bet · H901NU21 · 2022-05-13 00:00:00 — Vår grundläggande inställning är att energipolitiken ska vara inriktad på att säkerställa en långsiktigt konkurrenskraftig och tillförlitlig energiförsörjning, såväl för hushållen som för näringslivet. Den politik vi står bakom syftar till att göra det möjligt för att upprätthålla en hög internationell konkurrenskraft och levnadsstandard. Det är viktigt för en nation att ha kontroll över sin energiförsörjning, och mot den bakgrunden anser vi att en hög grad av självförsörjning ska prioriteras, som ett led i arbetet med att uppnå energipolitikens mål. Denna inställning utesluter emellertid inte att energisystem kan delas över nationsgränser, men då företrädesvis med nationer i närområde. Vi strävar därför efter att bibehålla och utveckla landets energisystem, med fokus på leveranssäkerhet, effektivitet och miljöansvar. Basen för energiförsörjningen bör vara kärnkraft och vattenkraft. Tillgången till leveranssäker, fossilfri och billig el måste dessutom prioriteras i hela landet. Vi vill här också peka på de risker som finns med att en ineffektiv och missriktad klimatpolitik får negativa konsekvenser för elpriserna i , vilket inte bara drabbar de svenska hushållen och företagen utan rent av kan vara kontraproduktivt för klimatarbetet. Om det blir dyrare att tillverka varor i och är risken stor att företag i stället flyttar till andra länder, med lägre energipriser och en mer klimatskadlig energimix än den svenska. Vi anser således att det är av största vikt att konkurrenskraften för såväl den svenska som den europeiska industrin inte försämras i sådan utsträckning att koldioxidgenererande produktion flyttas till länder med en mindre ambitiös klimatpolitik. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övergripande elmarknadsfrågor, punkt 6 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkande 101 och 2021/22:116 av (M), 2021/22:408 av (KD), 2021/22:601 av (M), 2021/22:840 av (S), 2021/22:1405 av m.fl. (S), 2021/22:1741 av (M), 2021/22:2085 av (M), 2021/22:2451 av m.fl. (SD) yrkande 23, 2021/22:2455 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2021/22:3088 av m.fl. (S), 2021/22:3199 av m.fl. (V) yrkande 14, 2021/22:3232 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 7, 2021/22:3468 av och Kopparklint (båda M) yrkandena 1 och 4, 2021/22:3688 av m.fl. (M) yrkande 1, 2021/22:4131 av m.fl. (C) yrkande 22, 2021/22:4195 av m.fl. (KD) yrkandena 2, 3 och 30, 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkandena 48 och 58 samt 2021/22:4220 av m.fl. (L) yrkandena 1, 4, 10, 12, 15 och 36. har unika möjligheter att vara både ledare och vinnare i den globala omställning som är nödvändig för att klimathotet ska kunna undanröjas. Med naturresurser som skog och kan en ekonomi med bas i det förnybara ge fortsatt tillväxt och utveckling. har dessutom många både små och stora företag som ligger i framkant när det gäller att utveckla ny miljöteknik och hitta nya affärsmodeller i den gröna omställningen. har god tillgång till stora mängder vind-, vatten- och biokraft som förser oss med el, energi och bränslen med låg klimatpåverkan. Det finns goda förutsättningar för ett helt förnybart elsystem, vilket också gör oss oberoende av oroliga förändringar på världsmarknaden eller i omvärlden som blir påtagliga inte minst under kris. Den svenska kraftproduktionen utgår från en hög grad av centraliserad elproduktion med fokus på distribution till slutkund via stamnät, regionnät och lokalnät. Denna modell håller delvis på att ritas om, vilket har flera fördelar. För att möta en ökad elenergiefterfrågan räcker det inte med att bygga ny storskalig elproduktion, som kärnkraft eftersom det ofta rör sig om flaskhalsar i näten in till städerna och brist på elproduktion lokalt. Den lokala kraftproduktionen behöver öka, överföringskapaciteten stärkas och tillståndsprocesserna för nya ledningar och för nya produktionsanläggningar förkortas. Satsningar på smarta elnät, ökad användarflexibilitet, energieffektivisering och energilagring är annat vi anser behövs för att ska kunna utveckla sitt kraftsystem ytterligare till gagn för klimatet, hushållen och företagen i , men också för att ha ännu bättre förutsättningar att fungera som gröna batteri. Ett av de stora problemen i det svenska elsystemet är alltså inte tillgången på energi utan på lokal kapacitet. Den el som produceras når inte dit där den behövs. Såväl i som till storstadsområden och mindre orter är överföringskapaciteten otillräcklig Att bygga ny storskalig elproduktion, som kärnkraft, avhjälper inte problemet, som vissa hävdar, eftersom det till stor del sammanhänger med flaskhalsar i nätet och brist på lokal elproduktion. Vi vill därför se en integrerad strategi som inkluderar mellan- och långsiktig energilagring samt nätbalansering. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övergripande elmarknadsfrågor, punkt 6 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3199 av m.fl. (V) yrkande 14 och 2021/22:3232 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 7 och 2021/22:116 av (M), 2021/22:408 av (KD), 2021/22:601 av (M), 2021/22:840 av (S), 2021/22:1405 av m.fl. (S), 2021/22:1741 av (M), 2021/22:2085 av (M), 2021/22:2451 av m.fl. (SD) yrkande 23, 2021/22:2455 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2021/22:3088 av m.fl. (S), 2021/22:3468 av och Kopparklint (båda M) yrkandena 1 och 4, 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkande 101, 2021/22:3688 av m.fl. (M) yrkande 1, 2021/22:4131 av m.fl. (C) yrkande 22, 2021/22:4195 av m.fl. (KD) yrkandena 2, 3 och 30, 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkandena 48 och 58 samt 2021/22:4220 av m.fl. (L) yrkandena 1, 4, 10, 12, 15 och 36. Jag anser att en hållbar energiförsörjning ska vara ett offentligt ansvar och vill se fortsatta satsningar på utbyggnaden av förnybar energi i hela landet. Med en kombination av bio-, vatten-, vind- och solkraft har goda förutsättningar för klimatomställning. Enligt min uppfattning måste kraftproduktionen dock ses som en del av samhällets infrastruktur, som byggs gemensamt utifrån samhälleliga mål. Jag ser det därför som väsentligt att elnätet ägs av samhället genom exempelvis staten eller kommunerna. De elnät som kommer att länka samman framtidens alla små producenter av förnybar el anser jag ska ägas av det offentliga och inte av privata ägarintressen. Regeringen bör därför utreda möjligheten att göra det svenska elnätet samhällsägt. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övergripande elmarknadsfrågor, punkt 6 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4195 av m.fl. (KD) yrkandena 2, 3 och 30 samt 2021/22:116 av (M), 2021/22:408 av (KD), 2021/22:601 av (M), 2021/22:840 av (S), 2021/22:1405 av m.fl. (S), 2021/22:1741 av (M), 2021/22:2085 av (M), 2021/22:2451 av m.fl. (SD) yrkande 23, 2021/22:2455 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2021/22:3088 av m.fl. (S), 2021/22:3199 av m.fl. (V) yrkande 14, 2021/22:3232 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 7, 2021/22:3468 av och Kopparklint (båda M) yrkandena 1 och 4, 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkande 101, 2021/22:3688 av m.fl. (M) yrkande 1, 2021/22:4131 av m.fl. (C) yrkande 22, 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkandena 48 och 58 samt 2021/22:4220 av m.fl. (L) yrkandena 1, 4, 10, 12, 15 och 36. En trygg och säker energiförsörjning är en viktig motor för ekonomi och avgörande för välfärd. Svenska företag och konsumenter ska kunna lita på att det finns en stabil och pålitlig elförsörjning i hela landet oavsett väder och vind. Långsiktiga spelregler och stabila villkor på elmarknaden är av stor vikt för svenska jobb och svensk konkurrenskraft. Jag förespråkar en fri och öppen elmarknad med ökad konkurrens till nytta för kunderna. Elnätet ska byggas ut och flaskhalsar byggas bort. Förnybara energislag och energilagring ska vara viktiga delar i ett elsystem som präglas av ökad flexibilitet både på produktions- och på användarsidan. Vattenkraftens viktiga bidrag ska vidmakthållas, kraftvärmen ska ha goda villkor och den befintliga kärnkraften ska värnas som en utbyggnad av kärnkraften i ska uppmuntras. Utöver detta ser jag positivt på ett ännu bättre energipolitiskt samarbete med våra grannländer. För att utvecklingen ska gå i den ovan skisserade riktningen vill jag se ett offensivt mål för alla berörda aktörer att sträva mot. Jag anser att planeringen för ökad elanvändning bör utgå från ett elbehov 2045 på . På kortare sikt är det absolut nödvändigt att hantera de akuta kapacitetsbrister som har uppenbarat sig på flera håll i landet . När stora brister i elförsörjningen gång på gång hotar den befintliga industrin eller bidrar till att potentiella industriinvesteringar hamnar i papperskorgen, behövs det kraftfulla åtgärder. Ett utbyggt och väl fungerande elnät är en viktig faktor i sammanhanget. Ökad nätkapacitet är därför centralt för svensk tillväxt och bör ges hög prioritet. Jag anser att det behövs en effekt- och kapacitetsutredning för att bidra till ett stabilare system och för att säkerställa att elnätet byggs ut i tillräcklig utsträckning. I det rådande världsläget med ett invasionskrig i närhet vill jag också påminna om att stora elbehov har en säkerhetspolitisk dimension. är sårbart om en fientlig aktör väljer att angripa IT-infrastruktur eller annan infrastruktur som är beroende av att elen fungerar. Därför vill jag att och ges i uppdrag att se över säkerheten och risken att för att elnäten runtom i angrips, och vilken beredskap de lokala nätägarna ska kunna ha vid oförutsedda händelser. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övergripande elmarknadsfrågor, punkt 6 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkandena 48 och 58 samt 2021/22:4220 av m.fl. (L) yrkandena 1, 4, 10, 12, 15 och 36 samt 2021/22:116 av (M), 2021/22:408 av (KD), 2021/22:601 av (M), 2021/22:840 av (S), 2021/22:1405 av m.fl. (S), 2021/22:1741 av (M), 2021/22:2085 av (M), 2021/22:2451 av m.fl. (SD) yrkande 23, 2021/22:2455 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2021/22:3088 av m.fl. (S), 2021/22:3199 av m.fl. (V) yrkande 14, 2021/22:3232 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 7, 2021/22:3468 av och Kopparklint (båda M) yrkandena 1 och 4, 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkande 101, 2021/22:3688 av m.fl. (M) yrkande 1, 2021/22:4131 av m.fl. (C) yrkande 22 och 2021/22:4195 av m.fl. (KD) yrkandena 2, 3 och 30. Utmaningarna på klimatområdet går att lösa – om man går rätt till väga. I stället för symbolåtgärder behövs en förnuftsbaserad politik som underlättar den snabba utvecklingen mot klimatvänligare teknik. Det behövs tydliga marknadsekonomiska styrmedel och en tilltro till människors eget ansvar: den som förorenar ska betala. har unika förutsättningar att bli världens första klimatneutrala välfärdsnation. En klok och därmed även effektiv energipolitik är ett viktigt medel i klimatarbetet. Energipolitiken lägger också grunden för den fortsatta utvecklingen av det svenska välfärdssamhället. är i sin tur en av de viktigaste energibärarna i den svenska energimixen. Kärnkraft och vattenkraft utgör de viktigaste produktionskällorna, men även sol-, vind- och biokraft är viktiga. Omställningen av framför allt transportsektorn och industrin förutsätter dock en kraftigt ökad elanvändning. Det kräver att kraftsystemet byggs ut både vad gäller både produktion och distribution. Systemet måste byggas ut på ett kostnadseffektivt sätt och säkerställa hög leveranssäkerhet. Kraftsystemet står inför flera stora utmaningar. Det är kraftigt försvagat i till följd av att stora volymer planerbar kärnkraft och kraftvärme har stängt på bara , vilket bl.a. har lett till sämre spänningskvalitet och att återkommande gör mycket stora ingrepp i elmarknaden för att garantera systemets stabilitet och för att garantera tåligheten mot vanliga fel. Systemet är helt enkelt inte längre robust. Enligt min uppfattning saknas det en plan för den utmaning energisystemet står inför och utvecklingen är beroende av att staten tar ett tydligt ansvar och bär en del av risken i de investeringar som behöver göras. Regeringen behöver agera för att återupprätta kraftsystemets robusthet och resiliens. Avsaknaden av en långsiktig plan är problematisk. Kraftsystemet behöver planeras i förväg. Utbyggnad och ombyggnad behöver påbörjas långt innan det finns ett konkret behov. Systemet behöver även planeras för en viss överkapacitet för att möjliggöra nyanslutning utan orimlig väntan. Enligt min uppfattning bör framföra till regeringen att kraftsystemplaneringen ska motverka bristsituationer i både tid och rum. Kraftsystemplaneringen måste fungera på olika samhällsnivåer. Region- och lokalnätsägarna sammanställer tioåriga nätutvecklingsplaner på samma sätt som gör. Jag anser att länsstyrelserna behöver ta en mer aktiv roll i detta planeringsarbete och nätägarna behöver föra en nära dialog med länsstyrelserna för att arbetet ska bli framgångsrikt. För att ytterligare förbättra planeringsarbetet anser jag att det bör inrättas ett särskilt systemråd som kan bidra till att säkerställa att övergripande frågor i kraftsystemplaneringen tas om hand och som även tar ansvar för samordning. I rådet bör nätägare på transmissions-, region- och lokalnätsnivå samt kraftproducenter ingå. Avslutningsvis anser jag att det bör utredas hur kraftsystemets kostnader ska fördelas när en större andel av elproducenterna är små. Elnätstarifferna ska vara utformade så att de synliggör de kostnader den anslutna anläggningen orsakar. De fasta kostnaderna ska delas mellan de anslutna anläggningarna enligt teknikneutrala principer. bör tydliggöra för regeringen att bör få i uppgift att föreslå hur kostnader i kraftsystemet ska fördelas. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Elmarknadsöversyn, punkt 7 (M, SD, KD) av (M), (M), (SD), (SD), (KD), (M) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2390 av m.fl. (SD) yrkande 30, 2021/22:3688 av m.fl. (M) yrkandena 19 och 34 samt 2021/22:4195 av m.fl. (KD) yrkandena 8 och 9 samt 2021/22:862 av och (båda M), 2021/22:1298 av (S) och 2021/22:2119 av (M). Utformningen av energipolitiken är avgörande för möjligheter att minska utsläppen och nå uppsatta klimatmål. Den nödvändiga elektrifieringen av samhället kräver ett robust elsystem. måste klara av att leverera stora mängder el för att elektrifiera transporter och industrier. Det svenska elnätet måste vara väl utbyggt för att klara denna uppgift. Likaså måste elmarknaden klara av att hantera denna utveckling. Det har emellertid redan förekommit oroväckande tecken på att den nuvarande elmarknadsmodellen inte klarar detta, vilket vi ser som mycket bekymmersamt för jobben och tillväxten och för att kunna möta hoten mot klimatet. Därför anser vi att elmarknaden bör ses över i syfte att finna en modell som ger ett mer kostnadseffektivt elsystem, vilket långsiktigt ska bidra till att säkerställa ett robust och leveranssäkert kraftsystem för hushållen och näringslivet. Ett av grundproblemen är att elproducenterna med dagens modell bara får betalt för den el de levererar. För att industrier och konsumenter ska kunna få tillräckligt med el av god kvalitet behöver elsystemet emellertid också en rad stödtjänster. Flera av dessa stödtjänster finns inbyggda i baskraft som kärnkraftverk och vattenkraftverk. En kraftig tillväxt av förnybar, väderberoende elproduktion tillsammans med ökad integrering av elmarknader har lett till en situation där det inte är lönsamt att investera i viktig baskraft. Det ökar risken för att det inte finns tillräckligt med kapacitet för att hantera toppar i elförbrukning och risken för att elsystemet ska bli mindre stabilt. En elmarknadsmodell där man även betalar för dessa egenskaper skulle bli mer robust. Planerbara kraftslag som kärnkraft och vattenkraft skulle då få ersättning för sin viktiga funktion i elsystemet. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Elområden, punkt 8 (M, SD) av (M), (M), (SD), (SD), (M) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2390 av m.fl. (SD) yrkande 25 och 2021/22:3688 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2021/22:3395 av m.fl. (M) yrkandena 2, 4 och 5, 2021/22:3651 av (C) och 2021/22:3836 av (M). Vid den indelning av i s.k. elprisområden som genomfördes förväntades vissa prisskillnader mellan norra och , men också att dessa prisskillnader skulle jämnas ut till följd av att produktion tillkom i söder och att begränsningarna i överföringskapaciteten mellan de norra och de södra delarna av landet skulle byggas bort. Utvecklingen blev dock en annan. I stället för ett nettotillskott av produktion i söder har viktig baskraft i form av kärnkraft avvecklats. Den el man därmed har förlorat hade självfallet kunnat användas för att försörja hushåll och företag, men den spelade också en viktig roll för att kunna upprätthålla en hög överföringskapacitet i stamnätet. Många av flaskhalsarna i överföringen består därför. Till detta ska fogas att efterfrågan på el från ökar som en följd bl.a. av radikala omställningar av energisystemen, inte minst i . Med betydande elintensiva industrisatsningar i norr finns en risk för ännu större prisskillnader och om den ryska gasen inte längre kommer att vara en huvudfaktor för många europeiska länders energiförsörjning kan efterfrågan på svensk el öka ännu mer och därmed även prisskillnaderna mellan de norra och de södra delarna av landet. Sammantaget har dessa förhållanden lett till att elpriset i sydligaste delar emellanåt inte bara har varit högt utan också betydligt högre än i norr. Vi ser det inte som rimligt att ska ta allt ansvar för att regeringen har lagt ned fullt fungerande kärnkraftsreaktorer av ideologiska skäl. Vi anser därför att bör ges i uppdrag av regeringen att se över elprisområdena för att minska bördan på befolkningen i . Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övergripande om stödtjänster, punkt 9 (M, SD) av (M), (M), (SD), (SD), (M) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3688 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2021/22:4030 av m.fl. (M) yrkande 36 och 2021/22:3497 av m.fl. (C) yrkande 7, 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 66, 2021/22:4220 av m.fl. (L) yrkandena 5–7 och 37 samt 2021/22:4497 av m.fl. (KD) yrkande 2. På dagens elmarknad får producenter betalt för mängden el de levererar. För att industrier och konsumenter ska kunna få tillräckligt med el av god kvalitet behöver elsystemet emellertid också en rad s.k. stödtjänster. Flera av dessa stödtjänster tillhandahålls genom den baskraftproduktion som sker i kärnkraft- och vattenkraftverk. När delar av denna baskraftproduktion avvecklas av politiska skäl som förnybar, väderberoende elproduktion tillkommer urholkas stödtjänsterna, vilket gör det svårare att möta utmanande driftstillstånd, och kraftsystemet blir då mindre stabilt. är dessa stöd- eller systemtjänster som kraftproducenterna levererar i allt väsentligt gratis. Eftersom marknaden bara betalar för energi saknas det incitament för producenterna att tillhandahålla kvalitet eller effekt. Vi anser att ett elsystem där man betalar för dessa egenskaper skulle bli mer robust. Planerbara kraftslag som kärnkraft och vattenkraft skulle då få ersättning för sin viktiga funktion i elsystemet. Vi vill understryka att leveranssäkerhet vanligen premieras på många marknader och inte kan ses som en marknadssnedvridande subvention. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övergripande om stödtjänster, punkt 9 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4497 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2021/22:3497 av m.fl. (C) yrkande 7, 2021/22:3688 av m.fl. (M) yrkande 5, 2021/22:4030 av m.fl. (M) yrkande 36, 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 66 och 2021/22:4220 av m.fl. (L) yrkandena 5–7 och 37. I den proposition som utskottet behandlar i detta betänkande har regeringen föreslagit ett antal ändringar i ellagen. När det gäller s.k. stödtjänster kan jag konstatera att dessa kan bestå av s.k. flexibilitetsprodukter. I elmarknadsdirektivet ställs det bl.a. krav på incitament för användning av flexibilitet. Dessa tjänster är inte tydligt definierade i direktivet, men deras syfte är att förbättra effektiviteten i driften och utvecklingen av nätet. Jag anser att dessa är bra att ha i den samlade arsenalen av möjliga åtgärder för att få bästa möjliga effektivitet. Det ambitiösa elproduktionsmål som jag står bakom () är emellertid av en sådan magnitud att det måste finnas en tydlig politisk signal om att utvecklingen av stödtjänster är viktig, men att dessa tjänster endast ska ses som ett komplement till den utbyggnad och det underhåll som krävs för att elnätet ska kunna möta det ökade elbehovet. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övergripande om stödtjänster, punkt 9 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 66 och 2021/22:4220 av m.fl. (L) yrkandena 5–7 och 37 samt 2021/22:3497 av m.fl. (C) yrkande 7, 2021/22:3688 av m.fl. (M) yrkande 5, 2021/22:4030 av m.fl. (M) yrkande 36 och 2021/22:4497 av m.fl. (KD) yrkande 2. Det finns ett glapp mellan kraftsystemets fysiska funktion och elmarknadens funktion. Eller annorlunda uttryckt: elmarknaden ger inte tillräckligt betalt för en del av de tjänster som elproducenterna tillhandahåller och som behövs för kraftsystemets funktion. Det saknas således tydliga incitament för att producenterna ska investera i åtgärder för att producera dessa tjänster, vilket riskerar att äventyra kraftsystemets stabilitet. Vad som behövs för att överbrygga detta glapp är en marknad för s.k. stödtjänster, dvs. tjänster som bidrar till kraftsystemets funktion. Jag vill här understryka vikten av att stödtjänsterna utformas utifrån systemets behov. De måste vara teknikneutrala även i förhållande till fossil elproduktion och inte kopplas till andra politiska mål än till ett mål om en leveranssäker samhällsekonomiskt effektiv elförsörjning. behöver fortsätta att förfina stödtjänstmarknaden tills den har blivit den brygga den är tänkt att vara. Stödtjänstmarknaden fungerar väl när den ger aktörerna tillräckliga incitament att agera på ett sätt som gör att kraftsystemet blir robust och resilient. Jag ser det också som rimligt att initierar en diskussion med solcellsbranschen om vad som krävs för att solelanläggningar ska kunna delta effektivt på stödtjänstmarknaden och därmed stötta kraftsystemets robusthet och resiliens. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Utformningen av stödtjänster, punkt 10 (SD, L) av (SD), (SD), (L) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 67 och 2021/22:4220 av m.fl. (L) yrkande 38.