bet · H901TU5 · 2022-01-28 00:00:00 — Utskottet vill i sammanhanget peka på det beredningsarbete som pågår inom och ser också mycket positivt på infrastrukturministerns uttalande om beredskapen för ytterligare åtgärder som kan behövas för att stärka tillgången till transportsystemet för personer med funktionsnedsättning. Utskottet välkomnar vidare det viktiga arbete som görs inom ramen för för att underlätta för människor att använda färdtjänst mellan de nordiska länderna. Utskottet följer frågorna mycket noga och förutsätter att de har hög prioritet för regeringen. Mot den bakgrunden finner utskottet inte att det behöver ta något initiativ med anledning av motionsförslagen. Motionerna 2021/22:386 (SD), 2021/22:813 (S), 2021/22:869 (M), 2021/22:2499 (SD) yrkande 6, 2021/22:2968 (SD) yrkandena 103 och 104, 2021/22:3158 (M), 2021/22:3198 (V) yrkande 10 i denna del, 2021/22:3394 (L) yrkande 50, 2021/22:3605 (M), 2021/22:3806 (SD) yrkandena 34–39, 2021/22:3879 (KD) yrkande 64 samt 2021/22:4065 (MP) yrkandena 31 och 32 avstyrks därmed. Särskilt om färdtjänst och synnedsättning Som anförts ovan är avsikten med färdtjänsten att göra kollektivtrafiken tillgänglig för personer med funktionsnedsättning, och en färdtjänst av god kvalitet är ett kommunalt och regionalt ansvar. Utskottet vill återigen framföra att det ser mycket positivt på infrastrukturminister uttalanden om att han inte utesluter att ytterligare åtgärder kan behövas för att stärka tillgången till transportsystemet för personer med funktionsnedsättning. Utskottet vill även peka på det som statsrådet har framfört om att han med viss oro noterat de rapporter som kommit om nekad rätt till färdtjänst för personer med synnedsättning och att statsrådet följer frågan mycket noga. Även utskottet avser att följa frågan och förutsätter att regeringen vidtar åtgärder om det behövs. Motionerna 2021/22:926 (S), 2021/22:1294 (S), 2021/22:3198 (V) yrkande 10 i denna del, 2021/22:4165 (KD) yrkande 34 och 2021/22:4170 (KD) yrkande 4 avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om kollektivtrafikens biljettsystem. Utskottet framhåller betydelsen av att det ska vara enkelt att söka efter och köpa biljetter och hänvisar till pågående beredning och tagna initiativ både i och i EU. Jämför reservation 18 (M), 19 (SD), 20 (C) och 21 (V). I kommittémotion 2021/22:3752 av m.fl. (M) yrkande 18 framförs att förutsättningar för ett gemensamt biljettsystem i hela behöver förbättras. Motionärerna anser att regeringen skyndsamt ska påbörja arbetet med att öppna för kommersiella plattformar i syfte att skapa förutsättningar för ett bokningssystem för tågbiljetter som är lika lätt och transparant som det för flyget. I kommittémotion 2021/22:2953 av m.fl. (SD) yrkande 64 framhåller motionärerna att staten, i samarbete med landets kollektivtrafikmyndigheter, bör ta fram ett gemensamt bokningssystem för all kollektivtrafik i hela . Motionärerna anser att det är viktigt att smidigt kunna hitta, boka och betala för sin resa. I yrkande 65 anförs att äldre och personer med funktionsnedsättning ska ha goda möjligheter till biljettköp inom kollektivtrafiken. Motionärerna anser att biljettsystem och säljkanaler i så stor utsträckning som möjligt bör anpassas så att personer med olika funktionshinder ska kunna genomföra biljettköp utan hjälp av andra. I kommittémotion 2021/22:3679 av m.fl. (C) yrkande 6 önskas att det införs en digital infrastruktur för ett nationellt biljettsystem. I motionen lyfts fram att en sådan infrastruktur skulle underlätta för kollektiv- och regionaltrafiken i landet. I yrkande 7 anser motionärerna att det ska införas en nationell åtkomstpunkt för mobilitetstjänster och tredjepartsförsäljning av kollektivtrafikens biljetter. I yrkande 8 framförs att det bör införas en nationell och konkurrensneutral försäljningskanal för all kollektivtrafik. I kommittémotion 2021/22:3198 av m.fl. (V) yrkande 8 anförs att regeringen skyndsamt bör återkomma med förslag på ett nationellt biljettsystem för all kollektivtrafik. I yrkande 9 framhåller motionärerna att regeringen bör utreda införandet av en klimatbiljett som en del av det nationella biljettsystemet för kollektivtrafiken. Motionärerna pekar på att när ett nationellt biljettsystem för kollektivtrafiken introduceras bör detta kombineras med subventioner för klimatsmart resande. I motion 2021/22:1431 av Boriana (M) framhåller motionären att det bör skapas en ny konkurrensneutral biljettplattform där det går att köpa biljetter för all kollektivtrafik, såväl offentlig som privat. Motionären anser att ett nationellt biljettsystem som alla operatörer har tillgång till skulle underlätta för passagerarna samt bidra till konkurrens på lika villkor mellan privata och offentliga aktörer. Ett nationellt biljettsystem för all kollektivtrafik I regeringens proposition 2019/20:65 En samlad politik för klimatet – klimatpolitisk handlingsplan anför regeringen att det bör införas ett nationellt biljettsystem för all kollektivtrafik i hela för att underlätta för resenärer att välja kollektivtrafik. I propositionen framförs att det bör bli enklare att kombinera kollektivtrafikresor inom och mellan regioner samt med olika trafikslag- och transportsätt. Regeringen beslutade därför att en särskild utredare ska utreda vad som krävs för att införa ett nationellt biljettsystem för all kollektivtrafik i hela (dir. 2019:48). Utredaren skulle bl.a. föreslå insatser och tidsplan för skapandet av ett nationellt biljettsystem för all kollektivtrafik i hela landet. I utredningsbetänkandet Ett nationellt biljettsystem för all kollektivtrafik (SOU 2020:25) föreslår utredningen hur ett nationellt biljettsystem kan byggas upp, regleras, finansieras och förvaltas. Utredningen föreslår bl.a. att resenärer ska kunna resa med samma färdbevis oavsett var i landet resan sker, att staten ska tillhandahålla en nationell digital infrastruktur som hanterar biljetter och ekonomisk avräkning mellan företag som ingår i systemet samt att innovation ska främjas genom att alla regionala kollektivtrafikbiljetter ska finnas tillgängliga för tredje part som vill sälja mobilitetstjänster. Vidare föreslår utredningen åtgärder som kan skapa bättre reseplaneringstjänster för resenärer, med realtidsdata om trafikstörningar och information om biljetter och priser. Utredningen föreslår också att regeringen utreder vidare en lämplig organisation för införande av en konkurrensneutral försäljningskanal för kollektivtrafikens biljetter. Utredningen anser att staten bör vara huvudman för en sådan försäljningskanal. Den digitala infrastrukturen för biljettsystemet bör enligt förslaget öppnas för anslutning av kollektivtrafikföretag . ska alla regionala kollektivtrafikmyndigheter enligt förslaget vara fullt ut anslutna till det nationella biljettsystemet. Utredningens förslag har varit föremål för remissbehandling och bereds inom . Regeringen framhåller i budgetpropositionen att kollektivtrafiken är ett klimatsmart sätt att resa på och helt nödvändig för att nå klimatmålen. En fungerande kollektivtrafik är för många också en förutsättning för att kunna ta sig till jobb och skola. Regeringen föreslår ytterligare medel för införandet av ett nationellt biljettsystem för all kollektivtrafik i hela . Systemet ska förenkla för resenärer att välja att resa med kollektiva färdmedel, vilket bedöms få positiva effekter för såväl fritidsresande som arbetspendling och gynna lokala och regionala arbetsmarknadsregioner. För att ersätta de regionala kollektivtrafikmyndigheternas merkostnader för att utveckla regionala biljettsystem, i syfte att göra det enklare för resenärer att välja kollektivt resande i hela landet, föreslår regeringen att det avsätts 2022 och 2023. Medel avsätts också för genomförande av åtgärden. Biljetter för internationella resor En hållbar och smart mobilitet I Europeiska kommissionens meddelande Strategi för hållbar och smart mobilitet – att sätta EU-transporterna på rätt spår för framtiden framför kommissionen att den ska ta initiativ för att göra det enklare att använda och köpa biljetter för resor som passerar gränser. I utlåtandet En strategi för hållbar och smart mobilitet (utl. 2020/21:TU17) pekade utskottet på att det är svårt att planera och köpa biljetter för gränsöverskridande resor inom EU. Utskottet välkomnade därför kommissionens ambition att göra det enklare att använda och köpa biljetter för resor som passerar gränser. I kommissionens arbetsprogram Göra starkare tillsammans framför kommissionen att digitala lösningar också kan bidra till mer integrerad, hållbar mobilitet. Kommissionen avser därför att lägga fram ett initiativ för multimodala digitala mobilitetstjänster för att täppa till luckor på marknaden i fråga om kombinerat resande med olika transportslag, bl.a. tåg. Trafikanalys har fått i uppdrag av regeringen att analysera marknaden för bokning och försäljning av internationella tågbiljetter nu och . I rapporten tågbiljetter – en framväxande marknad (2020:7) konstaterar att marknaden för internationella tågbiljetter håller på att utvecklas av marknadens egna aktörer. Möjligheterna för resenärer att boka och köpa biljetter för internationella tågresor har kommit relativt långt. Men det finns monopolsituationer och dominans från stora järnvägsföretag som ger strukturella problem och som marknaden inte kan förväntas lösa. En fortsatt och stark reglering är därför nödvändig för att underlätta för en framväxande marknad och det är angeläget att driver frågan om konkurrensneutralitet på EU-marknaden. Vidare är ett viktigt verktyg för att säkra möjligheter till nyetablering på marknaden. I rapporten föreslås bl.a. att får i uppdrag att utöka sin information om internationella tågresor i en riktad kampanj till konsumenter. I syfte att följa utvecklingen föreslås också en förnyad uppföljning av marknadssituationen inom förslagsvis . Rapporten bereds inom . Skriftliga frågor och interpellationer I frågan om att ska öppna upp sin biljettbokning för övriga aktörer framförde dåvarande närings- och innovationsminister i en interpellationsdebatt (ip. 2017/18:554) att SJ verkar på en avreglerad marknad tillsammans med andra konkurrerande tågoperatörer. Det finns inget hinder för SJ att inleda samarbeten om biljettbokning med andra operatörer. Statsrådet framhöll att det är en operativ fråga och en bedömning som bolagets styrelse och ledning ska göra. Vidare påminde statsrådet om att frågan har prövats av och att det då framkom att det är upp till SJ att själv avgöra vilka som får tillträde till bolagets försäljningskanaler. I en interpellationsdebatt från (ip. 2020/21:435) framhöll infrastrukturminister att det ska vara lätt att resa klimatsmart. Men att resa långa sträckor med kollektivtrafik kan innebära att resenären måste söka information eller köpa en resa i flera olika kanaler. Inom ramen för januariavtalet har ett nationellt biljettsystem analyserats i en utredning som lämnade sitt betänkande . har betänkandet remitterats, och utredningens förslag, tillsammans med synpunkterna från remitteringen, bereds nu inom . Statsrådet framhöll vidare att regeringen enligt januariavtalet ska agera för att göra det enklare att boka utlandsresa med tåg. I ett första steg har Trafikanalys genomfört en nulägesanalys. Regeringen driver därutöver frågan på europeisk nivå, inte minst under föregående års europeiska järnvägsåret. Avslutningsvis har flera nättjänster utvecklats som har gjort det lättare för resenärerna att boka sina biljetter. Frågan hur regeringen ska agera för att göra det enklare att boka utlandsresor bereds fortfarande inom . Utskottet har tidigare behandlat frågan om kollektivtrafikens biljettsystem, senast i betänkande 2020/21:TU8. Utskottet avstyrkte motionsyrkandena men betonade bl.a. att det är viktigt att det är enkelt att hitta resor och att köpa biljett. beslutade i linje med utskottets förslag. Utskottet vill understryka betydelsen av att det ska vara enkelt att söka efter och köpa biljetter, både nationellt och inom EU. Enligt utskottets uppfattning är det en mycket viktig del i att få fler människor att välja att resa med kollektivtrafiken. Utskottet välkomnar därför de initiativ som regeringen har tagit genom att bl.a. tillsätta en utredning om att införa ett nationellt biljettsystem för all kollektivtrafik i hela . Utskottet konstaterar att utredningens förslag bereds inom . Utskottet välkomnar vidare de initiativ som har tagits på europeisk nivå både av regeringen och av kommissionen. Utskottet vill också lyfta fram att det bl.a. har utvecklats nättjänster som underlättar för resenärer att köpa och boka biljetter. Mot bakgrund av pågående beredning och tagna initiativ anser inte utskottet att det finns anledning att ta något initiativ med anledning av motionsförslagen. Motionerna 2021/22:1431 (M), 2021/22:2953 (SD) yrkandena 64 och 65, 2021/22:3198 (V) yrkandena 8 och 9, 2021/22:3679 (C) yrkandena 6–8 och 2021/22:3752 (M) yrkande 18 avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om ordningsfrågor. Utskottet pekar bl.a. på de initiativ som har tagits för att skapa ett tryggt kollektivtrafiksystem. Jämför reservation 22 (M, KD) och 23 (SD). I kommittémotion 2021/22:3752 yrkande 13 framför m.fl. (M) att det bör göras en översyn i syfte att minska fusket med biljetter. Motionärerna framhåller att arbetet mot fusket att åka med spårbunden trafik utan att betala måste intensifieras. I kommittémotion 2021/22:2968 av m.fl. (SD) yrkande 25 framförs vikten av att planera för fler säkra pendlarparkeringar. Motionärerna pekar bl.a. på att det för många människor är nödvändigt att ta bilen till närmaste knutpunkt för kollektiva färdmedel. I kommittémotion 2021/22:3879 yrkande 63 konstaterar m.fl. (KD) betydelsen av hårdare tag mot plankning. Motionärerna framhåller att den som plankar låter andra ta kostnaden för sin resa och försämrar förutsättningarna för att bussen ska kunna komma och vara ren och trygg att åka med. I motion 2021/22:1526 av (KD) anför motionären att regeringen bör ge i uppdrag att införa en klotterplattform och klotterpolicy. Enligt lagen (1977:67) om tilläggsavgift i kollektiv persontrafik får den som driver kollektiv persontrafik, för vilken regeringen eller en förvaltningsmyndighet fastställer taxa, ta ut en tilläggsavgift av resande som inte kan visa giltig biljett. Inom , numera Infrastrukturdepartementet, har promemorian Ny lag om tilläggsavgift (Ds 2016:9) utarbetats. I promemorian lämnas förslag till en ny lag om tilläggsavgift i kollektivtrafik. Utöver en allmän översyn av den nu gällande lagen om tilläggsavgift innebär förslaget till ny lag en modernisering av regelverket och en anpassning till förhållanden som gäller på kollektivtrafikmarknaden. Förslag lämnas även till en ny förordning om tilläggsavgift i kollektivtrafik och till vissa ändringar i ordningslagen (1993:1617). Promemorian har remissbehandlats och bereds inom . Klotter på någon annans egendom är skadegörelse och regleras i kap. 12 . Den som döms för skadegörelse döms till böter eller fängelse . Grovt brott kan ge upp till fängelse. Stadsmiljöavtalen ger kommuner och landsting möjlighet att söka stöd för investeringar i anläggningar för kollektivtrafik, anläggningar för cykeltrafik respektive anläggningar för nya transportlösningar för kollektivtrafik eller cykeltrafik. Stadsmiljöavtalen har integrerats i den nationella trafikslagsövergripande planen för transportinfrastrukturen för perioden –2029, och regeringen har utökat stödet till –2029. Strategi för Levande städer I skrivelsen Strategi för Levande städer anför regeringen att stadsplaneringen behöver inriktas mot hållbara samhällsstrukturer inklusive transportsystem som underlättar för människor att gå, cykla och resa kollektivt i stället för att åka bil. I skrivelsen framhålls att hållbar stadsplanering även omfattar strukturer för hållbar pendling och hållbara godstransporter ut och in i städerna. vidtar olika åtgärder för att motverka klotter, bl.a. s.k. ribbinklädnad och ökad belysning. uppger vidare att antalet parkeringsplatser och lokaliseringen av dem i bostadsområden och verksamhetsområden har stor betydelse för valet av färdmedel och störningar från trafiken. Vidare framförs att parkeringar ska utformas för att främja trygghet genom belysning, övervakning och överblickbarhet. Åtgärder för personer med funktionsnedsättning i gränsytan till parkeringsplatser vid järnvägsstationer ska beaktas. I utskottets forskningsöversikt Mobilitet på landsbygder – forskningsöversikt och nulägesbeskrivning (2019/20:RFR10) framförs att det finns behov av faktorer i omgivningen som understödjer förändrade resvanor. Det kan exempelvis handla om lättillgänglig information om vilka mobilitetslösningar som finns att tillgå, att det är enkelt att köpa, boka och genomföra resan samt att det finns tillgång till säkert utformade cykelbanor och busshållplatser eller bra pendlarparkeringar. Utskottet har behandlat frågor om klotter och plankning tidigare, senast i betänkande 2020/21:TU8. Vikten av fler säkra pendelparkeringar har också behandlats av utskottet tidigare, senast i betänkande 2020/21:TU8. Utskottet avstyrkte motionsförslagen och beslutade i linje med utskottets förslag. Utskottet vill framhålla att biljettintäkter är en förutsättning för att kollektivtrafiken ska kunna utvecklas och vara ett attraktivt alternativ för resenärerna. Utskottet instämmer därför med motionärerna om att s.k. plankning är ett problem för kollektivtrafiken. Utskottet vill mot den bakgrunden peka på den promemoria om en ny lag om tilläggsavgift som bereds inom . Utskottet utgår från att regeringen prioriterar frågan så att ett modernt regelverk kommer på plats som också är anpassat till de förhållanden som gäller på kollektivtrafikmarknaden. Enligt utskottets uppfattning är det vidare oacceptabelt att förstöra någon annans egendom och utskottet förutsätter att rättsvårdande myndigheter kopplas in när så sker. Utskottet vill också framhålla att det ser positivt på de initiativ som tar för att motverka skadegörelse i form av klotter. Utskottet anser att utvecklingen av en kollektivtrafik som underlättar för resenärer och ett tryggt, säkert och tillgängligt system för alla är av stor betydelse. Utskottet välkomnar därför de initiativ som har tagits för att bl.a. göra pendlarparkeringar säkra. Utskottet förutsätter att arbetet med att göra systemet tryggt för resenärerna fortsätter och är därför inte berett att ta något initiativ med anledning av motionsförslaget. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2021/22:1526 (KD), 2021/22:2968 (SD) yrkande 25, 2021/22:3752 (M) yrkande 13 och 2021/22:3879 (KD) yrkande 63. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om marktransporter till . Utskottet förutsätter att kollektivtrafiken till flygplatsen fortsätter att utvecklas. Jämför reservation 24 (M, KD, L). I kommittémotion 2021/22:3754 av m.fl. (M) yrkande 4 framhåller motionärerna att regeringen bör se till att underlätta för resor till och från med kollektivtrafik. Motionärerna pekar på att det är många transporter med bil till och från i en nordisk jämförelse. togs i drift 1999 och ägs av (). AIAB ägs till av svenska staten och bolaget ansvarar för statens rättigheter och skyldigheter i fråga om . AIAB:s uppgift är att inneha och förvalta järnvägen från via till () samt upplåta den och vissa andra rättigheter som krävs för driften av järnvägstrafik mellan och till A-Train. A-Train är AIAB:s avtalspart för . A-Train driver snabbtågspendeln från till med fyra till sex avgångar . A-Train är också infrastrukturförvaltare på och svarar för upplåtelse av spår, kapacitetsfördelning och avgiftssättning på anläggningen. Arlandabaneavtalen reglerar rättigheter och skyldigheter för AIAB och A-Train. Avtalen gäller under (1995–2040) med möjlighet till förlängning . förlängdes avtalet med och avser . Som kompensation för sitt risktagande och som ersättning för investerings- och driftskostnader har A-Train rätt att bestämma biljettpriserna på Express och att uppbära samtliga biljettintäkter. Följande kollektivtrafik går till och från : snabbtåg (Express), pendeltåg, fjärrtåg och buss. Priset för att resa med Express är högre än för alternativa färdmedel. Skriftliga frågor och interpellationer I en interpellationsdebatt (ip. 2019/20:115) framhöll infrastrukturminister att det är viktigt med bra kollektivtrafikmöjligheter till . Statsrådet konstaterade att dessa behöver utvecklas vidare och att det generellt är viktigt att öka möjligheterna att ta sig till flygplatserna på ett sätt som minskar klimatavtrycken. Det är inte minst aktuellt i diskussionen om , dit det inte finns några spåralternativ utan i stället bussar och annan trafik. I betänkande 2020/21:TU8 avstyrkte utskottet motionsförslag om marktransporter till . Utskottet underströk dock betydelsen av att minska de klimatbelastande utsläppen från marktransporter till och från . beslutade i linje med utskottets betänkande. Utskottet anser att frågan som motionärerna lyfter om att minska de klimatbelastande utsläppen från marktransporter till och från är av stor vikt. Detta är angeläget inte minst för att ska kunna fortsätta att utvecklas på ett miljömässigt hållbart sätt och bl.a. bidra till en hög tillgänglighet för människor och näringsliv i och till att främja besöksnäringen. Utskottet välkomnar därför initiativen som har tagits för att utveckla kollektivtrafiken till och från . Utskottet förutsätter att kollektivtrafiken till fortsätter att utvecklas och finner inte att det finns anledning för utskottet att ta något initiativ med anledning av motion 2021/22:3754 (M) yrkande 4. Motionsyrkandet avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om Gotlandstrafiken. Utskottet pekar på pågående beredning och understryker bl.a. betydelsen av att skapa förutsättningar för människor att leva och utvecklas på . Jämför reservation 25 (V) och 26 (L). I kommittémotion 2021/22:2596 av m.fl. (V) framförs att regeringen bör ge i uppdrag att – ta fram ett förslag för helförstatligande av Gotlandstrafiken när den nuvarande avtalsperioden löper ut (yrkande 12) – tillsammans med Region utforma ett regelverk om kvalitet, prissättning, turtäthet, restider och miljö- och klimatanpassning av fartygen vilket regelbundet ska uppdateras med utgångspunkten att förbättringar ska ske men aldrig försämringar (yrkande 13) – ta fram samverkansformer för att ge Region full insyn i och betydande påverkansmöjligheter över Gotlandstrafiken (yrkande 14). I kommittémotion 2021/22:3394 av m.fl. (L) yrkande 39 framhålls att regeringen bör se över hur färjetrafiken till och från kan likställas med vägar och järnvägar samt låta den ingå i den nationella infrastrukturen. I motion 2021/22:2693 av och (båda S) framförs att regeringen i infrastrukturplanen ska studera förutsättningarna för hur Gotlandstrafiken kan behandlas i linje med övriga insatser för att stärka infrastruktur. Motionärerna framhåller bl.a. att det är av yttersta vikt att färjetrafiken ges långsiktiga villkor, att Gotlandstrafiken betraktas som en del av det nationella trafiksystemet samt att staten tydliggör sitt ansvar för att effektivt binds samman med resten av . Staten upphandlar färjetrafik till för att säkerställa tillgång till väl fungerande kommunikationer. Det handlar om att skapa förutsättningar för människor att leva och utvecklas på . Näringslivet måste ges möjligheter till väl fungerande godstransporter, och samhällsviktiga funktioner behöver garanteras regelbundna och anpassade sätt att transportera bl.a. farligt gods. har en stor turistnäring och det är en sektor som är helt beroende av goda kommunikationer. Färjan och flyget kompletterar varandra, eftersom de möter olika behov. har regeringens uppdrag att, inom ramen för de transportpolitiska målen och angivna medelsramar, ingå och ansvara för statens avtal om linjesjöfart till .