bet · H901AU9 · 2022-03-24 00:00:00 — Mot bakgrund av regeringens satsningar och att regeringen aktivt följer utvecklingen på området finns det inte skäl för något initiativ med anledning av yrkandena, som därför bör avslås. När det gäller kommittémotion 2021/22:4212 (KD) yrkande 14 om kommunernas ansvar i förhållande till utbildningsplikten hänvisar utskottet till att godkänt att det införs en skyldighet för kommunerna att inom den kommunala vuxenutbildningen tillhandahålla en sammanhållen utbildning för dem som omfattas av utbildningsplikt och som på grund av kort utbildning inte bedöms kunna matchas mot arbete i etableringsprogrammet. Yrkandet bör därför avslås. När det gäller kommittémotion 2021/22:4212 (KD) yrkande 17 om Arbetsförmedlingens upphandlingar av utbildningar kan utskottet även här konstatera att ett likalydande förslag har behandlats av utskottet under innevarande mandatperiod. Utskottet har inte ändrat uppfattning, utan hänvisar alltjämt till det utvecklings- och utredningsarbete som bedrivs och har bedrivits och ser inte att det finns anledning att nu rikta något tillkännagivande till regeringen om ytterligare åtgärder. Yrkandet bör därför avslås. När det gäller betydelsen av att företagarperspektiv finns med i hela etableringsprocessen, vilket lyfts fram i kommittémotion 2021/22:3965 (L) yrkande 8, delar utskottet motionärernas uppfattning. Detta gäller också synen på företagande som en naturlig försörjningsväg in i det svenska samhället enligt yrkande 32 i samma motion. Utskottet noterar att liknande förslag behandlades av utskottet under föregående (bet. 2020/21:AU9 s. 21). Utskottet lyfte då fram att Arbetsförmedlingen och bedriver ett arbete på området i linje med vad motionärerna föreslår. Utskottet står fast vid sin uppfattning att det inte finns behov av ytterligare åtgärder, varför yrkandena bör avslås. Utskottet noterar att motionärerna i partimotion 2021/22:3965 (L) yrkande 9 förespråkar en tidig kompetenskartläggning. Utskottet konstaterar att enligt gällande bestämmelser ska Arbetsförmedlingen vid kartläggningen av utbildningsbakgrund, tidigare arbetslivserfarenhet m.m. som ingår i etableringsprogrammet beakta den kartläggning som myndigheten har gjort före anvisningen till etableringsprogrammet. För utskottet framstår det som att detta är i linje med vad som efterfrågas av motionärerna. Det finns därför inte skäl till något initiativ med anledning av yrkandet, som därför bör avslås. Mot bakgrund av vad som anförts ovan och regeringens samlade politik på området bör även motionerna 2021/22:3865 (S) om kontaktpersoner för nyanlända, 2021/22:1226 (S) om myndighetssamarbetet och 2021/22:3615 (M) om förbättrad integration på arbetsmarknaden avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. etableringsersättningen. Utskottet hänvisar bl.a. till att det befintliga regelverket är väl avvägt. Jämför reservation 19 (M), 20 (C), 21 (V) och 22 (L). I partimotion 2021/22:4033 av m.fl. (M) föreslås det en enhetlig statlig ersättning för den som är ny i . Den ersättning som ges ska dels vara låg, dels vara kopplad till tydliga krav på att arbeta sig in i samhället (yrkande 4). Motionärerna anser att nyanländas invandrares ersättning bör begränsas till etableringsersättningen men utökas från två till (yrkande 30). Vidare ställer motionärerna krav på godkända studier i sfi inom ramen för etableringsplanen för att nyanlända ska kunna få full etableringsersättning (yrkande 11). För att ytterligare stärka drivkrafterna till arbete för barnfamiljer vill motionärerna avskaffa etableringstillägget (yrkande 32). I kommittémotion 2021/22:3223 av Alireza Akhondi m.fl. (C) anser motionärerna att nyanlända invandrare i högre grad bör kunna bidra till den långsiktiga finansieringen av sin försörjning och föreslår därför att möjligheten till etableringslån i stället för etableringsersättning utreds (yrkande 2). I partimotion 2021/22:919 anser Nooshi Dadgostar m.fl. (V) att möjligheten att individualisera etableringstillägget bör undersökas (yrkande 6). Enligt motionärerna skulle detta göra det ekonomiska utbytet högre för den andre i ett sammanboende par som börjar arbeta, oftast en kvinna. Vidare bör nivån på etableringstillägget ses över för den som har flera barn i syfte att harmoniseras med nivån i försörjningsstödet (yrkande 7). Därutöver anser motionärerna att det måste till en harmonisering av regelverket för avräkning av etableringstillägg mot underhållsbidrag och underhållsstöd (yrkande 8). I kommittémotion 2021/22:4005 uppmärksammar m.fl. (L) att det saknas bestämmelser om en koppling mellan etableringsersättningen och närvaro vid sfi-undervisning. Motionärerna föreslår en villkorad utbetalning på så sätt att ersättningen slopas helt för en månad om en person uteblir utan giltiga skäl från sfi-undervisningen (yrkande 7). Boriana (M) anser i motion 2021/22:1468 att kraven för efterskänkning av hemutrustningslån via bör skärpas. Förordningen (2017:819) om ersättning till deltagare i arbetsmarknadspolitiska insatser innehåller bestämmelser om ersättning till deltagare i arbetsmarknadspolitiska insatser. Enligt 2 kap. 12 § får etableringsersättning lämnas till den som deltar i etableringsprogrammet. Av 2 kap. 13 § framgår att etableringsersättning lämnas med per dag. För den som deltar i kartläggning och medverkar till upprättandet av en individuell handlingsplan lämnas dock etableringsersättning med per dag. Etableringsersättningens storlek enligt nämnda paragraf gäller för program som pågår på heltid. Av 3 kap. 10 § framgår att ett etableringstillägg får lämnas till den som deltar i etableringsprogrammet och som har hemmavarande barn. Av 11 § framgår bl.a. att etableringstillägg lämnas per hushåll och att makar anses tillhöra samma hushåll om inte den make eller maka som ansöker om ersättning eller den som ersättningen betalas ut till visar annat. Av 12 § framgår bl.a. att etableringstillägg lämnas för högst tre barn. Är barnen fler än tre lämnas etableringstillägg för de tre äldsta barnen. Av 6 kap. framgår att deltagaren kan få en varning eller stängas av från rätten till ersättning ett visst antal dagar om han eller hon missköter sitt arbetssökande, förlänger tiden i arbetslöshet eller orsakar sin arbetslöshet. Motionsyrkanden om etableringsersättning behandlades av utskottet senast i betänkande 2020/21:AU9 Integration (s. 12 f.). Motionsyrkandena avstyrktes bl.a. med hänvisning till att det befintliga regelverket är väl avvägt. biföll utskottets förslag till beslut (prot. 2020/21:107) Utskottet står bakom en aktiv politik för mottagande och arbetsmarknadsetablering av nyanlända invandrare. I detta ligger bl.a. att etableringsersättningen ska ge den nyanlände ekonomiska drivkrafter att delta i etableringsinsatserna. I partimotion 2021/22:4033 (M) yrkande 4 vill motionärerna se en enhetlig statlig ersättning för den som är ny i , och som utskottet förstår det ska det därutöver inte vara möjligt att få någon ersättning. Utskottet delar inte denna uppfattning, utan menar att det är rimligt att det finns bidrag som kan kombineras med etableringsersättningen, bl.a. bostadsbidrag och barnbidrag. Yrkandet bör därför avslås. Utskottet kan inte heller ställa sig bakom yrkande 30 i samma motion om att etableringsersättningen bör utökas från två till eller yrkande 11 om krav på godkända studier för att nyanlända ska kunna få full etableringsersättning. När det gäller perioden för etableringsersättning hänger den ihop med tiden för statens ansvar när det gäller nyanländas etablering, en ordning som utskottet ställer sig bakom. Yrkandet bör därför avslås. När det gäller krav på studieresultat antar utskottet att det motionärerna vill lyfta fram är vilka förväntningar som finns från samhället, liksom vikten av aktivt deltagande . Utskottet menar att det nuvarande regelverket är väl avvägt för just detta, bl.a. genom införandet av etableringsprogrammet med ett proportionerligt åtgärdssystem som bidrar till ett deltagande med hög aktivitetsgrad. Även detta yrkande bör därför avslås. Utskottet noterar att i partimotionerna 2021/22:4033 (M) yrkande 32 och 2021/22:919 (V) yrkandena 6–8 finns olika förslag om etableringstillägget, alltifrån att det ska avskaffas till att det ska individualiseras och höjas. Till att börja med kan utskottet konstatera att till skillnad från etableringsersättningen lämnas etableringstillägg per hushåll. Vidare är det så att hushållet behåller hela tillägget när den första personen i ett hushåll börjar arbeta, men förlorar det helt när en andra person i hushållet börjar arbeta. Även om det inte finns några givna detaljlösningar anser utskottet att det är mindre lämpligt med en utformning som innebär att den andra personen i hushållet, ofta kvinnan, har svagare ekonomiska incitament att övergå till arbete. Utskottet kan konstatera att trots att regelverken är könsneutrala blir utfallet ibland ändå ojämställt. Utskottet välkomnar därför att regeringen aviserat att en individualisering av etableringstillägget ska utredas. Detta innebär att utskottet, som med intresse kommer att ta del av direktiven till denna utredning, inte är berett att ta initiativ med anledning av förslagen om etableringstillägget. Yrkandena bör därför avslås. När det gäller kommittémotion 2021/22:4005 (L) yrkande 7 om koppling mellan etableringsersättningen och närvaro vid sfi-undervisning kan utskottet konstatera att ett likalydande förslag behandlades av utskottet under förra . Utskottet har inte ändrat uppfattning, utan hänvisar alltjämt till Arbetsförmedlingens kontrolluppdrag. Utskottet anser därmed att det inte finns skäl till något initiativ med anledning av yrkandet, som därför bör avslås. När det gäller kommittémotion 2021/22:3223 (C) yrkande 2 om etableringslån kan utskottet även här konstatera att ett likalydande förslag behandlades av utskottet under förra . Utskottet har inte ändrat uppfattning, utan anser fortfarande att det är viktigt med en effektiv arbetsmarknadsetablering, men är för den skull inte övertygat om att ett etableringslån skulle påskynda etableringen och bidra till att nyanlända invandrare kommer i egen försörjning. Utskottet anser därmed att det inte finns skäl till något initiativ med anledning av yrkandet, som därför bör avslås. När det gäller motion 2021/22:1468 (M) om villkoren för hemutrustningslånen kan utskottet konstatera att vid behandlingen av statens budget inom utgiftsområde 13 ställde sig bakom ett förslag från , i stället för regeringens förslag. Detta innebar bl.a. att hemutrustningslånen avskaffades. Utskottet beklagar detta och kan konstatera att detta i förlängningen kommer att öka kommunernas kostnader för mottagandet genom ett ökat behov av ekonomiskt bistånd. Utskottet förespråkar en användning av hemutrustningslån i stället för försörjningsstöd för att på så sätt betona individens eget ansvar och att så lite som möjligt särbehandla människor. Yrkandet bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om samhällsorientering och samhällsintroduktion. Utskottet anser att vissa förslag får anses vara delvis tillgodosedda och hänvisar i övrigt i huvudsak till pågående arbete. Jämför reservation 23 (M), 24 (SD) och 25 (L). För att samhällsorienteringen ska vara likvärdig över hela landet anser m.fl. (M) i partimotion 2021/22:4033 att det bör införas en nationell kursplan som tydligt anger samhällsorienteringens innehåll och mål (yrkande 8). Motionärerna anser vidare att det bör läggas ökad vikt vid jämställdhet och kvinnors rättigheter i samhällsorienteringen för invandrare (yrkande 9). Dessutom föreslås det att samhällsorienteringen för invandrare avslutas med ett prov i samhällskunskap (yrkande 10). I kommittémotion 2021/22:3788 anser m.fl. (M) att asylsökande bör delta i förberedande samhällsintroduktion samt genomgå en hedersscreening, dvs. en bedömning om risk för hedersproblematik. Vid kommunplacering följer därefter samhällsorienteringen för att sammantaget ge en grundläggande förståelse för det svenska samhället (yrkande 1). I kommittémotion 2021/22:3704 anser m.fl. (SD) att den samhällsinformation som staten ansvarar för saknar de normerande inslag som enligt motionärerna behövs för att visa vad som krävs för att bli en del av majoritetssamhället. Enligt motionärerna bör samhällsinformationen bl.a. framhålla majoritetsbefolkningens värderingar och att den nyanlända genom att välja att flytta till har ett ansvar att ta avstånd från t.ex. könsstympning och tvångsäktenskap (yrkande 12). m.fl. (L) anser i partimotion 2021/22:3965 att samhällsundervisningen bör vara obligatorisk för alla nyanlända (yrkande 6). Detsamma bör gälla för samtliga asylsökande, inklusive de som väljer eget boende samt anhöriginvandrare. Motionärerna framhåller att det i all samhällsinformation, under både asyl- och etableringstiden, behövs ett tydligt fokus på jämställdhet och barnrättsperspektivet (yrkande 12). (M) anser i motion 2021/22:612 att samhällsorienteringen behöver reformeras (yrkande 1). En sådan reformering bör enligt motionären innefatta följande överväganden: att införa en nationell examination i samhällsorientering (yrkande 2), att öka antalet timmar i ämnet (yrkande 3), att erbjuda samhällsorientering redan under asylprocessen (yrkande 4), att införa olika spår i samhällsorienteringen för nyanlända invandrare med olika utbildningsnivåer (yrkande 5), att nyanlända invandrare ska omfattas av krav på att delta i samhällsorientering (yrkande 6) samt en tydligare nationell kursplan för samhällsorienteringen (yrkande 7). I motion 2021/22:1840 anser (M) att jämställdhetsutbildningen inom samhällsorienteringen bör öka. Kommunernas ansvar att tillhandahålla samhällsorientering Lagen (2013:156) om samhällsorientering för vissa nyanlända invandrare innehåller bestämmelser om kommuners ansvar att erbjuda samhällsorientering för vissa nyanlända invandrare. Enligt 1 § gäller lagen nyanlända invandrare som har fyllt 18 men inte , är folkbokförda i en kommun och har beviljats uppehållstillstånd enligt vissa angivna bestämmelser. Av 4 § framgår att samhällsorienteringen ska påbörjas efter det att den nyanlände har folkbokförts i kommunen. Skyldigheten att erbjuda samhällsorientering upphör efter det att den nyanlände första gången folkbokfördes i en kommun. Kommunen ska enligt 5 § aktivt verka för att nå de nyanlända i kommunen som har rätt till samhällsorientering och motivera dem att delta i samhällsorienteringen. Samhällsorienteringens syfte, innehåll och omfattning Syftet och innehållet i samhällsorienteringen framgår av förordningen (2010:1138) om samhällsorientering för vissa nyanlända invandrare. Av 2 § framgår att samhällsorienteringen ska ge en grundläggande förståelse för det svenska samhället och en grund för fortsatt kunskapsinhämtande. Målet ska vara att deltagarna utvecklar kunskap om de mänskliga rättigheterna och de grundläggande demokratiska värderingarna, den enskildes rättigheter och skyldigheter i övrigt, hur samhället är organiserat och praktiskt vardagsliv. Av 3 § framgår att samhällsorienteringen ska innehålla ett antal delar med olika teman, bl.a. individens rättigheter och skyldigheter. Vidare framgår att tyngdpunkten ska ligga på den praktiska aspekten av att leva i . Enligt 5 § ska varje nyanländ erbjudas samhällsorientering som omfattar minst . Den ska kunna kombineras med arbete, studier och andra aktiviteter för att underlätta och påskynda etableringen i arbetslivet och normalt vara avslutad efter att den påbörjats. Av 6 § framgår att kommunen bestämmer hur samhällsorienteringen ska utformas och i vilken ordningsföljd samhällsorienteringens delar ska behandlas. Av 11–13 §§ framgår att länsstyrelserna ska främja och stödja samarbete mellan kommuner om samhällsorienteringen, följa upp verksamheten samt lämna en gemensam redovisning om samhällsorienteringen till regeringen. I budgetpropositionen föreslår regeringen satsningar inom ramen för anslaget etableringsåtgärder, bl.a. en förstärkning av samhällsinformation och hälsofrämjande insatser inom ramen för tidiga insatser för asylsökande m.fl. beslutade i enlighet med regeringens förslag (prop. 2021/22:1 utg.omr. 13, bet. 2021/22:AU1, rskr. 2021/22:106). Länsstyrelsernas uppdrag om samhällsorientering i fick i regleringsbrevet i uppdrag att utveckla delar av det utbildningsmaterial som används inom samhällsorienteringen, bl.a. genom att lägga mer fokus på jämställdhet och mänskliga rättigheter, samt ta fram metodstöd för samhällsorienteringen. Av redovisningen av uppdraget framgår bl.a. att temat individens rättigheter och skyldigheter innehåller en fördjupning inom mänskliga rättigheter och jämställdhet (, dnr 851-1647-2021). I det textmaterial som finns tillgängligt på uppmärksammas under detta tema bl.a. de särskilda rättigheter som gäller för barn, kvinnor, personer med funktionsnedsättning och minoritetsgrupper. Här framgår också huvuddragen i den svenska jämställdhetspolitiken samt vad som karakteriserar hedersrelaterat våld eller förtryck. Vidare har i haft i uppdrag att samordna en redovisning om samhällsorientering för vissa nyanlända invandrare. I sin återrapportering till lämnar ett antal bedömningar och rekommendationer. Här framkommer bl.a. att i princip alla kommuner i lever upp till sitt ansvar att erbjuda samhällsorientering. Enligt länsstyrelsernas lägesbilder uppger en klar majoritet av kommunerna att de har god förmåga att erbjuda samhällsorientering. Till de utmaningar som uppmärksammas hör att samverkan med Arbetsförmedlingen kring informationsöverföring om deltagare som är aktuella för samhällsorientering inte fungerar. För att säkerställa kvalitet och likvärdighet i samhällsorienteringen uppmärksammas bl.a. behovet av en nationell kursplan. ger rekommendationen att det skapas en nationell uppdragsutbildning för hälso- och samhällskommunikatörer och att det i detta sammanhang tas fram en nationell kursplan. I rapporten finns även rekommendationer om bl.a. inrättandet av ett nationellt system för uppföljning och statistik om deltagande i samhällsorienteringen. i ska vidare enligt regleringsbrevet lämna en redovisning som ska innehålla en bedömning av hur det utbildningsmaterial och tillhörande metodstöd som länsstyrelserna har utvecklat, används inom samhällsorienteringen. Redovisningen ska göras . Obligatorisk samhällsintroduktion för asylsökande har haft regeringens uppdrag att planera för och utreda införandet av en obligatorisk samhällsintroduktion för asylsökande (Ju2020/01481/SIM, Ju2021/00356). anordnar en obligatorisk samhällsintroduktion för alla asylsökande . Samhällsintroduktionen ska motsvara en heldag och tillhandahållas muntligt så som möjligt efter att en asylansökan registrerats. Introduktionen innehåller information om asylprocessen, hur samhället i fungerar, svensk lagstiftning, barnets rättigheter samt demokrati, normer och värderingar bl.a. om jämställdhet och hedersrelaterat våld och förtyck inklusive frågor om barnäktenskap och könsstympning. Enligt uppdraget till ska en utvärdering av tillhandahållandet av samhällsintroduktionen göras . I utvärderingen ska särskilt deltagandegrad och möjligheten att förmedla angivet innehåll i förhållande till angiven tid motsvarande en heldag följas upp. Regeringen har vidare tillsatt en utredning om ett ordnat initialt mottagande av asylsökande (dir. 2021:71). Enligt ett tilläggsdirektiv ändras uppdraget till att bl.a. föreslå åtgärder för att asylsökande ska välja att bo i boenden , vilket även kan innefatta särskilda mottagningscenter i (dir. 2022:16). Regeringen gör bedömningen att om fler asylsökande bor i boenden ger det bättre förutsättningar för en tidig insats i form av obligatorisk samhällsintroduktion. När det gäller skyldigheten att delta i samhällsintroduktion konstaterar regeringen att det enbart är av de asylsökande som tar del av samhällsintroduktion och att den andelen behöver öka. Utredningen får därför i uppdrag att lämna förslag på hur en lagreglerad skyldighet att delta i samhällsintroduktion kan utformas, samt analysera om det bör införas sanktioner eller incitament kopplat till skyldigheten att delta i samhällsintroduktionen. Utredningens uppdrag i de delar som gäller tilläggsdirektivet ska redovisas senast den15 . Motionsyrkanden om samhällsorientering och samhällsintroduktion behandlades av utskottet senast i betänkande 2020/21:AU9 Integration (s. 10 f. och 16 f.). Motionsyrkandena avstyrktes med hänvisning till bl.a. pågående reform- och utvecklingsarbete. biföll utskottets förslag till beslut (prot. 2020/21:107). När det gäller samhällsinformation anser utskottet att den fyller en viktig funktion genom att fungera som en första del i en kedja av etableringsfrämjande insatser som följer individen och tiden som nyanländ. Utskottet noterar att i kommittémotionerna 2021/22:3704 (SD) yrkande 12 och 2021/22:3788 (M) yrkande 1 framhålls vikten av tidiga insatser, vilket inkluderar möjligheten att informera och påverka i frågor som rör hederskultur. I kommittémotion 2021/22:3965 (L) yrkande 6 föreslås att samhällsundervisningen för asylsökande bör vara obligatorisk. Utskottet välkomnar att anordnar en obligatorisk samhällsintroduktion för alla asylsökande . Utskottet noterar att introduktionen ska innehålla information om hur samhället i fungerar, svensk lagstiftning, barnets rättigheter samt demokrati, normer och värderingar bl.a. om jämställdhet och hedersrelaterat våld och förtyck inklusive frågor om barnäktenskap och könsstympning. Utskottet vill också påminna om att utskottet under höstens budgetbehandling välkomnade regeringens förslag om bl.a. förstärkt samhällsinformation inom ramen för tidiga insatser för asylsökande m.fl. Utskottet noterar att regeringen tillsatt en utredning som ska lämna förslag på hur en lagreglerad skyldighet att delta i samhällsintroduktion kan utformas, samt analysera om det bör införas sanktioner eller incitament kopplat till skyldigheten att delta i samhällsintroduktionen. Utskottet anser att det är viktigt att signalerna från samhällets sida är tydliga med att samhällsintroduktionen är en obligatorisk del av asylprocessen. Vidare vill utskottet uppmärksamma att utredningen också ska föreslå åtgärder för att asylsökande ska välja att bo i boenden . Utskottet instämmer med regeringen i att om fler asylsökande bor i boenden ger det bättre förutsättningar för en tidig insats i form av obligatorisk samhällsintroduktion. När det gäller den lagreglerade samhällsorienteringen noterar utskottet ett antal förslag om behov av en översyn när det gäller bl.a. innehåll, prov och kursplaner som förs fram i partimotion 2021/22:4033 (M) yrkandena 8 och 10 samt motionerna 2021/22:612 (M) yrkandena 1–7 och 2021/22:1840 (M). Utskottet kan konstatera att som ett resultat av ett regeringsuppdrag till länsstyrelserna innehåller det utbildningsmaterial som används inom samhällsorienteringen numera en fördjupning inom mänskliga rättigheter och jämställdhet. Under detta tema uppmärksammas bl.a. de särskilda rättigheter som gäller för barn, kvinnor, personer med funktionsnedsättning och minoritetsgrupper. Här framgår också huvuddragen i den svenska jämställdhetspolitiken samt vad som karakteriserar hedersrelaterat våld eller förtryck. Utskottet konstaterar också att det tagits fram ett metodstöd för samhällsorienteringen. Det finns däremot ingen kursplan, men utskottet anser att ett metodstöd också kan bidra till en kvalitetssäkrad och likvärdig undervisning. Det är viktigt att fortsätt att värna kommuners möjlighet att utforma och anpassa undervisningen utifrån deltagare och lokala förutsättningar. Utskottet, som förutsätter att regeringen vid behov kommer att vidta relevanta åtgärder, kommer att med intresse följa den fortsatta användningen av samhällsorienteringen.