sociala, rörliga och delaktiga i samhället. De orosmoln som våra äldre ser inför ligger främst i ensamhet, förlorad egenmakt och minskad självständighet. Många oroar sig också över att inte kunna få den hjälp de behöver. För att vi ska kunna avvärja dessa farhågor och möta nya förväntningar och behov behöver vi verkligen ta nya grepp och våga stärka våra verksamheter som riktar sig mot äldre. Minnesanteckningarna från någonstans 2014 eller 2015 stämmer väldigt väl än . Jag tror att orosmolnen ser ungefär likadana ut, och fortfarande behöver vi våga ta nya grepp och satsa på vår äldreomsorg på olika sätt. Tyvärr saknar jag de djärva greppen i det betänkande vi debatterar . Visst flyttar vi fram våra positioner på ett par områden, men de verkliga förändringar vi så väl hade behövt lyser faktiskt med sin frånvaro. Vi hade behövt stärka den medicinska kompetensen och läkarnärvaron i äldreomsorgen och hemsjukvården. Vi hade behövt ställa skarpa lagkrav på samordning och samarbete mellan kommun och region för att säkra tillgången på just läkare. Likaså hade vi behövt fatta beslut om att stärka det förebyggande arbetet genom att säga ja till förslag om ett äldrehälsovårdsprogram som hade skapat en helhet och jämlikhet för våra äldre i hela landet. Vi har samma intentioner och samma mål, men vi vågar inte riktigt ta det där steget att faktiskt skapa helheten. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Äldrefrågor De frågor vi debatterar skulle man kunna dela upp i två kategorier: de förebyggande och hälsofrämjande insatserna och det som mer handlar om organisatoriska frågor för äldreomsorgen eller den kommunala hälso- och sjukvården. Det som gäller för båda kategorierna, liksom för politik och förslag, är dock att det utgår från den äldre och hur vi kan göra för att möta de behov som våra äldre upplever. Till skillnad från exempelvis vänsterkanten, som gärna vill begränsa våra äldres valfrihet och frihet, vill vi flytta besluten närmare de äldre och ge dem mer makt över allt från den egna hälsan till vilken hemtjänst eller vårdcentral de vill ha. Genom att ge mer makt åt våra äldre lägger vi grunden för det goda åldrandet. Men - och här kommer ett stort men - ska du som äldre kunna bibehålla makten över ditt liv måste samhället skapa förutsättningar för det. Vi måste göra mer kring det förebyggande arbetet och mer för att stärka äldreomsorgen. I finns unika system för hälsovård i form av exempelvis barnhälsovård, skolhälsovård och företagshälsovård. Genom detta förebyggande arbete är vår mödradödlighet och spädbarnsdödlighet bland de lägsta i världen. Kunskapen finns även om hur vi ska skapa en god hälsa och främja den hos äldre, men det är ett område där det saknas nationell samordning.