bet · H901NU13 · 2022-01-13 00:00:00 — Krav på rapportering av betalningstider Utskottet föreslår att antar regeringens lagförslag som syftar till att förkorta betalningstiderna i näringslivet. Utskottet förslår dessutom ett tillkännagivande med anledning av motionsyrkanden om att den nya lagen bör följas upp och utvärderas. Utskottet föreslår vidare att övriga motionsyrkanden avslås. I betänkandet finns två reservationer (S, M, V, L, MP). I en reservation föreslås att inte ska göra något tillkännagivande (S, V, MP). Proposition 2021/22:50 Krav på rapportering av betalningstider. Sju yrkanden i följdmotioner. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Krav på rapportering av betalningstider 1.Uppföljning och utvärdering, punkt 2 (S, V, MP) 2.Rapportering, punkt 3 (M, L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut antar regeringens förslag till lag om rapportering av betalningstider. Därmed bifaller proposition 2021/22:50. ställer sig bakom det som utskottet anför om uppföljning och utvärdering och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4292 av m.fl. (L) yrkande 3, 2021/22:4300 av m.fl. (SD), 2021/22:4304 av m.fl. (KD) och 2021/22:4312 av m.fl. (M) yrkande 2. Reservation 1 (S, V, MP) 2021/22:4292 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 2 samt 2021/22:4312 av m.fl. (M) yrkande 1. Reservation 2 (M, L) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (S), (M), (SD), (C), (M), (SD), (S), (KD), (S), (L), (SD), (C), (S), (M), (V) och (MP). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet regeringens proposition 2021/22:50 Krav på rapportering av betalningstider. Fyra motioner har väckts med anledning av propositionen. I bilaga 1 finns en förteckning över behandlade förslag och i bilaga 2 finns regeringens lagförslag. Krav på rapportering av betalningstider Utskottets förslag i korthet antar regeringens lagförslag som syftar till att förkorta betalningstiderna i näringslivet. Vidare tillkännager det utskottet anför om att den nya lagen bör följas upp och utvärderas. avslår övriga motionsyrkanden. Jämför reservation 1 (S, V, MP) och 2 (M, L). Övergripande om regeringens lagförslag I propositionen lämnar regeringen ett förslag till ny lag om rapportering av betalningstider. Förslaget syftar till att bryta utvecklingen mot allt längre betalningstider i näringslivet och därmed skapa bättre förutsättningar för mindre svenska företag att utvecklas och växa. Enligt lagen ska företag som är bildade enligt svensk rätt och som har fler än 250 anställda till rapportera uppgifter om betalningstider vid köp av varor och tjänster från företag som är verksamma i och som har färre än 250 anställda. Uppgifterna ska avse den genomsnittliga avtalade betalningstiden, den genomsnittliga faktiska betalningstiden och den andel fakturor som har betalats efter utgången av avtalad betalningstid. Uppgifterna ska redovisas var för sig för företag med 0–9 anställda, 10–49 anställda och 50–249 anställda. De rapporterade uppgifterna ska publiceras och vara sökbara i ett register. Vidare ska kunna förelägga ett rapporteringsskyldigt företag som inte har rapporterat in uppgifter att fullgöra rapporteringsskyldigheten. Ett sådant föreläggande ska få förenas med vite. Frågor om utdömande av vite ska prövas av . Regeringen beslutade att begära ett yttrande från Lagrådet över det lagförslag som finns i propositionen. Lagrådet hade inga synpunkter på förslaget. Den nya lagen föreslås träda i kraft . I propositionen anförs att de rapporteringsskyldiga företagen kommer att behöva en viss omställningstid för att bl.a. kunna anpassa sina redovisningssystem. Vidare behöver tid för att kunna skapa den digitala tjänst som företagen ska rapportera till. Därför ska bestämmelserna om rapporteringsskyldigheten tillämpas första gången för redovisningsperioden fr.o.m. t.o.m. . Av propositionens avsnitt där regeringen redogör för den del av lagförslaget som rör rapporteringens omfattning framgår att den nya lagen bör följas upp och utvärderas . I propositionens avsnitt Konsekvensanalys uppges därefter att uppföljningen och utvärderingen bör göras efter den första rapporteringen enligt lagen. Regeringen bedömer att en utvärdering tydligare kan visa vilken effekt rapporteringsskyldigheten har haft på utvecklingen av betalningstiderna jämfört med uppföljning samt att utvärderingen kan göras inom befintlig anslagsram. I propositionen framhålls att det är angeläget att utvecklingen av betalningstiderna får den uppmärksamhet som krävs för att öka pressen på företagen att förkorta sina betalningstider. Den chansen anges öka om alla företag redovisar sina uppgifter . Rapportering vid en och samma tidpunkt innebär också – till skillnad från ett rapporteringskrav som är kopplat till räkenskapsåret – att det blir enkelt att följa hur betalningstiderna utvecklar sig år för år eftersom rapporteringen avser fakturor som betalas under samma rapporteringsperiod. Mot bakgrund av detta gör regeringen bedömningen att rapporteringsperioden bör vara densamma för samtliga företag och att rapporteringsperioden bör sträcka sig fr.o.m. t.o.m. följande kalenderår. Regeringen bedömer vidare att rapporteringstidpunkten bör vara vilket gör att företagen får på sig att sammanställa informationen efter rapporteringsperiodens slut. I propositionen framhåller regeringen att ett rapporteringskrav visserligen kommer att medföra viss ökad administrativ börda för de rapporteringsskyldiga företagen, men att intresset av att förslaget får så stor genomslagskraft som möjligt väger tyngre än den ökade administrativa bördan för berörda företag. Mot denna bakgrund anser regeringen att gränsen för vilka företag som ska omfattas av rapporteringsskyldigheten bör dras vid 250 anställda. I propositionen redovisar regeringen sin bedömning av två tillkännagivanden från som rör betalningstider. tillkännagav för regeringen att den skulle återkomma med förslag om hur de små och medelstora företagens ställning fortsatt kan stärkas avseende betalningstider, däribland med förslag till lagstiftning som inte tillåter längre betalfrister än i förhållanden näringsidkare emellan (bet. 2012/13:CU6, rskr. 2012/13:144). Ett motsvarande tillkännagivande beslutades av även det påföljande året (bet. 2013/14:CU20, rskr. 2013/14:201). I propositionen anförs att det mot denna bakgrund tillsatts en utredning och att flera promemorior från olika myndigheter har tagits fram. I propositionen föreslås en ny lag om rapportering av betalningstider som regeringen uppger syfta till att bryta utvecklingen mot allt längre betalningstider i näringslivet och skapa så goda förutsättningar som möjligt för mindre svenska företag att utvecklas och växa. I och med detta anser regeringen att de nämnda tillkännagivandena är slutbehandlade. I kommittémotion 2021/22:4312 framhåller m.fl. (M) att betalningar ska följa avtalade tider och det ska finnas en förutsägbarhet mellan de avtalade parterna. I motionen pekar motionärerna på ett antal problem med de föreslagna reglerna och förordar därför två tillkännagivanden. I yrkande 1 anförs att regeringen bör överväga ifall rapporteringen ska följa räkenskapsåret och i yrkande 2 föreslås att en utvärdering av lagen bör genomföras en lämplig tid efter att den trätt i kraft. I kommittémotion 2021/22:4300 välkomnar m.fl. (SD) att regeringen lägger fram förslag om kortare betaltider i linje med det tidigare efterfrågat. Motionärerna förordar ett tillkännagivande om att regeringen bör följa upp och utvärdera utfallet av de nya reglerna. I kommittémotion 2021/22:4304 anför m.fl. (KD) att de ställer sig bakom regeringens lagförslag men att det är viktigt att syftet med de nya reglerna uppnås. Motionärerna förordar därför ett tillkännagivande om att den nya lagen bör utvärderas efter att den trätt i kraft. I kommittémotion 2021/22:4292 av m.fl. (L) framförs att Liberalerna delar regeringens ambition om att underlätta för små och medelstora företag att växa och utvecklas genom att minska byråkratin och förkorta betalningstiderna. I motionen förordas dock tre tillkännagivanden. I yrkande 1 anförs att rapporteringen bör följa räkenskapsåret, i yrkande 2 att regeringen bör överväga ifall gränsen för rapporteringsskyldigt företag bör höjas till 499 anställda och i yrkande 3 att en utvärdering av lagen bör genomföras efter att den trätt i kraft. Övergripande om redovisade tillkännagivanden I samband med att behandlade regeringens skrivelse 2016/17:75 skrivelser till regeringen framhöll att det utskott som berörs lämpligen redovisar sin syn i samband med att regeringen i t.ex. budgetpropositionen redovisar sin behandling av ett tillkännagivande (bet. 2016/17:KU21). Vidare påpekade att om regeringen har redovisat sin syn för i en proposition eller skrivelse och inte mött invändningar bör den, inför framtagandet av skrivelse 75, kunna utgå från att inte har invändningar mot den hantering som redovisats. Utskottets ställningstagande redovisas under följande rubriker: – Uppföljning och utvärdering Det är känt att långa betalningstider och sena betalningar har en negativ inverkan på det svenska näringslivets funktionssätt. När betalningar görs efter den avtalade betalningsdagen leder det till försämrad likviditet för leverantörerna, vilket i sin tur ofta leder till att de får sämre möjligheter att driva och utveckla sina verksamheter. Det är utskottets uppfattning att denna typ av hinder bör undanröjas så att företag får bättre möjligheter att växa och skapa nya jobb. Utskottet välkomnar därför regeringens proposition som innehåller förslag som ska motverka sena betalningar och bryta den negativa utvecklingen mot allt längre betalningstider. I propositionen redovisas vidare två tillkännagivanden som slutbehandlade i vilka tidigare bl.a. efterfrågat regler för att bryta utvecklingen av allt längre betalningstider i näringslivet. Utskottet anser att bör bifalla regeringens lagförslag och har vidare inget att invända mot regeringens bedömning när det gäller de tillkännagivanden som redovisas i propositionen. Propositionen tillstyrks därmed. Ett enigt utskott har i det föregående ställt sig bakom regeringens proposition om krav på rapportering av betalningstider. Syftet är att komma till rätta med allt längre betalningstider i näringslivet som på flera sätt hämmar många företags möjligheter att växa och skapa nya jobb. Problemet är extra tydligt för mindre företag som är i behov av likviditet för att växa som de inte har samma möjlighet till finansiering som större företag. Utskottet ser därför positivt på att regler som avser att bryta denna utveckling nu införs. vill utskottet framhålla vikten av att lagstiftaren är mycket restriktiv med att belasta näringslivet med mer byråkrati och fler lagar att förhålla sig till. Eftersom den föreslagna lagen innebär ökad administrativ börda för företag instämmer utskottet i det som anförs i motionerna 2021/22:4292 (L) yrkande 3, 2021/22:4300 (SD), 2021/22:4304 (KD) och 2021/22:4312 (M) yrkande 2 om att det är angeläget att regeringen tar reda på om syftet med den nya lagen verkligen uppnåtts och att reglerna inte påverkar den svenska konkurrenskraften negativt. Utskottet noterar att regeringen i propositionen visserligen nämner att regelverket bör följas upp och utvärderas efter den första rapporteringen. Detta anges dock inte med tydlighet i samband med att regeringen redogör för sina förslag och bedömningar och det framgår inte heller med tydlighet hur regeringen tänkt sig att en uppföljning och utvärdering ska gå till. Det är uppenbart att regeringen inte fäst särskilt stor vikt vid denna angelägna fråga som enligt utskottets uppfattning måste vara en grundläggande utgångspunkt när regler som innebär betungande administration för företag införs. Mot denna bakgrund anser utskottet att det är nödvändigt att genom ett tillkännagivande tydliggör för regeringen att den bör följa upp och utvärdera den nya lagen och de system som inrättas till följd av reglerna. Regeringen bör göra detta inom en lämplig tid – med fördel i enlighet med det som nämns i propositionen – efter den första rapporteringen. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Utskottet konstaterar åter att ett enigt utskott ställt sig bakom regeringens proposition. I motioner som väckts med anledning av propositionen anförs dock att vissa delar av lagförslaget borde ha utformats på ett annat sätt och att bör rikta tillkännagivanden till regeringen där den uppmanas att överväga vissa ändringar. I motionerna 2021/22:4292 (L) yrkande 1 och 2021/22:4312 (M) yrkande 2 anförs att rapporteringsperioden, till skillnad från vad regeringen föreslår bör följa räkenskapsåret, och i motion 2021/22:4292 (L) yrkande 2 förordas att gränsen för att ett företag ska bli rapporteringsskyldigt bör gå vid 499 anställda. Utskottet vill framhålla att det inte har några invändningar mot de avvägningar som görs i propositionen när det gäller vare sig rapporteringsperiod eller var gränsen för vilka företag som ska rapportera bör gå. Utskottet ser dock fram emot att framöver ta del av regeringens uppföljning och utvärdering av den nya lagen. Motionerna avstyrks därmed. Uppföljning och utvärdering, punkt 2 (S, V, MP) av (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: 2021/22:4292 av m.fl. (L) yrkande 3, 2021/22:4300 av m.fl. (SD), 2021/22:4304 av m.fl. (KD) och 2021/22:4312 av m.fl. (M) yrkande 2. Som framgår av det föregående har ett enigt utskott ställt sig bakom regeringens proposition där en ny lag föreslås för att bryta utvecklingen av allt längre betalningstider i näringslivet. Vi kan dessutom konstatera att det i propositionen nämns att den föreslagna lagen bör följas upp och att systemet med rapportering bör utvärderas efter den första rapporteringen enligt lagen. Vi instämmer i regeringens bedömning att den nya lagen bör följas upp och utvärderas och har inget att invända mot den bedömning som regeringen gör när det gäller den tid som bör förflyta innan uppföljningen görs. I samtliga motioner som väckts med anledning av propositionen anförs att den nya lagen bör följas upp och utvärderas. I en motion förordas dessutom att detta bör göras efter att den nya lagen trätt i kraft. Eftersom regeringen i propositionen faktiskt anger att en uppföljning och utvärdering bör göras ser vi ingen anledning att upprepar detta i ett tillkännagivande. Att förorda ett sådant beslut från kan enligt vår uppfattning inte ses som annat än slöseri med statsförvaltningens tid och resurser och därmed även med skattebetalarnas pengar. Utskottet bör självklart utgå från att regeringen följer det som anges i propositionen. Således finns det inget behov av att utskottet förordar att riktar ett tillkännagivande till regeringen om att den nya lagen bör utvärderas. Motionerna avstyrks därmed. Rapportering, punkt 3 (M, L) av (M), (M), (L) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4292 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2021/22:4312 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2021/22:4292 av m.fl. (L) yrkande 2. Inledningsvis vill vi åter framhålla att vi ser positivt på att regler införs för att bryta utvecklingen mot allt längre betalningstider i näringslivet. Vi är som sagt angelägna om att det skapas så goda förutsättningar som möjligt för svenska företag att utvecklas och växa. Vi menar dock att vissa delar i regeringens lagförslag hade kunnat utformas på ett annat sätt som innebär mindre betungande administration för berörda företag. Under remissrundan har det framförts kritik som t.ex. rör den tidsperiod som redovisningen av betalningstider ska avse. I likhet med vad flera remissinstanser anfört menar vi att redovisningen bör följa räkenskapsåret och inte, som regeringen föreslår i propositionen, ha brytpunkt mitt och krav på rapportering senast . Vi ser gärna en sådan förändring i den nya lagen för att reglerna inte ska få mer inverkan på de berörda företagen än nödvändigt. Eftersom vi anser att alla lagar och regler som införs ska vara utformade på ett sådant sätt att de skapar så lite administrativ börda som möjligt för företag menar vi att regeringen bör överväga ifall rapportering som följer räkenskapsåret är mer lämpligt än det som föreslås. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2021/22:50 Krav på rapportering av betalningstider: antar regeringens förslag till lag om rapportering av betalningstider. 2021/22:4292 av m.fl. (L): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att rapporteringen bör följa räkenskapsåret och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga ifall gränsen för rapporteringsskyldigt företag bör höjas till 499 anställda och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en utvärdering av lagen efter dess ikraftträdande bör genomföras och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4300 av m.fl. (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen efter införandet av krav på rapportering av betaltider bör följa upp och utvärdera utfallet och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4304 av m.fl. (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att göra en utvärdering av lagen om krav på betalningstider och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4312 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga ifall rapporteringen ska följa räkenskapsåret och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en utvärdering av lagen efter dess ikraftträdande bör genomföras och tillkännager detta för regeringen. Krav på rapportering av betalningstider debatterar vi regeringens proposition om krav på rapportering av betalningstider, näringsutskottets betänkande NU13. Frågan handlar alltså om att stora bolag ska rapportera sina betalningstider till . Frågan är större och viktigare än vad man kanske tror och handlar i grund och botten om att säkra så att svenska småföretag inte tvingas agera bank till större företag. Frågan handlar alltså om hur vi kan bryta utvecklingen med längre betalningstider i näringslivet. är det också en fråga som handlar om regelbördan för företag, eftersom vi vill uppnå det här på det mest effektiva sättet utan att skapa alltför mycket regelkrångel för de företag som ska rapportera. Detta är i grunden ett bra förslag från regeringen, och därför yrkar vi socialdemokrater bifall till utskottets förslag i betänkandet. Därmed yrkar vi också bifall till propositionen och avslag på motioner och tillkännagivandet. Till att börja med vill jag säga något generellt om vårt svenska företagsklimat. I grund och botten är vårt företagsklimat viktigt, eftersom det skapar förutsättningar för tillväxt i vårt land och därmed är med och finansierar både vårt välfärdssystem och vårt samhällsbygge i allmänhet. Jag är glad att regeringen arbetar aktivt med dessa frågor och att har ett av världens bästa näringslivsklimat. har ett bra näringslivsklimat, och har vi prenumererat på tio-i-topp-placeringar i olika rankningar för konkurrenskraft, exempelvis index. Anledningen till att jag tar upp generella frågor om konkurrenskraft är att företagens kapitalförsörjning och likviditet måste ses som en viktig del av näringspolitiken och vår konkurrenskraft. Därför är det här en viktig fråga, eftersom den handlar om små och medelstora företags likviditet. Alla inser att pandemin har blottlagt samhällets både styrkor och svagheter. Vi ska tillsammans bygga ett starkare och bättre samhälle efter pandemin. I det arbetet är det viktigt att alla har ett jobb att gå till, och därmed blir näringspolitiken central. Som alltid är jobben grunden i ett starkt samhälle, och som vi alla här i kammaren vet gick vi in i coronakrisen med 300 000 fler människor i arbete jämfört med . Många av de företag som har övervintrat under krisen kommer att vilja och kunna växa. Vi vet att fyra av fem nya jobb kommer i små och medelstora företag, och det är också dessa företag som drabbas orimligt hårt av långa betalningstider. Därför är den här propositionen också en liten del av en aktiv jobbskaparpolitik, eftersom den kommer att stärka de små och medelstora företagens likviditet. Vad handlar då propositionen om mer i detalj? Som jag sa handlar propositionen i grunden om att regeringen lämnar ett förslag till en ny lag om rapportering av betalningstider. Syftet är som sagt att bryta utvecklingen mot allt längre betalningstider i näringslivet och därmed också skapa förutsättningar för mindre svenska företag att kunna utvecklas och växa. Det är enbart bolag som har fler än 249 anställda som ska rapportera uppgifter om betalningstider för betalningar till mindre svenska bolag. Uppgifterna ska avse den genomsnittliga avtalade betalningstiden, den genomsnittliga faktiska betalningstiden och andelen försenade fakturor. Det här är som sagt ett bra förslag som är tänkt att motverka sena betalningar och bryta den negativa utvecklingen mot längre betalningstider. Det är kort sagt viktigt, riktigt och nödvändigt. Det här är också en politik där ett enigt utskott står bakom det huvudsakliga förslaget till lagstiftning, även om det förefaller finnas två marginella skiljelinjer. Den första är frågan om ska lagstiftningen ska omfatta företag med fler än 249 anställda eller som, Liberalerna föreslår, 500 anställda eller fler. Den andra frågan, som jag ska lägga lite mer tid på, är hur lagen ska följas upp. När det gäller den första frågan, det vill säga vilka företag som ska omfattas av redovisningskravet, var förslaget från från början att företag med fler än 500 anställda skulle omfattas. Det här fick kritik från både Far och , som menar, med fog, att det skapar problem att införa en ny kategori av företag som inte finns i lagen. Det riskerar att skapa förvirring och merarbete. räknas större företag som sådana om de har mer än 249 anställda. Därför är det också rimligt att lagstiftningen följer rådande klassificering. Ett företag med ett antal hundra anställda är ett stort företag i förhållande till mindre bolag. Det är klart att då har man en viss ställning, och därför är det också relevant att företag med mer än 249 anställda ska omfattas av lagstiftningen. Jag är glad att regeringen lyssnade på exempelvis och gick i en småföretagarvänligare riktning, även om jag tycker att det är synd att inte alla partier i riksdag valde att anpassa sig så som regeringen gjorde. Den andra frågan handlar alltså om uppföljningen. Låt mig börja med att säga att uppföljning är extremt viktigt. Anledningen till att uppföljning är viktigt är att vi måste säkra att lagen faktiskt uppnår sitt syfte eftersom lagen också innebär en pålaga för större företag. Av propositionen framgår det också att den nya lagen bör följas upp och utvärderas . Denna utvärdering bör göras . Regeringen bedömer att en utvärdering tydligare kan visa vilken effekt rapporteringsskyldigheten har haft på utvecklingen av betalningstiderna. Det är nu vi kommer till det som förvirrar mig en aning, för trots att regeringen tydligt angett att de vill följa upp frågan kommer en utskottsmajoritet fram till att de vill tillkännage för regeringen att regeringen ska göra exakt det regeringen föreslår. Det är så knasigt så jag vet inte vad! Det är som om ledamöterna inte har läst propositionen. När de sedan inser sitt misstag erkänner de att regeringen faktiskt skriver samma sak, men då säger de att det står på fel plats i propositionen. Jag tycker att det är konstigt att man säger att regeringen inte vill utvärdera en lag som man faktiskt skriver att man vill utvärdera. Det här är kanske det mest märkliga, udda och anmärkningsvärda tillkännagivande som jag varit med om.