bet · H901UU11 · 2022-03-15 00:00:00 — Utskottet föreslår fem tillkännagivanden till regeringen med anledning av motionsyrkanden som rör bl.a. svensk säkerhetspolitik och nedrustning. • Regeringen bör, mot bakgrund av invasion av och brott mot den europeiska säkerhetsordningen, utarbeta ett nytt förhållningssätt gentemot . • Regeringen bör uttala en Natooption. • Regeringen bör förtydliga säkerhetspolitiska linje och förankra den parlamentariskt. • deltagande vid partsmöten inom FN:s konvention om förbud mot kärnvapen bör tydliggöra att inte avser ratificera konventionen. • Regeringen bör tillsätta en bred utredning om insats i . Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden, bl.a. med hänvisning till pågående arbete och tidigare ställningstaganden. Ett antal motionsyrkanden bereds förenklat. I betänkandet finns 12 reservationer (S, M, SD, C, V, KD, L, MP). I fyra reservationer (S, V, MP) föreslås att inte ska göra något tillkännagivande till regeringen. Betänkandet innehåller också fem särskilda yttranden (S, M, SD, C, V, KD). Cirka 100 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19, 2019/20, 2020/21 och 2021/22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Utredning om insats i Motioner som bereds förenklat 1.Stöd till länder i närområde, punkt 2 (SD) 2.Medlemskap i , punkt 3 (M, C, KD, L) 3.Natooption, punkt 4 (S, V, MP) 4.Tydliggörande av svensk säkerhetspolitik, punkt 5 (S, MP) 5.Värdlandsavtal med Nato m.m., punkt 6 (V) 6.Utredning om säkerhetspolitik 1989-2009, punkt 7 (SD) 7.EU:s strategiska kompass, punkt 8 (M) 8.FN:s konvention om förbud mot kärnvapen, punkt 9 (S) 9.FN:s konvention om förbud mot kärnvapen, punkt 9 (V, MP) 10.Nedrustningsavtal, punkt 10 (SD) 11.Kärnvapenfri zon, punkt 12 (V) 12.Utredning om insats i , punkt 13 (S) 1.Den europeiska säkerhetsordningen, punkt 1 (S) 2.Den europeiska säkerhetsordningen, punkt 1 (C) 3.Den europeiska säkerhetsordningen, punkt 1 (V) 4.FN:s konvention om förbud mot kärnvapen, punkt 9 (M, SD, KD) 5.Särskilt yttrande ej knutet till beslutspunkt (SD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motion från allmänna motionstiden /19 Motioner från allmänna motionstiden /20 Motioner från allmänna motionstiden /21 Motioner från allmänna motionstiden /22 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Utskottets förslag till riksdagsbeslut ställer sig bakom det som utskottet anför om relationerna med och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2827 av m.fl. (L) yrkande 1, 2020/21:3239 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2021/22:3998 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 9 samt 2019/20:3357 av m.fl. (V) yrkande 10, 2021/22:497 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 1, 2021/22:3246 av m.fl. (C) yrkande 55 och 2021/22:3998 av m.fl. (L) yrkandena 11 och 13. Stöd till länder i närområde 2020/21:671 av m.fl. (SD) yrkande 4. Reservation 1 (SD) 2021/22:2579 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2021/22:3246 av m.fl. (C) yrkande 4, 2021/22:3776 av m.fl. (M) yrkandena 7, 36 och 37, 2021/22:3883 av m.fl. (KD) yrkande 27, 2021/22:3908 av m.fl. (KD) yrkande 6 och 2021/22:3976 av m.fl. (L) yrkande 1. Reservation 2 (M, C, KD, L) ställer sig bakom det som utskottet anför om Natooption och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3246 av m.fl. (C) yrkande 5. Reservation 3 (S, V, MP) Tydliggörande av svensk säkerhetspolitik ställer sig bakom det som utskottet anför om tydliggörande av svensk säkerhetspolitik och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3246 av m.fl. (C) yrkande 3 och 2021/22:3776 av m.fl. (M) yrkande 39 och 2021/22:3246 av m.fl. (C) yrkande 6. Reservation 4 (S, MP) Värdlandsavtal med Nato m.m. 2021/22:497 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 5 och 6. Reservation 5 (V) Utredning om säkerhetspolitik 1989-2009 2021/22:2580 av m.fl. (SD). Reservation 6 (SD) 2021/22:3776 av m.fl. (M) yrkandena 30 och 34. Reservation 7 (M) FN:s konvention om förbud mot kärnvapen ställer sig bakom det som utskottet anför om FN:s konvention om förbud mot kärnvapen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3776 av m.fl. (M) yrkande 40 och 2021/22:449 av m.fl. (V) yrkande 17. Reservation 8 (S) Reservation 9 (V, MP) 2021/22:2583 av m.fl. (SD) yrkande 3. Reservation 10 (SD) Fördraget om icke-spridning av kärnvapen 2021/22:3246 av m.fl. (C) yrkande 54. 2021/22:449 av m.fl. (V) yrkande 18 och 2021/22:2588 av m.fl. (V) yrkande 11. Reservation 11 (V) Utredning om insats i ställer sig bakom det som utskottet anför om en utredning om insats i och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2588 av m.fl. (V) yrkande 21, 2021/22:3233 av m.fl. (C) yrkande 24, 2021/22:3246 av m.fl. (C) yrkande 56, 2021/22:3773 av m.fl. (M) yrkande 17 och 2021/22:4157 av m.fl. (M) yrkande 17. Reservation 12 (S) Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (SD), (C), (V), (KD), (S), (L), (SD), (MP), (C), (S), (S) och (M). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet ca 100 motionsyrkanden om säkerhetspolitik och nedrustning från allmänna motionstiderna 2018/19, 2019/20, 2020/21 och 2021/22. Ett antal av motionsyrkandena bereds i förenklad ordning, bl.a. eftersom de tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . Dessa yrkanden återfinns i bilaga 2. Motionärernas förslag till riksdagsbeslut finns i bilaga 1. Ett förslag till utskottsinitiativ (KD) om FN:s konvention om förbud mot kärnvapen (Treaty on the Prohibition of Nuclear Weapons, TPNW) har lagts fram för utskottet. Utskottet beslutade att inte ta något initiativ med anledning av förslaget. De motionsyrkanden som bereds i detta betänkande har lagts fram under allmänna motionstiden, senast . Händelseutvecklingen inom flera av de områden som berörs i betänkandet är snabb och pågår med beredningen av ärendet. Utskottets bedömningar och ställningstaganden i betänkandet baseras på den situation som är aktuell och den information som är tillgänglig vid tiden för justering av betänkandet. Försvarsminister och informerade respektive utrikesutskottet och försvarsutskottet om utvecklingen i . Vid det senare tillfället deltog även utrikesminister . , (), informerade utskottet om fördraget om icke-spridning av kärnvapen (, NPT). informerade kabinettssekreterare utskottet om det kommande partsmötet för TPNW. Utrikesminister och försvarsminister informerade utskottet om EU:s strategiska kompass, det aktuella säkerhetspolitiska läget och utvecklingen i . lämnades information om det säkerhetspolitiska läget. Kabinettssekreterare , UD, och statssekreterare , Försvarsdepartementet, informerade utskottet om fortgående invasion av . Föredragningar om EU:s strategiska kompass har även genomförts av kabinettssekreterare och av tjänstemän på UD, . Utskottet arrangerade ett fördjupningsseminarium om den strategiska kompassen. En överläggning om den strategiska kompassen genomfördes med deltagande av kabinettssekreterare , UD, och statssekreterare , Försvarsdepartementet. Digitala möten genomfördes med utrikesutskottets motsvarigheter i , och för diskussioner bl.a. om EU:s strategiska kompass och det säkerhetspolitiska läget. I proposition 2020/21:30 lade regeringen fram förslag till ställningstagande när det gäller försvarspolitikens inriktning för perioden –2025. Det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet behandlade i betänkande 2020/21:UFöU4 de säkerhetspolitiska delarna i propositionen samt följdmotioner. beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 2020/21:133–134). Regeringens förslag i totalförsvarspropositionen och motioner om försvarspolitiska frågor och totalförsvaret behandlades av försvarsutskottet i betänkande 2020/21:FöU4. Regeringens överväganden i den försvarspolitiska propositionen redovisades med utgångspunkt bl.a. i Försvarsberedningens säkerhets- och försvarspolitiska rapporter Motståndskraft – Inriktningen av totalförsvaret och utformningen av det civila försvaret 2021–2025 (Ds 2017:66) och Värnkraft – Inriktningen av säkerhetspolitiken och utformningen av det militära försvaret 2021–2025 (Ds 2019:8). Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om ett nytt förhållningssätt gentemot , en svensk Natooption samt tydliggörande och förankring av svensk säkerhetspolitik och tillkännager detta för regeringen. avslår övriga motioner om säkerhetspolitiska linje med hänvisning till pågående arbete. Jämför reservation 1 (SD), 2 (M, C, KD, L), 3 (S, V, MP), 4 (S, MP), 5 (V) och 6 (SD) samt särskilt yttrande 1 (S), 2 (C) och 3 (V). I kommittémotion 2021/22:2579 av m.fl. (SD) yrkande 3 anförs att ska stå utanför Nato eller stormakters militärallianser. I följande kommittémotioner anförs att bör söka medlemskap i : 2021/22:3246 av m.fl. (C) yrkande 4, 2021/22:3776 av m.fl. (M) yrkandena 7, 36 och 37, 2021/22:3883 av m.fl. (KD) yrkande 27, 2021/22:3908 av m.fl. (KD) yrkande 6 och 2021/22:3976 av m.fl. (L) yrkande 1. Natooption och tydliggörande av svensk säkerhetspolitik I kommittémotion 2021/22:3246 av m.fl. (C) yrkande 5 anförs att likt ska anta en Natooption så att det svensk-finska samarbetet kan utvecklas till sin fulla potential. I yrkande 3 anförs att regeringen behöver tydliggöra svensk säkerhetspolitik. I yrkande 6 anförs att den , likt den finska, under varje mandatperiod bör lägga fram sin säkerhetspolitiska redogörelse för för att förankra brett stöd. I kommittémotion 2021/22:3776 av m.fl. (M) yrkande 39 anförs att regeringen bör utforma en ny svensk säkerhetspolitisk linje med stöd i . I yrkande 5 anförs att samförståndsavtalet om värdlandsstöd med Nato bör rivas upp. I yrkande 6 anförs att regeringen bör återkomma med förslag om att säkerställa att svensk militär inte deltar i Natostaber. I kommittémotion 2021/22:2580 av m.fl. (SD) föreslås att regeringen tillsätter en utredning för att granska säkerhetspolitik –2009. I partimotion 2019/20:3357 av m.fl. (V) yrkande 10 anförs att regeringen i kontakter med den tydligt bör markera mot de ryska trollfabrikerna och spridandet av propaganda och kräva ett stopp på det statliga stödet till dessa aktiviteter. I kommittémotionerna 2019/20:2827 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2020/21:3239 av m.fl. (L) yrkande 1 föreslås ett nytt svenskt förhållningssätt till . I partimotion 2021/22:497 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 1 anförs att i sina bilaterala kontakter ska verka för att och återansluter sig till Open . I kommittémotion 2020/21:671 av m.fl. (SD) yrkande 4 anförs att aktivt bör visa sitt stöd för självständiga länder som anser tillhör dess intressesfär samt verka för att minska risken att en sådan sfär utvidgas i närhet. I kommittémotion 2021/22:3246 yrkande av m.fl. (C) yrkande 55 anförs att FN i enlighet med principen skyldighet att skydda (responsibility to protect, R2P) tydligare ska agera för fred och trygghet. I kommittémotion 2021/22:3998 av m.fl. (L) yrkande 1 återkommer förslaget om ett nytt svenskt förhållningssätt till . I yrkande 9 föreslås att en Rysslandsstrategi tas fram. I yrkande 11 föreslås en allsidig Rysslandsuppföljning. I yrkande 13 föreslås åtgärder mot den ryska aggressionen i östra och den illegala annekteringen av . säkerhets- och försvarspolitiska beslut I Försvarsberedningens rapport – Inriktningen av totalförsvaret och utformningen av det civila försvaret 2021–2025 (Ds 2017:66) lämnades förslag om inriktningen av totalförsvaret och utformningen av den civila verksamheten i totalförsvaret. Försvarsberedningen redovisade i sin slutrapport – Inriktningen av säkerhetspolitiken och utformningen av det militära försvaret 2021–2025 (Ds 2019:8) förslag om inriktningen av säkerhetspolitiken och utvecklingen av det militära försvaret 2021–2025, en bedömning av den säkerhetspolitiska utvecklingen samt konsekvenser för svensk försvars- och säkerhetspolitik. Förslagen i Ds 2017:66 och Ds 2019:8 sågs som en helhet. Försvarsberedningen är ett forum för konsultationer mellan regeringen och representanter för de politiska partierna i . Försvarsberedningen består av ledamöter från de åtta riksdagspartierna, sakkunniga och experter samt ett sekretariat. Inriktningen av säkerhetspolitiken utarbetades i samråd mellan regeringen och oppositionen. Försvarsberedningen var enig om huvuddragen i slutrapporten. Inom vissa områden anmälde ledamöterna från , avvikande uppfattningar. I samband med riksdagsbehandlingen, vilket framgår nedan, beslutade , i enlighet med det sammansatta utskottets förslag i betänkande 2020/21:UFöU4, att rikta ett tillkännagivande till regeringen om en s.k. Nato-option. Det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet (UFöU) uttalade i samband med beredningen av det nu gällande säkerhets- och försvarspolitiska beslutet för perioden –2025 följande om säkerhetspolitiska inriktning (prop. 2020/21:30, bet. 2020/21:UFöU4, rskr. 2020/21:133–134): Utskottet delar regeringens bedömning att det säkerhetspolitiska läget i närområde och i har försämrats . Ett väpnat angrepp mot kan inte uteslutas. Det kan inte heller uteslutas att militära maktmedel eller hot om sådana kan komma att användas mot . blir oundvikligen påverkat om en säkerhetspolitisk kris eller väpnad konflikt uppstår i vårt närområde. och vårt närområde ingår i en militärgeografisk helhet. Ett operationsområde kan omfatta stora delar av norra och angränsande havsområden. Vid en eventuell större konflikt kan det inte uteslutas att även angrips. Syftet med ett sådant angrepp skulle kunna vara att besätta en del av svenskt territorium för egna militära ändamål och neka annan part tillgång till svenskt territorium. Militärgeografiskt viktiga områden kan besättas för gruppering av långräckviddiga bekämpningssystem. Områden kan också besättas för att förhindra motåtgärder från tredje part och för att bryta vår motståndskraft. säkerhetspolitiska läge påverkas också av hybridhot, cyberattacker och gränsöverskridande terrorism samt klimatförändringarnas effekter på fred och säkerhet. Utskottet delar mot denna bakgrund regeringens bedömning att totalförsvarets förmåga behöver fortsätta att stärkas. bilaterala och multilaterala försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten bör fördjupas. Utskottet delar vidare regeringens uppfattning att omvärlds-utvecklingen ställer krav på en aktiv, bred och ansvarsfull utrikes- och säkerhetspolitik. Vidare krävs att försvarspolitiken fortsätter att utvecklas utifrån två pelare: ett stärkt totalförsvar och fördjupade bi- och multilaterala försvarssamarbeten. Utskottet anser liksom regeringen att säkerhetspolitiska linje bör ligga fast. är inte med i någon militär allians. bygger säkerhet tillsammans med andra. Den solidariska säkerhetspolitiken är grunden för den svenska försvars- och säkerhetspolitiken. Det är ett svenskt intresse att värna och stärka solidaritet och integration inom EU samt att upprätthålla ett fredligt, stabilt och förutsägbart närområde, förankrat i europeiska och euroatlantiska strukturer. Hot mot freden och vår säkerhet avvärjs bäst i gemenskap och samverkan med andra länder. Vårt EU-medlemskap utgör den viktigaste plattformen för den unilaterala solidaritetsförklaringen och den solidariska säkerhetspolitiken. Den transatlantiska länken är avgörande för säkerhet. har ett ansvar för att främja säkerheten i vår del av . Tillsammans med andra stater och organisationer bidrar aktivt till att främja säkerheten i vårt närområde. ska ytterst, inom ramen för den solidariska säkerhetspolitiken, enskilt och tillsammans med andra stater och organisationer kunna försvara mot väpnat angrepp. Den svenska unilaterala solidaritetsförklaringen omfattar EU-medlemmar liksom . ska inte förhålla sig passivt om en katastrof eller ett angrepp skulle drabba ett annat EU-medlemsland eller nordiskt land. Vi förväntar oss att dessa länder agerar på samma sätt om drabbas. ska därför kunna ge och ta emot civilt och militärt stöd. Inom ramen för den svenska säkerhetspolitiken, ska bi- och multilaterala försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten fortsätta att fördjupas. De internationella försvarssamarbetena bidrar till att höja det nationella försvarets förmåga och förmågan att agera tillsammans med andra samt tjänar ett viktigt säkerhetspolitiskt syfte. Den svenska unilaterala solidaritetsförklaringen, den nordiska solidaritetsdeklarationen och de bilaterala och regionala försvars-samarbeten som ingår i omfattar inte några ömsesidigt bindande försvarsförpliktelser. Det nordiska samarbetet är ett komplement till de existerande samarbetena inom EU och med Nato. Att kan ge och ta emot militärt och civilt stöd är avgörande för att skapa en reell möjlighet att agera tillsammans och samordnat i händelse av kris eller krig. bör så långt som möjligt utveckla gemensam operations-planläggning med samt samordna operationsplanering med , , , och Nato. Det operativa trepartsförsvarssamarbetet mellan , och ska genomföras i enlighet med avsiktsförklaringen som ingicks . Utskottet vill också understryka FN:s centrala roll i den multilaterala regelbaserade världsordningen. De principer och regler för mellanstatligt samarbete som anges i utgör grunden för det globala kollektiva säkerhetssystemet och det är angeläget att slå vakt om dessa. har en lång tradition av stöd till FN och bör fortsätta att vara aktivt inom FN:s samtliga områden som fred och säkerhet, utvecklingssamarbete och mänskliga rättigheter. har av medlemsstaterna fått huvudansvaret för att upprätthålla internationell fred och säkerhet. Utskottet utgår från att regeringen verkar för att effektivisera FN:s arbete. Det gäller även säkerhetsrådet, där vetorätten för rådets permanenta medlemmar skapar utmaningar för FN att agera i enlighet med sitt uppdrag. gäller ett samförståndsavtal mellan och om värdlandsstöd som godkändes av (prop. 2015/16:152, bet. 2015/16:UFöU4, rskr. 2015/16:257). Med begreppet värdlandsstöd menas de praktiska förberedelser som krävs för att ett utländskt förband ska kunna verka på svenskt territorium. Det handlar om att , som värdland, ska kunna lämna effektivt stöd till utländska aktörer när de, efter inbjudan från , befinner sig på svenskt territorium. Värdlandsstöd förutsätter olika former av avtal som reglerar relationen mellan de aktuella aktörerna vid en situation då stöd lämnas. Förberedelserna kan effektiviseras genom att generella samförståndsavtal, dvs. övergripande ramavtal, ingås i förväg i stället för att fullständiga avtal behöver träffas för varje enskild aktivitet, t.ex. en övning. med Nato är ett sådant övergripande avtal där bl.a. juridiska och finansiella aspekter av att ge och ta emot värdlandsstöd regleras. Avtalet innehåller grundläggande principer och procedurer för värdlandsstöd. Det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet underströk i samband med beredningen av ärendet att värdlandsavtalet inte innehåller några försvarsförpliktelser eller andra typer av säkerhetspolitiska garantier. Det påverkar inte heller den militära alliansfriheten. Vid samma tillfälle beslutade , i enlighet med det sammansatta utskottets förslag i betänkande 2020/21:UFöU4, att rikta följande tillkännagivande till regeringen. Utskottet anser att , i likhet med , bör uttala en tydlig Natooption i sin säkerhetspolitiska linje. Denna option innebär att upprätthåller möjligheten att söka medlemskap i och noggrant ger akt på förändringar i den internationella säkerhetspolitiska miljön. Ett väl fungerande partnerskap med Nato och en hög grad av militär samverkansförmåga är därför av stor vikt. Regeringen har i en skrivelse till angett att tillkännagivandet ännu inte är färdigbehandlat (skr. 2020/21:75). I samband med beredningen av regeringens skrivelse om internationella försvarssamarbeten beslutade om ytterligare ett tillkännagivande till regeringen (skr. 2020/21:56, bet. 2020/21:UFöU5, rskr. 2020/21:252–253):[2] I den politiska diskussion som uppstått med anledning av att tillkännagett för regeringen att bör uttala en Natooption i sin säkerhetspolitiska linje hävdar regeringen att tvära kast ska undvikas i säkerhetspolitiken. Regeringen måste då, utifrån tillkännagivande, säkerställa brett stöd för säkerhetspolitik och därmed tydliggöra en förankrad svensk säkerhetspolitisk linje. har den svagt stöd och framstår som innehållande både tvära kast och stora osäkerheter. I Försvarsberedningens rapport i en globaliserad värld (Ds 2013:33) konstateras att den svenska säkerhetspolitiken ändrats i grunden sedan slut. Medlemskapet i EU förändrade förutsättningarna för den svenska utrikes- och säkerhetspolitiken. försvarspolitiska beslut konstaterades att det är svårt att föreställa sig att även vid ett försämrat omvärldsläge skulle ställa sig neutralt i händelse av ett väpnat angrepp mot ett annat EU-land. Det är lika svårt att föreställa sig att övriga EU-länder inte skulle agera på samma sätt. I Försvarsberedningens rapport i samverkan (Ds 2007:46) redovisades en omvärldsanalys som underströk bredden av globala utmaningar och hot och vikten av att så långt som möjligt möta utmaningar och hot i samverkan med andra länder och organisationer. Tillsammans med Försvarsberedningens efterföljande rapport i användning (Ds 2008:48) lades därmed grunden för den säkerhetspolitiska linje som 2009 fastställdes av . Den säkerhetspolitiska linjen utarbetades i samråd mellan regeringen och oppositionen. I samband med detta beslut anförde utskottet följande i sitt yttrande till försvarsutskottet (yttr. 2008/09:UU4y): Utskottet vill inledningsvis understryka att utmaningarna och hoten mot målen för vår säkerhet är föränderliga, gränslösa och komplexa. Vissa av dessa utmaningar och hot är svåra att förutse och kan uppstå plötsligt, medan andra successivt växer fram. Detta gäller både för utvecklingen i närområdet och för konfliktområden längre bort. Ett enskilt militärt väpnat angrepp direkt mot är fortsatt osannolikt . Kriser eller incidenter som även inbegriper militära maktmedel kan dock inte uteslutas i vår region, och på kan militära angreppshot likväl aldrig uteslutas. säkerhet byggs solidariskt tillsammans med andra länder med gemensamma demokratiska värderingar. säkerhet stärks genom förtroendeskapande åtgärder, gemensam krishantering samt aktiva och trovärdiga bidrag till den nordiska, europeiska och globala säkerheten. Utskottet delar regeringens ståndpunkt att EU intar en särställning i svensk utrikes- och säkerhetspolitik. Sambandet mellan vår säkerhetspolitik och vår europapolitik är uppenbart. säkerhet stärks genom europeisk integration. Europeiska unionens nya fördrag (Lissabonfördraget) skulle innebära att medlemsländerna tar ett solidariskt ansvar för säkerhet. har ratificerat Lissabonfördraget, inklusive artikel 42:7 i Fördraget om Europeiska unionen, och solidaritetsklausulen, artikel 222 i Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. är militärt alliansfritt. Hot mot freden och vår säkerhet kan bäst avvärjas i gemenskap och samverkan med andra länder. Det går inte att se militära konflikter i vårt närområde som skulle påverka endast ett land. kommer inte att förhålla sig passivt om en katastrof eller ett angrepp skulle drabba ett annat medlemsland eller nordiskt land. Vi förväntar oss att dessa länder agerar på samma sätt om drabbas. ska därför kunna såväl ge som ta emot militärt stöd. Det är självt som definierar den närmare innebörden av den militära alliansfriheten. I samband med behandlingen av de säkerhetspolitiska delarna i det försvarspolitiska inriktningsbeslutet för perioden –2020 uttalade det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet följande (prop. 2014/15:109, bet. 2014/15:UFöU5): säkerhetspolitik syftar, som anförs i propositionen, ytterst till att garantera landets politiska oberoende och självständighet. Hävdandet av vårt lands suveränitet och territoriella integritet är en nödvändig förutsättning för att ska kunna uppnå målen för vår säkerhet. Utskottet anser liksom regeringen att den svenska säkerhetspolitiken är en del av samhällets samlade resurser för att möta hot och utmaningar mot vår säkerhet.