bet · H901FiU43 · 2022-05-19 00:00:00 — Som ni kan se hade vi hela 85 aktiva dialoger och proaktiva projekt, så vi kan konstatera att verksamheten har utvecklats betydligt . Med det sagt beslöt vi i AP1–AP4 att vi skulle genomföra en översyn av verksamheten. Vi har ju ägnat en stor del av den här dagen åt att diskutera hur mycket som har hänt inom hållbarhetsområdet. Det har gått inrättades. Det är ju inte bara hos oss fyra AP-fonder som det har hänt mycket, utan även i samhället i övrigt. Därför tyckte vi att det var väldigt viktigt att göra ett ordentligt omtag av den här verksamheten och titta på hur vi vill att ska arbeta framöver och hur vi kan arbeta på bästa möjliga sätt i den omgivning som vi har . Det här är ett arbete som pågår just , och vi tänker oss och räknar med att det ska vara klart . Med det tänkte jag lämna över till , som ska berätta vad som händer lite mer praktiskt. , Tredje AP-fonden: Jag är här i egenskap av ledamot i . Jag tackar utskottet för att jag fick komma hit och berätta om arbete. ledstjärna är att göra skillnad. Vi vill påverka bolag världen över att ta hänsyn till etik och miljö. Vi vill alltså driva bolagen i viktiga hållbarhetsfrågor som har stor betydelse för människor, samhällen och värdeskapande i bolagen. Påverkansarbetet sker genom dialoger med noterade bolag i fondernas portföljer. Det är främst utländska bolag som vi jobbar med. Det finns stora fördelar med att samarbeta. Samarbete innebär ökad möjlighet att nå framgång och är tids‑, resurs- och kostnadseffektivt. Det ger givetvis också en enklare kommunikation om en representant talar för flera fonder i just dessa frågor. Vi har ett ramverk. Det ramverket skiljer sig inte speciellt mycket från det ramverk som AP-fonderna följer. Det handlar om AP-fondslagen, riktlinjer för multinationella företag, ett antal policydokument från FN samt de internationella konventioner som har ratificerat, det vill säga som ni riksdagsledamöter har skrivit under på. Vi anser att de internationella konventionerna är väldigt bra. De rör mänskliga rättigheter, miljö och inhumana vapen. De utgör en väldigt bra ledstång att hålla i sig i när man bedriver påverkansarbete. Det blir mindre känslostyrt och mer faktabaserat. Vi brukar dela upp den här processen i en reaktiv och en förebyggande process. Arbetet i den reaktiva processen syftar till att få bolaget att hantera och åtgärda olyckor och incidenter när dessa inträffar och förhoppningsvis minska risken för att sådana sker igen. Det här gör vi genom en screeningprocess. tar vi hjälp av en leverantör. Vi har ett konsultstöd, Sustainalytics, som screenar vår portfölj. Vi går igenom ungefär 3 200 bolag för att bekräfta om det finns kränkningar eller risk för kränkningar i vissa bolag. Senaste screeningen visade att det var 112 bolag som hade bekräftad kränkning eller stor risk för kränkning. Men det var ändå drygt 3 000 bolag där man inte kunde påvisa någon kränkning. Vi går sedan vidare med en påverkansdialog med de bolag där vi konstaterat att det finns risk för kränkningar. förde vi 85 sådana dialoger. Merparten av de dialogerna, sex av tio, rör mänskliga rättigheter. Resterande rör miljö och affärsetik. Även om vi tycker att de här dialogerna är ett väldigt bra verktyg är det ändå så att man ibland inte når ända fram. Då kan det hända att man måste rekommendera exkludering av bolag. Exkludering är ett misslyckande. Det ska man inte sticka under stol med. Dels har man inte nått fram i sitt påverkansarbete, dels är det inte säkert att kränkningen upphör bara för att man säljer av innehavet – man lämnar över problemet till någon annan. Listan med exkluderade bolag är inte särskilt lång. Det är 16 bolag på den listan. Det är inte som exkluderar bolag, utan vi lämnar rekommendationer till fonderna, som själva fattar beslut om exkludering. har det blivit allt fler viktiga proaktiva projekt. Den här processen börjar alltid med en omvärldsanalys, där vi försöker identifiera riskområden inom klimat, miljö, mänskliga rättigheter och affärsetik. Vi försöker identifiera områden där vi kan göra skillnad. Det finns många områden där man kan jobba, men det finns ingen anledning att arbeta med områden där man känner att man inte kan påverka. Det är väldigt viktigt. Sedan försöker vi givetvis också identifiera fokusområden utifrån hållbarhetsfrågans art, men även utifrån den finansiella exponering som fonderna har mot riskområdet, vilket är väldigt viktigt. Det sker både direkt via innehav och indirekt via leverantörskedjan. har vi åtta proaktiva projekt. Jag vill ge en kort inblick i några av dessa. Det första projektet avser säkerhet i gruvors avfallsdammar. Det gäller den typ av bassänger som finns till höger på den bild ni ser. Det finns 18 000 sådana gruvavfallsdammar i världen, varav 3 500 aktiva. De har ofta en väldigt begränsad publik information beträffande säkerhetsstatusen. De åldras, och olycksfrekvensen är väldigt hög om de inte underhålls. Konsekvenserna när en sådan damm brister är katastrofala såväl för miljö, växtliv och djurliv som för människor och bolagsverksamhet. har vi sett väldigt många allvarliga olyckor, inte minst i och 2019. Vid det senare tillfället, olyckan i Brumadinho, omkom 270 människor. Efter de här stora olyckorna startade vi ett väldigt framgångsrikt projekt tillsammans med Church of . Vi har startat en databas med 2 000 dammar, etablerat en global standard och startat oberoende institut. Noterbart är att även svenska bolag påverkas av det här. noterade vi att investerar i den här typen av säkra dammar i Aitik och . Det är väldigt viktigt, så att det inte sker samma typer av händelser som i . Techindustrin är väldigt utbredd, och informationsteknik når en allt större del av samhället. De här plattformsbolagen verkar inom sociala medier, och de måste stärka arbetet kring mänskliga rättigheter. Här är det viktigt att man balanserar tillväxt och engagemang med plattformars risker för skadliga effekter för människor. Det är en fråga som adresserar i sina dialoger. Det finns också en massa andra frågor som vi adresserar i den här typen av dialoger. Men det viktiga är att vi har fått till dialog med de riktigt stora teknikbolagen, som – det är Facebook – , Amazon, Alphabet – som har verktyget Google – Twitter och Microsoft. Vi har tillsammans med utformat ett förväntansdokument där vi ställer krav på de här bolagen. De här dialogerna börjar nu ge resultat. Exempelvis har kommit fram med en ny policy för mänskliga rättigheter. Samtliga bolag har anställt personal som förstår och är intresserad av de här frågorna. Det sista som jag skulle vilja visa gäller omställning i utsläppstunga branscher. Det här är ett projekt som drivs av on Climate Change, IIGCC, och Climate Action 100+. Här tar man fram planer för omställning till ett lågfossilt samhälle för att investeringar ska stötta inom och mellan olika branscher. Vi fokuserar på de stora utsläppsintensiva sektorerna och jobbar totalt sett med 167 bolag. tog man fram förväntansdokument för flygbranschen, livsmedelssektorn, stålindustrin och energisektorn. har vi tänkt jobba med gruvsektorn och transportsektorn. Jag kan också nämna att det finns svenska bolag i det här projektet. med Hybrit är ett sådant exempel. Stålbranschen står ju för av utsläppen av växthusgaser i världen. står i för om man räknar bort flygindustrin. Om man genom ny teknik lyckas få bort masugnarna i och skulle det självklart vara väldigt bra för klimatet. Det finns givetvis utmaningar med råvaruförsörjning, energiförsörjning och tillståndsprövning, men det är frågor som jag med varm hand lämnar över till ledamöter. Avslutningsvis vill jag ge er ett lästips: en alldeles färsk årsrapport från . Där finns det väldigt mycket detaljinformation om alla de dialoger som vi genomför. Ordföranden: talare ska svara på vad forskningen säger om dialog kontra avinvestering. , i : Jag är forskare på ett center vid som heter Misum, . Jag har sysslat med den här typen av frågor och har kunnat följa AP-fonderna nästan från start vad gäller hållbarhetsfrågor. Avinvesteringar är en stor fråga. Är det bättre att äga ”dåliga” bolag och försöka påverka dem, eller är det bättre att sälja av sina aktier? Det är det många som undrar och många som har åsikter om. Det här är en rörelse som också finns mycket i universitetsvärlden. Många universitetvärlden runt har sålt av sina aktier i fossilt. Många av mina exempel kommer att handla om klimatet, men de kan också röra andra frågor. Vad gäller AP-fonderna har många sålt av fossilt. Alla tycker inte att det här är bra. Ett av många exempel är att har sagt: Fossil fuel divestment has zero climate impact. Bilden jag visar exemplifierar tre väldigt olika ingångar till varför man skulle eller inte skulle avinvestera. Jag tycker att det är bra att ha med sig detta. och studenter vill inte ha fossilt. Det känns inte bra att utbildningen och framtiden ska finansieras av någonting som egentligen är dåligt för framtiden. Det är inte i linje med värderingarna. vill ha en ”impact”. Han tycker att det här inte är bra för världen. Man borde investera i grön teknik eller någonting sådant. I pressmeddelandet från Första AP-fonden står det en del om ”climate-related financial risks”. Detta skulle kunna sammanfattas med att man kan ha olika motiv till att man investerar hållbart och gör vissa val. Jag tycker att det är bra att ha med sig detta när man försöker förstå vad som är mest effektivt, för det beror lite på vilken ingång man har. Man kan ha allt det här , och det tror jag säkert att AP-fonderna har också. Gör vi det här för att vi tror att det är bättre för den finansiella avkastningen? Är det för att vi har vissa värderingar? Är det för att vissa saker är rätt och andra fel? Är det för att vi vill bidra till en hållbar utveckling? Det kan vi ha med oss när vi går framåt. ska jag först prata lite om avinvesteringar. Sedan kommer jag att gå in på påverkan ur ett forskningsperspektiv. Jag tror att många använder den här tankemodellen när de funderar kring varför man skulle avinvestera – divestment på engelska: Vi säljer av våra aktier. Det blir jobbigt för bolagen. Då tänker bolagen att de måste ändra sig. Tyvärr funkar det inte riktigt så. Jag tror att många utanför finansmarknaden, miljörörelsen inkluderad, har resonerat lite så. Men eftersom aktiemarknaden är en andrahandsmarknad byter aktierna i princip bara händer. Om jag säljer mina aktier i till någon av er har det inte förändrat någonting för bolaget. Det här är väldigt grundläggande. Ändå är detta en tankemodell som hänger kvar. Däremot kan vi undra vad som händer om vi är jättemånga som säljer. Då kanske det påverkar. Men oftast kommer aktien upp i ett jämviktsläge ändå; det finns tillräckligt många neutrala investerare som inte bekymrar sig om den här frågan, om bolagets intjäningsförmåga är densamma. Det finns två intressanta studier som jag vill nämna och som har tittat på vad som händer när investerare berättar att de kommer att sälja. Det är ju det som är grejen: Man berättar att man ska sälja. Det kan påverka marknaden. När man sedan väl säljer av försöker man kanske göra det lite kontrollerat. En studie tittade på avinvesteringar från elva bolag inom olja och gas och tolv kolbolag –2018. Det visade sig att meddelandena om att man skulle avinvestera inte hade någon betydande effekt på aktiepriset på de här bolagen och framför allt ingen ihållande effekt. En annan studie tittade på 24 olika ”divestment announcements” –2015. Man tittade på de 200 största bolagen inom olja, gas och kol. Vad hände med deras aktier när ”divestment announcements” kom? Man kan se en liten blipp dagen när det här annonserades, ”on the event day”. Men detta håller inte i sig. Som längst höll det i sig om det skedde strax efter Climate 2014. Då kunde det vara en effekt som höll i sig . Men det var det hela. Det har gjorts sådana studier även i andra sammanhang, till exempel när man har bojkottat bolag som varit inblandade i i . Då har det handlat om mänskliga rättigheter. Även där har det visat sig att bojkotter och avinvesteringar inte haft någon signifikant påverkan på aktiepriset. Att bojkotta aktier på det viset och försöka gå via den mekanismen fungerar inte på en andrahandsmarknad. Det skulle kunna fungera mycket bättre på kreditmarknaden, som är mycket mer av en primärmarknad. Om jag inte köper era obligationer kanske ingen annan heller gör det. Det blir svårare att få tag i kapital. Det är en diskussion som det hörs väldigt lite om i den allmänna debatten. Det forskas inte heller om detta. Det är en lite glömd men nog så viktig aspekt av det här. Räntemarknaden är nämligen större än aktiemarknaden. Vi skulle behöva mer fokus på detta. Det betyder inte att det är meningslöst att avinvestera. Det är bara inte så här det fungerar. Däremot är det så att avinvesteringar kan sända viktiga signaler om att det här är verksamhet som inte är önskvärd. Det kan bidra till att stigmatisera fossilindustrin och påverka normer. Man kan se avinvesteringsrörelsen, om vi kan kalla den för det, som en del av klimatrörelsen. Det är ganska tunt med forskning på det här området, för det är ganska svårt att göra en empirisk studie av normförändringar och så vidare och koppla det direkt tillbaka till detta. Det finns ändå forskare som resonerar kring att divestmentrörelsen har bidragit till att göra idéer kring koldioxidskatt, koldioxidbudget och liknande mer accepterade. Den här normförskjutningen är naturligtvis inte oviktig. Denna typ av aktivitet kan möjligtvis göra det lättare att fatta vissa politiska beslut eftersom den skapar opinion och så vidare. Låt oss prata lite om påverkan. Om man stannar kvar som ägare och försöker påverka vet vi från forskningen ganska väl vad som funkar och inte när man väl är inne i strategin. Till exempel har det i ett flertal studier visat sig att det inte är avgörande att man har en stor ägarandel i det bolag som man vill påverka. Det är annars en kritik som ibland har kommit mot bland annat AP-fonderna: Ni är så små ägare, och vem lyssnar på er? Men det som spelar roll är att man kan bygga legitimitet, och det gör man genom att ha ett bra affärscase, alltså att man kan visa att det också ligger i bolagets intresse att göra en viss förändring. Det handlar om en vilja att förstå bolaget och dess komplexitet, att man är en bra samtalspartner och att man kan visa på vad andra peers gör runt omkring. Att man är stor på marknaden och välkänd och har ett gott renommé är en annan sak som spelar roll. En annan viktig sak är att man bildar koalitioner ihop med andra. Det är inte kritiskt – man kan ha framgång i en dialog utan att vara i en koalition – men det hjälper väldigt mycket. Det är ju någonting som vi ser väldigt mycket mer av bara , att institutionella investerare krokar arm med varandra. Vi har hört Climate Action 100+ nämnas här som ett exempel på det. Om man kan flytta berg eller inte beror lite på vad man ber om. Där finns också forskning som visar att ju mer kostsam förändringen är för bolagen, desto mindre sannolikt är det att den drivs igenom. Man kan föra dialog. Det är ju väldigt vanligt att man träffar bolagen och har en kontinuerlig dialog. Man kan också verka via stämman och lägga förslag. Detta är framför allt vanligt i amerikanska bolag men förekommer också på flera andra marknader. Då ber man i motionerna om ökad transparens: Kan ni skriva en rapport om detta? Vi behöver mer disclosure och rapportering och så vidare. Det är också den typen av motioner som får högst röstetal. Man får också bestämma sig för om man tycker att det är tillräckligt. Antingen kan man se det som att disclosure och transparens är viktiga steg på vägen, och då är det en viktig påverkan, eller så kan man hävda att detta pappersarbete inte är vad man behöver. Men forskningen kan i alla fall konstatera att man ofta får högre röstetal när man ber om ökad insyn och liknande snarare än när man ber om mer konkret förändring. Forskning visar också att effekter från den här typen av motioner som får höga röstetal kan spilla över till andra bolag som verkar inom samma bransch, så att det kan bli ringar på vattnet. Här vill jag säga att även påverkansarbete via dialoger och motioner kan vara en del i att påverka normer om var gränsen för företagsansvar går och så vidare. kunde säga: Det är inte våra fabriker, så detta med att barn har sytt fotbollarna får ni prata med andra om. Så kan vi inte göra längre. Det förskjuts vad vi tycker är rätt och fel, och där är aktieägare också med och påverkar. : Det här är bara några glimtar av en forskningsöversikt som finns att ladda ned på hemsida om man vill fördjupa sig mer. Jag skulle vilja sammanfatta med att säga att både påverkansarbete och avinvesteringar har en roll att spela. Jag är inte säker på att man kan komma fram till att det ena är bättre än det andra. Man behöver båda två, förmodligen. Det här är komplex materia, och det finns en viktig poäng med att AP-fonderna kan bedriva ett självständigt arbete i att navigera i detta. Jag tror inte det är politikens roll att styra pensionsfonderna och säga att de ska avinvestera eller att de ska påverka. Det är en bedömningsfråga. Man ska heller inte gå på magkänslan. Det är lätt att känna att man inte ska ha fossilt i sin portfölj eftersom finns, men det är lite som att tro att en tygkasse är bättre än en plastkasse, men tydligen är det inte så. Man behöver grunda beslut i forskning och väga det ena mot det andra på ett vetenskapligt grundat sätt. Ordföranden: för det, ! skrev en rapport om AP-fondernas hållbarhetsarbete, och vad passar då bättre än att riksrevisor berättar om detta och om de slutsatser som har dragit? , : Fru ordförande! Tack för möjligheten att komma hit och berätta om vår rapport! Jag måste också säga att det har varit väldigt intressant att lyssna till övriga talare här. Vår rapport om AP-fondernas hållbarhetsarbete kom för lite . Jag utgår ifrån att ni alla känner till vad roll är, nämligen att som myndighet under utföra oberoende revision. Och det övergripande syftet med vår verksamhet är ju att bidra till den demokratiska insynen, till en god resursanvändning och till en effektiv förvaltning i staten. Vi gör det i olika verksamhetsgrenar. Inom den årliga revisionen så granskar vi drygt 200 statliga myndigheters årsredovisningar , och för den verksamhetsgren som den här rapporten är ett utflöde ur, effektivitetsrevisionen, har vi en mer selektiv granskning. Vi väljer själva inom vilket område vi vill rikta vår söklykta. Normalt sett producerar vi mellan 30 och 40 granskningsrapporter och här väljer vi granskningsområde utifrån väsentlighet och risk, men det är också min årliga granskningsplan som jag lämnar till som styr vår granskningsverksamhet. Varför valde vi då att titta på AP-fondernas hållbarhetsarbete? Ja, ingen har ju kunnat undkomma klimatdebatten och de olika initiativ som tas för att snabba på omställningen till ett hållbart samhälle. Här har även frågor som rör social hållbarhet blivit alltmer aktuella, till exempel arbetskraftsexploatering och jämställdhetsfrågor. Även vi i har då funnit det naturligt att utöka vårt fokus mot hållbarhetsområdet. Vi har också kunnat konstatera att både och regeringen återkommande har framhållit att hållbarhet är en väsentlig aspekt inom AP-fondernas verksamhet. Som ni ju alla känner till har Första–ett lagkrav om att främja en hållbar utveckling. AP-fondernas uppdrag som statliga myndigheter att förvalta det svenska folkets pensionskapital har vi alltså tyckt innebär ett särskilt ansvar. Att AP-fonderna agerar som goda föredömen är naturligtvis en förutsättning för allmänhetens förtroende både när det gäller AP-fondernas egna verksamheter och för pensionssystemet som helhet. Att AP-fonderna förvaltar så pass stora belopp är ytterligare ett krav som skärper förväntningarna på att de ska vara goda föredömen, inte minst när det gäller hållbarhet. Med råge är alltså kraven på risk och väsentlighet uppfyllda här. Vad är det då vi har tittat på? Jo, granskningen omfattar samtliga sex AP-fonder utifrån deras respektive uppdrag. Sjätte och Sjunde AP-fonderna har ju andra uppdrag än Första–, och alla har alltså granskats utifrån sina uppdrag. Den övergripande frågeställningen för oss gällande alla fonderna är om deras hållbarhetsarbete är ändamålsenligt. Här har vi utgått ifrån ESG-begreppet och valt att titta på såväl investeringsverksamheten som ägarstyrningen var för sig. Vi har tittat på hur hållbarhet är integrerat i styrdokument och om fondernas hållbarhetsredovisning är lättillgänglig och resultatinriktad. Däremot har vi inte granskat regeringens tillsättning av styrelseledamöter, interna hållbarhetsarbete, deras avkastning eller faktiska innehav. Vad kom vi då fram till? Vår övergripande slutsats är att hållbarhetsarbetet är ändamålsenligt i samtliga AP-fonder givet deras uppdrag men att mer behöver göras för att främja mål och intentioner om en hållbar utveckling liksom för att stärka uppföljningen. Vi ser att hållbarhet uttrycks i fondernas styrdokument och att det finns etablerade processer för att integrera hållbarheten i investeringar och i ägarstyrningen. Som ni ju vet har fonderna till stor del sålt av bolag med fossil verksamhet. noterar vi att få bolag har sålts av på grund av brott mot internationella konventioner baserat på etikrådets rekommendationer. I stället prioriteras dialogen med bolagen för att uppnå förändring. När det gäller utvecklingsområden menar vi att hållbarhetsuppdrag och mål kan bli tydligare för vissa av AP-fonderna. När granskningen genomfördes saknade både Sjätte och Sjunde AP-fonden lagkrav på sig kring hållbarhet. Här har vi dock noterat att regeringen har överlämnat en proposition till om ett nytt hållbarhetsmål för , och för Sjunde AP-fonden känner vi till att det bereds lagförslag i med liknande innehåll som för Första–. Vi bedömer även att fonderna bör utveckla sina mål kring social hållbarhet. Det råder ju inga tvivel om att arbetet med att påverka bolag i en mer hållbar riktning genom dialog är en mycket komplex fråga. Det är också svårt att följa upp vilka resultat som uppnås, vilket inte bara gäller AP-fonderna utan hela finanssektorn som helhet. Vi menar dock att det här arbetet måste vidareutvecklas. Det gäller också hur uppnådda resultat ska redovisas. Då kommer jag till våra rekommendationer. Vi har riktat rekommendationer till såväl AP-fonderna som till regeringen. Sammanlagt lämnar vi fem rekommendationer till AP-fonderna och tre till regeringen. Jag har redan varit inne på bakgrunden till de flesta av dem, så jag tänker inte uppehålla mig särskilt länge kring dem. Sammanfattningsvis kan dock sägas att rekommendationerna för AP-fonderna främst handlar om att förtydliga målsättningar och rapportering. När det då gäller rekommendationerna till regeringen kan jag säga att den första handlar om att ta initiativ om ett hållbarhetsmål för , vilket vi kan konstatera nu har gjorts genom den proposition som överlämnades till . Den andra rekommendationen den handlar om att utveckla den årliga skrivelsen till om AP-fondernas verksamhet. Här ser vi att skrivelsen behöver bli tydligare och svara på om Första–uppfyller de lagstadgade hållbarhetskraven. Vi menar även att det samlade resultatet av AP-fondernas hållbarhetsarbete bör redovisas tydligare. Vi har ju med intresse läst regeringens skrivelse om vår rapport. Där framgår ju att både regeringen och AP-fonderna har tagit till sig våra rekommendationer. Det har också blivit tydligt här , tycker jag. Vi uppfattar att det nu pågår ett arbete med att implementera våra rekommendationer. Med detta vill jag tacka för mig och önska alla lycka till med det fortsatta viktiga arbetet. Ordföranden: tack för det, ! Du avslutade med att säga några ord om regeringen och vilka rekommendationer som har till regeringen.