bet · H901NU15 · 2022-03-29 00:00:00 — När det mer specifikt gäller satsningar på forskning om solkraft i anser vi att den ska vara exportorienterad för marknader där solkraft har en mycket större potential än i och troligtvis naturligt kommer att utgöra en stor del av energisystemen. I delar av världen där antalet soltimmar är högt året runt och där man ofta behöver använda den el som produceras för kylning, kan solceller komma bäst till sin rätt. I producerar solcellerna som bäst när behovet är som minst. Det innebär att solceller inte kan ersätta något annat i energisystemet eftersom det ändå måste finnas kapacitet för att möta efterfrågan på effekt de dagar då efterfrågan är som högst. Detta menar vi medför att man investerar i dubbel kapacitet, vilket knappast kan betraktas som vare sig miljövänligt eller samhällsekonomiskt. Den forskning som bedrivs på solkraftsområdet bör därför vara inriktad på att utveckla teknik som i första hand kan avsättas på exportmarknaden. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vissa övriga frågor om energiforskning, punkt 27 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 27 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:439 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2021/22:1670 av (M) yrkande 11, 2021/22:1671 av (M) yrkande 6, 2021/22:2390 av m.fl. (SD) yrkande 18, 2021/22:2455 av m.fl. (SD) yrkandena 18 och 32, 2021/22:3436 av m.fl. (M) yrkandena 41 och 42, 2021/22:3754 av m.fl. (M) yrkande 19, 2021/22:3879 av m.fl. (KD) yrkandena 68 och 70, 2021/22:4195 av m.fl. (KD) yrkande 34 och 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkandena 33 och 69. Vätgas har en rad olika användningsområden. Den används storskaligt bl.a. inom kemiindustrin men kan också användas vid tillverkning av förnybara elektrobränslen och fossilfri mineralgödsel. Det mest omtalade användningsområdet i är vid tillverkning av fossilfritt stål som spås kunna bli en viktig exportvara . Vätgas kan också användas för att lagra förnybar el. Vätgas kan framställas med både fossil och fossilfri energi, och är den globala vätgasproduktionen mest fossilbaserad. Jag anser att produktionen av vätgas ska byggas ut på ett sätt som är bra för hela samhället och att det offentliga ska ta ansvar för det nödvändiga systemperspektivet. Ansvarsfördelningen för vätgas mellan olika myndigheter bör förtydligas och forskningsfinansiering bör riktas mot studier som ger störst samhälls- och klimatnytta, t.ex. i form av arbetstillfällen. Mot den bakgrunden anser jag att regeringen bör återkomma med ett förslag om långsiktig finansiering av forskning och innovation om vätgas och dess användning inom olika samhällssektorer. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vissa övriga frågor om energiforskning, punkt 27 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 27 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3879 av m.fl. (KD) yrkandena 68 och 70 samt 2021/22:4195 av m.fl. (KD) yrkande 34 och 2021/22:439 av m.fl. (V) yrkande 2, 2021/22:1670 av (M) yrkande 11, 2021/22:1671 av (M) yrkande 6, 2021/22:2390 av m.fl. (SD) yrkande 18, 2021/22:2455 av m.fl. (SD) yrkandena 18 och 32, 2021/22:3436 av m.fl. (M) yrkandena 41 och 42, 2021/22:3754 av m.fl. (M) yrkande 19 och 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkandena 33 och 69. Innan pandemin slog till svarade flyget för en relativt liten men växande volym klimatpåverkande utsläpp. Det är angeläget att ligger i framkant i den gröna omställningen av flygtrafiken även fortsättningsvis. Jag anser att målet bör vara att all flygtrafik inom och till och från är fossilfri 2040. Detta är en hög ambition men den kan realiseras med hjälp av det biobaserade flygbränslet biojet samt elflyg där även vätgas är en komponent. Det är viktigt att möjliggöra en tillräcklig tillgång till biobränslen för flygbranschen. För att nå framgång krävs, anser jag, en riktad satsning på forskning och utveckling i fråga om biobränslen för flyget och en utökad satsning på den forskning som är inriktad på att utveckla en mer miljövänlig flygtrafik. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vissa övriga frågor om energiforskning, punkt 27 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 27 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkandena 33 och 69 samt 2021/22:439 av m.fl. (V) yrkande 2, 2021/22:1670 av (M) yrkande 11, 2021/22:1671 av (M) yrkande 6, 2021/22:2390 av m.fl. (SD) yrkande 18, 2021/22:2455 av m.fl. (SD) yrkandena 18 och 32, 2021/22:3436 av m.fl. (M) yrkandena 41 och 42, 2021/22:3754 av m.fl. (M) yrkande 19, 2021/22:3879 av m.fl. (KD) yrkandena 68 och 70 samt 2021/22:4195 av m.fl. (KD) yrkande 34. Forskning, utveckling och kommersialisering av innovationer är en viktig del av lösningen för att klara klimatkrisen. Biobränslen kommer att vara viktiga i det sammanhanget. Eftersom möjligheten till ett hållbart uttag av biomassa är begränsad finns det en risk att antingen tillväxten i ekonomin hindras eller att utfasningen av de fossila bränslena försenas om klimatarbetet alltför tungt lutar sig mot biobränslen. Biobränslena kommer att behöva kompletteras med olika former av syntetiskt framställda energibärare som produceras med el som primärenergi. På detta område behövs dock ytterligare statliga insatser, bl.a. i form av stöd både till forskning och till demonstrationsanläggningar för fossilfria energibärare som exempelvis vätgas, ammoniak och syntetiskt framställda flytande och gasformiga kolväten. Flyget är avgörande för att hålla ihop , för att underlätta företagsutveckling i hela landet och för att som en exportberoende nation ska fungera. Flyget är ett av de områden som kräver de största utvecklingsinsatserna för att verksamheten ska kunna fortsätta utan fossila bränslen. Tre utvecklingsspår har utkristalliserat sig inom flyget – elflyg, fossilfria substitut till flygfotogen och vätgasdrift. Även på detta område bör staten bidra till forskningen. Dels finns en potential att minska flygets klimat- och miljöpåverkan, dels finns det här en möjlighet att utveckla teknik som kan bli kommersiellt värdefull och leda till ny näringsverksamhet. Den fossila flygfotogenen behöver alltså bytas ut. Elektriskt flyg är ett intressant alternativ för de kortare flygförbindelserna. Det skulle även kunna skapa en ny näringsgren och minska flygets påverkan på stadsplaneringen genom minskat buller. Jag anser dock att det behövs ett fortsatt stöd för att främja framväxten av elektriskt flyg. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Främjande av torvutvinning, punkt 28 (M, SD, KD) av (M), (SD), (M), (SD), (KD), (SD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 28 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2390 av m.fl. (SD) yrkande 21 och 2021/22:4195 av m.fl. (KD) yrkande 28. är ett land med mycket torvmark. Av den förhållandevis ringa mängd torv som bryts i landet används en del för att producera energi. Även om torven är en viktig komponent i den svenska energimixen som används i kraftvärmeverken, är dess betydelse ofta förbisedd. Torvens status som bränsle är också oklar eftersom den har något av en mellanställning när det gäller om den ska klassas som fossil eller förnybar. för energiändamål omfattas både av elcertifikat i likhet med andra förnybara energislag och av regelverket för handel med utsläppsrätter. FN:s klimatpanel (IPCC) klassificerar torv i en egen klass – ”torv” – mellan förnybart och fossilt. Att blanda in en viss andel energitorv i andra biobränslen ger vissa eftertraktade förbränningstekniska egenskaper, bl.a. eftersom torv innehåller en viss mängd svavel. Vi anser att borde klassa torv som ett additiv i samförbränning med biobränslen. Svavel är klassat som ett additiv och är undantaget från beskattning och är dessutom billigare att använda än torv. Om kraft- och fjärrvärmeverken beslutar sig för att sluta elda torv ersätts den inhemska torven med svavelgranulat som måste importeras. Enligt vår uppfattning går det att ifrågasätta om importerat svavelgranulat är ett ur miljöperspektiv bättre alternativ än inhemsk torv. I ljuset av covid-19-pandemin torde det dessutom stå klart att det är nödvändigt med en högre medvetenhet och en god nationell beredskap inför olika typer av kriser. Att tillhandahålla en stabil energiproduktion är i det avseendet en av samhällets mest basala uppgifter, som således måste hållas högt. Även här kan torven, enligt vår uppfattning, ha en betydelsefull roll. Ytterligare en aspekt som bör uppmärksammas är att torvtäkter som inte längre brukas och som ska gå in i en efterbehandlingsfas skulle kunna vara intressanta markområden för etablering av storskaliga och ytkrävande solkraftsparker. Dessvärre sätter ofta långdragna och oförutsägbara tillståndsprocesser käppar i hjulen för sådana satsningar. Särskilt olyckligt är det att okunskap och fördomar tycks bidra till att bromsa dessa processer. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Främjande av torvutvinning, punkt 28 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 28 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller delvis motion 2021/22:4195 av m.fl. (KD) yrkande 28 och 2021/22:2390 av m.fl. (SD) yrkande 21. De senaste månadernas höga elpriser har visat på de utmaningar som det svenska och det europeiska energisystemet har, inte minst när det kommer till beroendet av rysk gas på kontinenten. vintrar har också inneburit utmaningar när det exempelvis gäller leveranser av bränsleflis. är det nödvändigt att ställa om för klimatets skull bl.a. genom att minska användningen av bränslen med höga utsläpp. Torven är ett bränsle som inte återskapas lika snabbt som förnybara bränslen, men inte heller lika långsamt som fossila. Att bygga ett energisystem på torv är inte en god lösning. Det finns dock fördelar med torv ur ett samförbränningsperspektiv. Torven minskar exempelvis behovet av att tillsätta svavel som behöver brytas och skeppas hit med utsläpp som följd. Att ha ett energisystem som tål utmaningar i kristider är viktigt. behöver därför bli mindre beroende av omvärlden och inte minst av den ryska gasen, men även av sådana importerade tillsatser som exempelvis svavel. Där kan torven ha en roll att spela eftersom den skördas här och kan nyttjas som additiv i mindre mängder. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Utfasning av torv, punkt 29 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 29 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 21 och 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 36. Koldioxidutsläppen från fossila bränslen måste upphöra och det saknas därför skäl för att ha några planer på utvinning av sådana bränslen. Jag är medveten om att regeringen förbereder ett förbud mot nyexploatering av kol, olja och gas, vilket är positivt. kan förbudet mest bli ett slag i luften eftersom det enda fossila bränsle som utvinns i någon omfattning i – torven – inte kommer att omfattas av det tilltänkta förbudet. När frilagd torv på dikade marker bryts påskyndas dessutom koldioxidavgången markant eftersom det sker ett näst intill momentant utsläpp av växthusgaser som annars hade sipprat ut under en betydligt , upp emot sekler. Jag anser att brytningen av torv för både energiändamål och annan användning måste fasas ut. Helst ska de dikade torvmarkerna också återvätas för att därigenom begränsa utsläppen av växthusgaser. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Utfasning av torv, punkt 29 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 29 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 36 och 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 21. Det råder ett globalt klimatnödläge. Förbränningen av fossila bränslen är den största källan till koldioxidutsläpp i och detta måste få ett stopp. Jag anser att målet måste vara ett helt förnybart energisystem och att politiken för att ställa om energisystemet således bl.a. måste inriktas på en utfasning av alla fossila bränslen. För var dag som går blir det mer akut att stoppa utvinningen av fossila bränslen både i och i andra länder. Jag ser därför mycket positivt på att regeringen har för avsikt att föreslå att gas-, kol- och oljeutvinning helt ska förbjudas i . anser jag att torv ska klassas som ett fossilt bränsle och att brytning och förbränning av torv för energiutvinningsändamål därför också ska fasas ut. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övrigt om torv, punkt 30 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 30 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2390 av m.fl. (SD) yrkande 20. är ett land med mycket torvmark. Regeringen bör inom hantera torv som ett förnybart material och även verka internationellt för att detta accepteras. Så länge elcertifikatssystemet finns kvar menar vi att torven ska klassas som förnybar. anser vi att regeringen bör verka inom EU för att torv från påverkade torvmarker ska behandlas på samma sätt som övriga biobränslen inom ramen för handeln med utsläppsrätter. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Energideklaration av lätta fordon, punkt 31 (C, L) av (C), (L) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 31 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkande 56 och 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 30. Fordonsflottans klimatpåverkan måste begränsas. De styrmedel som används för att det ska vara möjligt att nå klimatmålen ska vara utformade så att de sätter ett pris på koldioxidutsläppen och därigenom styr valet av fordon. ska de säkerställa att klimatgasutsläppen från driften av personbilarna upphör. Det bör bli lättare för konsumenterna att göra klimatsmarta val när de ska köpa en ny personbil. Märkningen av bilar utifrån trafiksäkerhet och energimärkningen av vitvaror har haft stor effekt på köpmönstren och det behövs ett liknande system för personbilars klimatpåverkan som utgår från deras påverkan under hela livscykeln. En energideklaration av nya personbilar, i enlighet med Klimathandlingsplanen, bör införas . Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vissa övriga frågor om energipolitik, punkt 32 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 32 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3688 av m.fl. (M) yrkande 16 och 2021/22:711 av (C) yrkande 1, 2021/22:1209 av (C), 2021/22:3211 av Per Åsling (C), 2021/22:3663 av m.fl. (C) yrkande 46, 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkande 73 och 2021/22:4151 av (SD) yrkande 8. Vi vill framhålla vikten av att har ett tryggt och pålitligt el- och energisystem. Hushållen och företagen ska kunna räkna med en trygg energiförsörjning. Detta blir allt viktigare när elektrifieringen av samhället ges en alltmer central roll. kommer dessutom elektrifieringen att öka ytterligare, inte minst inom transportsektorn och industrin. Med denna utveckling blir frågor om att kunna hantera hot, förstörelse, it-attacker och säkerhet allt viktigare. Skandalen med Transportstyrelsens it-upphandling och de mycket allvarliga problemen med säkerheten vid är avskräckande exempel från som vi menar har skadat allvarligt. Med tanke på frågans vikt anser vi att det bör genomföras en bred kartläggning av risker och nödvändiga säkerhetsåtgärder samt att regeringen därefter bör återkomma till med en återrapport samt med nödvändiga förslag. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vissa övriga frågor om energipolitik, punkt 32 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 32 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3663 av m.fl. (C) yrkande 46 och 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkande 73 och 2021/22:711 av (C) yrkande 1, 2021/22:1209 av (C), 2021/22:3211 av Per Åsling (C), 2021/22:3688 av m.fl. (M) yrkande 16 och 2021/22:4151 av (SD) yrkande 8. Vi vill öka produktion av biodrivmedel. Detta är nödvändigt för klimatets skull, för att skapa nya gröna jobb och för att ska bli mindre beroende av importerade fossila bränslen. Att möta en större del av efterfrågan med inhemskt producerade biodrivmedel med hög klimatnytta ökar dessutom motståndskraft. I takt med att andelen etanol, biodrivmedel och andra förnybara bränslen ökar kan det också bli aktuellt att beredskapslagra dessa drivmedel. Av det skälet vill vi att regeringen ger ansvarig myndighet i uppdrag att beakta ett eventuellt behov av att inkludera etanol och biogas i beredskapslagringen av drivmedel. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 2021/22:397 av (SD): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att driva minst en reaktor i vidare och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska planera för byggnation av ny kärnkraft och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:439 av m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag på hur vätgasproduktion, energilagring i vätgas och distribution av vätgas kan organiseras för bästa möjliga samhälls- och klimatnytta i hela landet och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med ett förslag på långsiktig finansiering av forskning och innovation om vätgas och dess användning i olika samhällssektorer och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag på hur staten kan ge stöd till eller finansiera vätgasinvesteringar i hela landet och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att vätgasproduktionen inom EU ska vara förnybar och att EU-stöd endast ska gå till förnybar produktion och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:675 av m.fl. (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bygga ett nytt kärnkraftverk i av modernaste slag, med tillräcklig effekt för att täcka elbehovet i , och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:711 av (C): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur en övergripande bedömning kan ske vid utbyggnad av förnybar energi och att kommunernas inställning kommer in i ett tidigare skede i planeringsprocessen, och detta tillkännager för regeringen. 2021/22:826 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för förbättrad energiförsörjning och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:958 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att främja solenergi som uppvärmningsform i befintliga småhus och fritidshus samt som tillägg i fjärrvärmesystem och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1209 av (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att staten ska ge i uppdrag att fullfölja planerna på att ska kunna vara ett pilotlän för omställningen till ett förnybart samhälle, och detta tillkännager för regeringen. 2021/22:1229 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga en utredning om möjligheten med produktion av vätgas och elektrobränslen i den svenska klimatomställningen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1390 av (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör få i uppdrag att se över möjligheterna att planera för ny kärnkraft inom elområde 3 och 4 och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1670 av (M): 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om förstärkt forskning avseende havsbaserad vindkraft och dess påverkan på havets ekologi och andra näringar och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1671 av (M): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om förstärkt forskning avseende havsbaserad vindkraft och dess påverkan på havets ekologi och andra näringar och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1734 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna till en gemensam nordisk linje gällande energiproduktion och reglering av energimarknaden och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1743 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stödsystem i tillägg till tydliga mål alltid ska innehålla tydliga exitstrategier och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2023 av m.fl. (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att använda små modulära reaktorer och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2026 av (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra till ett centrum för en ökad produktion, utveckling och användning av vätgas och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att starta upp ett utvecklingsprojekt med målet att driva tågen på Kinnekullebanan med vätgas och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2387 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att prioritera svensk basindustri vid utformning av energipolitiken och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2390 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om energipolitikens inriktning för att säkerställa en långsiktigt konkurrenskraftig och tillförlitlig energiförsörjning och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att anta ett mål om att elproduktion ska vara helt fossilfri och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att anta ett mål för effektivare energianvändning formulerat som att energianvändningen 2030 ska vara effektivare än 2005, uttryckt i termer av använd energi i relation till bruttonationalprodukten (BNP) och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om vattenkraften och den småskaliga vattenkraftens betydelse och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att alla undantagsmöjligheter som finns i EU-reglerna på området för vattenkraften ska nyttjas och även få genomslag i praktiken hos berörda myndigheter och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna för en utökad magasineringskapacitet för vattenkraften och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en långsiktig satsning på kärnkraft och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör ta fram en strategi för utvecklingen av nästa generations kärnkraft och utvecklingen av SMR-reaktorer och tillkännager detta för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att 17 kap. 6 a § bör avskaffas och tillkännager detta för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka konkurrenskraften för kraft- och fjärrvärmen och tillkännager detta för regeringen.