bet · H901SfU20 · 2022-04-22 00:00:00 — När det finns synnerliga skäl får uppehållstillstånd beviljas en utlänning som är anhörig till en utlänning som är flykting eller alternativt skyddsbehövande eller på något annat sätt har särskild anknytning till (5 kap. 3 a § tredje stycket UtlL). I fall som rör ett barn ska särskilt beaktas vad hänsynen till barnets hälsa och utveckling i övrigt kräver (1 kap. 10 § UtlL). Uppehållstillstånd på grund av anknytning får beviljas endast om anknytningspersonen kan försörja sig och utlänningen och har en bostad av tillräcklig storlek och standard för sig och utlänningen. Detta gäller dock inte vid prövning av en ansökan om fortsatt uppehållstillstånd eller om anknytningspersonen är ett barn (5 kap. 3 b och c § UtlL). Försörjningskravet gäller inte heller om anknytningspersonen är medborgare i eller i annan EES-stat eller eller utlänningen är anknytningspersonens make eller sambo. Inte heller gäller försörjningskrav om det finns särskilda skäl (5 kap. 3 c och f §§ UtlL). Om anknytningspersonen har beviljats uppehållstillstånd som flykting eller alternativt skyddsbehövande gäller inte försörjningskravet om ansökan om uppehållstillstånd görs efter det att anknytningspersonen har beviljats uppehållstillstånd som flykting eller alternativt skyddsbehövande. Om anknytningspersonen är vidarebosatt i räknas tidsfristen från det att anknytningspersonen har rest in i . Försörjningskravet gäller däremot i de fall familjeåterförening är möjlig i ett land utanför EU som familjen har en särskild anknytning till eller utlänningen och anknytningspersonen inte har sammanbott utomlands och det inte heller på annat sätt står klart att förhållandet är väl etablerat (5 kap. 3 d § UtlL). Familjeåterföreningsdirektivet (2003/86/EG) ger medlemsstaterna möjlighet att som villkor för anhöriginvandring ställa krav på bl.a. stabila och regelbundna försörjningsmedel liksom lämplig bostad. I artikel 7.1 i direktivet anges att när en ansökan om familjeåterförening lämnas in får den berörda medlemsstaten kräva att den person som har lämnat in ansökan lägger fram bevis bl.a. för att referenspersonen har en sjukförsäkring som avser alla risker som de egna medborgarna i den berörda medlemsstaten normalt omfattas av, och som omfattar referenspersonen och hans eller hennes familjemedlemmar. Ett uppehållstillstånd som beviljas en make eller sambo eller den som har för avsikt att ingå äktenskap eller inleda ett samboförhållande ska vara tidsbegränsat och gälla som uppehållstillståndet för anknytningspersonen. Om anknytningspersonen är bosatt eller har beviljats uppehållstillstånd för bosättning i ska uppehållstillståndet vara tidsbegränsat och gälla . Om ett nytt tidsbegränsat uppehållstillstånd beviljas ska det gälla under förutsättning att förhållandet består (5 kap. § tredje stycket UtlL). Vid prövning av en ansökan om uppehållstillstånd där parterna har för avsikt att ingå äktenskap eller inleda ett förhållande ska det särskilt beaktas om utlänningen eller utlänningens barn kan antas bli utsatt för våld eller för annan allvarlig kränkning av sin frihet eller frid om uppehållstillstånd skulle beviljas. Om en sådan risk finns utgör den särskilda skäl mot att bevilja uppehållstillstånd (5 kap. 17 § UtlL). Om förhållandet har upphört får fortsatt uppehållstillstånd ändå ges om utlänningen har särskild anknytning till eller förhållandet har upphört främst på grund av att i förhållandet utlänningen eller utlänningens barn utsatts för våld eller annan allvarlig kränkning av sin frihet eller frid eller andra starka skäl talar för att utlänningen ska ges fortsatt uppehållstillstånd. Ett sådant uppehållstillstånd ska vara tidsbegränsat och gälla . Detta gäller även make eller sambo till någon som är bosatt eller som har beviljats uppehållstillstånd för bosättning i (5 kap. 16 § UtlL). En myndighet ska inom sitt verksamhetsområde samverka med andra myndigheter (8 § förvaltningslagen). En myndighet ska även på begäran av en annan myndighet som huvudregel lämna ut uppgifter som den förfogar över om inte uppgifterna är sekretessbelagda (6 kap. 5 § offentlighets- och sekretesslagen). Uppgifter ur belastnings- och misstankeregistren om någon annan än den ärendet gäller ska lämnas ut till för utredning av en ansökan från en utlänning som har för avsikt att ingå äktenskap eller inleda ett samboförhållande (10 § första stycket 14 förordningen (1999:1134) om belastningsregister och 3 § första stycket 8 förordningen (1999:1135) om misstankeregister). m.fl. (M) föreslår i kommittémotion 2021/22:3840 yrkande 10 en översyn av möjligheten för familjemedlemmar som sammanbott med en svensk medborgare att ansöka om uppehållstillstånd och avvakta besked på ansökan i . Motionärerna anser att detta bör gälla ett väl etablerat förhållande utomlands med en svensk medborgare. m.fl. (SD) begär i partimotion 2021/22:2550 yrkande 3 en hållbar och självförsörjande anhöriginvandring. Motionärerna anser att reglerna för anhöriginvandring ska utformas så att de inte belastar svenska skattebetalare eller leder till ett ökat utanförskap. Vidare bör familjebanden vara tillräckligt nära, kunna styrkas samt följa svensk lag. i m.fl. (SD) begär i kommittémotion 2021/22:2548 yrkande 1 att rätten till familjeåterförening begränsas. Motionärerna anser att rätten till anhöriginvandring ska anpassas till minimikraven i EU:s familjeåterföreningsdirektiv (2003/86/EG). Det innebär att endast utlänningar som beviljats uppehållstillstånd som konventionsflyktingar ska kunna utgöra anknytningsperson. I yrkande 2 begärs att den nya möjligheten till snabb anknytning för skyddsbehövande ska avskaffas. Endast väletablerade och seriösa familjeförhållanden ska kunna godtas för familjeåterförening. I yrkande 3 föreslår motionärerna att definitionen av en familj begränsas till miniminivån i familjeåterföreningsdirektivet. Därmed kan en förälder ta hit sitt barn endast om han eller hon är ensam vårdnadshavare. Om barnet bor med en annan vårdnadshavare i hemlandet bör barnet i stället stanna kvar där. I yrkande 4 anser motionärerna att det bör införas samma krav på integrationsåtgärder för den som är anhöriginvandrare som för den som är konventionsflykting. Frågan bör dock först utredas. I yrkande 11 begärs krav på hederlig vandel för anhöriginvandring. I motionens yrkande 12 föreslås att det införs ett förbud mot att anhöriginvandra till utanförskapsområden. Det ska gälla särskilt utsatta områden och frågan bör skyndsamt utredas. I yrkande 13 begärs att missbruk av anhöriginvandring stoppas. Så kallade kedjetillstånd innebär att en utlänning som beviljats uppehållstillstånd i på grund av anknytning avslutar relationen för att därefter börja agera anknytningsperson åt en annan utlänning, varefter processen upprepas. Detta skadar förtroendet för svensk migrationslagstiftning och en utlänning som fått uppehållstillstånd som anhörig ska därför aldrig kunna vara anknytningsperson åt en annan anhöriginvandrare. I yrkande 14 begärs att bestämmelserna om brusten anknytning skärps. Om en relation upphört på grund av andra situationer än våld i nära relationer bör det för rätt att stanna i krävas att utlänningen t.ex. varit bosatt i med uppehållstillstånd på grund av anknytning , fört en hederlig vandel och fått en varaktig egen försörjning. I yrkande 16 anser motionärerna att det ska krävas särskilt skydd för barn i anknytningsärenden. En särskild prövning bör alltid göras när ett barn är anknytningsperson i ett ärende. Prövningen ska avse huruvida utlänningen som vill återförenas med ett barn kan inverka menligt på barnets utveckling. I yrkande 17 anser motionärerna att det bör införas en begränsning av möjligheten till anhöriginvandring för unga vuxna. Uppehållstillstånd bör vägras om någon av parterna är . Detta ska gälla all anhöriginvandring. I yrkande 19 begärs att ska ges möjlighet att genomföra oanmälda hembesök i syfte att förhindra skenäktenskap, tvångsäktenskap och våld i relationer. I yrkande 20 begärs att i större utsträckning ska utreda om det är för barnets bästa att återförening sker i hemlandet eller ett tredjeland och inte i . I yrkande 21 begär motionärerna särskilda förenklade regler för återvandrande svenska medborgares familjer. Svenska medborgare som bildat familj utomlands har rätt att återvända till med sina barn som också är svenska medborgare. Den andra partnern i förhållandet har inte denna rätt utan måste skaffa uppehållstillstånd. Regeringen bör skyndsamt utreda möjligheten till undantag från kravet på uppehållstillstånd i dessa fall. m.fl. (SD) begär i kommittémotion 2021/22:2540 yrkande 31 en begränsning av möjligheten till anhöriginvandring för unga vuxna. Uppehållstillstånd bör enligt motionärerna vägras om någon av parterna är . Detta ska gälla all anhöriginvandring. m.fl. (SD) begär i kommittémotion 2021/22:2561 yrkande 16 i denna del att en vandelsprövning ska göras i samtliga fall av anhöriginvandring. m.fl. (V) begär i kommittémotion 2021/22:2594 yrkande 16 förslag på hur rätten till familjeåterförening kan stärkas. Motionärerna anser att det inte är rimligt att medborgare som vill ansöka om familjeåterförening måste söka sig till ambassader i andra länder än det egna. I yrkande 17 begärs förslag om ett borttagande av 18-årsregeln i utlänningslagen. Bestämmelsen, som innebär att uppehållstillstånd på grund av familjeanknytning endast medges om barnet är , är enligt motionärerna onödigt snäv. I yrkande 18 begärs förslag om ett återinförande av sista länken-bestämmelsen i utlänningslagen. m.fl. (L) begär i partimotion 2021/22:3965 yrkande 28 att får i uppdrag att ta fram en digital kurs som anhöriginvandrare ska genomföra innan de kommer till landet. Att ha genomfört en kurs om samhället bör vara ett krav för att ta del av samhällets förmåner. I motion 2021/22:2263 av (L) lämnas förslag om att utreda ett snabbspår hos för utlandssvenskar som flyttar tillbaka till med familj. m.fl. (M) begär i kommittémotion 2021/22:3840 yrkande 8 ett strikt regelverk och skärpta försörjningskrav vid familjeåterförening och anhöriginvandring. Enligt motionärerna finns det goda grunder för att alternativt skyddsbehövande ska omfattas av försörjningskravet för att ha rätt till anhöriginvandring med undantag dock för den s.k. ventilen som motionärerna vill ändra från särskilda skäl till synnerliga skäl. I motion 2021/22:3048 av (M) begärs i yrkande 4 att försörjningskravet för anhöriginvandring ska omfatta samtliga svenska medborgare samt de som har uppehållsrätt i . Incitamenten att komma i arbete försvagas när egen försörjning inte är ett krav för att ta hit närstående. skapar det en orättvisa när den som har en närstående i får förtur att komma hit. i m.fl. (SD) begär i kommittémotion 2021/22:2548 yrkande 5 att undantagen från försörjningskraven avskaffas. Anhöriga till såväl svenska medborgare som EES-medborgare bör omfattas av försörjningskrav, och det oavsett om förhållandet är väletablerat eller inte. I yrkande 6 anser motionärerna att undantagen från försörjningskraven för skyddsbehövande bör begränsas. Konventionsflyktingar bör undantas från försörjningskrav endast om en ansökan om familjeåterförening inkommit från det att de förklarats som flyktingar. I yrkande 7 begärs att det särskilda undantaget från tremånadersregeln för vidarebosatta avskaffas. I yrkande 8 begär motionärerna att försörjningskrav införs för all anhöriginvandring. I yrkande 9 begärs skärpta försörjningskrav vid anhöriginvandring. Inkomsten bör åtminstone motsvara en normal minimilön. Kraven ska inte kunna uppfyllas med hjälp av sociala bidrag och det ska gälla även vid förlängning av uppehållstillståndet. I yrkande 10 anser motionärerna att krav på en heltäckande sjukförsäkring ska införas vid anhöriginvandring. Den ska gälla för hela tillståndstiden. m.fl. (KD) begär i kommittémotion 2021/22:4214 yrkande 18 att försörjningskrav ska gälla för alla utom egna barn . I yrkande 19 begärs att försörjningskrav ska gälla för anknytningspersonen vid familjeåterförening. För att undvika att barn skickas på livsfarliga resor till i hopp om uppehållstillstånd bör försörjningskrav gälla även om anknytningspersonen är ett barn. i m.fl. (SD) begär i kommittémotion 2021/22:2548 yrkande 15 en utredning om skydd för utsatta personer i anknytningsärenden. Ingen ska riskera att utsättas för relationsvåld om de vill lämna ett förhållande. m.fl. (SD) begär i kommittémotion 2021/22:2561 yrkande 16 i denna del att nuvarande regler om skydd mot relationsvåld i samband med anhöriginvandring bör vidareutvecklas. Bland annat bör personer som dömts för relationsvåld inte kunna vara anknytningspersoner. m.fl. (C) begär i partimotion 2021/22:3666 yrkande 134 en översyn av om den lag som ger en anhörig möjlighet att stanna kvar i om förhållandet upphört på grund av att personen utsatts för våld eller andra allvarliga kränkningar är ändamålsenlig. I yrkande 135 begärs en översyn av om ytterligare åtgärder kan vidtas för att förhindra att en anhörig som kommer till inom ramen för uppskjuten invandringsprövning utnyttjas. Det kan t.ex. gälla fall där referenspersonen i tidigare utsatt en partner för våld eller andra övergrepp. Även i kommittémotionerna 2021/22:3514 yrkande 35 av m.fl. (C) och 2021/22:3516 yrkandena 10 och 11 av m.fl. (C) finns motsvarande förslag. I motion 2021/22:1585 av och (båda C) begärs i yrkande 1 att den s.k. tvåårsregeln hindras från att användas som maktmedel. Frågan om regeln fått avsedd effekt bör utredas. I yrkande 2 begärs att i de fall anknytningspersonen utsätter kvinnan för våld eller kränkande behandling ska den utsatta kvinnan få uppehållstillstånd. I yrkande 3 begär motionärerna att regeringen ska verka för bättre samordning mellan ansvariga myndigheter – ett aktivt samarbete mellan länsstyrelser, , kommuner, regioner och kvinnojourer – så att nolltolerans mot våld mot kvinnor ska gälla alla kvinnor i . I yrkande 4 anser motionärerna att regeringen bör överväga om inte alla vuxna som fått uppehållstillstånd genom anknytning till en partner som inte i sin tur är flykting ska informeras om sina rättigheter och skyldigheter och tilldelas en kontaktperson. m.fl. (V) begär i kommittémotion 2021/22:2591 yrkande 25 att regeringen skyndsamt ändrar lagstiftningen så att kvinnors behov av skydd mot våld och sexuella övergrepp överordnas utlänningslagen. m.fl. (KD) anser i kommittémotion 2021/22:4214 yrkande 22 att ytterligare steg bör vidtas för att kvinnor som kränks eller riskerar att kränkas för den s.k. tvåårsregeln inte ska försättas i en tvångssituation. Bland annat bör det ske en kontroll genom registerutdrag och sökande bör informeras om det framkommer att referenspersonen tidigare dömts för vissa allvarliga brott, t.ex. brott mot liv och hälsa. Av årsredovisning kan utläsas att antalet ansökningar om uppehållstillstånd på grund av anknytning var väsentligt lägre än . En förklaring till det är att färre asylansökningar inneburit färre asylrelaterade anknytningsärenden. avgjordes totalt 51 072 anknytningsärenden, varav 39 079 var förstagångsärenden. Andelen bifall uppgick till för förstagångsärenden och till för förlängningsärenden. avgjordes totalt 38 746 anknytningsärenden, varav 29 968 var förstagångsärenden. Andelen bifall uppgick till medan bifallsandelen för förlängningsärenden var . Som redan nämnts har ställt sig bakom regeringens proposition 2020/21:191 om ändrade regler i utlänningslagen. Propositionen bygger i huvudsak på betänkande En långsiktigt hållbar migrationspolitik (SOU 2020:54). Utlänningslagen har således varit föremål för en bred genomlysning som resulterat i omfattande förändringar. Med hänsyn härtill bör det enligt utskottets mening inte göras några ytterligare ändringar av utlänningslagen och dess regler om uppehållstillstånd för anhöriga. Utskottet är därför inte berett att föreslå att göra ett tillkännagivande om vare sig inskränkning eller utvidgning av möjligheterna till anhöriginvandring. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2021/22:3840 (M) yrkande 10, 2021/22:2540 (SD) yrkande 31, 2021/22:2548 (SD) yrkandena 1–3, 13, 14 och 17, 2021/22:2550 (SD) yrkande 3, 2021/22:2594 (V) yrkandena 16 och 17 och 2021/22:3965 (L) yrkande 28. Av samma skäl avstyrker utskottet motionerna 2021/22:2548 (SD) yrkandena 4, 12 och 21 och 2021/22:2263 (L) om integrationsåtgärder för anhöriginvandrare, förbud mot att anhöriginvandra till utanförskapsområden samt förenklade regler respektive snabbspår för utlandssvenskar som flyttar tillbaka till med familj. När det gäller kravet på hederlig vandel vid uppehållstillstånd på grund av anknytning konstaterar utskottet att det enligt utlänningslagen finns möjlighet att vägra uppehållstillstånd i vissa fall, bl.a. om utlänningen utgör ett hot mot allmän ordning och säkerhet. Vidare kan uppehållstillstånd vägras med hänsyn till den sökandes vandel bl.a. om det gäller en utlänning som har för avsikt att ingå äktenskap eller inleda ett samboförhållande med en person som är bosatt eller har beviljats uppehållstillstånd för bosättning i (5 kap. 3, 17 och 17 a §§ UtlL). Mot bakgrund av vad som sagts är utskottet inte berett att tillstyrka motionerna 2021/22:2548 (SD) yrkande 11 och 2021/22:2561 (SD) yrkande 16 i denna del. Vidare konstaterar utskottet att det av gällande lag följer att det särskilt ska beaktas vad hänsynen till barnets hälsa och utveckling samt barnets bästa i övrigt kräver. Med det anförda avstyrker utskottet motion 2021/22:2548 (SD) yrkandena 16 och 20 om ett särskilt skydd för barn respektive om att minderåriga bör återförenas med familjen i hemlandet eller i ett tredje land. och utlandsmyndigheterna har en utredningsplikt som innebär att ett ärende ska bli utrett i den omfattning som dess beskaffenhet kräver (23 § förvaltningslagen). Enligt artikel 16.4 i familjeåterförenings-direktivet (2003/86/EG) får medlemsstaterna utföra särskilda kontroller när det finns välgrundade misstankar om vilseledande eller skenäktenskap. Utskottet kan med hänsyn till vad som har anförts inte se några skäl för att göra ett tillkännagivande till regeringen om oanmälda hembesök. Motion 2021/22:2548 (SD) yrkande 19 avstyrks därmed. Försörjningskrav m.m. vid anhöriginvandring Enligt utlänningslagen får uppehållstillstånd på grund av anknytning beviljas endast om den person som utlänningen åberopar anknytning till kan försörja sig och utlänningen och har en bostad av tillräcklig storlek och standard för sig och utlänningen. Det finns flera undantag från försörjningskravet. Bland annat gäller det inte vid prövning av en ansökan om fortsatt uppehållstillstånd eller om anknytningspersonen är ett barn. Utmärkande för de nu aktuella motionsyrkandena är att reglerna om försörjningskrav vid anhöriginvandring ska skärpas. Motionärerna vill se skärpningar som omfattar alltifrån att i princip alla undantag från försörjningskravet ska avskaffas till att försörjningskrav ska införas för all invandring, inklusive i de fall barn är anknytningspersoner. Som påpekats ovan har utlänningslagen varit föremål för omfattande förändringar. Det gäller i viss mån även bestämmelserna om anhöriginvandring. Utskottet kan därför inte se att det finns skäl för att ställa sig bakom förslag till förändringar av regelverket som begränsar möjligheterna till anhöriginvandring. Bestämmelserna om försörjningskrav i deras nuvarande lydelse bör därför inte ändras. Mot bakgrund härav avstyrker utskottet motionerna 2021/22:3840 (M) yrkande 8, 2021/22:3048 (M) yrkande 4, 2021/22:2548 (SD) yrkandena 5–10 och 2021/22:4214 (KD) yrkandena 18 och 19. Redan vid prövningen av en ansökan om uppehållstillstånd ska uppehållstillstånd kunna vägras. Det gäller om en utlänning har för avsikt att ingå äktenskap eller inleda ett samboförhållande med någon som är bosatt eller har beviljats uppehållstillstånd för bosättning i och det finns risk för att utlänningen eller utlänningens barn skulle kunna bli utsatta för våld eller någon annan allvarlig kränkning i förhållandet. genomför kontroller mot belastnings- och misstankeregistren i detta syfte. Om förhållandet har upphört får fortsatt uppehållstillstånd beviljas om förhållandet har upphört på grund av att utlänningen eller utlänningens barn i förhållandet har utsatts för våld eller någon annan allvarlig kränkning. Fortsatt uppehållstillstånd får i sådana fall även ges till en make eller sambo. Utskottet har tidigare (bet. 2020/21:SfU28) framhållit att det är viktigt att i så stor utsträckning som möjligt förhindra att uppehållstillstånd beviljas när det kan misstänkas att den ena parten i ett förhållande kommer att utsättas för våld eller allvarliga kränkningar. Vidare framhöll utskottet att det är viktigt att motverka skenförhållanden som möjligheterna att bevilja uppehållstillstånd inte får begränsas för de seriösa anknytningar som ännu inte har blivit etablerade. Utskottet vidhåller denna uppfattning och anser att gällande regelverk är väl balanserat för att tillgodose dessa krav. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2021/22:2548 (SD) yrkande 15, 2021/22:2561 (SD) yrkande 16, 2021/22:3666 (C) yrkandena 134 och 135, 2021/22:3514 (C) yrkande 35, 2021/22:3516 (C) yrkandena 10 och 11, 2021/22:1585 (C) yrkandena 1–4, 2021/22:2591 (V) yrkande 25 och 2021/22:4214 (KD) yrkande 22. Utskottet noterar i övrigt att regeringen i den presenterade lagrådsremissen Utvisning på grund av brott – ett skärpt regelverk har föreslagit ytterligare en skyddsregel för den som utsatts för våld eller kränkningar i ett förhållande som har upphört. Regeringen föreslår att vid bedömningen av om ett uppehållstillstånd bör återkallas ska särskilt beaktas om förhållandet har upphört främst på grund av att utlänningen eller utlänningens barn i förhållandet utsatts för våld eller annan allvarlig kränkning av sin frihet eller frid. Förslaget innebär att 7 kap. 4 § UtlL kompletteras. Migration och asylpolitik, punkt 1 (M) av (M), i (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3840 av m.fl. (M) yrkandena 1–3, 17, 48 och 49 samt 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 3, 2021/22:3048 av (M) yrkande 3 och 2021/22:3817 av (M) yrkandena 1–3 och 2021/22:224 av och i (båda SD) yrkandena 1 och 2, 2021/22:302 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2021/22:800 av (SD) yrkande 1, 2021/22:914 av (SD), 2021/22:984 av (SD), 2021/22:1280 av och (båda S), 2021/22:2158 av och (båda S), 2021/22:2277 av (L), 2021/22:2549 av i m.fl. (SD) yrkandena 1, 4–6 och 19, 2021/22:2550 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 4, 15, 16 och 19–21, 2021/22:2552 av i m.fl. (SD) yrkande 2, 2021/22:2591 av m.fl. (V) yrkande 26, 2021/22:2594 av m.fl. (V) yrkandena 1, 2, 6, 12 och 19, 2021/22:2984 av (KD), 2021/22:3048 av (M) yrkande 1, 2021/22:3357 av (KD), 2021/22:3377 av m.fl. (L) yrkande 3, 2021/22:3410 av och (båda MP), 2021/22:3516 av m.fl. (C) yrkande 2 och 2021/22:4214 av m.fl. (KD) yrkandena 2, 3, 6 och 16. Det övergripande målet för integrationspolitiken och ett slags tumregel för den samlade invandringspolitiken ska vara att invandringen sammantaget är bra för . Vidare måste invandringen vara legitim och ha stöd hos folket. ska vara ett land som tar sin del av ansvaret för att hjälpa människor på flykt, men måste de människor som kommer hit bli en del av samhället. bör införa ett volymmål för asylmottagandet på nordiska nivåer. Volymmålet ska fungera som styrmedel och inte överstiga nivåerna i , och med hänsyn till folkmängd. Om målet inte ser ut att uppnås krävs skärpande åtgärder. Ett överskridet mål ska däremot inte vara en avslagsgrund för en enskild asylsökande. För en målstyrd, stram och långsiktigt hållbar migrationspolitik och för att ska klara av integrationskrisen är det helt centralt att den svenska migrationspolitiken utgår från EU:s minimikrav, som söktrycket till minskar. Det krävs en politik som ligger fast framöver.