bet · H901KU20d3 · 2022-01-01 00:00:00 — Jag kan också i det sammanhanget ta upp behov av ytterligare åtgärder som har identifierats av GSS. krishanteringsorganisation började utvecklas efter tsunamikatastrofen. tog den dåvarande socialdemokratiska regeringen initiativ till att inrätta en enhet för beredskap och analys som skulle tillhandahålla omvärldsbevakning dygnet runt. tillsatte sedan den dåvarande moderatledda regeringen en utredare för att ta fram ett förslag till organisation för krishantering i . Utredaren lämnade sin rapport . inrättades kansliet för krishantering, GSS och även funktionen statssekreterare i beredskap. har krisorganisation varit i stort sett oförändrad. Det har dock skett några förändringar. En sådan som har skett är att kretsen av vilka som närvarar vid GSS har utökats. närvarar också berörda expeditionschefer, och inte bara statssekreterarna, i syfte att säkerställa en snabb informations- överföring tillbaka till departementen. Dessutom har, vilket jag tror att många av er vet, den organisatoriska placeringen av krishanteringskansliet förändrats. I samband med regeringsskiftet flyttades det från Statsrådsberedningen till Justitie- departementet, och i samband med att tillträdde som statsminister har det flyttats tillbaka till Statsrådsberedningen. För att ha överblick över arbetet i krisorganisationen sammanställer kansliet för krishanteringen löpande information om möten som hålls i GSS. Här framgår bland annat när respektive möte hölls och vad som var huvud- sakligt fokus för respektive möte. Under pandemin var det så många möten – det har ni precis pratat om – så att krishanteringskansliet också upprättade en krisdagbok för dessa möten. Det har dock inte förts några formella minnesanteckningar från mötena vid GSS fram till , vilket jag strax återkommer till. Det kan också nämnas att det alltid förs en loggbok över kriskoordineringscentralens löpande kontakter. lämnade en rad rekommendationer i sitt slutbetänkande. När det gäller dokumentation menar kommissionen att denna har stor betydelse för uppföljning, utvärderande och lärande när krisen väl är över. Därför har jag nu tagit initiativ till att komplettera Regerings- kansliets rutiner. förs formella minnesanteckningar vid GSS. Därmed är jag beredd att svara på era frågor. Ordföranden: för det! Det är som är anmälande parti, så jag ger ordet till mig själv till att börja med. Jag vill börja med att ställa en likartad fråga som jag ställde till stats- sekreterare . Den grundar sig i den kritik som Corona- kommissionen kommer med i sitt slutbetänkande, att man anser att regeringens ledarskap under pandemin har brustit. Man menar att trots att det fanns ett uppenbart behov av ett tydligt nationellt ledarskap så tycks regeringen inte ha tagit den här ledarrollen. Så jag vill fråga statssekreteraren: eller vilka var det, skulle du säga, som bestämde hur skulle hantera pandemin och vilka åtgärder som skulle vidtas? Vem var motorn i det här arbetet? Var det ni i lilla GSS? Där vet jag att du har haft två olika roller. Eller var det departementen? Eller var det myndigheterna? Kommissionen menar att inte minst de inledande åtgärderna vidtogs . Man menar också att smittskyddshanteringen var senfärdig och att till exempel sportlovsresenärerna 2020 borde ha fått ett mer direkt mottagande och en mer direkt hantering, att man skulle hanterat det. Enligt din bild: Var avsaknad av ett tydligt ledarskap inledningsvis förklaringen till att så få åtgärder vidtogs där i början? : Tack så mycket för frågan! För oss som jobbar i men också för allmänheten, hoppas jag, finns det inte någon som helst otydlighet om grundlag. Det är regeringen som styr riket, och det är regeringen som fattar beslut. Precis som min kollega sa i utfrågningen här precis innan är det inte heller otydligt för något av statsråden i vem som leder regeringen. Det är statsministern som leder regeringen. I finns det inte heller någon otydlighet att när det gäller sakfrågorna är det Statsrådsberedningen som står för ledning och samordning i . Jag ser inga otydligheter i denna fråga om ledning. Ordföranden: för det! Då har jag en annan fråga kopplad till din roll på . I kom det fram uppgifter om att självt bland annat gjorde egna modelleringar för smittspridning och tog fram egna modeller. Det låter väldigt intressant. Vad var syftet med dessa? Hur kommer det sig? Vad var anledningen till att det tog tid innan ens förekomsten av dessa uppdagades? : Tack så mycket, ! Jag träffade Corona- kommissionen tillsammans med min dåvarande statssekreterarkollega . Vi träffade för att prata just om Finans- departementets arbete under coronakrisen. Det var min kollega som hade ansvar för den ekonomiska avdelningen som står för prognosarbetet, så om man har väldigt mycket detaljerade frågor kring det hänvisar jag till honom. Jag kan säga på ett mer övergripande plan att i är en väldigt viktig utgångspunkt för den ekonomiska politiken just prognoserna och vad som händer med ekonomin framåt. Det är själva utgångspunkten för hur man ska bedöma hur mycket finanspolitisk stimulans som är rimlig. I den här pandemin gjorde vi väldigt mycket analyser kring hur den här ekonomiska krisen skilde sig från tidigare ekonomiska kriser. En väldigt viktig utgångspunkt för oss i krisarbetet var just att den här ekonomiska krisen som vi såg framför oss i början av coronapandemin inte var orsakad av ekonomin själv. Det var verkligen ett skolboksexempel på en extern chock. Det var någonting som inte var orsakat av obalanser i någon bransch eller i någon struktur, utan det var verkligen en extern chock som drabbade hela ekonomin. Det var en väldigt viktig ingång för oss i arbetet med att stötta livskraftiga företag. Det var liksom inte problem i ekonomin som hade orsakat det här, utan det var någonting helt annat. För att kunna göra ekonomiska bedömningar behöver man kunna göra ekonomiska prognoser. Vi har otroligt skickliga ekonomer i Finans- departementet som är prognosmakare. De är verkligen bland de bästa i på att göra ekonomiska bedömningar, får man säga. Men våra medarbetare hade kanske inte riktigt den erfarenheten av just epidemiologi som man kanske har på andra håll i svensk förvaltning. Det är klart att när det kom en stor extern chock som handlade om någonting helt annat än vad man är van vid att analysera i är det klart att våra medarbetare, för att kunna göra sina prognoser, var tvungna att söka extern kunskap utanför själva . Det gjorde de, och exakt alla turer kring hur det gick till är jag inte insatt i. Men jag tycker att det var självklart att de skulle göra det. Däremot tror jag att det har blivit någon liten oklarhet. Det var ju inte så att de gjorde egna smittspridningsprognoser, utan det de gjorde var att skaffa sig kunskapsunderlag. Vi utgick ju från prognoser när det gäller smittspridning. Sedan kunde det vara så att en ekonomisk prognos som skulle vara med till exempel i vårpropositionen kanske inte sammanföll , och då var man tvungen att kunna hantera den frågan ändå. Där tror jag att det har rått någon liten oklarhet. Men i grund och botten tycker jag att det är självklart att tjänstemän som har olika ansvarsområden, till exempel i att göra ekonomiska prognoser, skaffar sig de fakta och den kunskap som de behöver för att kunna utföra sitt arbete. Ordföranden: Det är inte det vi ska avgöra här och , utan det är att de fanns och vad de användes till. Det är oftast ett finansdepartements uppgift att få så mycket information som möjligt. Men det som naturligtvis väcker våra frågor är ju varför man först sa att de inte fanns när det ställdes frågor kring dem och om det var fler som fick ta del av dem. Vi kommer tillbaka till det i nästa ärende om kontakten med kommissionen. Men frågorna glider lite ihop. (S): Ordförande! Vi har ett digert material som vi har kunnat gå igenom där vi även har tittat på slutsatser. Där nämns att bedömning är att i ett globalt och europeiskt perspektiv har klarat sig förhållandevis väl under pandemin. Det finns ändå anledning att titta närmare på de frågeställningar som har lyfts här, och då är det framför allt dokumentation och arbetsformer för GSS. tillträdde i den nya rollen som GSS-ledare i månads- skiftet november/. Fanns det någonting som tänkte utifrån en förnyad syn på arbetet, eller ni följde den ordning som tidigare hade gällt som det hänvisas till här? : Tack så mycket för frågan! När jag tillträdde min nya befattning i hade jag inte någon bild av att jag skulle göra några förändringar i krishanteringsarbetet, utan jag hade just bilden av att här har det varit ungefär samma rutiner . Jag vill verkligen poängtera att det inte är så att det inte skett någon dokumentation. Det har ju skett dokumentation, till exempel varje möte som har hållits i GSS och vad det huvudsakligen har handlat om. Det har också förts en loggbok i krishanteringskansliet. I samband med att vi tog emot betänkande tryckte de däremot väldigt hårt just på behovet av minnesanteckningar i GSS. Jag tänkte att det väl inte är en helt orimlig rekommendation, och därför har jag undersökt om det var formellt möjligt att ändra på detta. Det var det, och då har jag bett krishanteringskansliet att börja med sådana här formella minnes- anteckningar. (S): Tack för svaret! Jag förstår och det har sagts att det har varit ett ganska snabbt informationsutbyte och informations- och beredningsarbete, , för att stämma av information med varandra och kunna agera och vara handlingskraftig i en pågående kris. Hur ser på detta med dokumentation? Kan det rent av vara så att effektiviteten på något sätt hade påverkats om man hade lagt den tonvikt vid dokumentation som framhålls här? : Det här är en väldigt intressant fråga. Vi i har ungefär samma budget , och det är otroligt viktigt att vi använder våra resurser på bästa sätt så att regeringen verkligen kan styra riket. Därför är det väldigt viktigt att vi jobbar med effektivitetsfrågor. Jag har inte bilden av att det krävs dokumentation från de här mötena för att inte tappa bollar, om man uttrycker sig på det sättet, för precis som redogjorde för finns det två strukturer för de här mötena: dels finns tjänstemannastrukturen, dels finns vi statssekreterare. Då finns det liksom två kanaler för att fånga upp frågor som väcks eller frågor där man vill att någon ska ta med en fråga tillbaka till departementet. Jag uppfattar därför inte att det behövs av det skälet. Jag tror dessutom att all form av dokumentation kräver lite tid, så jag tror kanske inte att det kommer att vara klart momentant när ett möte slutar. Ofta är kriserna korta och går fort, så jag är inte säker på att dokumentationen kommer att kunna användas på det sättet i framtida kriser heller. Däremot tror jag att det kan finnas en poäng för framtida kriser i mer av lärande: Vad var det som hanterades i GSS, och vad var det som hanterades i ordinarie strukturer? Det tycker jag kanske också att de här frågorna som vi har fått från , inte minst diskussionerna som var ganska sent i deras process … När det gäller många av de handlingar som de fick ut sent i processen hade de trott att svaren på deras frågor fanns i krishanterings- organisationen, men ofta var det så att svaren kanske fanns på fack- departementen. Där har det kanske rått lite oklarhet, och finns det då minnes- anteckningar i GSS kanske det blir lättare, när man ska lära av krisen, att mer kunna följa arbetet. Det kan alltså vara en poäng. Då handlar det mer om den långsiktiga effektiviteten, därför att lärande är ju viktigt för den långsiktiga effektiviteten. (SD): Tack för svaren på frågorna! Jag återkommer till dokumentationen i GSS. Som jag har förstått det fanns det en stående dag- ordning. Du var ordförande, men ni hade ingen sekreterare eller någon som skrev ned, utan det var upp till var och en från de olika departementen att göra sina egna minnesanteckningar. Ni gjorde en problemformulering där i GSS och sa att det här måste vi titta på. Så skickades frågan vidare till respektive departement som hade med det att göra och bereddes vidare där, och sedan kanske det kom något förslag. Men det var ju väldigt mycket frågor, och det var möten . Jag ser det som jättesvårt med ett styrelsemöte eller vad som helst då det liksom inte antecknas vem som ska göra vad och varför och hur. Även när vi sitter på våra utskotts- förmöten för ju alla anteckningar och så där. Jag har därför väldigt svårt att riktigt förstå hur ni fick det hela att hänga ihop utan att göra anteckningar. : Jag kan inte kommentera din egen upplevelse; jag kan bara svara för mig själv. Under pandemin var jag budgetstatssekreterare och hade ett stort ansvar i att bereda alla de extra ändringsbudgetar som togs fram. Jag hade väldigt mycket kontakter med mina statssekreterarkollegor både när vi träffades inom ramen för GSS och när vi ringde varandra eller träffades i andra sammanhang. Ofta i sådana samtal säger man att ”jamen, jag tittar på det här, och du tittar på det här”. Det kan säkert ha hänt att jag tappade bort någon boll , och då kanske man träffas igen och kommer på det. Generellt är min bild ändå att regeringsarbetet har funkat väldigt väl och att det inte har varit något problem. Om vi tittar på GSS-mötena så var, precis som jag sa, både jag som budgetstatssekreterare där och också Finans- departementets expeditionschef. Vi var alltså två personer som närvarade vid samma möte, och det stärkte väl sannolikheten att vi skulle komma ihåg vad vi tog på oss att ta tillbaka till departementet. Precis som jag svarade på fråga tror jag att minnesanteckningar nog kommer att komma lite för sent i ett sådant här krisskede för att kunna ha en avgörande betydelse för just den typen av uppföljning. (C): Ordförande! Vi hörde statssekreteraren här tala varmt om prognosverktyget som är en viktig utgångspunkt för . Det gör mig lite fundersam, eftersom man i vägledning för krishantering betonar just vikten av dokumentation. Den är , så jag tänker att den kunskapen som kom med nu innan det här nya beslutet fattades om att börja dokumentera minnesanteckningar från GSS ju har funnits med sedan tsunami- kommissionen. Den fanns också i granskningen av transportstyrelseskandalen. Det är ingen ny kunskap. Hur kommer det sig att man väntar till när det ändå ligger i kansliets egna riktlinjer och egen vägledning? : Tack för frågan! Krishanteringsarbetet har ju dokumenterats. Dels har det funnits den här loggboken som krishanterings- kansliet har fört, dels har varje möte i GSS dokumenterats när det har hållits och vad som har varit huvudsakligt tema. Det är alltså inte så att man inte har tagit hänsyn till de tidigare granskningar som har gjorts. kommer vi att dokumentera på ytterligare ett sätt. (V): Tack så mycket och tack för dina utförliga svar ! Jag har två frågor, och den ena är ganska kort. uppgav precis att hon i sin roll som statssekreterare inte fått ta del av de här annoterade dagordningarna. Du har ju både varit stats- sekreterare och gått på de här GSS-mötena, och har du ledningen för dem. Så jag tänkte först fråga om du i din roll som statssekreterare, på samma sätt som , inte har fått ta del av dessa annoterade dagordningar. Min andra fråga handlar om det här krishanteringskansliets placering som ju har förändrats sedan du blev ansvarig. Utifrån dina tidigare erfarenheter, vilka skillnader ser du att det finns just med placeringen och att den numera är i Statsrådsberedningen? : Tack för frågan! Det är väldigt många olika roliga aspekter av kriser som man kan diskutera. Om jag börjar med din sista fråga om placeringen av krishanteringskansliet skulle jag säga att det finns fördelar med olika sätt att göra detta på. När krishanteringskansliet flyttades till 2014 var en stor fördel med det att man samlade regeringens och förvaltningens kris- hanteringsarbete, därför att det är som är ansvarigt departement för MSB, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, som alltid är inblandad i varje kris. Då fanns det en gemensam krishantering, att man hade krishanteringskansliet organisatoriskt i på samma departement som också är ansvarigt för MSB som samordnar myndigheternas arbete. Det fanns en stor fördel med det. Sedan är det ganska många kriser där både polisen och är inblandade, och även de finns organisatoriskt i . Så det fanns stora fördelar med den placeringen. Sedan finns det en annan fördel med den placering som vi nu har, att det är Statsrådsberedningen, och det är att man leder från Statsrådsberedningens sida. När krishanteringskansliet är i SB blir det så att Statsrådsberedningen leder både arbetet i sak och i process i en kris. Det blir gemensamt, och det är också en fördel. Men hur man viktar detta mot varandra tror jag är upp till varje statsminister. Det finns fördelar med båda varianterna. Sedan har vi frågan om annoterade dagordningar. När jag var budget- statssekreterare såg jag inte heller dessa annoterade dagordningar, utan det är helt enkelt talepunkter som jag får som ordförande för mötet och som krishanteringskansliet tar fram. Ni har kanske varit ordförande vid något möte där ni har fått talepunkter i något sammanhang. Då kanske ni vet att man ibland följer de talepunkter som man får, och ibland pratar man fritt. Jag tror att det kan vara lite olika beroende på vilket möte det är, vilket humör man är på eller lite grann hur man är lagd som person. Jag har en tendens att inte följa talepunkter utan prata mer fritt. Men jag har noterat att jag nu får talepunkter inför mötena. Och ibland följer jag dem, men oftast inte. Men det var först när jag började leda mötena i GSS som jag har sett dem och också vet om att de finns. Skånberg (KD): Fru ordförande! Tack, statssekreteraren, för svaren så här långt! Som jag hör skedde någonting väldigt viktigt när GSS under din ledning började föra dagboksanteckningar. Det bör ha varit viktigt. Då skulle jag vilja veta mer om hur du kom till detta beslut. Var det genom instruktion från statsministern eller möjligen andra statsråd? Var det genom ditt eget övervägande? Du har gläntat lite grann på tidigare frågor här hur du tänkte. Men vill du gå i detalj där, därför att det hjälper oss att förstå hur man lär sig från tidigare misslyckanden eller tillkortakommanden och gör det ännu bättre nästa gång? : Tack för frågan. Det var på eget initiativ, på mitt initiativ, som jag ställde frågan. Men självklart har jag diskuterat frågan med ett antal personer i . Men det var på mitt eget initiativ. Skånberg (KD): Fru ordförande! Skulle du med den överblick som du har nu säga att dokumentationen är bättre nu? Svarar den på frågan: Vad hanterades i GSS, och vad hanterades i ordinarie strukturer, såsom du tidigare formulerade vad det skulle kunna vara? Är det tillfredsställande nu? : Tack för alla frågor! vet ni att det inte har gått så . Det har gått drygt en månad – en och en halv – så jag tror att vi får utvärdera detta längs resans gång. Jag vågar inte uttala mig riktigt om detta , utan det är väl en sak som vi får utvärdera framåt och fortsätta att lära oss. (L): Jag har lite följdfrågor kring detta med hur den samlade bilden av läget tas fram. Vem ansvarar för lägesbilden rent formellt? Och var är den så kallade samlade bilden dokumenterad? Vad kan en lägesbild innehålla? Är det exempelvis den lägesbilden som har varit underlag för fortsatta arbete, eller har de tagit fram andra lägesbilder för sina prognoser och det som statssekreteraren utvecklade kring Finans- departementets roll? : Det här med lägesbilder är en väldigt viktig del av krishanteringen, tycker jag, därför att det är väldigt viktigt att man från flera departement, flera personer och även för regeringen har en samlad lägesbild av hur man bedömer en kris här och . Så jag tycker att det här verkligen är en viktig del i krishanteringsarbetet, att säkra att vi har en bra lägesbild. Det är krishanteringskansliet som leder arbetet med att ta fram lägesbilder i . Men det är också så att de stämmer av den och bereder den med berörda departement. Precis som att allt krishanteringsarbete påverkas av vilken kris det är; så är det olika vilka de stämmer av med. Men i pandemin har självklart varit väldigt viktigt. Men de delar i lägesbilden som har handlat mer om andra frågor kanske har stämts av med andra departement. Men det är krishanteringskansliet som leder arbetet med att ta fram lägesbilder. Sedan vid GSS får vi denna lägesbild presenterad för oss. Då kan man ställa frågor om lägesbilden eller komplettera lägesbilden. Då kan lägesbilden förändras … har vi precis gått igenom en väldigt långvarig kris. Då är det så att lägesbilden förändras. tas det fram lägesbilder , ibland kanske . Då kanske de frågor som kommer vid en lägesbild gör att man då kompletterar lägesbilden till så att den utvecklas . Men det är krishanteringskansliets uppgift att hålla samman arbetet med lägesbilden. (L): Men ska man ändå tolka det som att GSS ändå har kunnat påverka lägesbilden genom att det ändå har varit ett organ för informations- utbyte och diskussioner? Har det påverkat lägesbilden? Min andra fråga är: Fanns det några formella hinder mot att kunna börja föra minnesanteckningar? Krävdes det några beslut eller några formalia för att kunna införa minnesanteckningar? : När det gäller formalia kring minnesanteckningar har det inte krävts några särskilda beslut, utan vi har bara kunnat börja göra det. När det gäller lägesbilden vill jag poängtera att lägesbilderna har tagits fram av krishanteringskansliet. De har beretts med berörda departement. De har redovisats vid GSS, och då har deltagarna vid GSS kunnat ställa frågor och komplettera lägesbilden. Sedan är det också så att ibland vid större kriser eller i olika skeden i kriser föredras den här lägesbilden också i andra sammanhang, till exempel för regeringen vid allmän beredning. Då kan de också ställa frågor kring lägesbilden. Det är också så att den här lägesbilden inte är ett exklusivt dokument bara för GSS i , utan den har man också möjlighet att sprida vidare i sina departement. Då kan det också komma in frågor från andra håll. Ja, det har funnits möjligheter för dem som sitter i GSS att ställa frågor och därmed påverka den aktuella lägesbilden och framtida lägesbilder. Men det har inte varit exklusivt för GSS, utan det har funnits många som har kunnat göra inspel till lägesbilden. (MP): Fru ordförande! Jag tackar statssekreteraren för föredragning och svar. Jag har fått mina frågor besvarade. Ordföranden: Om det finns ytterligare frågor i detta ärende har vi utrymme för det innan vi går vidare till nästa ärende. (M): Fru ordförande! Det har varit intressanta utfrågningar som utskottet har haft så här långt. Vi har haft möjlighet att fråga ut tidigare statssekreteraren , som beskrev GSS roll som en plats för informationsutbyte. fick vi möjlighet att fråga ut stats- sekreterare , som kompletterade den beskrivningen med att man också kunde formulera problem och problemställningar i GSS. får vi träffa statssekreterare , som ytterligare vidgar beskrivningen av vad GSS har haft för roll med att beskriva att man där också samordnade krishanteringen på strategisk nivå, identifierade åtgärder och kunde begära information från olika departement. En fråga som man ställer sig när man tittar på detta och lyssnar på de olika statssekreterarna som beskriver detta är: Har ni säkerställt att ni har en gemensam bild av vad GSS har för roll, i och med att jag upplever att det finns lite dissonans när vi lyssnar på de olika statssekreterarna och hur man beskriver uppgiften? Min andra fråga är: Går det att stoppa in högkompetenta och hög- presterande statstjänstemän eller statssekreterare med så stora ansvar i ett rum under en kris utan att de börjar ta initiativ och leda i krisen på något vis? Det framstår för mig som en svår situation att för så centralt placerade personer befinna sig i samma rum och regelbundet ha en kontinuerlig dialog utan att det leder till en rad olika initiativ som i praktiken leder krisen.