bet · H901TU6 · 2022-02-07 00:00:00 — Regeringen påpekar att bredbandsstödet genom att finansiera kommersiellt icke gångbar utbyggnad i glesbygden har bidragit till vidareutbyggnad av fasta nät. Tillgängliga medel har fördelats genom utlysning i , , och för att säkerställa en god spridning till alla landsdelar. I landsbygdsprogrammet och i de tre nordliga regionalfondsprogrammen har stöd för utbyggnad av bredband ingått. Satsningen på bredbandsstöd i landsbygdsprogrammet 2014–2020 omfattade totalt ca . Genom en övertäckning i landsbygdsprogrammets bredbandsstöd har projekt för beviljats stöd, mer än vad som har budgeterats i programmet. Regeringen har vidare inom Regionalfonden satsat för utbyggnad av större ortssammanbindande bredbandsnät i de tre nordliga regionalfondsprogrammen inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt och utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Regeringen har därtill fattat beslut om en fortsättning för dels Bredbandsforum (I2020/02967), dels uppdraget till PTS (I2020/02961) om att vara ett stöd till Bredbandsforum och regeringen i arbetet med att främja tillgången till bredband. Tillsammans med Region lanserade ett pilotprojekt för ökat samarbete i syfte att ytterligare främja utbyggnad av mobilnät. Regeringen har också beslutat att erbjuda regionerna och att upprätthålla en funktion som regional bredbandskoordinator även –2025 i syfte att bidra till att frågorna även placeras i ett strategiskt regionalt utvecklings-perspektiv (I2020/02966). PTS har vidare fått regeringens uppdrag att lämna stöd till de regionala bredbandskoordinatorerna och följa upp deras verksamhet. I uppföljningen uppgav PTS att viktiga uppgifter varit bl.a. samverkansinsatser mellan aktörer inom länet, kartläggning av bredbandstillgången samt stöd till och främjande av kommunernas arbete med bredbandsfrågor (I2020/00965). Bredbandskoordinatorer infördes i budgetpropositionen för perioden –2022 som ett nytt stödsystem för utbyggnad av bredband (prop. 2019/20:1 utg.omr. 22, bet. 2019/20:TU1, rskr. 2019/20:111). Stödet administrerades av PTS. De regionala bredbandskoordinatorerna fick ett utökat uppdrag att bistå PTS med underlag till de regionala prioriteringar som behövs inom ramen för det nya stödsystemet. förlängde regeringen den satsning på regionala digitaliseringskoordinatorer som införts . Koordinatorerna finns i samtliga 20 regioner och i , och regeringen anser att de kan bidra till strategisk samordning och samverkan mellan relevanta aktörer för att främja digitalisering i respektive län. Inom ramen för detta ingår att främja användningen av digitala arbetssätt, verktyg och tjänster. fick även i uppdrag att lämna stöd till regionala digitaliseringskoordinatorer samt att samordna digitala innovationshubbar. Av regleringsbrevet framgår att PTS ska vidta nödvändiga åtgärder för att förbereda för att bredbandsstödet kan komma att ingå som en del i återhämtningsplan inom ramen för EU:s facilitet för återhämtning och resiliens. beslutade regeringen om en ändring i förordningen om statligt stöd för utbyggnad av bredbandsinfrastruktur som innebär att PTS kan bevilja stöd för utbyggnad av bredbandsnät, om lägst 1 Gbit , även om ett nät redan existerar i området. Regeringen framförde att stöd för bredbandsutbyggnad är viktigt, inte minst för näringslivet i hela . Ett befintligt bredbandsnät med låga uppkopplingshastigheter får inte vara en bromskloss för fortsatt utveckling av näringsliv och välfärd i hela landet, meddelade energi- och digitaliseringsminister . om stöd till utbyggnad av bredbandsnät har gjorts mer flexibla och vidgats och tillåter nu att stöd under vissa förutsättningar lämnas även om det redan finns, eller på ett trovärdigt sätt planeras för, utbyggnad av bredbandsnät. Dock måste stödet av den nya fasta bredbandsinfrastrukturen avse en väsentlig förbättring jämfört med den befintliga eller planerade infrastrukturen. Andra åtgärder för att främja utbyggnaden av bredband Generellt bedömer de regionala koordinatorerna att det finns en hög medvetenhet hos kommunerna om betydelsen av bredband för kommunens verksamhet, invånare och företag. Det är endast någon enstaka kommun där medvetenhet saknas eller där statusen inte är kartlagd. Det var också en något högre andel av kommunerna 2020, , som enligt koordinatorernas bedömning bedrev ett aktivt arbete för bredbandsutbyggnad och hade fattat ledningsbeslut om inriktning och åtgärder, exempelvis tagit fram en strategi (232 kommuner) eller en handlingsplan (128 kommuner). En majoritet av kommunerna, 238 stycken, hade också kommunala bredbandssamordnare som arbetade aktivt med bredbandsfrågan, 21 fler än 2019. Av dessa var 191 placerade i och 63 i ett kommunalt bolag. I några kommuner fanns det en bredbandssamordnare både i förvaltningen och i det kommunala bolaget. Några koordinatorer pekar på att befintliga kommunala bredbandsstrategier och handlingsplaner behöver uppdateras utifrån nya förutsättningar för bredbandsutbyggnaden. är det endast 54 kommuner som uppdaterat sin bredbandsstrategi ; trenden är dock god då detta är något högre än . I detta sammanhang beskrivs Bredbandsforums program för kommuner, Bredbandslyftet, som en viktig insats för att öka kommunledningens engagemang och medverkan i strategiska frågor för bredbandsutbyggnaden. I några kommuner finns också exempel på hur en engagerad kommunledning tagit aktivt ansvar i bredbandsfrågan och exempelvis hittat nya finansieringslösningar. Lagen (2016:534) om åtgärder för utbyggnad av bredbandsnät (utbyggnadslagen) erbjuder den som avser att bygga ut fast eller trådlöst bredband möjlighet att nyttja andras infrastruktur eller samordna sin utbyggnad med andra. Lagens syfte är att sänka kostnaderna för utbyggnad av bredband och bidra till att fler användare får tillgång till snabbt bredband. I regleringsbrevet fick ett nytt uppdrag om insatser för att förkorta handläggningstiderna vid ansökningar om tillstånd för att förlägga ledningar inom väg- eller järnvägsområden, s.k. ledningsärenden. Myndigheten skulle även redovisa vilka insatser den hade gjort för att förkorta handläggningstiderna, vilken effekt dessa insatser hade haft samt effekter av de ändrade reglerna för ledningsärenden. Genom ett effektivare arbetssätt, kompetensutveckling och ett förbättrat ärendesystem hade verkets arbete snabbats på. I ett tidigare regeringsuppdrag har även sett över hur det går att effektivisera nedgrävningen av fiber vid statliga vägar. Lokaliseringsprincipen, som definieras i 2 kap. 1 § kommunallagen (2017:725), innebär att en åtgärd måste vara knuten till kommunens eget område eller dess medlemmar. För att främja utbyggnaden av bredband gav en s.k. bokstavsutredning i uppdrag att ta fram förslag till undantag från lokaliseringsprincipen som bl.a. styr var kommunala satsningar på bredbandsutbyggnad kan genomföras. Regeringen presenterade en promemoria med förslag på en ny lag om undantag från lokaliseringsprincipen för utbyggnad av kommunala bredbandsnät. Till grund för förslaget ligger PTS rapporter om undantag från lokaliseringsprincipen, som tagits fram på uppdrag av regeringen: Kommuners roller på bredbandsmarknaden och undantag från den kommunala lokaliseringsprincipen (12019/00047) och Analys av undantag från lokaliseringsprincipen (12020/00978). Regeringens förslag innebär att kommunala stadsnät kan bygga ut bredbandsnät utanför det egna området under förutsättning att det sker i geografisk närhet till bredbandsnätet i den egna kommunen och för att uppnå en ändamålsenlig bredbandsinfrastruktur. Syftet med förslaget är att underlätta utbyggnaden av snabbt bredband och målet är att öka tillgången till digital infrastruktur för hushåll och företag och att regeringens bredbandsmål nås. Regeringen framför att en god tillgänglighet till snabb uppkoppling i hela är viktig för att det ska vara möjligt att bo, leva och verka i alla delar av landet. Enligt förslaget ska lagen träda i kraft . Promemorian är ute på remiss (I2021/03211). Särskilt om 700 MHz-bandet genomförde PTS en auktion av stora delar av spektrumet i 700 MHz-bandet. I det tilldelningsbeslut som PTS fattade efter auktionen fick och Net 4 tillstånden. Auktionen omfattade sju tillstånd för användning av radiosändare i 700 MHz-bandet. PTS framhåller att 700 MHz-bandet är lämpligt för att uppnå god yttäckning och för att förstärka de mobila bredbandsnäten för mer kapacitet och högre överföringshastigheter. Tillstånden är teknik- och tjänsteneutrala, vilket gör att tillståndshavare kan välja vilken teknik och vilka tjänster som ska användas i bandet. Ett av tillstånden är förenat med ett täckningskrav som ska bidra till bättre täckning för tal- och datatjänster (minst ) där konsumenter befinner sig. , som vann tillståndet med täckningskrav, ska använda för att bygga ut täckningen i områden som PTS pekat ut. Minst hälften av täckningskravsbeloppet ska användas för utbyggnad i , , , , , och där andelen ytor utan täckning eller med bristfällig sådan är störst. Frågan om hur samhällets behov av tillgång till spektrum lämpligast ska tillgodoses behandlas i betänkandet Frekvenser i samhällets tjänst (SOU 2018:92) som bereds inom . bjöd regeringen in representanter från bransch och myndigheter till samtal i syfte att förbättra möjligheten till mobiltäckning på fjärrtåg eftersom tillgång till mobil uppkoppling under tågresan bidrar till att alla ska kunna bo, leva och verka i alla delar av landet. PTS redovisade regeringsuppdraget om att lämna förslag på insatser som kan förbättra möjligheterna till god mobil uppkoppling för resenärer på fjärrtåg (I2020/02958). PTS identifierade fyra åtgärder för att uppnå en förbättrad uppkoppling på fjärrtåg på högtrafikerade järnvägsstråk: installation eller uppgradering av wifi- eller signalförstärkningssystem (s.k. repeatersystem), tester med ny teknik, t.ex. radiotransparenta fönsterglas, samt förbättrade möjligheter till uppkoppling i tågtunnlar. De föreslagna åtgärderna kompletterar de åtgärder som tåg- och mobilbranschens aktörer redan har vidtagit och kan genomföras i enlighet med regeringsuppdraget. PTS påpekar vidare att det inte är fråga om att lösa hela problembilden på området. Stödet kommer att bidra till att förbättra möjligheterna till god mobil uppkoppling, men det är viktigt att de samarbeten som etablerats i branschen fortgår och att alla relevanta aktörer fortsätter sina gemensamma och enskilda investeringar för att förbättra upplevelsen för resenärerna. Regeringen remitterade rapporten från (I2021/00580). Rapporten har beretts inom . beslutade regeringen att statligt stöd får lämnas till företag så att de kan genomföra åtgärder i syfte att förbättra möjligheten till god mobil uppkoppling för resenärer i fjärrtågstrafik. Förordningen trädde i kraft . PTS har utsetts till ansvarig myndighet att tillämpa förordningen. Utskottet har tidigare behandlat yrkanden om tillgång till elektronisk kommunikation, senast i betänkande 2020/21:TU4. Utskottet föreslog att skulle avslå yrkandena med hänvisning till den positiva utvecklingen på området och välkomnade de initiativ som hade tagits för att främja bredbandsutbyggnaden och mobiltäckningen i landet. biföll utskottets förslag. Av redovisningen ovan framgår att tillgången till elektronisk kommunikation fortsätter att utvecklas i en positiv riktning. Utskottet konstaterar att hävdar sig väl i internationella jämförelser av bredbandsinfrastrukturens utbyggnad. Utskottet är dock införstått med de utmaningar som finns med den fortsatta utbyggnaden av bredband, framför allt på landsbygden och för att uppnå målen i bredbandsstrategin. Utskottet välkomnar därför de många initiativ som har tagits för att främja bredbandsutbyggnaden och mobiltäckningen i hela landet. Utskottet uppmärksammar i sammanhanget bl.a. att ytterligare medel har avsatts för att öka tempot i utbyggnaden liksom att PTS har fått i uppdrag att utreda satellitlösningar för att främja bredbandstillgången samt att ändrade statsstödsregler nu gör det möjligt att ge stöd för utbyggnad av bredbandsnät i områden med redan existerande nät. Utskottet välkomnar också det nya statliga stödet för att förbättra mobiluppkopplingen på fjärrtåg. Utskottet ser sammantaget mycket positivt på de uppdrag som regeringen gett till PTS för att främja tillgången till telefoni och bredband i hela landet. Utskottet anser att syftet med här behandlade motionsyrkanden om att förbättra tillgången till elektronisk kommunikation i hela landet är väl tillgodosett och avstyrker således motionerna 2021/22:839 (S), 2021/22:1124 (M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:1427 (S), 2021/22:2103 (C) yrkandena 1–3, 2021/22:2189 (M), 2021/22:2309 (L) yrkandena 1–3, 2021/22:2432 (SD) yrkande 7, 2021/22:2451 (SD) yrkande 22, 2021/22:2861 (M) yrkandena 1, 2 och 4, 2021/22:2934 (SD) yrkandena 1 och 13, 2021/22:2935 (M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:2953 (SD) yrkande 63, 2021/22:3227 (C) yrkandena 4, 7 och 8, 2021/22:3232 (V) yrkande 1, 2021/22:3264 (M), 2021/22:3680 (C) yrkandena 1–4, 13, 14 och 19, 2021/22:3689 (M) yrkande 13, 2021/22:3753 (M) yrkandena 7 och 10, 2021/22:3867 (S) yrkandena 1 och 2, 2021/22:3879 (KD) yrkande 80, 2021/22:4065 (MP) yrkande 8 och 2021/22:4197 (MP) yrkandena 23–25. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om utbyggnaden av 5G-nätet. Utskottet konstaterar att har en hög ambitionsnivå när det gäller 5G-utbyggnaden och påminner om PTS frekvensauktion . Utskottet välkomnar även pådrivande roll i det internationella 5G-samarbetet, inte minst inom EU. Jämför reservation 21 (M), 22 (SD), 23 (C), 24 (V) och 25 (L). I kommittémotion 2021/22:3689 yrkande 15 lyfter m.fl. (M) politikens ansvar för att driva på utvecklingen av 5G. I kommittémotion 2021/22:2934 yrkande 11 föreslår m.fl. (SD) att regeringen utreder det kommande 5G-nätets behov och möjligheter till god täckning i hela landet. Motionärerna anser att regeringen bör öka takten i fiberutbyggnaden, speciellt när 5G byggs ut, så att inte glesbygden riskerar att hamna på efterkälken. I kommittémotion 2021/22:3680 av m.fl. (C) yrkande 5 vill motionärerna att framtidens 5G-nät parallellt ska börja byggas ut på landsbygden och inte enbart i storstadsregionerna. Motionärerna understryker att utbyggnaden av 5G inte nödvändigtvis ska utgå från de miljöer som har säker och snabb uppkoppling utan att man i sammanhanget måste beakta hela landets och landsbygdens behov av snabbare bredband. Vidare betonar motionärerna i yrkande 6 att PTS ska kräva att operatörer som får frekvenstillstånd för att bygga ut 5G-näten ska bygga både i stad och på landsbygd för att uppnå likvärdiga förutsättningar för digital hälsa. I kommittémotion 2021/22:3244 yrkande 48 framför m.fl. (C) att e-hälsotjänster ska kunna användas i hela landet och mot denna bakgrund att ett krav på mål för 5G-täckning bör införas för att få verka som mobil bredbandsleverantör. Motionärerna framhåller att digitaliseringen har öppnat upp helt nya möjligheter till mobil vård och omsorg, vilket ställer krav på utbyggnaden av snabbt mobilt bredband så att alla invånare, även de i glesbygd, ska kunna ta del av e-hälsotjänster. I kommittémotion 2021/22:446 av m.fl. (V) yrkande 4 vill motionärerna att regeringen återkommer med förslag på hur fortsatt utbyggnad av 5G-nätet kan göras i statlig regi. Motionärerna anser att det hade varit säkrare och samhällsekonomiskt mest effektivt om staten hade byggt ut 5G-nätet i gällande frekvensband. I kommittémotion 2021/22:3394 yrkande 63 uttrycker m.fl. (L) att ska verka för en gemensam europeisk infrastruktur för 5G med en fullvärdig digital inre marknad som mål. Motionärerna poängterar att 5G är nästa steg för att åstadkomma EU:s digitala inre marknad, vilket kommer att underlätta och främja handeln samt utbytet av tjänster över gränserna inom . PTS genomförde auktionen av frekvenser i 3,5 GHz- och 2,3 GHz-banden som är nödvändiga för en storskalig 5G-utbyggnad. Frekvensband tilldelades de fyra deltagare som hade godkänts att medverka i auktionerna, nämligen , Hi3G Access (Tre), Net 4 Mobility (Tele 2 och ) samt . Vid tilldelningen tillämpade PTS de ändringar i lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation som hade beslutats av (prop. 2019/20:15, bet. 2019/20:TU4, rskr. 2019/20:74) och som trädde i kraft . Villkor med säkerhetskrav har även knutits till radiotillstånden. I budgetpropositionen angav regeringen att byggnaden av 5G är en högprioriterad fråga för och avgörande för att ska behålla sin plats som ledande nation inom it och digitalisering. Utgångspunkten är att 5G ska vara en marknadsdriven utbyggnad som sker i samklang med det offentligas ansvar. Statens roll är att skapa förutsättningar för utbyggnaden, bl.a. i form av regler och tillgängliggörande av spektrum. Genom PTS auktioner av frekvenser i 3,5 GHz- och 2,3 GHz-banden bedömer regeringen att det finns förutsättningar för en bred utbyggnad av 5G. Detta är centralt för att uppnå målet om effektiv och säker elektronisk kommunikation som motsvarar användarnas behov. Arbetet med genomförandet av EU:s kodex för elektronisk kommunikation pågår . Tillgång till tjänster på en gränsöverskridande digital marknad samt utbyggnad och utveckling av nya tekniker som 5G och 6G främjas av kodexen. har genom PTS och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) varit drivande i arbetet inom Europeiska unionen med genomförandet av den s.k. verktygslådan med rekommenderade åtgärder för 5G-säkerhet, t.ex. genom deltagande i arbetsgrupper inom unionen som rör standardisering. PTS presenterade regeringsuppdraget Kartläggning av de främsta hoten mot och risker för elektroniska kommunikationsnät (I2021/01082). Enligt rapporten finns det hot och risker kopplade till elektroniska kommunikationer, främst till de framtida 5G-näten, som gör att regeringen och PTS fortsatt bör prioritera säkerhetsarbetet och vidta lämpliga åtgärder för att reducera riskerna. I betänkandet Frekvenser i samhällets tjänst (SOU 2018:92) uppmärksammar utredningen behovet av en modern frekvensförvaltning för att samhällets framtida behov av radioanvändning ska kunna mötas. Detta är en förutsättning för att ska kunna dra full nytta av digitaliseringen och de nya mobila tjänster som utvecklas bl.a. 5G och dess efterföljare. Även PTS påtalar behovet av spektrumutrymme för 5G och tilldelning och betonar att hantering av spektrum är regeringarnas ansvar. För 5G krävs nytt spektrum i höga band för att förväntade datahastigheter ska kunna levereras. För att 5G-tjänster ska kunna fungera globalt har Internationella teleunionen (ITU) och Europeiska post- och telesammanslutningen (Cept) börjat processen med att identifiera och harmonisera frekvenser för 5G. I den nationella digitaliseringsstrategin (För ett hållbart digitaliserat – en digitaliseringsstrategi) framhålls att 5G-tekniken skapar förutsättningar för nya typer av tillämpningar och affärsmodeller inom områden som exempelvis transport, hälsa, energi och medier. 5G kommer ytterligare att kunna sprida användningen av olika typer av industriella tillämpningar över de mobila nätverken och av sakernas internet (Internet of things) med kostnadseffektiva och innovativa tillämpningar. I digitaliseringsstrategin anger regeringen att en tydlig plan ska utarbetas för att möjliggöra 5G i . Även har betonat vikten av att underlätta utvecklingen av 5G inom EU. Den politiska målsättningen i sammanhanget är att ska agera förebild i arbetet. Enligt digitaliseringsstrategin är en aktiv och målinriktad förvaltning av radiospektrum, som också tar hänsyn till vitala samhällsverksamheters behov, avgörande för utvecklingen av 5G. Av PTS rapport telekommarknad (PTS-ER-2021:33) framgår att datadriften i 5G-nätet ökade kraftigt även om den än så länge utgör en liten del av den totala datatrafiken. Antalet abonnemang som använt tjänster i 5G-nät uppgick till 386 000, vilket motsvarar av alla mobilabonnemang. Internationell samverkan om 5G För att underlätta en unionsmodell för säkerhet i 5G-nät har Europeiska kommissionen rekommenderat vissa åtgärder. Bland annat ombeds medlemsstaterna bedöma de säkerhetsrisker som påverkar 5G-nät på nationell nivå och vidta en rad säkerhetsåtgärder. Medlemsstater och relevanta unionsinstitutioner, unionsbyråer och unionsorgan ska gemensamt utveckla en samordnad unionsriskbedömning som bygger på de nationella riskbedömningarna. Vad gäller det nordiska samarbetet på området har tillsammans med övriga nordiska länder skrivit under en avsiktsförklaring med innebörden att ska vara den första sammanlänkade 5G-regionen i världen. Man ska också identifiera områden där det nordiska samarbetet behöver intensifieras. Avsiktsförklaringen presenterades under det nordiska statsministermötet i . Från regeringens sida framhöll man att utvecklingen av 5G är på frammarsch och att den nordiska regionen ska ligga i framkant i en utveckling som bidrar till jobb och välstånd i de nordiska länderna. Av dokumentet framgår att man ska • uppmuntra utvecklingen av nya testanläggningar, inklusive testbäddar • säkerställa teknisk koordination av 5G-frekvensband inom regionen • undanröja hinder för expansion av 5G-nätverk, i synnerhet för utbyggnad av basstationer och antenner • uppmuntra och övervaka utvecklingen av 5G inom några särskilt utpekade områden. I skrivelse 2019/20:90 Nordiskt samarbete 2019 redogör regeringen bl.a. för de diskussioner som förts under föregående år om mål och prioriteringar i fråga om gränsöverskridande digitala tjänster och samarbetet för att främja 5G-utvecklingen inom den nordisk-baltiska regionen. gick för digitalisering (MR-Digital) vidare med genomförandet av de nordiska statsministrarnas deklaration om 5G, bl.a. genom att anordna ett seminarium om 5G i med deltagare från mobiloperatörer, utrustningsleverantörer, regleringsmyndigheter och testbäddar. Med utgångspunkt i en kartläggning av befintliga 4G- och 5G-testbäddar i och diskuterades möjligheter att främja 5G‑utvecklingen inom regionen. Utbyggnad i statlig regi I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 22) underströk regeringen att en gynnsam utveckling av marknaden för elektronisk kommunikation i huvudsak kännetecknas av två faktorer: konkurrens och goda investeringsnivåer. Vidare anges i bredbandsstrategin att marknaden och det offentliga har en viktig roll att spela för att hela ska få tillgång till snabbt bredband på ett så effektivt sätt som möjligt. Det är enligt bredbandsstrategin avgörande att marknadens aktörer fortsätter sina investeringar och ges incitament och förutsättningar att uppnå målet. Därför är det viktigt att privata investeringar inte förhindras eller trängs ut. påpekas i bredbandsstrategin att hänsyn måste tas till det offentligas ansvar för att medborgarna ska få tillgång till och kunna använda digitala tjänster. Det innebär att en balanserad försiktighetsprincip bör råda i fråga om hur offentliga aktörer ska investera i bredbandsinfrastruktur för att tillgodose bredbandsbehov. För att tillgodose behovet kan det offentliga ställa krav som ska uppfyllas genom upphandlingar. I bredbandsstrategin framhålls också att en aggregerad efterfrågan på utbyggnaden, vilket utgör en sammanställd behovsbild, kan göra de kommersiella aktörerna uppmärksamma på olika investeringsmöjligheter som annars inte hade blivit synliggjorda. Svar på skriftlig fråga Digitaliseringsminister fick en skriftlig fråga (fr. 2020/21:1016) om konsekvenserna av ett fördröjt införande av 5G i . Statsrådet anförde att utbyggnaden av 5G är en högprioriterad fråga för och avgörande för att ska behålla sin plats som ledande nation inom it och digitalisering. Efter kammarrättens beslut fanns det enligt PTS förutsättningar för att genomföra auktionen av radiotillstånd i 2,3 och 3,5 GHz-banden i närtid. Utskottet har tidigare behandlat yrkanden om utbyggnad av 5G-nätet, senast i betänkande 2020/21:TU4.