bet · H901JuU15 · 2022-04-07 00:00:00 — I kommittémotion 2021/22:3218 av m.fl. (C) yrkande 32 anförs att de brottsbeivrande myndigheterna skyndsamt bör ges möjlighet att göra husrannsakan och beslag på distans, t.ex. i molntjänster och på användarkonton. Liknande förslag finns i kommittémotion 2021/22:3579 av m.fl. (C) yrkande 49 samt i motionerna 2021/22:2997 av (SD) yrkande 3 och 2021/22:1869 av (M). Utskottet har tidigare efterfrågat modernare regler för beslag och husrannsakan och ser därför positivt på att regeringen nu har överlämnat ett lagförslag som syftar till att modernisera reglerna om tvångsmedelsanvändning. När det gäller möjligheten att låsa upp biometriska spärrar anser utskottet, i likhet med regeringen, att nyttan och behovet av att kunna använda biometrisk autentisering överväger det ingrepp som åtgärden kan innebära för enskilda. Utskottet delar också regeringens bedömning att användandet av biometrisk autentisering generellt sett får anses vara en godtagbar inskränkning av enskildas konventionsfästa och grundlagsskyddade fri- och rättigheter. Propositionen har i övrigt inte lett till några motionsyrkanden eller andra invändningar under utskottsbehandlingen. Sammantaget anser utskottet att den föreslagna lagstiftningen har fått en väl avvägd utformning och att bör bifalla regeringens lagförslag och avslå motion 2021/22:4407 (V). Genom de nu föreslagna lagändringarna får motionerna 2021/22:1869 (M), 2021/22:2556 (SD) yrkande 7, 2021/22:2997 (SD) yrkande 3, 2021/22:3218 (C) yrkande 32, 2021/22:3514 (C) yrkande 21, 2021/22:3579 (C) yrkande 49, 2021/22:3666 (C) yrkande 63 och 2021/22:3974 (L) yrkande 49 anses vara i huvudsak tillgodosedda. Utskottet avstyrker därför motionsyrkandena. Avslutningsvis har utskottet inte något att invända mot regeringens redovisning av tillkännagivandet. Modernare regler för användningen av tvångsmedel (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: a) avslår regeringens förslag till lag om ändring i i de delar det avser 27 kap. 17 f § och rubriken närmast före 27 kap. 17 f § samt antar regeringens förslag till lag om ändring i i övrigt med de ändringarna att kommatecknet efter ordet ”kopiering” och orden ”biometrisk autentisering” i rubriken till 27 kap. ska utgå, b) antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare med den ändringen att 36 § ska ha den lydelse som reservanten föreslår i bilaga 3, c) antar regeringens förslag till lag om ändring i polislagen (1984:387), d) antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1997:1024) om brottsbekämpande verksamhet, e) antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1998:506) om punktskattekontroll av transporter m.m. av alkoholvaror, tobaksvaror och energiprodukter, f) antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2000:562) om internationell rättslig hjälp i brottmål, g) avslår regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2000:1225) om straff för smuggling i de delar det avser 29 a § och rubriken närmast före 29 a § samt antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2000:1225) om straff för smuggling i övrigt med den ändringen att 1 § ska ha den lydelse som reservanten föreslår i bilaga 3, h) antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2005:500) om erkännande och verkställighet av frysningsbeslut i vissa fall, i) avslår regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2008:322) om och befogenheter att ingripa mot rattfylleribrott i de delar det avser 7 b § och rubriken närmast före 7 b § samt antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2008:322) om och befogenheter att ingripa mot rattfylleribrott i övrigt, j) antar regeringens förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), k) antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2017:1000) om en europeisk utredningsorder, l) avslår regeringens förslag till lag om ändring i kustbevakningslagen (2019:32) i de delar det avser 3 kap. 15 a § och rubriken närmast före 3 kap. 15 a § samt antar regeringens förslag till lag om ändring i kustbevakningslagen (2019:32) i övrigt, m) antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2020:62) om hemlig dataavläsning, n) antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2020:968) med kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om ömsesidigt erkännande av beslut om frysning och beslut om förverkande. Därmed bifaller proposition 2021/22:119 punkterna 3–6, 8, 10, 11, 13 och 14 samt motion 2021/22:4407 av m.fl. (V), bifaller delvis proposition 2021/22:119 punkterna 1, 2, 7, 9 och 12 samt avslår motionerna 2021/22:1869 av (M), 2021/22:2556 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2021/22:2997 av (SD) yrkande 3, 2021/22:3218 av m.fl. (C) yrkande 32, 2021/22:3514 av m.fl. (C) yrkande 21, 2021/22:3579 av m.fl. (C) yrkande 49, 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkande 63 och 2021/22:3974 av m.fl. (L) yrkande 49. Regeringens förslag om en skyldighet för enskilda att i vissa fall medverka till biometrisk autentisering har kritiserats av flera remissinstanser, bl.a. eftersom det kan anses strida mot rätten att inte belasta sig själv och kravet på en rättvis rättegång. Jag instämmer i remissinstansernas kritik. Enligt min uppfattning är det orimligt att åtgärden ska kunna användas mot alla personer som skäligen kan antas ha möjlighet att öppna ett informationssystem med hjälp av biometrisk autentisering. Personen behöver alltså inte vara misstänkt för brott. Jag har full förståelse för att det kan vara mycket utmanande att utreda brott utan att få tillgång till bevisning som antas kunna finnas i t.ex. en mobiltelefon. Jag tror dock att polisen kan använda andra och bättre metoder än våld, t.ex. förhörsteknik, för att få personen att självmant öppna informationsbäraren. Mot denna bakgrund anser jag att bör avslå regeringens proposition i de delar som handlar om rätt för polis, tulltjänstemän och kustbevakningstjänstemän att använda våld för att få en enskild att medverka till biometrisk autentisering. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2021/22:119 Modernare regler för användningen av tvångsmedel: 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i . 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare. 3.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i polislagen (1984:387). 4.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1997:1024) om brottsbekämpande verksamhet. 5.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1998:506) om punktskattekontroll av transporter m.m. av alkoholvaror, tobaksvaror och energiprodukter. 6.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2000:562) om internationell rättslig hjälp i brottmål. 7.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2000:1225) om straff för smuggling. 8.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2005:500) om erkännande och verkställighet av frysningsbeslut i vissa fall. 9.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2008:322) om och befogenheter att ingripa mot rattfylleribrott. 10.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). 11.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2017:1000) om en europeisk utredningsorder. 12.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i kustbevakningslagen (2019:32). 13.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2020:62) om hemlig dataavläsning. 14.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2020:968) med kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om ömsesidigt erkännande av beslut om frysning och beslut om förverkande. 2021/22:4407 av m.fl. (V): avslår proposition 2021/22:119 i den del som handlar om rätt för polis, tulltjänstemän och kustbevakningstjänstemän att använda våld för att få den enskilde att medverka till biometrisk autentisering. Motioner från allmänna motionstiden /22 2021/22:1869 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över lagstiftning för otillbörligt tagna bilder som förvaras på molntjänster och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2556 av m.fl. (SD): 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om beslag och hemliga tvångsmedel och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2997 av (SD): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en moderniserad lagstiftning för husrannsakan och beslag och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3218 av m.fl. (C): 32.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om husrannsakan och beslag på distans exempelvis i molnet och på användarkonton och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3514 av m.fl. (C): 21.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att grov fridskränkning/grov kvinnofridskränkning och hedersbrott ska införas som undantag i avseende beslagsförbud i närståendefall och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3579 av m.fl. (C): 49.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att anpassa reglerna om beslag och husrannsakan till modern teknik och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3666 av m.fl. (C): 63.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att grov fridskränkning/grov kvinnofridskränkning och hedersbrott ska införas som undantag i avseende beslagsförbud i närståendefall och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3974 av m.fl. (L): 49.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa förbudet mot beslag av sms och andra meddelanden mellan närstående och tillkännager detta för regeringen. Ändring i regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare Om någon är misstänkt för att ha begått ett brott får, om det finns särskilda skäl, beslag, husrannsakan, åtgärder för biometrisk autentisering, genomsökning på distans och kroppsvisitation företas mot den unge, samt fotografi och fingeravtryck tas av honom eller henne enligt bestämmelserna i 23 kap. 9 a §, 27 och 28 kap. . Om någon är misstänkt för att ha begått ett brott får, om det finns särskilda skäl, beslag, husrannsakan, genomsökning på distans och kroppsvisitation företas mot den unge, samt fotografi och fingeravtryck tas av honom eller henne enligt bestämmelserna i 23 kap. 9 a §, 27 och 28 kap. . Det som i 27 kap. 7 och 8 §§ sägs om åtal och om verkan av att åtal inte väcks ska i stället avse bevistalan och talan om förverkande samt verkan av att sådan talan inte väcks. Vid kroppsvisitation som görs enligt 28 kap. ska 28 kap. 13 a § gälla med den skillnaden att den unge får hållas kvar för ändamålet i högst . Ändring i regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2000:1225) om straff för smuggling Denna lag innehåller bestämmelser om ansvar m.m. för gärningar som rör införsel till eller utförsel från landet av varor. Har det i lag eller annan författning föreskrivits straff för den som bryter mot ett förbud mot eller villkor för att föra in eller ut en vara, gäller i stället bestämmelserna i den författningen om inget annat är föreskrivet. I 19–22, 25 a–27, 29 a och 32 §§ finns särskilda bestämmelser om befogenheter för att förhindra, utreda och beivra brott enligt denna lag eller brott, som rör införsel till eller utförsel från landet av varor, enligt någon av de författningar som nämns i tredje stycket. Befogenheterna gäller även vid sådana brott enligt narkotikastrafflagen (1968:64), vapenlagen (1996:67) och lagen (2010:1011) om brandfarliga och explosiva varor som avses i 12 § tredje stycket samt vid sådana terroristbrott som avses i 3 § 21 jämförd med 2 § lagen (2003:148) om straff för terroristbrott. Befogenheten enligt 32 § att väcka åtal eller besluta om förverkande gäller dock inte vid brott enligt narkotikastrafflagen, vapenlagen, lagen om brandfarliga och explosiva varor eller lagen om straff för terroristbrott. I 19–22, 25 a–27 och 32 §§ finns särskilda bestämmelser om befogenheter för att förhindra, utreda och beivra brott enligt denna lag eller brott, som rör införsel till eller utförsel från landet av varor, enligt någon av de författningar som nämns i tredje stycket. Befogenheterna gäller även vid sådana brott enligt narkotikastrafflagen (1968:64), vapenlagen (1996:67) och lagen (2010:1011) om brandfarliga och explosiva varor som avses i 12 § tredje stycket samt vid sådana terroristbrott som avses i 3 § 21 jämförd med 2 § lagen (2003:148) om straff för terroristbrott. Befogenheten enligt 32 § att väcka åtal eller besluta om förverkande gäller dock inte vid brott enligt narkotikastrafflagen, vapenlagen, lagen om brandfarliga och explosiva varor eller lagen om straff för terroristbrott. De författningar som avses i andra stycket är lagen (1996:701) om befogenheter vid gräns mot ett annat land inom Europeiska unionen, lagen (1998:506) om punktskattekontroll av transporter m.m. av alkoholvaror, tobaksvaror och energiprodukter, lagen (2000:1064) om kontroll av produkter med dubbla användningsområden och av tekniskt bistånd, tullagen (2016:253) samt lagen (2006:1329) om handel med vissa varor som kan användas till dödsstraff eller tortyr, m.m. Bestämmelserna i 19–22, 25 a–26 a §§ samt 27 § första och tredje styckena, när det gäller kroppsvisitation, och bestämmelserna i 32 § gäller också vid brott som avses i 2–4 §§ skattebrottslagen (1971:69), om brottet rör underlåtenhet att lämna deklaration enligt 26 kap. 8 § 2 eller 37 § skatteförfarandelagen (2011:1244). För polisens brottsutredare är en mobil ofta det som innehåller allra mest information för att lösa ett brott och samla in bevis och sådant som kan resultera i en fällande dom. När Europol tillsammans med bland annat svensk polis knäckte Encrochat resulterade det i att kriminella gängledare kunde häktas och många brottsoffer få sin upprättelse. Oavsett om informationen är krypterad, gömd i appar eller helt öppen och läsbar är tekniska apparater viktiga. Problemet är bara hur polisen ska kunna ta del av kommunikationen. Där finns många frågor att ställa, till exempel den om hemlig dataavläsning och vilka trojaner och program som polisen egentligen använder. Det är svårt att få svar på. Andra frågor som jag brukar ställa är varför svensk polis inte utvecklar egna krypteringsnycklar och varför det inte anställs fler it-tekniker. Men polisen kommer att få ett litet verktyg för att kunna öppna mobiler, nämligen möjligheten att få en misstänkt att skanna av fingeravtrycket eller ansiktet genom biometrisk skanning. Det finns betänkligheter även med det, och lyfter fram dem i sin motion. Förslaget har kritiserats av flera remissinstanser, bland annat eftersom det anses strida mot rätten att inte belasta sig själv och kravet på en rättssäker rättegång. skriver i sitt remissvar att en reglering som tvingar en misstänkt att öppna ett avläsningsbart informationssystem för genomsökning inte bara strider mot de grundläggande principerna om den misstänktes rätt att vara passiv och inte belasta sig själv utan också innebär ett väsentligt avsteg från de principer som styrt det allmännas våldsutövning mot enskilda individer. Sammantaget står huvudsakligen bakom regeringens förslag om modernare regler för användning av tvångsmedel. Men det gäller inte den del där det föreslås att tjänstemän inom brottsbekämpande myndigheter ska få använda våld för att tvinga en person att till exempel låsa upp en mobiltelefon. Om han eller hon vägrar ska en polis få genomföra denna öppning. Om polisen möter motstånd ska hen få använda våld enligt bestämmelserna i polislagen. Våldet kan enligt regeringen till exempel bestå i att hålla fast personen så att avläsning kan ske eller att trycka ned hens finger mot en mobiltelefon för att låsa upp den. Även en brottsmisstänkt under ska vara skyldig att på tillsägelse medverka till en biometrisk autentisering om det finns särskilda skäl. Vi har full förståelse för att det kan vara mycket utmanande att utreda brott utan att få tillgång till bevisning som antas kunna finnas i till exempel en mobiltelefon. Men vi tror att polisen kan använda sig av andra och bättre metoder än våld, till exempel via förhörsteknik, för att få personer att självmant öppna upp informationsbäraren. Jag yrkar bifall till reservationen. Det är bara jag och den tappra vänsterpartisten som har anmält oss till denna debatt, trots att den handlar om något så viktigt som bättre verktyg i kampen mot brottsligheten. Jag ska också säga att jag har den djupaste förståelse för att alla partiers ledamöter inte prioriterar att vara med i denna debatt. Debatter där de allra flesta är helt överens om att det är väldigt bra förslag som regeringen har lagt fram har en tendens att bli bekväma och trevliga men kanske inte så underhållande och spänstiga - ungefär som en avslagen läsk. Men det är lite riskabelt att allmänheten då ibland missar viktiga framsteg som görs. Även om vi är överens om dem är de fortfarande väldigt viktiga och angelägna. Vi har gjort en enorm resa i svensk rättspolitik under vår nuvarande socialdemokratiska justitieminister. Steg för steg, lag för lag har vi gjort ett skifte, vill jag påstå. måste vi zooma ut och se den sammantagna kraften i det som vi har åstadkommit. Det handlar om hundratals lagändringar som alla har gett svenska myndigheter nya verktyg, inte minst gentemot de kriminella gängen. Vad är det då som vi ska rösta om? Jo, det handlar om att utreda brott genom att komma åt information i det så kallade digitala molnet och att utreda brott genom att komma in i misstänktas telefoner. Det handlar om att kopiera och spara den information som myndigheterna kommer åt. Det handlar om en större skyldighet att lämna ut handlingar och föremål för att de ska kunna användas i rättsliga processer. Och det handlar också om att göra internationella samarbeten konsekventa med dessa ändringar. Jag ska inte gå igenom allting i detalj, men jag vill kortfattat nämna några saker. När det gäller genomsökning på distans gör vi så att kriminella inte ska kunna skydda sig genom att förvara information i det digitala molnet i stället för på den egna datorn. Detta är en bra illustration av hur lagboken alltid måste vara ett levande dokument. Dagens lagstiftning är skriven i en molnfri tid. Men finns molnet där, och då måste vi ha regler för det så att vi inte tappar initiativet. Det är nämligen vanligt att elektroniska uppgifter som kan ha betydelse som bevis är lagrade på en annan plats än i det föremål, till exempel en dator eller en mobiltelefon, som har tagits i beslag eller som har påträffats vid en husrannsakan eller vid en kroppsvisitation. Uppgifter finns ofta lagrade i det digitala molnet eller på en extern server och kan därmed inte sägas vara lagrade i det fysiska föremål som den som gör beslaget eller husrannsakan har framför sig. Modernare regler för användningen av tvångsmedel Rättsläget är oklart i fråga om huruvida brottsbekämpande myndigheter får ta del av sådana uppgifter. Den dominerande uppfattningen är att den som under en husrannsakan eller efter ett beslag söker igenom innehållet i en elektronisk kommunikationsutrustning inte får bereda sig tillgång till annan information än den som finns lagrad just där. För att ge de brottsbekämpande myndigheterna effektiva utredningsverktyg föreslår regeringen att det ska införas en möjlighet att söka efter handlingar som är lagrade i ett avläsningsbart informationssystem utanför den elektroniska kommunikationsutrustning som används för genomsökningen. Förfarandet, som utgör ett nytt tvångsmedel, ska benämnas genomsökning på distans. Jag fortsätter lite grann med sakupplysningen. Modernare regler för användningen av tvångsmedel Föregående talare var inne på den biometriska autentiseringen. Om det finns anledning att anta att någon har möjlighet att öppna ett avläsningsbart informationssystem genom biometrisk autentisering ska han eller hon enligt förslaget vara skyldig att på tillsägelse av en polisman medverka till detta om en genomsökning av ett beslagtaget föremål, en husrannsakan eller en genomsökning på distans annars försvåras. Om han eller hon vägrar ska en polisman få genomföra autentiseringen. Förutom en polisman får även en tjänsteman vid och en kustbevakningstjänsteman verkställa eller biträda vid exempelvis ett beslag eller en husrannsakan, och de har i dessa fall samma befogenheter som en polisman att använda våld. Dessa tjänstemän har samma behov som en polisman av att genomföra en biometrisk autentisering och bör i dessa delar ges samma befogenheter som en polisman. I likhet med vad som bedöms gälla för en polisman behöver det inte regleras att de i vissa fall får använda våld för att genomföra detta. Sammanfattningsvis är detta viktiga och efterlängtade nya verktyg i myndigheternas verktygslåda i kampen mot brottsligheten. Med detta yrkar jag bifall till propositionen. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) om polisens och åklagarnas arbete mot internetrelaterade sexuella övergrepp mot barn