bet · H901NU15 · 2022-03-29 00:00:00 — I svaret underströk statsrådet att regeringen anser att fossilfri vätgas kan bidra till minskade utsläpp av växthusgaser i sektorer där direkt elektrifiering inte är möjlig eller svår att genomföra inom överskådlig tid och att regeringen därför avser att verka för att vätgas producerad ur alla former av fossilfri energi ska kunna användas för att nå vätgasmålen. I övrigt hänvisade statsrådet till den pågående beredningen inom av förslag till nationell vätgasstrategi. Vätgas och biogas i regeringens elektrifieringsstrategi I den elektrifieringsstrategi som regeringen presenterade framhålls det att utvecklingen av vätgasekonomin kommer att ha stor betydelse för omställningen till ett utsläppsfritt samhälle och stor påverkan på det framtida elbehovet i och i andra länder. Fossilfri vätgas har blivit en central del av EU:s och många länders strategier för klimat- och energiomställning. Regeringen framhåller vidare att vätgas har en nyckelroll i omställningen till fossilfria processer i industrin, exempelvis för produktion av fossilfritt stål. kommissionens vätgasstrategi beskriver inriktningen på EU-nivå med bl.a. en målsättning om 6 GW elektrolysörkapacitet till 2024 och 30 GW till 2030. Utvecklingen av elektrolysörer går framåt och driver ned kostnaden, men vätgasproduktion är dock beroende av låga elkostnader. Ett mer varierande elpris och ersättning för stödtjänster kan påverka om elektrolysörer körs och kan även driva fram investeringar i energilager. Regeringen understryker att vätgaslager kan lagra energi för flera dagars bruk. Att lagra vätgas är kostsamt och ligger vanligtvis utanför industrins kärnverksamhet. Med rätt förutsättningar kan vätgaslagring, enligt regeringens uppfattning, dock få en nyckelroll i det framtida energisystemet. Beträffande distribution av vätgas via rörledning konstaterar regeringen att marknadsmässiga förutsättningar ska styra utvecklingen även fortsättningsvis, men för att åstadkomma en effektiv integrering med elsystemet bedömer regeringen att transmissionsnätsoperatörerna för el- respektive gasnät bör samverka. Regeringen bedömer vidare att vätgastillämpningar bör utredas som alternativ vid beslut om elnätsförstärkningar. Utöver detta anser regeringen att den fossilfria vätgasens strategiska framtida roll för elsystemets utveckling behöver tydliggöras. Den europeiska marknaden för vätgas och elektrobränslen kan bli mycket omfattande och resultera i stora exportmöjligheter för det svenska näringslivet. kan utmaningarna för elsystemet öka betydligt. Regeringen framhåller också att andra fossilfria energiresurser, som biogas, bör tas till vara för att underlätta elektrifieringen genom att bl.a. bidra till ett minskat elbehov i olika sektorer och utjämna effekttoppar i de delar av landet som inte har tillgång till vätgas och vattenkraft. I elektrifieringsstrategin välkomnar regeringen även förslag till nationell vätgasstrategi och att myndigheten avser att arbeta vidare med flera av de åtgärder som redovisas i förslaget till strategi. Vidare konstaterar regeringen att andra åtgärdsförslag relaterade till utvecklingen av el- och energisystemet helt eller delvis omhändertas av åtgärder i elektrifieringsstrategin. Det gäller behov av reglering med intäktsram för vätgasledningar, fossilfri reservkraft, lokalisering av elektrolysörer, förutsättningar för energilager och flexibilitet samt kompetensförsörjning. Regeringen anger också att vissa andra åtgärder i förslag till strategi kommer att beredas vidare inom . Här redovisar regeringen bl.a. avsikten att tydliggöra den politiska inriktningen och undanröja hinder så att elektrolysörer och vätgaslager kan integreras i energisystemet på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt och bidra till att de energi- och klimatpolitiska målen kan nås. har beslutat att stödja och ägarbolagen i arbetet med att bygga ett underjordiskt vätgaslager i pilotskala. Satsningen är en del i att förverkliga en fossilfri värdekedja från malm till stål. beviljar stödet till Hybrit inom ramen för regeringens satsning Industriklivet. Projektet kommer att vidareutveckla tekniken för vätgaslagring i bergrum under tryck. Vätgaslager och andra energilagringstekniker bedöms komma att bli viktiga för att öka flexibiliteten genom att flytta energi mellan sektorer, platser och olika tillfällen och öka möjligheten att balansera elsystemet. Flera av de yrkanden som behandlas i detta betänkande var även föremål för utskottets ställningstaganden i likalydande eller snarlik form . Det gäller exempelvis många av förslagen om satsningar på vätgas- och biogasproduktion i . Förslag om att det ska tas fram en vätgasstrategi avstyrktes av utskottet med hänvisning till att EU har antagit en vätgasstrategi och att då hade fått i uppdrag att ta fram förslag till en strategi för vätgas och elektrobränslen. När det gäller agerande på EU-nivå i fråga om vätgas konstaterade utskottet att regeringen i så stor utsträckning som möjligt och i samarbete med likasinnade kommer att verka för och driva att fossil vätgas inte ska få ta del av stöd från EU. Förslag om biogas avstyrktes bl.a. med hänvisning till den då pågående beredningen inom av förslag (SOU 2019:63). Utskottet redovisade också de stöd som svenska biogasproducenter har fått för att bl.a. kunna möta konkurrensen från importerad biogas. Förslaget i motion 2021/22:2390 (SD) om att bygga ut stamgasnätet har behandlats av utskottet . konstaterade utskottet att detta är en fråga för nätägaren Swedegas att avgöra på basis av affärsmässiga överväganden. Utskottet påminde även om att energigasbranschen i sin färdplan för fossilfrihet anger att den ska bygga ut den infrastruktur som krävs och använda den för att leverera en växande andel förnybar gas. Utskottets ställningstagande redovisas under följande rubriker: – En nationell vätgasstrategi – Vissa övriga frågor om vätgas – Vissa övriga frågor om energigaser och elektrobränslen. Hållbart framställd vätgas har potential att spela en viktig roll i klimatomställningen. Vätgas har i det avseendet intressanta egenskaper med koppling till energilagring, gröna transporter och fossilfri industriproduktion. I flera motioner förordas tillkännagivanden om att regeringen ska ta fram en nationell vätgasstrategi. Liknande förslag behandlades av utskottet och utskottet delade då motionärernas uppfattning att bör ha en sådan strategi. Utskottet avstyrkte dock förslagen med hänvisning till då pågående arbete med att på regeringens uppdrag ta fram ett förslag till en strategi för vätgas och elektrobränslen. förslag presenterades sedermera . Utskottet kan konstatera att flera av de åtgärder som ingår i myndighetens förslag har omhändertagits inom ramen för regeringens elektrifieringsstrategi och att andra alltjämt bereds inom . Enligt utskottets bedömning pågår ett arbete på flera områden med att flytta fram positioner när det gäller att göra vätgas till en viktig del av det svenska energisystemet. Mot den bakgrunden anser utskottet inte att det finns några skäl för att uttala sig till förmån för att regeringen ska ta fram en vätgasstrategi. Därmed avstyrks motionsyrkandena. Vissa övriga frågor om vätgas Utskottet har i det föregående redovisat att det pågår ett intensivt arbete kring frågor om vätgas och olika elektrobränslen, både på EU-nivå och i . Utskottet instämmer med det som anförs i flera av de aktuella motionerna om att olika hållbara energigaser, inklusive vätgas, kan komma att spela en allt större roll i den svenska energimixen. Eftersom Energimyndigheten så sent som presenterade ett förslag till vätgasstrategi, anser utskottet inte att det finns skäl att i närtid ytterligare utreda denna fråga på ett mer övergripande plan i linje med vad som föreslås i några av motionerna. Däremot kan det vara motiverat att närmare överväga de mer specifika förslag till fortsatta utredningsinsatser som presenterade i sitt förslag till strategi. Det handlar bl.a. om att utreda ytterligare styrmedel som minskar kostnadsgapet mellan fossilfri och fossil vätgas. Dessa förslag ligger på regeringens bord, och utskottet anser ett det pågående beredningsarbetet bör avvaktas. När det gäller frågor om vätgas på EU-nivå noterar utskottet att rådet i behandlingen av bl.a. lyfte fram behovet av att ytterligare stimulera och skapa villkor för investeringar som avser utfasning av fossila bränslen eftersom vätgas från förnybara källor inte är tillräckligt konkurrenskraftig kostnadsmässigt. Utskottet noterar också att regeringen har meddelat sin avsikt att verka för att vätgas producerad ur alla former av fossilfri energi ska kunna användas för att nå olika vätgasmål. I en av motionerna efterfrågas en riktad satsning på vätgasinvesteringar inom ramen för det s.k. Industriklivet. Här vill utskottet hänvisa till den betydande satsning som redan görs inom Industriklivet på ett underjordiskt vätgaslager i pilotskala i anslutning till det s.k. . Annars är utskottets grundinställning att den typ av statliga investeringsstöd som kan beviljas inom ramen för Industriklivet har störst möjlighet att bidra till samhällsekonomiskt attraktiva lösningar om de har en teknikneutral utformning och alltså inte på förhand predestineras till en viss teknik eller ett visst energislag, i det här fallet vätgas. Vikten av att vätgas uppmärksammas i anslutning till flygets omställning från fossila bränslen berörs i en av motionerna. Här vill utskottet hänvisa till att regeringen i sin elektrifieringsstrategi pekar på att även flygsektorn bör elektrifieras och eftersom direkt elektrifiering kan vara svår på detta område kommer vätgas och elektrobränslen kunna tillämpas. Därtill bör det nämnas att har i uppdrag av regeringen att bedriva en satsning på att främja hållbara biobränslen för flyg, inklusive vätgas. Utskottet anser inte att det finns skäl för att genom ett tillkännagivande ytterligare understryka vikten av att vätgas kan ha en framtida roll inom flygsektorn. När det gäller motion 2021/22:2026 (M) yrkandena 1 och 2 om ett vätgascentrum i och ett utvecklingsprojekt kring vätgas på Kinnekullebanan vill utskottet framhålla sin uppfattning att inte bör uttala sig om denna typ av geografiskt avgränsade projekt. Dessa yrkanden har dessutom avstyrkts av utskottet , . Därmed avstyrks samtliga motionsyrkanden. Biogas är ett bränsle som bildas när organiskt material bryts ned av mikroorganismer utan tillgång till syre. Produktionen av biogas i är främst baserad på rötning av avloppsslam, gödsel och matavfall. Så väl produktionen som användningen av biogas bidrar till flera olika samhällsnyttor. Utskottet har en positiv grundsyn på fortsatt och om möjligt även ökad produktion och användning av biogas i . Mot den bakgrunden har utskottet välkomnat den översyn av biogasmarknaden som genomfördes och som bl.a. syftade till att stärka den svenskproducerade biogasens konkurrenskraft i förhållande till sådan importerad biogas som på olika sätt har fått del av statliga subventioner i både produktions- och i användarledet. Den s.k. redovisade sitt uppdrag , vilket bl.a. utmynnade i att regeringen föreslog en betydande satsning på ett stöd till svensk biogasproduktion. Även om stödet minskades i samband med behandling av budgetpropositionen innebär det förbättrade förutsättningar för den svenska biogasproduktionen. innehåller ytterligare förslag, bl.a. om särskilda för förvätskning och uppgradering av biogas, samt pekar på att det även behövs finansiella stöd som exempelvis lån och garantier. Därtill pekar utredningen även på att det kan finnas skäl att rikta stöd till biogasproduktion som använder sig av annan teknik än rötning, exempelvis förgasning. Förslagen i dessa delar är emellertid endast översiktligt beskrivna och behöver utredas ytterligare innan de eventuellt kan vara aktuella att omsätta i praktiken. Bara av det skälet är det olämpligt att uttalar stöd för ett fullständigt genomförande av de förslag som har presenterat i linje med vad som föreslås i några av motionerna. Utöver detta produktionsstöd bör det nämnas att biogasens konkurrensförutsättningar i förhållande till fossila alternativ också gynnas av att den är skattebefriad i användarledet. Det bör även nämnas att biogasanläggningar och tankstationer för biogas kan få investeringsstöd från det s.k. Klimatklivet, och att investeringar som syftar till att minska industrins utsläpp av växthusgaser kan få stöd inom ramen för det s.k. Industriklivet. Utöver detta bör det även nämnas att har avsatt medel för etablering av ett innovationskluster för flytande biogas. Flytande biogas kan vara intressant som drivmedel och kanske då särskilt när det gäller långväga tunga transporter. Den s.k. gröngasprincipen som nämns i några av motionerna är en skattemässig konstruktion som på ett administrativt sätt underlättar samdistribution i rörledning av skattepliktig naturgas och skattebefriad biogas. Utskottet finner det inte närmare motiverat i motionerna varför eller på vilket sätt gröngasprincipen bör utvecklas och anser därför inte att förslagen om en utveckling av denna princip bör ligga till grund för ett riksdagsuttalande. Sammantaget konstaterar utskottet att såväl produktion som användning av biogas stimuleras på olika sätt. Därtill satsas det på innovationer kopplade till flytande biogas. Samtliga aktuella motionsyrkanden avstyrks därmed. Vissa övriga frågor om energigaser och elektrobränslen Utskottet har vid åtskilliga tillfällen behandlat förslag likalydande med det i motion 2021/22:2390 (SD) yrkande 19 om en utbyggnad av det svenska stamgasnätet. Vid det senaste tillfället, , konstaterade utskottet bl.a. att en eventuell utbyggnad är en fråga för nätägaren att avgöra på basis av affärsmässiga överväganden. Utöver detta konstaterade utskottet att energigasbranschen i sin färdplan för fossilfrihet, som har tagits fram inom ramen för det statliga initiativet Fossilfritt , har angett att man har för avsikt att bygga ut den infrastruktur som krävs och använda den för att leverera en växande andel förnybar gas. När det gäller förslagen i motion 2021/22:4199 (L) yrkandena 70 och 71 om att jämställa hållbart producerade elektrobränslen med förnybara alternativ såväl i svenska lagar och regelverk som i lagstiftning på EU-nivå saknar utskottet en närmare motivering och precisering av förslagen som gör det möjligt att ta ställning till om det kan anses vara påkallat för att agera i frågan. Utskottet ställer sig avslutningsvis mycket tveksamt till förslaget i motion 2021/22:4195 (KD) yrkande 23 om att ska verka för att tar fram en avvecklingsplan för sin naturgasanvändning. bör självfallet kunna erbjuda fossilfria alternativ till tyska energikonsumenter, men bör enligt utskottets uppfattning i övrigt inte blanda sig i nationella energipolitiska angelägenheter på det sätt som föreslås i motionen. Därmed avstyrker utskottet motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår förslag som gäller en effektivare energianvändning. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående arbete med att ta fram sektorsstrategier för energieffektivisering och till att regeringen i sin elektrifieringsstrategi aviserar att den har för avsikt att uppdra åt att analysera den samhällsekonomiskt effektiva potentialen för energieffektiviseringar i olika sektorer och verksamheter i ett 2045-perspektiv med hög elektrifiering. Utskottet påminner även om den pågående utredning som har i uppgift att föreslå ett kvotpliktssystem för energieffektivisering (s.k. vita certifikat). Jämför reservation 50 (SD), 51 (V) och 52 (MP). I partimotion 2021/22:3277 av Nooshi Dadgostar m.fl. konstateras det att tillgången på biomassa är begränsad. Därför efterfrågas ett tillkännagivande i yrkande 23 om att regeringen bör ges i uppdrag att införa styrmedel för ökad energieffektivitet i skogsindustrin, fjärrvärmesektorn och transportsektorn för att hushålla med den begränsade tillgången på biomassa. I kommittémotion 2021/22:2390 av m.fl. (SD) framhåller motionärerna att energieffektivisering har en betydande potential, inom såväl transportsektorn och industrin som den offentliga sektorn. De menar att det ur både ett resurs- och ett konkurrensperspektiv är en självklarhet att resurserna används på ett så effektivt sätt som möjligt eftersom den som ligger i framkant därigenom får en konkurrensfördel. Motionärerna begär därför i yrkande 23 ett tillkännagivande om energieffektivisering. Den mest miljövänliga kilowattimmen är den som inte produceras, framhålls det i kommittémotion 2021/22:4066 av m.fl. (MP). Motionärerna anser att potentialen för att minska och effektivisera energianvändningen är stor inom alla sektorer i samhället, men nyttjas i alltför liten utsträckning. Därför anser de att incitamenten behöver stärkas och politiken förtydligas på detta område. Mot den bakgrunden anför de i yrkande 44 att genom ett tillkännagivande bör framföra till regeringen att det bör införas en energieffektiviseringsfond för industrin. Företag ska kunna ansöka om stöd för energieffektivisering ur fonden, vilken kan finansieras genom en kvotplikt eller en avgift. I yrkande 45 föreslås en kvotplikt som innebär lagstadgade krav på omfattande energieffektiviseringar. Ytterligare ett förslag på temat energieffektivisering finns i yrkande 47 med innebörden att genom ett tillkännagivande ska uppmana regeringen att införa ett s.k. bonus malus-system för produkter för att energisnåla varor ska bli billigare och energislösande dyrare. Bakgrund och pågående arbete Regeringens bedömning av måluppfyllelse I budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 21 Energi) konstaterade regeringen att det nationella energieffektiviseringsmålet om minskad energiintensitet till 2020 nåddes . Energiintensiteten var då lägre jämfört med målets basår 2008. Anledningen till den minskade intensiteten var både att BNP hade fortsatt att öka och att mängden normalårskorrigerad tillförd energi hade minskat jämfört med föregående år. Målet om att 2030 ska ha effektivare energianvändning jämfört med , uttryckt i termer av tillförd energi i relation till bruttonationalprodukten (BNP), bedömdes dock inte kunna nås med de befintliga styrmedlen. var energiintensiteten lägre jämfört med målets basår, vilket var en fortsatt minskning jämfört med . Regeringen konstaterade att för att kunna nå målet till 2030 måste mängden tillförd energi minska; alternativt behöver BNP-utvecklingen öka. Politikens inriktning enligt budgetpropositionen I budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 21 Energi) framhåller regeringen att en effektiv användning av energi kan bidra till att stärka konkurrenskraft, minska klimat- och miljöpåverkan och bidra till försörjningstryggheten på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt. Det finns behov av ytterligare insatser för att nå det riksdagsbundna målet om effektivare energianvändning 2030. Regeringen föreslog därför att det skulle avsättas för fortsatta stödinsatser till energieffektivisering inom industrin –2026 genom en återstart av det s.k. Energisteget. Energisteget var ett program –2020 där företag inom sektorer från gruv- till tillverkningsindustrin hade möjlighet att ansöka om stöd för investeringar eller projektering med syftet att energieffektivisera sin verksamhet. I det gemensamma budgetförslag från , som sedermera bifölls av återfanns emellertid inte dessa särskilda medel för att återstarta Energisteget i enlighet med regeringens avsikter. Inom ramen för arbetet med EU:s energiunion har kommissionen sett över all lagstiftning som gäller energieffektivitet. Förhandlingarna om kommissionens initiativ energi för alla avslutades och resulterade bl.a. i att målen för energieffektivisering för EU 2030 skärptes. Energieffektiviseringen ska uppgå till , med en möjlighet att revidera målet 2023. Vidare föreslogs ändringar i energieffektiviseringsdirektivet (EED) och i direktivet om byggnaders energiprestanda. Därtill föreslogs ändringar som syftar till att förenkla bestämmelserna och underlätta genomförande på den nationella nivån. En reviderad version av EED trädde i kraft . Revideringen innebär bl.a. ändrade bestämmelser om nationella energisparkrav för perioden –2030. De nationella energisparkraven kan uppfyllas genom att det inrättas ett kvotpliktssystem för energieffektivitet (dvs. vita certifikat, se vidare nedan) och/eller alternativa styrmedel. presenterade kommissionen ett förslag till omarbetning av EED. Detta var en del av det omfattande lagstiftningspaketet för 55 (Fit for 55), som ska göra det möjligt att uppnå EU:s nya klimatmål till 2030. Som ett led i omarbetningen av EED föreslår kommissionen att det nationella energisparkravet ska höjas från ny årlig energibesparing till ny årlig energibesparing. Enligt regeringen kan omarbetningen innebära att behöver se över sitt nationella energisparkrav samt styrmedlen för att uppnå detta. Kommissionen föreslog ett bindande energieffektiviseringsmål på EU-nivå om minskad energianvändning till 2030 jämfört med ett referensscenario 2020. Medlemsstaterna föreslås bidra till måluppfyllelse genom vägledande nationella bidrag. Vidare föreslår kommissionen en rättslig grund för principen om energieffektivitet först och ett ökat årligt energibesparingskrav om . Kommissionen föreslog också striktare energieffektiviseringskrav för den offentliga sektorn och för värme- och kylsektorerna, ökat skydd mot energifattigdom samt en omformulerad definition för företags skyldighet att införa energiledningssystem eller att genomföra energikartläggningar. Regeringen välkomnade att direktivet för energieffektivitet anpassas till EU:s klimatmål till 2030 och till målet om klimatneutralitet . Regeringen ställde sig positiv till ett bindande energieffektiviseringsmål på EU-nivå och att de nationella bidragen är vägledande. Regeringen såg även positivt på förslagets förstärkning av den offentliga sektorns roll i arbetet med att öka energieffektiviseringstakten, särskilt när det gäller energieffektivisering i samband med offentlig upphandling. Regeringen sade sig dock se en risk för ökad detaljreglering och minskad flexibilitet för medlemsstaterna till följd av ett höjt årligt nationellt energisparkrav. Vid en överläggning i näringsutskottet redogjorde statssekreterare för regeringens ståndpunkt, inklusive vissa förtydliganden (protokoll från utskottssammanträde /22:1). Överläggningen resulterade i en mindre justering av ståndpunkten varefter den fick stöd av en majoritet i utskottet. Tre avvikande ståndpunkter anmäldes (M, SD, KD, C, L). beslutade regeringen om en proposition med titeln ändringar i energieffektiviseringsdirektivet om värme, kyla och tappvarmvatten för hushållsbruk (prop. 2021/22:124). I propositionen föreslås en ny lag om fjärrkyla. Det föreslås även vissa ändringar och förtydliganden i fjärrvärmelagen när det gäller mätning, fakturering och tillhandahållande av information. Vidare föreslår regeringen en ny lag om energimätning i byggnader som bl.a. innehåller nya regler om tillhandahållande av faktureringsinformation och information om energianvändning. Förslagen är i huvudsak ett resultat av ändringar i EED. Lagändringarna föreslås träda i kraft . I den elektrifieringsstrategi som presenterades slår regeringen fast att energieffektivisering har en viktig roll i omställningen till hållbara energisystem såväl nationellt som globalt. Regeringen bedömer att det finns en stor potential för ytterligare energieffektivisering men framhåller att energieffektiviseringstakten bör öka genom att den samhällsekonomiskt effektiva potentialen tas till vara i olika sektorer, med fokus på åtgärder som minskar effekttoppar. Regeringen betonar också att principen om energieffektivisering först bör vägleda elektrifieringen. Mot denna bakgrund redovisar regeringen sin avsikt att ge i uppdrag att i dialog med , och analysera den samhällsekonomiskt effektiva potentialen för energieffektiviseringar i olika sektorer och verksamheter i ett 2045-perspektiv med hög elektrifiering.