bet · H901SoU16 · 2022-05-09 00:00:00 — synliggör enligt utskottet att folkhälsopolitiken är tvärsektoriell. Utskottet noterar vidare att regeringen har gett länsstyrelserna i uppdrag att stödja det regionala genomförandet av den nationella folkhälsopolitiken (S2022/01941). gavs i uppdrag att stödja länsstyrelsernas arbete med genomförandet (S2022/01942). Syftet med uppdragen är att skapa förutsättningar för en god och jämlik hälsa för hela befolkning. Utskottet välkomnar dessa uppdrag. Utskottet anser med hänvisning till det som anförts ovan inte att behöver ta några initiativ med anledning av motionerna 2021/22:442 (V) yrkande 4, 2021/22:3510 (C) yrkande 13, 2021/22:3696 (M) yrkande 34 och 2021/22:4173 (KD) yrkande 1 om hälsofrämjande informationsinsatser. Motionsyrkandena bör avslås. Vidare anser utskottet att det är positivt att länsstyrelserna i enlighet med de ovannämnda uppdragen bl.a. ska bidra till att utveckla samarbete och erfarenhetsutbyte mellan berörda aktörer samt stödja utvecklingen av ett kunskapsbaserat lokalt och regionalt folkhälsoarbete. Utskottet anser inte att det är nödvändigt för att ta några initiativ med anledning av motionerna 2021/22:3805 (SD) yrkande 1 och 2021/22:4173 (KD) yrkande 2. Motionsyrkandena bör avslås. Mot bakgrund av pågående arbete inom det folkhälsofrämjande området anser utskottet inte att bör ta några initiativ med anledning av motionerna 2021/22:442 (V) yrkandena 1, 3 och 5, 2021/22:3510 (C) yrkande 11, 2021/22:3699 (M) yrkande 12 och 2021/22:3977 (L) yrkande 1. Motionsyrkandena bör avslås. Slutligen ser utskottet positivt på det internationella samarbete som bedrivs inom folkhälsoområdet. Det finns inte anledning för att ta några initiativ när det gäller motion 2021/22:2573 (SD) yrkandena 2 och 6. Motionsyrkandena bör avslås. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör ge en lämplig myndighet i uppdrag att se över hur tillgången till hivförebyggande läkemedel och hivtestning kan utökas i alla regioner samt att genomföra kunskapshöjande insatser om hiv till allmänheten och tillkännager detta för regeringen. avslår motionsyrkanden om smittspårning och övriga frågor om hiv. Jämför reservation 10 (MP), 11 (S), 12 (M, KD), 13 (SD) och 14 (C) samt särskilt yttrande 1 (KD). I kommittémotion 2021/22:4197 av m.fl. (MP) yrkande 10 föreslås ett tillkännagivande om att hälso- och sjukvården ska ha en strategi för delning av data, kunskap och resurser som medger tillräcklig snabbhet för effektiv smittspårning samt aktiv bekämpning av smitta och som är tillräckligt robust för att fungera även med stora störningar i samhällets infrastruktur. Hivprevention, testning och kunskapshöjande insatser I partimotion 2021/22:3509 av m.fl. (C) yrkande 31 föreslås ett tillkännagivande om att förbättra hiv-positivas livsvillkor genom bättre tillgänglighet till förebyggande behandling (profylax), behandling och vård samt kunskapshöjande insatser till allmänheten. I kommittémotion 2021/22:3763 av m.fl. (M) yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om att säkerställa ökade möjligheter till testning. I kommittémotion 2021/22:3510 av m.fl. (C) yrkande 20 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör se över hur tillgången till testning för hiv i större utsträckning kan möta de faktiska behoven i alla regioner. I kommittémotion 2021/22:3510 av m.fl. (C) yrkande 19 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör överväga initiativ som säkerställer ökad tillgång till hivprevention genom ökad rådgivning och förskrivning av s.k. preexpositionsprofylax (PREP) i alla regioner. I kommittémotion 2021/22:442 av m.fl. (V) yrkande 9 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen ska ge lämplig myndighet i uppdrag att utreda hur införandet av förebyggande medicinering mot hiv och aids genom s.k. PREP kan utökas, och i kommittémotion 2021/22:4004 av m.fl. (L) yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om information om och tillgång till PREP. I kommittémotion 2021/22:442 av m.fl. (V) yrkande 8 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör ta fram en nationell plan för information och kunskap om hiv till allmänheten och till vården för att eliminera stigmatiseringen av gruppen i samhället samt inom vården. Övriga frågor om hiv I kommittémotion 2021/22:3763 av m.fl. (M) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om ett behov av nationella riktlinjer för hivvård och prevention. I yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om ett mål om 95-95-95 för att nå målet om att eliminera hivepidemin till 2030. I yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om att införa ett fjärde 95-mål avseende livskvalitet. I yrkande 7 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör utse ett hivråd med relevanta aktörer och intressenter. Som nämnts ovan beslutade regeringen om kommittédirektivet Utvärdering av åtgärderna för att hantera utbrottet av det virus som orsakar sjukdomen covid-19 (dir. 2020:74). Kommissionen tog namnet (S 2020:09). En första delredovisning som avser deluppdraget om smittspridning inom vård och omsorg om äldre lämnades . En andra delredovisning, under pandemin (SOU 2021:89), lämnades och innehöll en redovisning av bl.a. provtagning och smittspårning. Kommissionen gjorde bl.a. följande observationer och bedömningar (s. 720 f.): – Inför nästa mer omfattande epidemiska virusutbrott måste ansvariga myndigheter säkerställa tillräcklig kapacitet för att snabbt kunna skala upp användningen av provtagning och smittspårning. Det gäller inte bara laboratoriekapacitet utan också kompatibla it-lösningar, lagerhållning av nödvändig utrustning, klara och tydliga ansvarsförhållanden och tillgång till personal med fullgod utbildning i provtagning och smittspårning. – Lagen har visat sig otillräcklig eftersom den inte ger stöd för alla de åtgärder som framstått som nödvändiga under pandemin. Förhållandet mellan region och smittskyddsläkare är otydligt. Ett tecken på detta är att smittskyddsläkarens ställning och resurser varierar avsevärt mellan olika regioner. – Även förhållandet mellan smittskyddsläkarna och förefaller oklart. Hur en tydlig ordning med starka smittskyddsläkare bör se ut måste utredas vidare. överlämnade sitt slutbetänkande under pandemin (SOU 2022:10). Betänkandena bereds inom . Författningsberedskap inför framtida pandemier tillsatte regeringen en utredning med uppdrag att göra en översyn av smittskyddslagen och analysera behovet av nya bestämmelser inför framtida pandemier (dir. 2021:68). Arbetet ska utföras med utgångspunkt i de behov av åtgärder som framkommit under covid-19-pandemin. Utredaren ska också utreda frågor om smittbärarpenning, smittskydd för vissa grupper inom och tillämpningsområdet för lagen (2012:453) om register över nationella vaccinationsprogram m.m. Uppdraget ska slutredovisas . Strategin mot hiv/aids och vissa andra smittsamma sjukdomar Regeringen beslutade om en ny strategi mot hiv/aids och vissa andra smittsamma sjukdomar. Enligt strategin är det övergripande målet för samhällets insatser att begränsa spridning av hiv och andra sexuellt överförda och blodburna infektioner samt att begränsa konsekvenserna av dessa infektioner för samhället och den enskilde. Vidare innehåller strategin följande tre delmål: – att behovs- och kunskapsbaserade hälsofrämjande och förebyggande insatser når relevanta målgrupper, såväl som hela befolkningen – att tidigt identifiera och behandla hivinfektion – att stigma och diskriminering relaterade till hivinfektion minimeras och att personer som lever med hivinfektion kan berätta om sin infektion utan oro för att särbehandlas. Medel till anslaget 2:4 Insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar I budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 9) föreslog regeringen att skulle anvisas till anslaget 2:4 Insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar . ställde sig socialutskottet bakom ett förslag från ledamöterna från , om att öka anslaget 2:4 Insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar inom utgiftsområde 9 jämfört med regeringens förslag i budgetpropositionen (bet. 2021/22:SoU1). Utskottet anförde bl.a. följande (s. 38 f.): Utskottet anser att anslaget 2:4 Insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar ska tillföras mer än regeringen har föreslagit . Utskottet anser att anslaget bör ökas med 2023 och med . För att bekämpa spridningen av hiv har stora ansträngningar gjorts såväl i världen som i . Bland annat lanserade 90-90-90-målen 2014 som innebär att av dem som har hiv ska vara medvetna om det, att av dessa ska behandlas med hivläkemedel och att av dessa ska ha omätbara virusnivåer. har historiskt sett varit mycket framgångsrikt i bekämpningen av spridningen och behandling med hivläkemedel och var först med att nå 90-90-90-mål. Dock håller vi nu på att missa målet om att diagnostisera hiv och riskerar att inte nå Agenda 2030-målet om att eliminera hivepidemin . Den nuvarande regeringen har halverat anslaget för insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar. Detta har fått stora konsekvenser inte minst på regional och lokal nivå där anslagen har minskat kraftigt. Utskottet anser att denna satsning bör återställas till ursprunglig nivå . Anslaget bör utökas med 2022. Medel bör tillföras för detta ändamål även 2023 och framåt enligt ovan. Dessa stegvis utökade resurser ska ges som generellt stöd till nationella arbete och insatser i fråga om hiv. Myndigheten ska därutöver ges i uppdrag att ta fram en ny uppdaterad nationell strategi mot hiv/aids. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2021/22:123). Preexpositionsprofylax, vanligen förkortat PREP, är bromsmedicin mot hiv som kan tas i förebyggande syfte. publicerade 2017 Preexpositionsprofylax för att minska risken för infektion med hiv – En kunskapsöversikt. Myndigheten anför i kunskapsöversikten att PREP bör erbjudas till individer där läkaren och individen bedömer att det finns en kraftigt ökad risk för hivinfektion. vid Regioner och Kommuner rekommenderar att regioner använder läkemedelsprofylax för att minska risken för hivinfektion i vissa riskgrupper. Förskrivningen bör ske inom läkemedelsförmånen. Sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter för kvinnor som lever med hiv i publicerade och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR) för kvinnor som lever med hiv i . Rapporten baseras på resultatet från intervjuer med tolv kvinnor i åldern 25–som är födda i sex olika länder och som har levt med hiv mellan ett och . Några av de resultat som framgår av rapporten är att förhållningsreglerna för personer med hiv är otydliga och att det finns en kunskapsbrist inom vården som leder till ett osäkert bemötande. Rapporten riktar sig till myndigheter, beslutsfattare, hälso- och sjukvården samt de av civilsamhällets organisationer som arbetar med SRHR-frågor och målgruppen personer som lever med hiv. Studiens resultat kan användas för att bättre förstå behoven hos kvinnor som lever med hiv och de utvecklingsområden som finns inom den SRHR-relaterade hälso- och sjukvården. Motionsyrkanden om smittskydd behandlades senast i betänkande 2020/21:SoU15 Folkhälsofrågor. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (prot. 2020/21:79). Utskottet välkomnar att regeringen har tillsatt en utredning med uppdrag att göra en översyn av smittskyddslagen och analysera behovet av nya bestämmelser inför framtida pandemier (dir. 2021:68). Arbetet ska utföras med utgångspunkt i de behov av åtgärder som framkommit under covid-19-pandemin. Uppdraget ska slutredovisas . Utskottet noterar även att betänkanden bereds inom . I avvaktan på detta arbete bör motion 2021/22:4197 (MP) yrkande 10 avslås. Utskottet anser att det är viktigt att bryta stigmat kring hiv och genomföra effektiva åtgärder för att förhindra överföringen av hiv. Detta bör bl.a. ske genom förbättrad hiv-prevention och testning samt genom kunskapshöjande insatser om hiv till allmänheten. Enligt utskottets mening bör regeringen ge en lämplig myndighet i uppdrag att se över hur tillgången till hivförebyggande läkemedel (s.k. PREP) och hivtestning kan utökas i alla regioner. Dessutom bör regeringen ge en lämplig myndighet i uppdrag att genomföra kunskapshöjande insatser om hiv till allmänheten för att minska stigmatiseringen av hivpositiva i samhället. Utskottet föreslår att ställer sig bakom det som utskottet anför och tillkännager detta för regeringen. Motionerna 2021/22:442 (V) yrkandena 8 och 9, 2021/22:3509 (C) yrkande 31, 2021/22:3510 (C) yrkandena 19 och 20, 2021/22:3763 (M) yrkande 4 och 2021/22:4004 (L) yrkande 4 bör därmed bifallas delvis. Utskottet anser inte att behöver ta några initiativ med anledning av de frågor om hiv som behandlas i motion 2021/22:3763 (M) yrkandena 1–3 och 7. Motionsyrkandena bör avslås. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om ett vaccinationsprogram för äldre och tillkännager detta för regeringen. avslår motionsyrkanden om övergripande frågor om vaccinationer och internationellt samarbete om vaccin. Jämför reservation 15 (C, L), 16 (S), 17 (M) och 18 (C, KD). Övergripande frågor om vaccinationer I kommittémotion 2021/22:3977 av m.fl. (L) yrkande 26 föreslås ett tillkännagivande om folkbildning om vaccinationer. I motion 2021/22:3297 av och (båda M) föreslås ett tillkännagivande om att göra en översyn av vaccinationskampanjer i syfte att säkerställa jämlik tillgång till vaccination. I motion 2021/22:1547 av Serkan Köse (S) föreslås ett tillkännagivande om att berörda myndigheter bör ges i uppdrag att noga analysera lärdomarna från vaccinationerna mot covid-19. I partimotion 2021/22:4170 av m.fl. (KD) yrkande 28 föreslås ett tillkännagivande om ett vaccinationsprogram för äldre. Motionärerna anför bl.a. att regeringen bör återkomma till med ett förslag om ett särskilt vaccinationsprogram för äldre där relevanta vaccinationer inkluderas. I kommittémotion 2021/22:3423 av m.fl. (M) yrkande 18 föreslås ett tillkännagivande om att utreda ett särskilt vaccinationsprogram för äldre. I kommittémotion 2021/22:3696 av m.fl. (M) yrkande 26 föreslås ett likalydande tillkännagivande. I kommittémotion 2021/22:3423 av m.fl. (M) yrkande 17 föreslås ett tillkännagivande om äldrevaccin och att börja mäta vaccinationstäckningsgraden hos samtliga riskgrupper. I kommittémotion 2021/22:3696 av m.fl. (M) yrkande 25 föreslås ett likalydande tillkännagivande. Motionärerna anser att ska ges i uppdrag att ta fram ett system för att mäta vaccinationstäckningsgraden hos samtliga riskgrupper. I kommittémotion 2021/22:3243 av m.fl. (C) yrkande 25 föreslås ett tillkännagivande om att utveckla ett nationellt äldrehälsovårdsprogram som inkluderar kostnadsfria vacciner och screeningar i linje med expertmyndigheternas rekommendationer. I kommittémotion 2021/22:3510 av m.fl. (C) yrkande 23 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör överväga om vacciner och screeningar i linje med expertmyndigheternas rekommendationer bör vara kostnadsfria för äldre över en bestämd ålder i hela landet. Internationellt samarbete om vaccin I kommittémotion 2021/22:3776 av m.fl. (M) yrkande 9 föreslås ett tillkännagivande om vikten av internationellt samarbete samt samarbete mellan det offentliga och det privata i fråga om vaccin. I kommittémotion 2021/22:3246 av m.fl. (C) yrkande 33 föreslås ett tillkännagivande om att EU bör ta en aktiv faciliterande roll för att möjliggöra och underlätta licensierings- och partnerskapsavtal mellan europeiska vaccinproducenter och möjliga producenter i andra länder för att globalt öka tillgången på vaccin mot covid-19. Enligt 2 kap. 2 a § smittskyddslagen (2004:168), förkortad SmL, är det regionen och huvudmannen för elevhälsa, med undantag för huvudmän för elevhälsa i förskoleklass, som ansvarar för att erbjuda vaccinationer mot smittsamma sjukdomar. Enligt 2 kap. 3 a § ska regionerna erbjuda vaccinationer mot smittsamma sjukdomar i syfte att förhindra spridning av dessa sjukdomar i befolkningen. Skyldigheten enligt 3 a § gäller för nationella vaccinationsprogram (2 kap. 3 b §). Enligt 2 kap. 3 c § SmL delas nationella vaccinationsprogram in i allmänna vaccinationsprogram och särskilda vaccinationsprogram för personer som ingår i riskgrupper. En förutsättning för att en smittsam sjukdom ska kunna omfattas av ett nationellt vaccinationsprogram är att det finns ett vaccin mot sjukdomen som kan ges utan föregående diagnos av sjukdomen och som kan ge mer än kortvarig immunitet mot sjukdomen i hela eller delar av befolkningen (2 kap. 3 d § SmL). Enligt 2 kap. 3 e § SmL ska en smittsam sjukdom omfattas av ett nationellt vaccinationsprogram, om vaccination med det vaccin mot sjukdomen som avses i 3 d § kan förväntas effektivt förhindra spridning av smittsamma sjukdomar i befolkningen vara hållbart från etiska och humanitära utgångspunkter. I smittskyddsförordningen (2004:255) finns bestämmelser om vilka aspekter ska analysera när det gäller förslag om ändringar i de nationella vaccinationsprogrammen (7 d §). Det följer vidare av smittskyddsförordningen att även ska följa utvecklingen inom vaccinområdet och lämna en lägesrapport till regeringen om de nationella vaccinationsprogrammen (7 b §). Lägesrapporten ska bl.a. omfatta en uppföljning av det nuvarande programmet samt utvecklingen av nya vacciner. I bilaga 3 anges de smittsamma sjukdomar som omfattas av nationella vaccinationsprogram (7 a §). ska fortlöpande följa och göra en bedömning av att de nationella vaccinationsprogrammen uppfyller kraven i 2 kap. 3 d och 3 e §§ SmL (7 c §). Om finner att de nationella vaccinationsprogrammen behöver ändras, ska myndigheten lämna förslag till regeringen om de ändringar av programmen som anser vara nödvändiga. regleras nationella vaccinationsprogram genom smittskyddslagen (jfr prop. 2011/12:123, bet. 2011/12:SoU20, rskr. 2011/12:260). Nationella vaccinationsprogram delas in i allmänna vaccinationsprogram för hela befolkningen och särskilda vaccinationsprogram för definierade riskgrupper. Regeringen fattar beslut om vilka sjukdomar som ska omfattas av nationella vaccinationsprogram (allmänna och särskilda) baserat på underlag från . Därefter utfärdar föreskrifter om programmen, såsom till vilka grupper vaccin ska erbjudas, antalet doser som ska ges och med vilka intervall. Regioner och kommuner ansvarar för genomförandet och är skyldiga att kostnadsfritt erbjuda målgrupperna de vaccinationer som ingår i de nationella programmen. Som komplement till de statligt beslutade nationella vaccinationsprogrammen kan ge ut rekommendationer om vaccinationer. Sådana rekommendationer är inte bindande, utan regioner och kommuner beslutar om att genomföra rekommendationerna och om eventuella kostnader för patienterna. Det svenska barnvaccinationsprogrammet erbjuder alla barn skydd mot elva sjukdomar: difteri, haemophilus influenzae typ b, humant papillomvirus (HPV), kikhosta, mässling, pneumokockinfektion, polio, påssjuka, rotavirusinfektion, röda hund och stelkramp. rekommenderar dessutom vaccination mot hepatit B av alla spädbarn. erbjuds vaccination mot hepatit B inom regionala vaccinationsprogram i hela landet. Alla vaccinationer som ges inom vaccinationsprogrammet registreras i ett nationellt vaccinationsregister hos som gör det möjligt att följa upp att vaccinationsprogrammet fungerar som det ska. Särskilt vaccinationsprogram mot pneumokocker lämnade beslutsunderlaget Pneumokockvaccination som särskilt vaccinationsprogram till regeringen. Myndigheten bedömde att endast medicinska riskgrupper uppfyllde kraven för att omfattas av ett sådant program. Mot bakgrund av att det saknades underlag för att inkludera personer som är i ett nationellt särskilt vaccinationsprogram gav regeringen i uppdrag (S2021/02890) att uppdatera tidigare underlag och specifikt titta på denna grupp. bedömning, som redovisades , var att pneumokockvaccination av personer bör omfattas av ett nationellt särskilt vaccinationsprogram. Underlaget som myndigheten presenterade har remissbehandlats (S2021/03381). I budgetpropositionen avsatte regeringen medel för att utöka de nationella vaccinationsprogrammen med vaccinationsprogram för pneumokockvaccin till personer i medicinska riskgrupper och personer som är (prop. 2021/22:1 utg.omr. 25, bet. 2021/22:FiU3, rskr. 2021/22:120). Mot denna bakgrund ansåg regeringen att tillkännagivandet om avgiftsfri vaccination mot pneumokocker (bet. 2020/21:SoU11, rskr. 2020/21:81) var slutbehandlat (prop. 2021/22:1 utg.omr. 9 s. 99, se även nedan). beslutade regeringen att införa ett nytt nationellt vaccinationsprogram mot pneumokockinfektion för personer som ingår i riskgrupper genom en ändring i smittskyddsförordningen (2004:255) bilaga 3 (SFS 2022:56). kommer att ta fram föreskrifter som närmare reglerar programmet och regionernas skyldigheter. Dessa kommer att skickas ut på remiss (). Förslag till andra särskilda vaccinationsprogram Utöver vaccination mot allvarlig pneumokocksjukdom lämnade förslag till regeringen om att införa särskilda vaccinationsprogram för riskgrupper när det gäller hepatit B, influensa och tuberkulos. Dessa förslag väntar på bedömning och beslut av regeringen. Dessa sjukdomar omfattas tills vidare av nationella rekommendationer. Lägesrapport till regeringen om de nationella vaccinationsprogrammen 2021 Av till regeringen om de nationella vaccinationsprogrammen 2021 framgår bl.a. att av tvååringarna var fullvaccinerade enligt det schema som gällde för dem . hade av flickorna och av pojkarna födda fått en dos vaccin mot HPV. Bland flickor födda var vaccinerade med en dos HPV-vaccin , och med två doser. anför att den höga vaccinationstäckningen visar att de allra flesta föräldrar i låter vaccinera sina barn. Detta beslut påverkas av en mängd faktorer och myndigheten avser att noga följa utvecklingen av dessa för att upprätthålla det höga förtroendet för vaccinationsprogrammet och förebygga framtida sjukdomsfall. Information och kommunikation om vaccinationer gav regeringen i uppdrag att –2020 genomföra åtgärder för att förstärka och utveckla arbetet med information och kommunikation om vaccinationer (S2018/03919/FS). Åtgärderna ska stärka det arbete med vaccinationer som regionerna och kommunerna bedriver och som i första hand riktas mot barn. Uppdraget har redovisats och bereds inom . Regeringen beslutade att en särskild utredare, som ska fungera som nationell samordnare, skulle förbereda tillgång till vaccin mot covid‑19 (S 2020:07). Samordnaren skulle skapa förutsättningar och utarbeta en handlingsplan för att ska få tillgång till ett eller flera vaccin i sådan utsträckning att de nationella behoven tillgodoses. Samordnaren skulle även beakta internationella behov och de processer som pågår i fråga om solidarisk tillgång och rättvis global fördelning (dir. 2020:59). , när regeringen beslutade om tilläggsdirektiv (dir. 2021:106), ska vaccinsamordnaren verka för att säkra tillgång till vaccin mot covid-19 bl.a. genom EU-gemensamma förhandlingar och identifiera möjligheter att avyttra vaccin mot covid-19. Utredningstiden förlängdes t.o.m. . överlämnade utredningen sitt delbetänkande tillgång till vaccin mot covid-19 – framgång genom samarbete och helgardering (SOU 2022:3) till regeringen. En av utredningens slutsatser är att deltagande i den EU-gemensamma upphandlingen av vaccin varit avgörande för att täcka landets nationella behov. lade fram en vaccinstrategi för att snabba på utveckling, tillverkning och distribution av vacciner mot covid-19 (ec.europa.eu). Målen för är att – garantera vaccinernas kvalitet, säkerhet och effektivitet – säkra snabb tillgång till vaccinerna för EU-länderna och deras invånare och gå i spetsen för det globala solidaritetsarbetet – se till att alla i EU har jämlik tillgång till ett vaccin till rimligt pris så snabbt som möjligt – se till att man i EU-länderna förbereder sina vaccinationskampanjer, löser transport- och distributionsfrågor och fastställer vilka grupper som ska prioriteras. tillsatte kommissionen en arbetsgrupp för vaccintillverkningen.