bet · H901CU9 · 2022-02-23 00:00:00 — Lantmäteriet föreslog bl.a. en nationell plattform för tillgång till relevanta geodata som ska tjäna samhällsbyggnadsprocessen och ingå i en övergripande infrastruktur för den offentliga sektorns gemensamma informationsförsörjning. gav regeringen i uppdrag att redovisa lösningar, kostnader och en genomförandeplan för hur infrastrukturen för geodata bör utvecklas för att möjliggöra ett nationellt tillgängliggörande av all geodata inom samhällsbyggnadsprocessen. Uppdraget slutredovisades genom rapporten av geodata i samhälls-byggnadsprocessen (dnr 519–2018/2889). I slutrapporten föreslår Lantmäteriet en konceptuell arkitektur för ett nationellt tillgängliggörande av alla geodata i samhällsbyggnadsprocessen. Lantmäteriet bedömer att det rör sig om ca 150 informationsmängder, utifrån dagens kända behov. Standardiseringen och det nationella tillgängliggörandet av dessa föreslås ske i etapper utifrån rättsliga och ekonomiska förutsättningar. Lantmäteriet anger i rapporten att gällande rätt reglerar ett nationellt tillgängliggörande för av nämnda geodata. Lantmäteriet föreslår därför att gällande rätt utvecklas så att det motsvarar behovet av nationell informationsförsörjning inom samhällsbyggnadsprocessen. Förslaget till utveckling beskrivs utifrån tre rättsliga aspekter: arkitektur, styrning och informationshantering. Regeringen gav Lantmäteriet i uppdrag att etablera en digital infrastruktur för tillgängliggörande av standardiserade dataset i samhällsbyggnadsprocessen. En delredovisning av uppdraget gjordes . I slutrapporten anför Lantmäteriet att man genomfört det som krävs för att etablera en digital infrastruktur (benämnd Nationella geodataplattformen) så att minst två, enligt fastslagna nationella specifikationer, standardiserade datamängder kan tillgängliggöras och konsumeras (när det gäller Nationella geodataplattformen se även redogörelsen under . Lantmäteriet anför vidare att för att uppnå den förväntade effekten av en smartare samhällsbyggnadsprocess behöver dels detaljplaner och byggnader i den Nationella geodataplattformen bli rikstäckande, dels behöver antalet nya, standardiserade och etablerade datamängder i geodataplattformen bli fler än . Lantmäteriet anger tre grundläggande förutsättningar som myndigheten anser att regeringen behöver säkerställa för den fortsatta utvecklingen för en digital samhällsbyggnadsprocess. Dessa är samman-fattningsvis följande: • Långsiktigt säkrad finansiering för att digitalisera samhällsbyggnadsprocessen. • En ändamålsenlig lagstiftning som stödjer en säker och hållbar digital process. • Förstärka arbetet med informationssäkerhetsområdet hos berörda myndigheter. Lantmäteriet hemställer även att regeringen ska ge myndigheten två uppdrag för att säkerställa fortsatt hög framdrift och förankring i arbetet med att utveckla Nationella geodataplattformen, samt för ett långsiktigt, samlat och effektivt genomförande av en smartare samhällsbyggnadsprocess, där informationsförsörjning och myndighetsprocesser konsolideras. Lantmäteriet föreslår även att rollen som grunddatadomänansvarig etableras med lämplig styrform, detta för att tydliggöra Lantmäteriets ansvar och mandat som följer av den nuvarande rollen som nationell samordnare av geodata. Slutrapporten bereds inom . Uppdrag om säker och effektiv tillgång till grunddata Regeringen gav , och i uppdrag att lämna förslag i syfte att skapa en säker och effektiv tillgång till grunddata genom att bl.a. tydliggöra ansvaret för och öka standardiseringen av sådana data. Myndigheten för digital förvaltning (Digg) hade ett samordnat ansvar för uppdraget. Uppdraget slutredovisades i rapporten om säker och effektiv tillgång till grunddata. Med grunddata avses enligt rapporten uppgifter inom den offentliga förvaltningen som flera aktörer har behov av och som är viktiga i samhället. Myndigheterna har i rapporten enats om tre egenskaper för standardiserade grunddata: • Grunddata identifierar eller beskriver kärnobjekten i samhällsprocesser, t.ex. person-, företag- och fastighetsinformation och geografisk information (även kallat geodata). • Grunddata används i samhällsprocesser av flera aktörer. • Grunddata har ett tydligt beskrivet skyddsvärde. För att tydliggöra ansvaret för och öka standardiseringen av grunddata föreslår myndigheterna att ett nationellt ramverk för grunddata etableras. Dessutom föreslås att grunddatadomäner etableras för, i ett första steg, företag, person och fastighetsinformation och geografisk information. gav regeringen , Lantmäteriet, Myndigheten för digital förvaltning, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap och i uppdrag att tillsammans etablera ett nationellt ramverk för grunddata inom den offentliga förvaltningen. Myndigheten för digital förvaltning ledde arbetet. En delredovisning av uppdraget med en övergripande långsiktig plan för arbetet 2021–2023 överlämnades . Ytterligare en delredovisning av uppdraget gjordes i en rapport . I rapporten föreslår myndigheterna bl.a. att regeringen tillsätter en statlig utredning för att ytterligare utreda de frågor som rör producenter av grunddata, såväl statliga som kommunala, och deras åtaganden som rör informations-försörjning, inbegripet en föreskriftsrätt för de grund-datadomänansvariga myndigheterna och som träffar producenter av grunddata. Uppdraget slutredovisades tillsammans med uppdraget att etablera en förvaltningsgemensam digital infrastruktur för informationsutbyte (se nedan) i en gemensam rapport . I slutrapporten föreslås sammanfattningsvis att: • Den befintliga långsiktiga planen för infrastrukturen även utgör strategisk plan för samhällsinvesteringar kopplade till infrastrukturen. • Infrastrukturansvarig myndighet (Digg) får i uppdrag att ansvara för framtagande av investeringsplan för samhällsinvesteringar för infrastrukturen i enlighet med framtagen samordningsmodell för infrastrukturen, som en del av sitt budgetunderlag. Digg ansvarar därmed för att prioritera turordningen i investeringsplanen utifrån beroenden och ur ett samhällsekonomiskt perspektiv och därmed också att lämna rekommendation till regering och riksdag. • Infrastrukturansvarig myndighet får en strategisk roll i att bedöma vilka projekt och genomföranden som bör klassificeras som samhälls-investeringar. • För de utökade uppgifterna bör infrastrukturansvarig myndighet tillföras anslagsmedel. Delrapporterna och slutrapporten bereds inom . Uppdrag om ett säkert och effektivt elektroniskt informationsutbyte inom den offentliga sektorn Regeringen gav bl.a. Lantmäteriet, och i uppdrag att tillsammans lämna förslag i syfte att skapa ökad säkerhet och effektivitet i samband med elektroniska informationsutbyten inom och med den offentliga sektorn, bl.a. genom en ökad standardisering. Myndigheten för digital förvaltning var samordnande myndighet för uppdraget som slutredovisades . I rapporten lämnar myndigheterna förslag på ett antal åtgärder bl.a. vad gäller behov av tydliga styrformer och utveckling av ett antal byggblock. Med byggblock avses i rapporten en grundläggande infrastrukturkomponent som kan användas i mer komplexa digitala tjänster inom den offentliga förvaltningen. Ett byggblock kan bestå av tekniska förmågor men även standardiserade modeller och mönster som ska kunna användas vid olika typer av informationsutbyte. gav regeringen bl.a. de ovannämnda myndigheterna i uppdrag att tillsammans etablera en förvaltningsgemensam digital infrastruktur för informationsutbyte. En delredovisning med en första övergripande version av en långsiktig plan för arbetet med etableringen av infrastrukturen presenterades . Ytterligare en delredovisning av uppdraget gjordes i en rapport . I rapporten anför myndigheterna bl.a. att utveckling, förvaltning, styrning och användning av infrastrukturen behöver finansieras, vilket främst föreslås ske genom anslag. Anslagsfinansiering bedöms skapa bättre förutsättningar för att hantera förvaltningsgemensamma byggblock på ett långsiktigt och stabilt sätt. Det i sin tur ökar även möjligheterna och incitamenten för att infrastrukturen och grunddata ska användas på ett sådant sätt som är avsett. Uppdraget slutredovisades tillsammans med uppdraget att etablera ett nationellt ramverk för grunddata inom den offentliga förvaltningen i en gemensam rapport . När det gäller förslagen i slutrapporten, se avsnittet ovan. Delrapporterna och slutrapporten bereds inom Regerings-kansliet. Uppdrag att fortsätta etableringen av en förvaltningsgemensam digital infrastruktur för informationsutbyte Regeringen gav Arbetsförmedlingen, , , , , Lantmäteriet, Myndigheten för digital förvaltning, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, , , samt i uppdrag att tillsammans fortsätta etableringen av en förvaltningsgemensam digital infrastruktur för informationsutbyte. Myndigheten för digital förvaltning (Digg) ska vara samordnande myndighet för uppdraget. Inom ramen för uppdraget ska Digg bl.a. förvalta och, tillsammans med de myndigheterna som ansvarar för grunddatadomäner, vidareutveckla det nationella ramverket för grunddata. Myndigheterna ska även fortsätta etableringen av grunddatadomäner för områdena företag, person och fastighetsinformation samt geografisk information i enlighet med de förslag som lämnats i rapporten från regeringsuppdraget om säker och effektiv tillgång till grunddata. Uppdraget ska slutredovisas . EU-direktiv om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn (öppna data-direktivet) och rådet antog direktiv (EU) 2019/1024 om öppna data och vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn. Direktivet är en omarbetning av PSI-direktivet . PSI-direktivet reviderades även 2013. direktiv har genomförts i svensk rätt genom lagen (2010:566) om vidareutnyttjande av handlingar från den offentliga förvaltningen (PSI-lagen). Målsättningen med det nya direktivet är bl.a. att stärka EU:s dataekonomi genom att öka mängden data från den offentliga sektorn som är tillgängliga för vidareutnyttjande. Direktivet omfattar också öppna data. Bland annat innehåller direktivet regler om att särskilda värdefulla datamängder, dvs. handlingar vars vidareutnyttjande är förknippat med stora samhällsekonomiska vinster som huvudregel ska tillgängliggöras avgiftsfritt och vara maskinläsbara, åtkomliga via gränssnitt för tillämpningsprogram och förenliga med villkor för öppna licenser. I bilaga 1 till direktivet finns en förteckning över kategorier av värdefulla datamängder, däribland geodata. Vilka särskilda värdefulla datamängder som ska tillgängliggöras avgiftsfritt kommer att fastställas senare inom ramen för en genomförandeakt som beslutas av kommissionen. Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att lämna de förslag som ett genomförande av PSI-direktivet ger anledning till. bl.a. genomföra en översyn och utvärdering av lagen om vidareutnyttjande av handlingar från den offentliga förvaltningen, analysera hur en tydligare reglering kring avgiftsuttag kan utformas och lämna förslag till nödvändiga Utredningen, som antog namnet Öppna data-utredningen, överlämnade huvudbetänkande Innovation genom information (SOU 2020:55). Utredningen föreslår att det införs en ny lag – lagen om öppna data och vidareutnyttjande av information från myndigheter och offentliga företag. Lagen ska genomföra öppna data-direktivet i svensk rätt och har som syfte att öka tillgängliggörande och vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn, särskilt i form av öppna data, och på så vis stödja utvecklingen av informationsmarknaden och stimulera innovation. För att information ska kunna vidareutnyttjas i så hög utsträckning som möjligt är den föreslagna öppna data-lagens utgångspunkt att villkor, däribland avgifter, ska användas restriktivt. Eventuella villkor ska följa grundläggande krav på objektivitet, proportionalitet och icke-diskriminering. De ska vidare motiveras av ett allmänt intresse och får inte begränsa konkurrensen. Utredningen föreslår vidare bl.a. att det införs en handlingsdirigerande bestämmelse som uppmuntrar myndigheter och offentliga företag att bedriva ett kontinuerligt arbete med att göra information tillgänglig på eget initiativ. Den del av uppdraget som avser utformningen av en tydligare reglering av avgiftsuttag för allmänna handlingar i elektronisk form redovisades i slutbetänkandet Avgifter för information i elektronisk form (SOU 2020:82). Betänkandena bereds inom . Regeringen har i propositionsförteckningen aviserat en proposition om en ny lag om öppna data och vidareutnyttjande av information till . Lantmäteriets slutrapport av särskilt värdefulla datamängder Regeringen gav Lantmäteriet i uppdrag att i samverkan med bl.a. vissa myndigheter och organisationer i ett första steg identifiera vilka datamängder som kan komma i fråga att tillgängliggöra som värdefulla datamängder enligt PSI-direktivet och vilka aktörer som kan komma att omfattas av kravet att tillgängliggöra sådana datamängder. I uppdraget ingick också att analysera och redovisa de budgetära konsekvenserna av att tillgängliggöra dessa datamängder avgiftsfritt och att lämna förslag till olika finansieringslösningar för att möjliggöra avgiftsfritt tillgängliggörande av värdefulla datamängder. Lantmäteriet skulle vidare analysera och redovisa de samhällsekonomiska nyttor, , som tillgängliggörandet av värdefulla datamängder kan ge. En delrapport överlämnades . 2020 i rapporten särskilt värdefulla datamängder. I slutrapporten anges bl.a. följande: Förslaget omfattar de allra flesta datamängder som tillgängliggörs av berörda myndigheter. På den mest detaljerade nivån består förslaget av cirka 300 datamängder fördelade på ett 20-tal tillhandahållande statliga myndigheter och andra offentliga organisationer. Vad gäller kommunernas data så föreslås de datamängder som tillhandahålls rikstäckande genom en statlig myndighet. Den samhällsekonomiska analysen av att tillgängliggöra de föreslagna datamängderna visar på stor samhällsnytta med att realisera förslaget som öppna data. I analysen estimeras det samhällsekonomiska värdet för att tillgängliggöra föreslagna datamängder uppgå till 10 – . Den budgetära konsekvensen för att tillhandhålla föreslagna datamängder enligt kraven på värdefulla data är , där den största delen utgörs av förlorade användaravgifter. Av de förlorade användarintäkterna avser sådana årliga avgifter som offentliga aktörer debiterar varandra. För de aktörer som har avgiftsfinansiering är det kritiskt att de förlorade intäkterna ersätts med en ny finansieringslösning. Om detta inte sker kommer det att innebära att aktörerna kan fullfölja sitt informationsförsörjningsuppdrag. Utifrån de förslag på finansieringslösningar som presenteras i rapporten förordas en omfördelning för de avgiftsintäkter som debiteras mellan offentliga organisationer kombinerat med att resterande finansieringsbehov för de statliga myndigheterna täcks av tillskott av anslag via reformutrymmet. För kommunerna förordas preliminärt att resterande finansieringsbehov täcks av statliga medel men det behövs en ytterligare analys för att se möjligheter och konsekvenser med alternativet. Rapporten bereds inom . Statsrådet anförde i en interpellationsdebatt om vilka åtgärder statsrådet och regeringen avser att vidta med anledning av tillkännagivande om tillgången till geodata (ip. 2021/22:253) bl.a. följande: Jag delar uppfattningen att tillgången på geodata är angelägen för utvecklingen av flera sektorer och processer i vårt samhälle. Data är en viktig förutsättning för innovation, hållbar tillväxt och minskad resursåtgång. Flera undersökningar visar att den samhällsekonomiska nyttan av att tillgängliggöra data, främst geodata, är hög. EU har konstaterat att det inom vissa områden i vårt samhälle finns särskilt värdefull digital information som anses vara förknippad med stora socioekonomiska fördelar och som har ett särskilt stort värde för ekonomin och samhället om den tillgängliggörs avgiftsfritt. Ett av dessa områden är geodata. Med anledning av det stora värdet tog EU initiativ till en omarbetning av det så kallade PSI-direktivet. Detta direktiv beslutades . Som min företrädare redogjort för i en interpellationsdebatt med [..] avser Europeiska kommissionen att fatta beslut om en så kallad genomförandeakt där det kommer att fastställas vilka datamängder som ska tillgängliggöras avgiftsfritt. I och med att geodata är definierade i direktivet som en särskilt värdefull datamängd kommer genomförandeakten att utgöra en grundplatta för att ta steg mot öppna geodata. Europeiska kommissionen har ännu inte beslutat om denna genomförandeakt, och detta är bekymmersamt. Vi har, för att undvika dubbelarbete, velat invänta ett beslut från Europeiska kommissionen. Regeringen arbetar dock med att öka tillgängligheten av öppna data i samhället, som en förutsättning för digital innovation och utveckling. Bland annat bereds en proposition inom om en ny lag som genomför EU-direktivet om öppna data och vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn samt, ur ett rättsligt perspektiv, främjar och stöder den offentliga förvaltningens arbete med att tillgängliggöra öppna data. Lantmäteriet har på regeringens uppdrag tillsammans med myndigheter och aktörer i tagit fram en nationell geodatastrategi . […]. I den nationella strategin är ett av målen att geodata ska vara öppna. Regeringen har ingen annan uppfattning. Öppna data har definierats av den så kallade Öppna data-utredningen som digital information i öppet format som kan vidareutnyttjas och delas fritt för valfritt ändamål. Det pågår också ett stort arbete med vad vi kallar förvaltningsgemensam digital infrastruktur. Regeringen avsatte i budgetpropositionen för att utveckla infrastrukturen och därefter löpande för fortsatt utveckling, förvaltning och drift av infrastrukturen. Vi gav dessutom Myndigheten för digital förvaltning i uppdrag att tillsammans med ett flertal andra myndigheter, däribland Lantmäteriet, att fortsätta arbetet med att etablera och utveckla infrastruktur och det nationella ramverket för grunddata. Detta är viktigt då förvaltningsgemensam digital infrastruktur utgör en grundstomme också vad gäller standardisering av och försörjning av geodata till samhället. Det är av stor vikt att man som användare vet vad man får och kan förvänta sig av de geodata som produceras av Lantmäteriet liksom att de har hög kvalitet. Jag delar [..] och ambition och hoppas att kommissionen presenterar genomförandeakten i närtid. Jag vill också säga några ord om digitalisering av samhällsbyggnadsprocesser, som […] också nämner i sin interpellation. Utöver att regeringen tar viktiga steg mot att åstadkomma en förvaltningsgemensam digital infrastruktur driver vi på digitaliseringen av samhällsbyggnadsprocessen. Det är extremt viktigt inte minst för bostadsbyggandet. I Lantmäteriets och arbete har det konstaterats att data av hög kvalitet är en förutsättning för en effektivare samhällsbyggnads-process. Det är i sig en viktig förutsättning för bland annat fler bostäder. Här har tidigare digitaliseringsuppdrag uppnått flera viktiga delresultat. Men även här återstår mycket arbete för att uppnå en helt digital samhällsbyggnadsprocess. Regeringen har gett i uppdrag att fortsätta sitt arbete med att främja en enhetlig tillämpning av i en digital miljö. Rapporterna bereds i . Den nationella geodataplattformen som nämns i interpellationen är en del av Lantmäteriets uppdrag att bygga upp en digital infrastruktur för data i hela samhällsbyggnadsprocessen. Det ska göra det lättare för bland annat kommuner och byggaktörer att få tillgång till standardiserade och kvalitetssäkrade data, till exempel detaljplanedata. Uppdraget ska slutredovisas . Precis som […] har påpekat pekar många undersökningar och utredningar på att det finns stora möjligheter till innovation om man kan göra offentliga data, framför allt geodata, tillgängliga avgiftsfritt. Det finns också stora möjligheter att effektivisera samhället och våra myndigheter. Digital information som är känd och av god kvalitet och en effektiv informationsförsörjning möjliggör för våra myndigheter att fatta kloka och välavvägda beslut inom bland annat samhällsbyggandet. Min och regeringens ambition är givetvis att ska vara ledande vad avser digitalisering och tillgängliggörande av geodata. Jag har ingen annan uppfattning än och […], detta är en viktig fråga. Vi har samma målsättning. Många processer är igång både hos våra svenska myndigheter och, som vi har varit inne på , på EU-nivå. Tillgången till geodata är mycket viktig för flera sektorer och processer i samhället. Geodata av hög kvalitet är en förutsättning för en effektivare samhällsbyggnadsprocess. Det är därför angeläget att förbättra tillgången till avgiftsfria geodata. beslutade om ett tillkännagivande om att regeringen bör prioritera att möjliggöra att ytterligare geodata, bl.a. från Lantmäteriet, blir tillgängliga i största möjliga mån för både myndigheter och allmänheten. Enligt tillkännagivandet bör regeringen också återkomma med förslag på lämpliga finansieringslösningar och skynda på arbetet med standardisering av geodata. Som redovisats ovan pågår ett arbete med denna inriktning. Bland annat har regeringen gett Myndigheten för digital förvaltning i uppdrag att tillsammans med ett flertal andra myndigheter, däribland Lantmäteriet, fortsätta etableringen av en förvaltningsgemensam digital infrastruktur för informationsutbyte. Det s.k. Öppna data-direktivet reglerar bl.a. särskilda värdefulla datamängder som ska tillgängliggöras avgiftsfritt som huvudregel. Vilka särskilda värdefulla datamängder som ska tillgängliggöras avgiftsfritt kommer att fastställas inom ramen för en genomförandeakt som beslutas av kommissionen. Som framgår av det redovisade interpellationssvaret kommer denna genomförandeakt att utgöra en grundplatta för att ta steg mot öppna geodata. Redan nu arbetar dock regeringen aktivt med att öka tillgängligheten av öppna data i samhället, som en förutsättning för digital innovation och utveckling och en proposition är aviserad . Vidare slutredovisade Lantmäteriet ett regeringsuppdrag att etablera en digital infrastruktur för tillgängliggörande av standardiserade dataset i samhällsbyggnadsprocessen. I slutrapporten anför Lantmäteriet bl.a. att man genomfört det som krävs för att etablera en digital infrastruktur (benämnd Nationella geodataplattformen) så att minst två, enligt fastslagna nationella specifikationer, standardiserade datamängder kan tillgängliggöras och konsumeras. I slutrapporten lämnar Lantmäteriet även bl.a. rekommendationer för den fortsatta utvecklingen av en digital samhällsbyggnadsprocess. Enligt utskottets mening finns det inte behov av att nu rikta ytterligare ett tillkännagivande till regeringen om tillgången till geodata. Motionsyrkandena bör därför avslås. Årlig avgift enligt fastighetsmäklarlagen Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om den årliga avgift som ska betalas enligt fastighetsmäklarlagen. I motion 2021/22:2409 föreslår m.fl. (M) ett tillkännagivande om att ett enmansbolag som ägs av en fastighetsmäklare med sig själv som enda anställd endast ska betala en årlig avgift enligt fastighetsmäklarlagen (2021:516). trädde en ny fastighetsmäklarlag i kraft (prop. 2020/21:119, bet. 2020/21:CU20, rskr. 2020/21:319). Den nya lagen gäller både för fastighetsmäklare och för fastighetsmäklarföretag. Lagen innebär bl.a. att även fastighetsmäklarföretag ska registreras och stå under tillsyn. Enligt 1 kap. 2 § 1 fastighetsmäklarlagen avses med fastighetsmäklare en fysisk person som bedriver yrkesmässig förmedling av bl.a. fastigheter och bostadsrätter. Uttrycket fysisk person omfattar även den som bedriver verksamhet i en enskild firma (prop. 2020/21:119 s. 97). avses enligt definitionen i 1 kap. 2 § 2 fastighetsmäklarlagen en juridisk person i vilken en eller flera fastighetsmäklare bedriver sådan verksamhet som anges i första punkten.