bet · H901UbU25 · 2022-06-09 00:00:00 — Motionärerna anser att det i kombination med förslaget om kommuners samverkan kring utbud och dimensionering samt Skolinspektionens uppdrag att godkänna utbildningar som inte innebär påtagligt negativa följder för den del av skolväsendet som anordnas av det allmänna, finns en risk att det sammantaget innebär ett hinder för friskoleetableringar. I kommittémotion 2021/22:4583 av m.fl. (SD) yrkande 2 begärs att regeringen ska återkomma med förslag som likabehandlar de olika huvudmännen genom hela dimensioneringsprocessen. Motionärerna framhåller att det faktum att minst tre kommuner enligt regeringens förslag ska kunna träffa överenskommelser om hur olika utbildningar ska fördelas inom samverkansområdet riskerar att slå ut de fristående aktörerna, om inte även de är delaktiga redan i denna första del av processen. I kommittémotion 2021/22:4512 av m.fl. (V) yrkande 1 framhåller motionärerna att förslaget på samverkansmodell skapar en otydlighet i ansvarsfördelningen och i styrkedjan och att samarbeten kräver ordnade, transparenta former som är likvärdiga över landet. Motionärerna anser att denna typ av samarbeten sker bäst när de är frivilliga. I kommittémotion 2021/22:4558 av m.fl. (KD) yrkande 1 betonar motionärerna vikten av samarbete mellan kommuner och enskilda huvudmän för att kommunernas planering och dimensionering av utbildningen ska bli ändamålsenlig. Utskottet kan konstatera att regeringen i propositionen föreslår att det ska införas krav på att varje kommun ska samverka med minst två andra kommuner om uppgifter inom gymnasieskolan och vuxenutbildning. Samverkan ska ske genom ett avtal (primärt samverkansavtal). Enligt regeringen är det ovanligt att utbildningsutbudet är föremål för en gemensam planering och dimensionering av kommunerna, trots att annan slags samverkan om gymnasieskolans utbildningar är vanligt förekommande. Även när det gäller samverkan om regionalt yrkesvux är gemensam planering och dimensionering ovanlig enligt regeringen. När det gäller yrkanden som behandlar formen för samarbetet mellan kommuner och enskilda huvudmän vill utskottet framhålla det som regeringen anför om att utan en utvecklad samverkan mellan kommuner kommer det inte att finnas tillräckliga förutsättningar för att kunna erbjuda utbildning utifrån arbetsmarknadens behov. En fördjupad samverkan kan även bidra till att ungdomar och vuxna får tillgång till ett bredare och mer allsidigt utbud av utbildningar. Regeringen framhåller i propositionen att kommunerna enligt gällande ordning själva kan avgöra om de vill avtala om samverkan och i så fall vilka uppgifter samverkan ska avse. Med hänsyn till de erfarenheter som finns av kommunernas samverkan på området finns det dock enligt regeringens mening skäl att överväga en förändrad reglering. Regeringen anser att formella överenskommelser om planering, dimensionering och erbjudande genom avtal om samverkan ger goda förutsättningar för ett framåtsyftande arbete och en stabilitet i samverkan, där såväl enskilda kommuner som andra aktörer, exempelvis enskilda utbildningsanordnare inom komvux, vet vad som förväntas av dem. Det ger även en bra grund för uppföljning och förutsättningar för ett systematiskt kvalitetsarbete. Genom formella samverkansprocesser främjas dialogen om frågor om planering och dimensionering av utbildningsutbudet, t.ex. när det gäller att identifiera gemensamma utmaningar och diskutera potentiella lösningar. Regeringen menar vidare att samverkan genom avtal har fördelar ur ett demokratiperspektiv. Det främjar enskildas möjligheter att få insyn i den kommunala verksamheten, något som annars kan vara svårt att följa vid olika former av samverkan. Genom avtal skapas därför förutsättningar för en både transparent och stabil samverkan. Förslaget om krav på samverkan innebär enligt regeringens mening inte någon förändring av kommunernas ansvar att erbjuda ungdomar och vuxna utbildning av god kvalitet. Utskottet anser att en fördjupad samverkan är nödvändig för att skapa goda förutsättningar att erbjuda och upprätthålla ett ändamålsenligt utbildningsutbud som tar hänsyn till kompetensbehoven på arbetsmarknaden. När det gäller frågor om bl.a. likabehandling av olika huvudmän kan utskottet konstatera att förslaget i propositionen om kravet på samverkan mellan kommuner inte omfattar enskilda och regionala huvudmän. Regeringen framhåller i propositionen att kommuner och enskilda huvudmän har olika ansvar och därmed olika förutsättningar för samverkan om planering och dimensionering av utbildningsutbudet. Kommunerna har ett övergripande ansvar för att alla ungdomar i kommunen erbjuds en gymnasieutbildning av god kvalitet (15 kap. 30 § skollagen). Något motsvarande uppdrag har inte de enskilda huvudmännen. Regeringen anser därför att kravet på samverkansavtal inte bör omfatta enskilda huvudmän. Regeringen anser dock att det inte finns något som hindrar kommunala huvudmän och enskilda huvudmän från att samarbeta kring planering och dimensionering av utbudet av gymnasiala utbildningar. Det kan exempelvis handla om att bygga vidare på sådan samverkan som sker kring gemensam antagning. De regionala planeringsunderlagen kan i detta sammanhang bli en gemensam referenspunkt för både offentliga och enskilda huvudmän och ett viktigt verktyg för att identifiera behov av förändringar i dimensioneringen av de olika utbildningarna inom ett samverkansområde. Utskottet anser med det anförda att förslaget är väl avvägt och avstyrker motionerna 2021/22:4512 (V) yrkande 1, 2021/22:4558 (KD) yrkande 1, 2021/22:4583 (SD) yrkande 2 och 2021/22:4611 (M) yrkande 2. Möjlighet att söka fritt inom det primära samverkansområdet Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om s.k. frisök. Jämför reservation 11 (C), 12 (V) och 13 (KD). I kommittémotion 2021/22:4591 av och (båda C) yrkande 3 föreslår motionärerna att regeringen ska återkomma med förslag för att öka möjligheten att läsa utanför det primära samverkansområdet. I kommittémotion 2021/22:4512 av m.fl. (V) yrkande 2 begär motionärerna ett nytt förslag där frisök ska gälla endast i de fall där utbildningen inte erbjuds i hemkommunen samt utreda vilka övriga särskilda fall som kan leda till att en elev ska ha rätt att söka i andra kommuner, exempelvis om eleven bor i olika kommuner eller andra relevanta skäl. Annars riskerar det att leda till en ohållbar situation för kommunerna i deras planering av utbildningsplatser för . I kommittémotion 2021/22:4558 av m.fl. (KD) yrkande 2 framhåller motionärerna att de stödjer regeringens förslag om frisök men att de därutöver vill utreda möjligheten att införa ett fritt skolval i yrkesutbildning inom vuxenutbildning, dvs. att om en viss utbildning inte tillhandahålls i den egna kommunen ska en person kunna söka en utbildningsplats i en annan del av landet utan att nekas detta. När det gäller yrkanden om att regeringens förslag om att införa en möjlighet att fritt söka inom ett samverkansområde, antingen ska begränsas eller utökas kan utskottet inledningsvis konstatera att det som regeringen föreslår är att en kommuns erbjudande av yrkesämnen och sammanhållna yrkesutbildningar ska omfatta all sådan utbildning som anordnas av huvudmännen i det primära samverkansområdet. Det ska vara möjligt att fritt söka till sådana yrkesämnen och sammanhållna yrkesutbildningar i komvux på gymnasial nivå som erbjuds inom det primära samverkansområde man bor i (s.k. frisök). Av propositionen framgår att vuxna bl.a. har rätt till utbildning i komvux på gymnasial nivå om syftet är att uppnå grundläggande eller särskild behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå eller om syftet är att uppnå grundläggande behörighet till eller uppfylla krav på särskilda kunskaper för utbildning inom . Den som har rätt att delta i utbildning på gymnasial nivå har även rätt att delta i sådan utbildning i en annan kommun än sin hemkommun eller i en region, om utbildningen finns där och inte erbjuds av hemkommunen (20 kap. 19–19 d §§ skollagen). Motsvarande rättighetslagstiftning saknas för den som söker en yrkesutbildning. Regeringen anser att tillgången till ett brett utbud av yrkesutbildning inom komvux behöver förbättras så att vuxna med behov av kompetens som efterfrågas på arbetsmarknaden också ges möjlighet att delta i sådan utbildning. För den enskilda individen är det viktigt att det genom yrkesutbildning finns en långsiktig möjlighet till delaktighet i arbetslivet, men även en möjlighet att byta yrkeskarriär. Enligt regeringens mening kan tillgången till ett brett utbud av yrkesutbildning för vuxna som motsvarar både individers och arbetsmarknadens behov förbättras genom att flera kommuner samverkar. Detta kan bidra till att individens möjligheter till studier ökar och eventuell begränsning till endast den egna kommunens utbud av utbildningar minskar. För att de enskilda individerna i de samverkande kommunerna ska kunna få tillgång till det samlade utbudet av sammanhållen yrkesutbildning är det enligt regeringen angeläget att personer hemmahörande i ett primärt samverkansområde fritt ska kunna söka till en sammanhållen yrkesutbildning och yrkesämnen inom det primära samverkansområdet. I propositionen behandlar regeringen frågan om en konsekvens av förslaget skulle kunna bli att vuxenutbildning i små kommuner riskerar att slås ut på grund av färre sökande och om möjligheten att fritt söka i stället endast borde gälla när utbildningen inte erbjuds i hemkommunen. Regeringen gör bedömningen att möjligheten att fritt söka yrkesutbildningar inom det primära samverkansområdet skulle kunna leda till att vuxna söker sig till centralorter i högre grad än det som sker . Samverkan om planering och dimensionering kan dock enligt regeringens mening även handla om lokalisering av utbildningarna. Kommunerna kan i samverkan strategiskt dimensionera utbildningarna som bedrivs i olika orter för att säkerställa att vuxnas skilda behov kan mötas. Syftet med regeringens förslag om krav på samverkan mellan kommuner är bl.a. att skapa ett brett och varierat utbud av yrkesutbildning för de vuxna, förbättra kompetensförsörjningen till arbetslivet och skapa ett så resurseffektivt system som möjligt. I ett sådant system, menar regeringen, är det en naturlig följd att vuxna i de samverkande kommunerna ska ha möjlighet att söka till och delta i de utbildningar som anordnas inom det primära samverkansområdet, oavsett vilken kommun som tillhandahåller utbildningen och oavsett om den bedrivs av kommunen eller av en enskild utbildningsanordnare. Att vuxna fritt får söka utbildning inom ett samverkansområde skapar möjlighet för huvudmännen att bygga upp tillräckligt stora elevvolymer för att på ett resurseffektivt sätt starta utbildningar som annars inte skulle komma till stånd. Utskottet anser att regeringens skäl för att införa en sådan möjlighet att fritt söka inom ett samverkansområde är väl avvägt och avstyrker med det anförda motionerna 2021/22:4512 (V) yrkande 2, 2021/22:4558 (KD) yrkande 2 och 2021/22:4591 (båda C) yrkande 3. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om regionala planeringsunderlag. Jämför reservation 14 (M, KD) och 15 (V). I kommittémotion 2021/22:4611 av m.fl. (M) yrkande 5 föreslår motionärerna att planeringsunderlag ska anlägga både ett regionalt och ett nationellt perspektiv samt att representanter från program- och branschråd medverkar vid framtagandet av regionala bedömningar såväl som myndighetens planeringsunderlag. I kommittémotion 2021/22:4512 av m.fl. (V) yrkande 3 vill motionärerna ha ett kompletterande förslag som ger tydligare vägledning till att ta hänsyn till mindre kommuners kompetensbehov. Motionärerna anser att det kan finnas en risk att mindre kommuners kompetensbehov inte synliggörs om man ser till en hel region och att förslaget riskerar att leda till att utarma landsbygden och mindre städer på gymnasieprogram till förmån för de större städerna i samverkansregionen. I kommittémotion 2021/22:4558 av m.fl. (KD) yrkande 4 begär motionärerna att planeringsunderlag ska anlägga både ett regionalt och ett nationellt perspektiv. I yrkande 5 framhåller motionärerna vikten av att representanter från program- och branschråd får medverka vid framtagandet av regionala bedömningar och planeringsunderlag. I propositionen bedömer regeringen att bör få i uppdrag att ta fram regionala planeringsunderlag som stöd för planering, dimensionering och erbjudande av gymnasial utbildning. Regeringen framhåller att om utbudet av gymnasial utbildning i högre grad dimensioneras utifrån arbetsmarknadens behov av kompetens behöver huvudmännen som underlag för beslut ha tillgång till statistik, fakta och analyser i form av t.ex. nulägesbeskrivningar och prognoser om kompetensbehov och uppgifter om ungdomars och vuxnas efterfrågan på och etablering efter olika utbildningar. När det gäller yrkandena om de regionala planeringsunderlagen vill utskottet framhålla följande. Regeringen föreslår i propositionen att regionerna bl.a. ska tillhandahålla bedömningar av länets kompetensbehov inom offentlig och privat sektor på lång och kort sikt. Inom ramen för regionalt kompetensförsörjningsarbete och med anledning av de förslag som lämnas i propositionen ska särskilt fokus riktas mot bedömningar som kan bidra till utvecklad samverkan och ett mer ändamålsenligt utbud av gymnasial utbildning. Utskottet kan konstatera att bedömningarna även kan bidra till arbete med de regionala planeringsunderlagen. Vidare anser regeringen att för att garantera en likvärdig tillgång till underlag för beslut om utbildningsutbud måste även staten ta ett större ansvar för att ta fram planeringsunderlagen. De regionala planeringsunderlagen bör enligt regeringen rikta sig till kommuner, regioner och enskilda huvudmän som behöver fatta beslut om vilka utbildningar som ska erbjudas och antalet platser på dessa utbildningar. De bör även kunna användas av en enskild som underlag inför en eventuell ansökan om godkännande att starta en ny utbildning och av Skolinspektionen när myndigheten prövar ansökningar om sådana godkännanden. Utskottet vill i sammanhanget betona det som regeringen anför om att det är huvudmännen som beslutar om vilka utbildningar som ska erbjudas och antalet platser på dessa. Avsikten är att huvudmännens bedömning av ungdomarnas och vuxnas efterfrågan och arbetsmarknadens behov ska underlättas genom att staten tar fram relevanta uppgifter och presenterar dessa i form av regionala planeringsunderlag. Utskottet instämmer med regeringen om att det exakta innehållet och utformningen av de regionala planeringsunderlagen behöver utvecklas av en ansvarig myndighet bl.a. med utgångspunkt i dessa överväganden. Vidare bör underlagen innehålla en tydlig bedömning av behovet av ändringar i utbildningsutbudet, dvs. om områden där den gymnasiala utbildningen för unga och vuxna behöver förstärkas, bibehållas eller är för omfattande utifrån bl.a. arbetsmarknadsbehovet samt ungas och vuxnas efterfrågan på utbildning. Utskottet anser att regeringens förslag är väl avvägt. Utskottet avstyrker mot bakgrund av det anförda motionerna 2021/22:4512 (V) yrkande 3, 2021/22:4558 (KD) yrkandena 4 och 5 och 2021/22:4611 (M) yrkande 5. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om kvalitet och utvärdering i utbildningar. Jämför reservation 16 (M) och 17 (M, KD). I kommittémotion 2021/22:4611 av m.fl. (M) yrkande 3 begär motionärerna att regeringens tilltänkta reformer inom gymnasial utbildning ska göras utvärderingsbara. Motionärerna anser att det är viktigt att planera för att göra reformerna i propositionen utvärderingsbara samt att bättre data om sökande och antagna på komvux skulle möjliggöra bättre effektutvärderingar av utbildningar. I yrkande 4 föreslår motionärerna att regeringen ska återkomma med förslag om hur kvaliteten i utbildningarna kan förbättras. Motionärerna framhåller att regeringens förslag tar endast sikte på kvantitet, och inte på utbildningarnas kvalitet och menar att regeringen ska återkomma med förslag hur kvalitén kan öka samt hur denna ska utvärderas. Utvärdering och uppföljning av den gymnasiala utbildningen Utskottet kan konstatera att är förvaltningsmyndighet och statistikansvarig myndighet för skolväsendet och på nationell nivå bl.a. ska följa upp och utvärdera den gymnasiala utbildningen och vuxenutbildningen. Uppföljningen och utvärderingen ska öka kunskapen om hur utbildningarna och verksamheterna har utvecklats i förhållande till de nationella målen. Myndigheten ska även sammanfatta och publicera resultaten av sitt arbete med uppföljning och utvärdering (26 kap. 24 § skollagen och 2 § förordningen [2015:1047] med instruktion för ). Utifrån detta följer bl.a. upp kvinnors och mäns etablering på arbetsmarknaden eller fortsatta studier efter avslutad utbildning och ungdomars och vuxnas deltagande i olika utbildningar. Utskottet anser att uppdrag i fråga om uppföljning och utvärdering är väl avvägt och avstyrker med det anförda motion 2021/22:4611 yrkande 3. När det gäller frågan om att kvaliteten på utbildningarna kan förbättras kan utskottet konstatera att det är kommunerna som enligt skollagen har ansvaret att erbjuda ungdomar och vuxna i kommunerna gymnasieutbildning och vuxenutbildning. Varje kommun har ett ansvar för att ungdomarna i kommunen erbjuds gymnasieutbildning av god kvalitet (15 kap. 30 § första stycket). God kvalitet handlar enligt utskottets mening om att eleverna når de nationellt fastställda målen för utbildningen och tillgången till gymnasieutbildning och gymnasial vuxenutbildning av god kvalitet är en strategisk fråga för den framtida kompetensförsörjningen (prop. 2008/09:199 och prop. 2009/10:165 s. 410). Med det anförda avstyrker utskottet motion 2021/22:4611 (M) yrkande 4. Lagförslagen, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: avslår regeringens förslag. 2021/22:4583 av m.fl. (SD) yrkande 1 och avslår proposition 2021/22:159 punkterna 1, 2.1, 3.1, 4 och 5. Vi delar mycket av den problembild som målas upp i propositionen. Yrkesprogrammen är inte tillräckligt attraktiva för att locka elever som näringslivets behov av yrkesskicklighet är stort. Vi inser att detta problem måste åtgärdas. Man löser dock inte problemet genom att hitta på nya byråkratiska strukturer, som inte följer någon enhetlig linje över landet. I stället handlar det enligt vår mening om behovet av att marknadsföra yrkesprogrammen i kombination med att antagningsvolymen till de högskoleförberedande programmen ses över och skärs ned. måste staten ta ett större ansvar för placering och utbud av gymnasieskolor i en modell där även fristående aktörer är delaktiga i processen. bör mot denna bakgrund avslå propositionen. Dimensionering av utbildningen, punkt 2 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4591 av och (båda C) yrkandena 1 och 2 samt 2021/22:4512 av m.fl. (V) yrkande 4, 2021/22:4558 av m.fl. (KD) yrkande 3 och 2021/22:4566 av m.fl. (L) yrkande 1. Jag anser att regeringens förslag om att förbättra informationsinsatserna till ungdomar och vårdnadshavare är bra men mer behöver göras. Studie - och yrkesvägledningen, , har betydelse för att fler ska göra informerade yrkes- och studieval. SYV-aktiviteter kan utföras under hela skolgången, så även för barn i de yngre åldrarna i . Skolinspektionens kvalitetsgranskning 2019 pekade på stora brister i gymnasieskolornas studie- och yrkesvägledning, bl.a. att den inte anpassas tillräckligt utifrån en föränderlig arbetsmarknad. Specifika informationsinsatser behövs vid val till grund-, gymnasie- och högskola, men studie- och yrkesvägledarnas roll i skolan måste stärkas och i högre grad än vara integrerad i hela skolans verksamhet samt ha ett tydligare genusperspektiv. Jag anser att studie- och yrkesvägledarna i högre grad bör vara en länk mellan skola och arbetsliv och vara integrerade i hela skolans verksamhet. Löpande utbildningsinsatser med genusperspektiv behövs även för rektorer, lärare och studie- och yrkesvägledare. Jag anser mot denna bakgrund att studie- och yrkesvägledningen ska stärkas för att fler ska kunna göra rätt yrkes- och utbildningsval. Det råder brist på yrkeslärare och för att fler ska kunna gå en yrkesutbildning med hög kvalitet behöver fler insatser göras för fler behöriga lärare. Företag och branscher tar ett stort ansvar för yrkesutbildningen, men vi måste skapa förutsättningar för att de ska kunna göra ännu mer. En av de viktigaste reformerna är att branscherna och arbetsgivarna ges makt och inflytande över den gymnasiala yrkesutbildningen. Fler unga vuxna måste kunna skaffa sig ett bra jobb och få en bättre start på sitt vuxenliv. Att fortsätta reformera gymnasieskolan och vuxenutbildningen ser vi därför som en viktig fråga för att fler ska få ett arbete. Jag vill därför att det tillsätts en utredning om hur branschernas inflytande för yrkesutbildningarna kan öka och hur kvaliteten kan stärkas. Mot denna bakgrund behövs det ytterligare förslag för att yrkesutbildningarna ska kunna stärkas. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Dimensionering av utbildningen, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4512 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2021/22:4558 av m.fl. (KD) yrkande 3, 2021/22:4566 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2021/22:4591 av och (båda C) yrkandena 1 och 2. Ett förslag som återfinns i propositionen är att för att en enskild ska ges ett godkännande som huvudman för gymnasieskola ska det krävas att utbildningen i fråga bidrar till att dels möta ungdomars efterfrågan, dels fylla ett arbetsmarknadsbehov. Jag anser att det är positivt att enskilda huvudmän ska agera på samma villkor som de kommunala huvudmännen. skulle detta inte beröra så många skolor och riskera att minska likvärdigheten ytterligare. Jag anser att dimensioneringen ska gälla hela den gymnasiala utbildningen och då måste befintliga enskilda skolor också ingå på lika villkor. Regeringen bör därför återkomma till med kompletterande förslag där även befintliga enskilda huvudmän ska uppfylla samma kriterier som nya. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Dimensionering av utbildningen, punkt 2 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4558 av m.fl. (KD) yrkande 3 och 2021/22:4512 av m.fl. (V) yrkande 4, 2021/22:4566 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2021/22:4591 av och (båda C) yrkandena 1 och 2. Det krävs ett förtydligande i regeringens förslag om att kravet på att utbildningen fyller ett arbetsmarknadsbehov inte ska utgöra ett hinder för konkurrens i förhållande till eller regional utbildningsverksamhet. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Svenska branschers inflytande över yrkesutbildningarna, punkt 3 (M, KD) av (M), (M), (KD) och Noria Manouchi (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4611 av m.fl. (M) yrkande 1. Det största problemet är att för få unga väljer att läsa en gymnasial yrkesutbildning och att utbudet inte motsvarar den efterfråga som finns från företag och andra arbetsgivare. Utbudet styrs i alltför hög grad av elevernas önskemål och i propositionen föreslår regeringen att arbetsmarkandes behov ska få större betydelse vid planering och dimensionering av vissa utbildningar inom gymnasieskolan och den kommunala vuxenutbildningen.