bet · H901SoU16 · 2022-05-09 00:00:00 — Arbetsgruppen har som mål att öka tillverkningskapaciteten i EU genom att fungera som en kontaktpunkt för de vaccintillverkare som behöver stöd. Arbetsgruppen kartlägger tillverkningskapaciteten och leveranskedjan i EU och har regelbundna kontakter med industrin och medlemsländerna så att kommissionen kan hålla sig uppdaterad om läget. bekräftade kommissionen sitt deltagande i Covax, samarbetsramen för rättvis tillgång till covid-19-vaccin till ett överkomligt pris. Uppdrag om nordisk studie om innovation, utveckling och produktion av vaccin gav regeringen för innovationssystem () i uppdrag att tillsammans med myndigheter i (Innovation ), (Business ) och (Institut) samt konsult på (Landas EHF) genomföra en gemensam studie om potentialen för ömsesidig nytta av nordiskt samarbete inom innovation, utveckling och produktion av vacciner (N2022/00310). Studien ska svara på vilka potentiella synergier och samverkansmöjligheter som finns som gagnar alla de nordiska länderna och som skulle stärka nordiskt deltagande i initiativ på EU-nivå och internationell nivå. ska gemensamt med de andra nordiska deltagande myndigheterna och konsulten färdigställa en rapport skriven på engelska. ska lämna en redovisning av uppdraget inklusive den gemensamma rapporten översatt till svenska till () . Svar på skriftlig fråga besvarade socialminister (S) en skriftlig fråga om pneumokockvaccin (fr. 2021/22:1358). Socialministern anförde följande: Acko Ankarberg har frågat mig om regeringen är beredd att ändra beslutet om särskilt vaccinationsprogram mot pneumokockinfektion för personer som ingår i riskgrupper och låta personer omfattas av erbjudandet om kostnadsfritt vaccin mot pneumokocker. För att en sjukdom ska omfattas av ett nationellt vaccinationsprogram, och därmed vara kostnadsfritt för den enskilde måste gällande kriterier i smittskyddslagen vara uppfyllda. Regeringen beslutar om vilka sjukdomar som ska omfattas av nationella vaccinationsprogram, baserat på underlag från . Regionerna har möjlighet att utanför vaccinationsprogrammen erbjuda vaccination avgiftsfritt eller till reducerad kostnad för den enskilde. har bedömt att utöver medicinska riskgrupper bör äldre utan andra kända riskfaktorer omfattas av ett särskilt vaccinationsprogram mot pneumokockinfektion och därför erbjudas vaccin . beslutade regeringen att införa ett särskilt vaccinationsprogram mot pneumokockinfektion. Det är emellertid som i föreskrifter meddelar de närmare detaljerna avseende till exempel vilka som ska erbjudas vaccin, antalet doser som ska ges och med vilka intervall. Myndigheten har inlett implementeringen av vaccinationsprogrammet och samverkar med berörda aktörer med målsättningen att programmet ska kunna starta . Regeringen följer frågan. Utskottet behandlade motionsyrkanden om vaccinationer i betänkande 2020/21:SoU15 Folkhälsofrågor. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (prot. 2020/21:79). Motioner om vaccination mot covid-19 behandlades i betänkande /21:SoU14 Covid-19-pandemin och därmed sammanhängande frågor. Utskottet avstyrkte motionerna och följde utskottet (prot. 2020/21:84). Motionsyrkanden om vaccinationsprogram för äldre behandlades i betänkande /20:SoU5 Folkhälsofrågor. Motionsyrkandena avstyrktes och följde utskottet (prot. 2019/20:173). Utskottet föreslog i betänkande 2020/21:SoU11 Avgiftsfritt pneumokockvaccin för vissa grupper ett tillkännagivande till regeringen om att den ska vidta åtgärder så att samtliga regioner kan erbjuda personer som är samt personer i medicinska riskgrupper avgiftsfri vaccination mot pneumokocker. biföll utskottets förslag (rskr. 2020/21:81). Utskottet noterar att har haft i uppdrag att genomföra åtgärder för att förstärka och utveckla arbetet med information och kommunikation om vaccinationer (S2018/03919/FS). Syftet med åtgärderna var att stärka det arbete med vaccinationer som regionerna och kommunerna bedriver och som i första hand riktas mot barn. Uppdraget har redovisats och bereds inom . Utskottet anser inte att behöver ta några initiativ med anledning av motionerna 2021/22:1547 (S), 2021/22:3297 (M) och 2021/22:3977 (L) yrkande 26. Motionsyrkandena bör avslås. Utskottet noterar att regeringen har fattat beslut om att utöka de nationella vaccinationsprogrammen med ett vaccinationsprogram för pneumokockvaccin till personer i riskgrupper. kommer att ta fram föreskrifter som närmare reglerar vaccinationsprogrammet. För att ytterligare förbättra äldres hälsa anser utskottet att äldre personer kostnadsfritt bör erbjudas vaccination mot även andra sjukdomar. Regeringen bör därför ge i uppdrag att ta fram ett underlag till ett nationellt vaccinationsprogram för äldre personer som omfattar såväl pneumokockvaccination som vaccination mot andra sjukdomar. Myndigheten bör i underlaget lämna förslag på vilka vaccinationer som ska ingå i vaccinationsprogrammet samt vilken åldersgrupp som ska omfattas av det. Utskottet föreslår att ställer sig bakom det som utskottet anför och tillkännager detta för regeringen. Motionerna 2021/22:3243 (C) yrkande 25, 2021/22:3423 (M) yrkandena 17 och 18, 2021/22:3510 (C) yrkande 23, 2021/22:3696 (M) yrkandena 25 och 26 samt 2021/22:4170 (KD) yrkande 28 bör därmed bifallas delvis. Utskottet ser positivt på det arbete som bedrivs och har bedrivits inom EU när det gäller tillgången till vaccin. Utskottet ser även positivt på att de nordiska länderna ska genomföra en gemensam studie om potentialen för ömsesidig nytta av nordiskt samarbete inom innovation, utveckling och produktion av vacciner (N2022/00310). Utskottet anser inte att behöver ta några initiativ med anledning av motionerna 2021/22:3246 (C) yrkande 33 och 2021/22:3776 (M) yrkande 9. Motionsyrkandena bör avslås. Sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter samt om ungdomsmottagningar. Jämför reservation 19 (M, KD, L), 20 (MP) och 21 (M, C, KD, L). Sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter I kommittémotion 2021/22:3700 av m.fl. (M) yrkande 23 föreslås ett tillkännagivande om att ge i uppdrag till att göra en översyn av kommunernas och regionernas arbete med att genomföra handlingsplaner kopplade till den nationella strategin för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. I kommittémotion 2021/22:4065 av m.fl. (MP) yrkande 17 föreslås ett tillkännagivande om sexuell hälsa. Motionärerna anför bl.a. att sexuell hälsa är viktig hela livet och att det ska vara enkelt att få stöd och rådgivning om den i livets alla skeden. I partimotion 2021/22:4032 av m.fl. (M) yrkande 20 föreslås ett tillkännagivande om att se över hur ungdomsmottagningarnas arbete mot psykisk ohälsa kan stärkas. I kommittémotion 2021/22:3510 av m.fl. (C) yrkande 8 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör ge en lämplig myndighet i uppdrag att se över hur en jämlik tillgång till traditionella, mobila och digitala ungdomsmottagningar kan säkerställas i hela landet. I kommittémotion 2021/22:4001 av m.fl. (L) yrkande 11 föreslås ett tillkännagivande om utveckling av ungdomsmottagningarnas verksamhet. gav regeringen i uppdrag (S2019/03298) att ta fram en nationell strategi för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter som myndigheten presenterade . Det övergripande målet för strategin är en god jämlik och jämställd sexuell och reproduktiv hälsa i hela befolkningen. Strategin ska utgöra inriktningen på det arbete som bedrivs . gav regeringen i uppdrag (S2020/09593) att stödja regioner, myndigheter och kommuner och andra aktörer inom området sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter i syfte att genomföra den nationella strategin. har också fått i uppdrag (S2021/04606) att ta fram en nationell handlingsplan för att ytterligare konkretisera målsättningarna i den nationella SRHR-strategin. Myndigheter, regioner, kommuner och andra ska använda den i arbetet med sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. Planen ska bidra till målsättningen om en god, jämlik och jämställd sexuell och reproduktiv hälsa i hela befolkningen. I uppdraget samverkar med samt hämtar in kunskaper och erfarenheter från berörda myndigheter. Myndigheten samverkar dessutom med Kommuner och Regioner (SKR), kommuner och regioner samt med det civila samhället, lärosäten och andra. ska delredovisa uppdraget . Myndigheten ska slutredovisa uppdraget . Där redovisar myndigheten hur den, enskilt och i samverkan med berörda myndigheter, avser att arbeta vidare med de aktiviteter och insatser som framgår av handlingsplanen. Dessutom redovisas vilket stöd berörda myndigheter kan tillhandahålla vid planens genomförande samt eventuella kostnadsberäkningar för dessa. Förslagen ska vara ändamålsenliga och kostnadseffektiva. I budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 9 s. 100) anförde regeringen att rätten till en sexualitet fri från fördomar, diskriminering, våld eller tvång är grundläggande för individens upplevelse av hälsa och välbefinnande. avser regeringen att fortsätta arbetet med att stärka den sexuella och reproduktiva hälsan i befolkningen. Särskilt fokus ska ligga på att genomföra den nationella SRHR-strategin och att skapa förutsättningar för ett långsiktigt och samordnat arbete på både nationell, regional och lokal nivå. Ungdomsmottagning på nätet (UMO) finansieras av regioner och fungerar som ett komplement till de traditionella ungdomsmottagningarna. Verksamheten vänder sig till unga mellan . På finns texter, filmer, bildspel och annat material med information om bl.a. sex, alkohol, tobak och droger, psykisk hälsa samt våld och förtryck. På webbplatsen finns även bl.a. en anonym frågetjänst där ungdomarna får svar inom från en barnmorska, sjuksköterska, läkare, kurator, psykolog eller dietist. Där finns även information om närmaste ungdomsmottagning. är en webbplats för unga mellan . På Youmo finns delar av UMO:s information på arabiska, dari, somaliska, svenska eller tigrinska. Youmo är en del av UMO. I överenskommelsen mellan staten och SKR inom området psykisk hälsa och suicidprevention fördelades till ungdomsmottagningarna för att främja arbetet med psykisk hälsa och motverka psykisk ohälsa bland barn och unga. träffade staten och SKR en tilläggsöverenskommelse som kompletterar grundöverenskommelsen om insatser inom området psykisk hälsa och suicidprevention 2021–2022. Av denna framgår att kommer att tilldelas landets ungdomsmottagningar även 2022. SKR har genomfört en nationell kartläggning av ungdomsmottagningarnas arbete med unga när det gäller sexualitet och egenmakt. Kartläggningen redovisades i rapporten och ungas sexuella hälsa – Nuläge och vägar framåt. Syftet med rapporten är att visa på möjligheter att stärka ungdomsmottagningarnas roll och arbete. För att stimulera till utveckling på alla nivåer visar rapporten på möjligheter som kan ligga till grund för initiativ i samverkan mellan huvudmän, av enskilda huvudmän eller på verksamhetsnivå. En sammanhållen god och nära vård för barn och unga Regeringen beslutade att ge i uppdrag åt en särskild utredare att se över förutsättningarna för en mer sammanhållen god och nära vård för barn och unga (dir. 2019:93). överlämnade utredningen sitt slutbetänkande Börja med barnen! Följa upp hälsa och dela information för en god och nära vård till regeringen (SOU 2021:78). Utredningens förslag ska bidra till en samlad uppföljning av barns och ungas hälsa. I betänkandet föreslås bl.a. att ett nationellt hälsovårdsprogram ska etableras som tar ett helhetsgrepp om barns och ungas hälsa, utveckling och välmående , oberoende av verksamhet eller boendeort. Utredningen föreslår även att en förstudie ska genomföras om hur arbetet med att ta fram programmet bäst kan utformas för att inkludera alla berörda parter. Mot bakgrund av utredningens förslag har regeringen gett i uppdrag att genomföra en sådan förstudie (S2021/06171). En delredovisning av uppdraget ska lämnas och en slutredovisning . Betänkandet bereds inom . Motionsyrkanden om sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter behandlades senast i betänkande 2020/21:SoU15 Folkhälsofrågor. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (prot. 2020/21:79). Utskottet ser positivt på att regeringen har gett i uppdrag (S2020/09593) att stödja regioner, myndigheter och kommuner och andra aktörer inom området sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter i syfte att införliva den nationella strategin. har också fått i uppdrag (S2021/04606) att ta fram en nationell handlingsplan för att ytterligare konkretisera arbetet. Utskottet anser inte att behöver ta några initiativ med anledning av motionerna 2021/22:3700 (M) yrkande 23 och 2021/22:4065 (MP) yrkande 17. Motionerna bör avslås. Ungdomsmottagningarna fyller en viktig funktion i att informera barn och unga om bl.a. sexualitet, relationer, psykisk hälsa, alkohol och droger samt spel om pengar och har även ett stödjande och behandlande uppdrag. Utskottet välkomnar de satsningar som gjorts på ungdomsmottagningar inom ramen för överenskommelser mellan staten och SKR för att främja arbetet med psykisk hälsa och motverka psykisk ohälsa bland barn och unga. Utskottet ser även positivt på den kartläggning som SKR gjort av ungdomsmottagningarnas arbete med unga när det gäller sexualitet och egenmakt. Syftet med rapporten är att visa på möjligheter att stärka ungdomsmottagningarnas roll och arbete. Vidare ser utskottet positivt på det arbete som bedrivs vid UMO och Youmo. Utskottet anser inte att behöver ta några initiativ med anledning av motionerna 2021/22:3510 (C) yrkande 8, 2021/22:4001 (L) yrkande 11 och 2021/22:4032 (M) yrkande 20. Motionsyrkandena bör avslås. Kost och fysisk aktivitet m.m. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om förebyggande arbete mot barnfetma och tillkännager detta för regeringen. avslår motionsyrkanden om hälsosamma matvanor m.m. Jämför reservation 22 (M, SD), 23 (MP), 24 (S, V, MP) och 25 (KD) samt särskilt yttrande 2 (S, MP) och 3 (V). I kommittémotion 2021/22:3696 av m.fl. (M) yrkande 31 föreslås ett tillkännagivande om att öka kunskapen om och vikten av hälsosamma matvanor inom flera arenor. I kommittémotion 2021/22:3700 av m.fl. (M) yrkande 12 föreslås ett tillkännagivande om hälsofrämjande åtgärder i syfte att stödja gravida med övervikt och fetma. I motion 2021/22:2915 av och (båda SD) föreslås ett tillkännagivande om att utreda möjligheten att reglera sockerinnehållet i läsk i lag. I motion 2021/22:970 av (S) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att ur ett nationellt perspektiv se över möjligheten till ökade informationsinsatser och kunskapshöjande insatser för att öka medvetenheten om riskerna med sockersötade drycker. I motion 2021/22:4087 av och (båda MP) yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om att utreda om ett förstärkt folkhälsoarbete kan minska det s.k. metaboliska matsvinnet. I kommittémotion 2021/22:3696 av m.fl. (M) yrkande 28 föreslås ett tillkännagivande om att ta fram konkreta mätbara åtgärder som kan bryta utvecklingen av barnfetma i . I kommittémotion 2021/22:3510 av m.fl. (C) yrkande 6 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen i samråd med relevanta aktörer och professioner bör se över hur det förebyggande arbetet mot barnfetma kan stärkas på ett systematiskt sätt i hela landet. I kommittémotion 2021/22:4173 av m.fl. (KD) yrkande 5 föreslås ett tillkännagivande om en nationell handlingsplan mot barnfetma utifrån projektet barnfetma. I kommittémotion 2021/22:3977 av m.fl. (L) yrkande 11 föreslås ett tillkännagivande om stärkt arbete för fysisk aktivitet i skola och vardag och mot övervikt och fetma bland barn. I kommittémotion 2021/22:4173 av m.fl. (KD) yrkande 6 föreslås ett tillkännagivande om att ge i uppdrag att bistå projektet barnfetma med relevant datainhämtning. Folkhälsopolitikens delmål om fysisk aktivitet och bra matvanor antog ett nytt övergripande mål och en ny målstruktur för folkhälsopolitiken, där ett delmål är ett samhälle som främjar ökad fysisk aktivitet och bra matvanor för alla (prop. 2017/18:249, bet. 2017/18:SoU26, rskr. 2017/18:406). Till grund för propositionen låg bl.a. och gemensamma rapport till åtgärder för ett stärkt, långsiktigt arbete för att främja hälsa relaterad till matvanor och fysisk aktivitet (2017). arbete med goda levnadsvanor har ett nationellt ansvar för folkhälsofrågor och verkar för en god folkhälsa, inklusive goda levnadsvanor. uppdrag utgår från den nationella folkhälsopolitiken, vilket innebär att myndigheten arbetar för att skapa samhälleliga förutsättningar för hälsofrämjande levnadsvanor. Det gör myndigheten genom att följa befolkningens hälsoläge och analysera dess bakomliggande faktorer. En viktig del i arbetet är också att ta fram kunskap om åtgärder och insatser som syftar till att förbättra och främja fysisk aktivitet och hälsosamma matvanor i befolkningen. har enligt förordningen (2009:1426) med instruktion för till uppgift att i konsumenternas intresse arbeta för säkra livsmedel, redlighet i livsmedelshanteringen och bra matvanor. Myndigheten är ansvarig myndighet på nutritionsområdet och ska verka för bra matvanor samt samordna statliga myndigheters information om bra matvanor. Baserat på de nordiska näringsrekommendationerna tar fram råd om hälsosamma matvanor för befolkningen (). Nationella mål, insatsområden och indikatorer för hållbar och hälsosam livsmedelskonsumtion gav regeringen och i uppdrag att ta fram förslag till nationella mål med indikatorer för att ge en tydlig inriktning för arbetet med hållbar och hälsosam livsmedelskonsumtion i (S2021/03523). Arbetet ska utgå från folkhälsopolitiska mål om att skapa samhälleliga förutsättningar för en god och jämlik hälsa i hela befolkningen och sluta de påverkbara hälsoklyftorna under en generation. Fastställda nationella mål och indikatorer för en hållbar och hälsosam livsmedelskonsumtion kommer att vara vägledande för regionernas och kommunernas folkhälsoarbete liksom för näringslivet och civilsamhället. En viktig del i uppdraget är därför att involvera många olika aktörer för att få en bred förankring. lämnade och den första delredovisningen som innehåller en plan för genomförandet av uppdraget. En andra delredovisning ska lämnas till regeringen . Uppdraget ska slutredovisas . Förutsättningar för en överenskommelse om att sänka salt- och sockerhalten i livsmedel gav regeringen i uppdrag att tillsammans med livsmedelsbranschen skapa förutsättningar för en överenskommelse om att sänka salt- och sockerhalten i livsmedel (N2020/02692). Myndigheten ska även ta fram kunskapsunderlag om hur intaget av energitäta och näringsfattiga livsmedel kan minska. Delredovisningar av uppdraget lämnas till 2021–2023, och uppdraget ska slutredovisas . Riktlinjer för fysisk aktivitet och stillasittande publicerade för fysisk aktivitet och stillasittande – Kunskapsstöd för främjande av fysisk aktivitet och minskat stillasittande. Riktlinjerna är baserade på WHO:s uppdaterade globala riktlinjer för fysisk aktivitet och stillasittande och innehåller rekommendationer för alla befolknings- och åldersgrupper i . Riktlinjerna innehåller rekommendationer för olika åldersgrupper men även kunskap om hur fysisk aktivitet och stillasittande påverkar människors hälsa. De innehåller också aktuella data, som bl.a. visar att både barn och vuxna tillbringar en stor del av den vakna tiden sittande. Arbetet med att skapa jämlika förutsättningar för fysisk aktivitet och minskat stillasittande behöver enligt myndigheten bedrivas inom och mellan många samhällssektorer och på många olika nivåer. Det kan t.ex. handla om samhällsplanering för trygga, tillgängliga och inspirerande miljöer och insatser som främjar fysisk aktivitet i förskola och skola. Andra områden är möjlighet till fysisk aktivitet på arbetstid samt råd och stöd inom vård- och omsorgsverksamheter när det gäller fysisk aktivitet och minskat stillasittande. Målgrupper för riktlinjerna är beslutsfattare på nationell, regional och lokal nivå samt organisationer och aktörer inom offentlig, privat och idéburen sektor. Kommitté för främjande av ökad fysisk aktivitet Med anledning av att övervikt och fetma ökat tillsatte regeringen en särskild utredare som skulle lämna förslag på åtgärder som främjar fysisk aktivitet (dir. 2020:40). ersatte regeringen den särskilda utredaren med en kommitté för främjande av ökad fysisk aktivitet. Kommittén ska genom utåtriktat arbete bl.a. öka den allmänna kunskapen om de positiva effekter som fysisk aktivitet bidrar till. Uppdraget ska slutredovisas . överlämnade kommittén delrapporten rörelse räknas – fem förslag för att långsiktigt främja fysisk aktivitet, Delrapport . I rapporten lämnar kommittén följande fem förslag: En stärkt struktur för arbetet med fysisk aktivitet på och mellan statlig, regional och lokal nivå: Infrastrukturen för samordning, kunskapsspridning, uppföljning och analys mellan nationell, regional och lokal nivå bör ses över och stödstrukturen för folkhälsoarbete med fokus på fysisk aktivitet på regional och lokal nivå stärkas. Ett utökat uppdrag till : bör ges i uppdrag att utveckla en långsiktig struktur med mål, delmål, indikatorer och förslag till insatsområden för främjande av fysisk aktivitet, motsvarande uppdraget för hållbar och hälsosam livsmedelskonsumtion. En förtydligad skrivning om daglig rörelse i läroplaner: En för-fattningsändring bör göras i enlighet med förslag. Formuleringen ”Eleverna ska ges möjlighet och uppmuntras att delta i hälsofrämjande fysiska aktiviteter under skoldagen” skulle stärka elevers rätt till jämlik hälsa. Förskrivningsrätt för förbättrade och mer likvärdiga utemiljöer för barn: önskemål om förskrivningsrätt för friytor för lek och utevistelse vid fritidshem, skolor, förskolor och annan jämförlig verksamhet bör tillstyrkas. Ett utökat uppdrag till Myndigheten för arbetsmiljökunskap: Myndigheten för arbetsmiljökunskap bör få ett utökat uppdrag för att stärka möjligheterna att implementera kunskap om arbetsmiljö och friskfaktorer i arbetslivet, såsom främjandet av ökad fysisk aktivitet, anpassad för olika branscher. Nationella riktlinjer för prevention och behandling vid ohälsosamma levnadsvanor Nationella riktlinjer för prevention och behandling vid ohälsosamma levnadsvanor – Stöd för styrning och ledning innehåller rekommendationer om åtgärder för att förebygga och behandla sjukdom genom att stödja patienter att förändra ohälsosamma levnadsvanor. Syftet med riktlinjerna är att dels stimulera användandet av vetenskapligt utvärderade och effektiva åtgärder inom detta område, dels vara ett underlag för öppna och systematiska prioriteringar inom hälso- och sjukvården. Riktlinjerna riktar sig till politiker, chefstjänstemän och verksamhetschefer. Andra viktiga mottagare är yrkesverksamma inom hälso- och sjukvården. Av riktlinjerna framgår bl.a. att rekommenderar att hälso- och sjukvården ska erbjuda rådgivande samtal eller rådgivande samtal med tillägg av skriftlig ordination om fysisk aktivitet eller aktivitetsmätare till vuxna med särskild risk som är otillräckligt fysiskt aktiva. har i uppdrag att stödja genomförandet av regeringens nationella riktlinjer för prevention och behandling vid ohälsosamma levnadsvanor. Medel för att förebygga och behandla ohälsosamma levnadsvanor beslutade regeringen att betala ut till professionsorganisationer inom vården som arbetar för att förebygga och behandla ohälsosamma levnadsvanor (S2022/00454). Medlen fördelas av och fokus ska ligga på patienter som har störst behov av insatser, både medicinskt och socioekonomiskt. ska lämna en redovisning av uppdraget till (). Nationella riktlinjer för vård vid fetma presenterade Nationella riktlinjer för vård vid obesitas – stöd för styrning och ledning. I dessa nationella riktlinjer ger rekommendationer om vård vid obesitas (även kallat fetma). Riktlinjerna ska vara ett underlag för öppna och systematiska prioriteringar i hälso- och sjukvården och stödja användningen av vetenskapligt utvärderade och effektiva åtgärder.