bet · H901KrU6 · 2022-04-25 00:00:00 — För att klara detta bedömer RAÄ att det behövs ett systematiskt hänsynstagande och en långsiktig samverkan, mellan berörda nationella myndigheter, museer och civilsamhällets aktörer. Det finns enligt RAÄ problem och hinder som återkommande behöver hanteras och som framför allt uppstår till följd av att fysisk planering förbiser vissa platsers både nuvarande och historiska anknytning till rörligt kulturarv samt att olika regelverk oftast inte gör skillnad på om ett transportmedel är nytt och modernt eller historiskt, liksom uttag av skatter och avgifter på trafik- och miljöområdet som inte heller är differentierade med hänsyn till om verksamheten t.ex. är ideell eller vinstdriven. 20 av de som –2020 finansierade bevarandet och tillgängliggörandet av historiska transportmedel i enlighet med förordningen (2017:628) om statsbidrag till kulturarvsarbete tilldelades kulturarvsarbete. Mer än hälften av bidragen till historiska transportmedel har gått till projekt som involverar fartyg: därefter kommer spårburna fordon och därefter luftfartyg. Enligt och utmarksbruk (FSF) finns det ca 200–250 fäbodar i drift i med någon form av från hemgården säsongsvis förflyttad djurhållning med betesdrift i syfte att nyttja naturliga foderresurser i skog och fjäll. kan olika aktörer och utövare av en tradition som finns på den nationella förteckningen Levande traditioner föreslå att traditionen nomineras till internationella listor och register kopplade till konvention om tryggande av det immateriella kulturarvet. Isof har mottagit elva förslag till nomineringar till listor och register, varav tre förslag fick möjlighet att återkomma med omarbetade ansökningar. Isof har bedömt FSF:s ansökan om fäbodkultur och skriver i sitt yttrande till att ansökan väl uppfyller de krav som ställts. Då ansökan behöver utvecklas i samverkan mellan flera parter kan nominering enligt Isof ske först . I en interpellationsdebatt i , svarade kulturministern bl.a. så här på (SD) interpellation 2021/22:135: Fäbodkulturen i fäbodmiljöerna är ett levande immateriellt kulturarv. Helt avgörande för att det immateriella kulturarvet ska leva vidare till kommande generationer är att det finns utövare som för vidare kunskaperna och åtgärderna. Många aktörer bidrar på olika sätt till fäbodarnas och fäbodbrukets bevarande, inte minst i det dagliga arbetet som sker i jordbruk och skogsbruk i fäbodmiljöer som bidrar till att bevara landskapets biologiska mångfald. Det finns flera former av stöd som stärker fäbodmiljöerna och fäbodkulturen, däribland det statliga bidraget till kulturmiljövård. Det uppgår till och har stor betydelse för kulturmiljöarbetet i hela landet. –2024 stärker regeringen detta anslag med ytterligare . Det finns även ett statligt bidrag på till kulturarvsarbete som bl.a. kan lämnas till arbete med immateriellt kulturarv. Detta förstärkte regeringen med med anledning av pandemins konsekvenser för ideella kulturarvsverksamheter. Genom de olika formerna av skydd samt de statliga bidragen till kulturmiljövård och till ideellt kulturarvsarbete finns det goda förutsättningar även för arbete med landets fäbodar. Det finns tusentals föreningar och aktiva nätverk som är engagerade i just fäbodarna, fäbodbrukets bevarande och fortsatta användning. Jag vill nämna till exempel Förbundet och utmarksbruk, FSF, som gör en stor insats genom att bevaka och driva frågorna om fäbodarnas värden i många sammanhang och inom olika samhällssektorer. invigdes i den byggnad som uppfördes som Bjällbopalatset i . Klosterverksamhet påbörjades med invigning av Birgittaklostret 1430. som bildades för att bevara klosterbyggnaderna är huvudman för . Stiftelsen förvaltade klosterområdet innan () tog över förvaltningen SFV ska upplåta mark och lokaler till statliga eller kommunala myndigheter eller till enskilda på marknadsmässiga villkor. Om ersättningen inte kan fastställas på marknadsmässig grund ska den fastställas efter vad som kan anses skäligt. Hänsyn bör då tas till faktorer som t.ex. fastighetens särskilda karaktär samt ekonomiska och tekniska livslängd enligt förordningen (1993:527) om förvaltning av statliga fastigheter, m.m. I betänkandet Funktionalitet och enhetlighet – hyresmodell för fem kulturinstitutioners huvudbyggnader (SOU 2020:76) föreslogs att en marknadsmässig hyresmodell införs för bl.a. de fastigheter som SFV förvaltar och som rymmer viktig kulturverksamhet. Utredningen konstaterar vidare att även om en ren marknadshyra är svår att hävda för vissa byggnader och hyresgäster, finns det utvecklade metoder för att göra anpassningar av hyressättningen som ändå kan anses marknadsmässiga. Utredningen har remitterats och bereds i . Avsikten är att komma fram till ett ställningstagande i sakfrågan (skr. 2021/22:75 s. 206) inkom med en skrivelse med en önskan om att redogöra för frågan om för kulturutskottet (dnr 1482-2019/20). Föreningen refererar bl.a. till SFV:s beslut om en hyreshöjning för museilokalerna och att Region samt kommun avböjt ett finansieringsansvar för museets drift inom ramen för kultursamverkansmodellen. Utskottet hänvisade i betänkande 2021/22:KrU6 till befintlig hyresmodell och uttryckte sig positivt om den breda och uppskattade verksamhet som bedriver vid . har utskottet även hänvisat till den tyngdpunktsförskjutning från centralt fattade beslut till ökat regionalt ansvar som kultursamverkansmodellen innebär (bet. 2020/21:KrU9). Styrelsen för har fattat beslut om att söka en regional lösning för verksamhetens finansiering inom ramen för kultursamverkansmodellen tillsammans med Region och kommun[4]. En tvist har pågått mellan och svenska staten () om var privilegiebrev samt fyra andra urkunder[5] ska förvaras. Tvisten avgjordes i som gav staten () rätt. ska framöver förvaras i i . kommun valde att inte överklaga domen till . Tingsrätten gick på linjen att den s.k. proveniensprincipen är allenarådande för svensk arkivbildning , dvs. att handlingar från samma verksamhet ska hållas samman så att de kan studeras som en helhet. Att breven alltid har förvarats i har, enligt tingsrätten, inte påverkat bedömningen av frågan om vem som har rätt till breven som bedöms alltid ha varit statliga handlingar. fick landsarkiven till uppgift att inom varje distrikt ta emot arkivhandlingar från bl.a. kommunala arkiv samt stads- och kyrkoarkiv. Med stadsarkiv avsågs även rådhusrätternas arkiv. I denna leveransplikt ingick alla handlingar eller tidigare. I domen hävdas att staden gavs dispens 1914 från utlämning av breven och att stad därför aldrig kan anses ha ägt privilegiebreven. Staden fick 1980, 1992 och 1996 enbart uppskov från staten att överlämna breven, vilket sedan inte har gjorts[6]. Utskottet har vid tidigare behandling av motionsyrkanden om möjligheten att etablera ett marinarkeologiskt museum nämnt det museum som byggts upp inom SMTM:s verksamhet. Museet gestaltar med hjälp av digital teknik vraken som ligger kvar på havsbotten. Museet har fått namnet Vrak – och invigdes . Museet gestaltar marinarkeologi och ska fungera som en knutpunkt för vrakforskning kring hela . Enligt förordningen (1991:977) om statsbidrag till folkbildningen får statsbidrag lämnas till folkhögskolor, studieförbund och studerandeorganisationer inom folkhögskolan och till idrottens studie-, bildnings- och utbildningsverksamhet (1§). prövar bidrag till de sistnämnda och till de förstnämnda. Anslaget 7:2 Bidrag till kulturmiljövård (utg. omr. 17) får bl.a. användas till utgifter för statsbidrag till hembygdsmuseer och ideell kulturarvsverksamhet. Statsbidraget regleras i förordningen (2014:108) om statsbidrag till ideella organisationer inom kulturmiljöområdet. Utskottet kan konstatera att det finns statligt stöd i olika former som möter förslagen i yrkandena. Därtill vill utskottet hänvisa till den tyngdpunktsförskjutning från centralt fattade beslut till ökat regionalt ansvar som kommer av kultursamverkansmodellen. Här välkomnar utskottet den översyn av modellen som regeringen aviserat i syfte att bl.a. förbättra samordningen mellan olika aktörer. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2021/22:99 (SD), 2021/22:180 (SD), 2021/22:663 (SD), 2021/22:1031 (KD), 2021/22:1278 (S), 2021/22:1613 (C) yrkande 1, 2021/22:1771 (S), 2021/22:2058 (M), 2021/22:2706 (M) yrkandena 1–3, 2021/22:2916 (SD), 2021/22:3022 (SD) yrkande 11 samt 2021/22:4117 (SD) yrkandena 1 och 2. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om uppmärksammande av diskriminering, antisemitism och övergrepp. Utskottet hänvisar framför allt till pågående insatser. Jämför reservation 10 (C) och 11 (L). m.fl. (L) vill i partimotion 2021/22:3965 yrkande 51 se en nationell kartläggning av förekomsten av antisemitiska attityder. Motionärerna menar att det behövs ökad medvetenhet om hur antisemitismen i tar sig uttryck och att det aldrig får förekomma att skolor undviker att diskutera antisemitism därför att ämnet anses för känsligt. Per Schöldberg m.fl. (C) vill i kommittémotion 2021/22:3217 yrkande 7 tilldela Forum för levande historia uppdraget att beskriva och informera om hur behandlat samer, tornedalingar, lantalaiset och kväner, judar, romer och sverigefinnar med bl.a. rasbiologi, skallmätningar, tvångsförflyttningar, nomadskolor, arbetsstugor och assimilering. De övergrepp och den diskriminering som svenska staten historiskt har utsatt samer och andra nationella minoriteter för och som fortfarande pågår på många plan är enligt motionärerna ofta okända för både beslutsfattare och allmänhet. I motion 2021/22:1695 vill (S) att regeringen överväger att undersöka möjligheten att genomföra en riksomfattande informationskampanj om romernas utsatta situation i och . Motionären pekar på att romerna är en minoritet som fått utstå mycket förtryck och diskriminering i och och att det finns fördomar, diskriminering och hat som leder till att många romer inte får samma möjligheter som andra i samhället. I motion 2021/22:1032 för (KD) fram betydelsen av att skapa ett museum över gärning. Motionären menar att kunskapen om och hans gärning för att rädda tiotusentals ungerska judar undan Förintelsen ofta är bristfällig, inte minst i den yngre generationen. Motionären anför att har bl.a. torg och andra platser som är uppkallade efter men att inte ett museum om . Axel (MP) vill i motion 2021/22:4206 att staten uppför ett minnesmärke för dem som föll offer för Vipeholmsexperimenten. Motionären menar att de oetiska experimenten på genomfördes på initiativ av svenska staten och att det därför är lämpligt att regeringen tar initiativ till att upprätta ett minnesmärke. Bakgrund och pågående arbete Anslaget 8:1 Centrala museer: Myndigheter har 2022 tillförts för att inrätta ett museum om Förintelsen och bygga upp verksamheten vid SHM (prop. 2021/22:1 utg.omr. 17, bet. 2021/22:KrU1, rskr. 2021/22:85). Ytterligare är beräknat och . Inrättandet av om Förintelsen är en del av åtaganden, s.k. pledges, som presenterades på internationella forum för hågkomst av Förintelsen och bekämpande av antisemitism . Av kostnaderna för det nya museet beräknas –2024 för en satsning på spridning av och utbildning om den svenskspråkiga versionen av Dimensions in Testimony. t.o.m. är ordförande i alliansen till minne av Förintelsen (– ). Temat för det svenska ordförandeskapet är Together for Impact – Promoting Holocaust remembrance and combating antisemitism and antigypsyism through cooperation and dialogue. kommer regeringen att följa upp de åtaganden som gjordes vid Malmöforumet 2021 och arbeta för att ytterligare stärka som institution. Forum för levande historia har bl.a. i uppdrag att stärka förutsättningarna för hågkomstresor till minnesplatser genom att vidareutveckla de strukturer som finns för att underlätta för skolor och andra att göra sådana resor. Aktuell kunskap förankrad i forskning bör ligga till grund för resorna. Forum för levande historia ska i genomförandet av uppdraget föra en dialog med Svenska kommittén mot antisemitism samt inhämta synpunkter från övriga berörda myndigheter, organisationer och andra relevanta aktörer. beviljade regeringen även för att, i dialog med Forum för levande historia, erbjuda ungdomsgrupper utbildning och studieresor till minnesplatser i . Syftet är bl.a. att öka kunskapen om förbrytelser mot judar, att förankra minnet av Förintelsen hos svenska ungdomar och lärare samt till att öka kunskapen om antisemitism och rasism historiskt och . Forum för levande historia har i uppdrag att samordna och följa upp den nationella planen mot rasism samt liknande former av fientlighet och hatbrott. Myndigheten redogör i sin årsredovisning för hur de vill öka den nationella spridningen av aktiviteterna på minnesdagen för folkmordet på romer som infaller . I samarbete med UR har ett digitalt program med samtal och korta föreläsningar genomförts med bl.a. forskare och romska aktivister om antiziganism och folkmordet på romer under Förintelsen. Även en miniutställning har producerats, – romernas sista natt i , som belyser romers situation i förintelselägret . har 2022 tillförts anslaget 7:2 Åtgärder för den nationella minoriteten romer (prop. 2021/22:1 utg. omr. 1, bet. 2021/22:KU1, rskr. 2021/22:68) för genomförande av strategin för romsk inkludering inom utbildning, arbete, bostad, hälsa, social omsorg och trygghet, kultur och språk samt civilsamhällets organisering. Av anslagsökningen är permanenta medel. Åtgärden är även en del av åtaganden som presenterades på internationella forum för hågkomst av Förintelsen och bekämpande av antisemitism . Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) hade –2019 i uppdrag att fördela statsbidrag för hälsofrämjande insatser riktade till romer. Som en del av genomförandet av strategin för romsk inkludering tillfördes nya medel och MUCF har fått ett nytt uppdrag att fördela statsbidrag enligt förordningen (2022:118) om statsbidrag för hälsofrämjande insatser riktade till romer. Syftet med bidraget är att främja romers hälsa samt att ge civilsamhället och särskilt romska organisationer bättre förutsättningar att arbeta med hälsofrämjande insatser riktade till romer. i har –2023 i uppdrag att samordna, följa upp och genomföra insatser inom ramen för strategin för romsk inkludering samt sprida information om arbetet med romsk inkludering. I uppdraget ingår att genomföra insatser för att öka kunskapen om romsk historia samt romers nuvarande livsvillkor och ställning som nationell minoritet. tillsatte regeringen en sannings- och med uppdrag att utreda kränkningar och övergrepp mot tornedalingar, kväner och lantalaiset till följd av assimileringspolitik (dir. 2020:29). Kommissionen består av åtta ledamöter, i huvudsak forskare och jurister och ska: • kartlägga och granska assimileringspolitiken och dess konsekvenser för minoriteten, grupper inom minoriteten och enskilda • sprida information för att öka kunskapen om minoriteten och dess historiska erfarenheter • lämna förslag till fortsatta insatser för att bidra till upprättelse och främja försoning. Kommissionen ska inte överväga eventuella ansvarsfrågor i enskilda fall eller ge ekonomisk kompensation till enskilda som drabbats. Uppdraget ska redovisas . tillsatte regeringen en som ska kartlägga och granska den politik som förts gentemot samerna i ett historiskt perspektiv och dess konsekvenser för det samiska folket (dir. 2021:103). Kommissionen kommer att bestå av tretton ledamöter som utses efter nära dialog med . Regeringen utsåg ett av Högsta domstolens 16 justitieråd som kommissionens ordförande. • kartlägga och granska den politik som förts gentemot samerna och relevanta aktörers agerande vid genomförandet av den politiken, • sprida kunskap om och öka den allmänna förståelsen för samernas historia och hur historiska oförrätter påverkar dagens villkor för samerna samt verka för att denna kunskap förs vidare till kommande generationer, och • lämna förslag på åtgärder som bidrar till upprättelse och främjar försoning och ett livskraftigt samiskt samhälle. Uppdraget ska redovisas . Regeringen överlämnade en lagrådsremiss med förslag om skydd för uppgifter om enskildas personliga och ekonomiska förhållanden i den granskande verksamhet som utförs av dessa två kommissioner (dnr Ku2021/02404). Lagändringarna föreslås träda i kraft . fick en enskild utredare i uppdrag av att biträda i arbetet med att utreda konsekvenserna för hur Forum för levande historias uppgifter påverkas av inrättandet av om Förintelsen och med vilken inriktning Forum för levande historias arbete ska bedrivas framöver (Ku 2021:A). Utredningen presenterade sina slutsatser . Utredningen bedömer bl.a. att regeringen bör överväga att ge myndigheten en permanent uppgift att öka och sprida kunskap om historiska skeenden som påverkat de nationella minoriteterna i , inklusive en roll att hantera frågor som arbetet som i ovanstående kommissioner kommer att resultera i. Utredningen remitteras till cirka 100 institutioner med sista svarsdatum . Åren 1935–1982 var en som man då benämnde som sinnesslöa. Exempel på händelser som gett stor medial uppmärksamhet är de s.k. kariesexperimenten i vilka intagna patienter utan samtycke tvingades delta i kliniska odontologiska försök 1945–1955. kom uppgifter om ett påstått eutanasiprojekt under som grundades i uppgifter om ökad dödlighet bland de intagna på anstalten (SOU 2020:21 s. 290). finansierar ett tvärvetenskapligt projekt vid vid . Med hjälp av arkivforskning ska forskarna försöka få ökad förståelse för hur välfärdsstaten historiskt har hanterat människor utanför via en fallstudie av Vipeholmssjukhuset[7]. Till projektet planeras även en tillfällig vandringsutställning. (L) ställde en skriftlig fråga (fr. 2020/21:2361) till socialminister i vilken han undrar om ministern är beredd att ta initiativ till en officiell ursäkt från statens sida för det som skedde på Vipeholmsanstalten. Statsrådet svarade att hon tagit initiativ till att anordna ett möte för att samtala om vad som hände och att hon är angelägen om att berörda funktionshindersorganisationer kan samlas till ett fysiskt möte. Med anledning av pandemin avsåg man att arrangera mötet . (M) har ställt en skriftlig fråga (fr. 2021/22:1254) till socialminister i vilken hon refererar till att organisationen , Handlingskraft, Rörelsefrihet (DHR) kräver en offentlig ursäkt av staten till alla patienter som varit placerade på Vipeholm i . Frågeställaren undrar vilka åtgärder ministern avser att vidta för att ge dessa personer och deras anhöriga upprättelse för det de utsattes för –1970. Statsrådet refererar i sitt svar till bl.a. ovan nämnda forskningsprojekt och betonar funktionshindersorganisationernas viktiga arbete och betydelse för den förändrade synen på personer med intellektuell funktionsnedsättning som också utgjorde grunden för dagens funktionshinderspolitik. , DHR och har enligt uppgift en dialog om en eventuell framtida minnesplats i utöver den minnessten som är rest på i . Utskottet vill understryka att de historiska händelser som tas upp i yrkandena är viktiga att inte bara minnas utan även dra lärdom av. Utskottet noterar vidare att regeringen på olika sätt höjer ambitionsnivån för att öka kunskapen och medvetenheten om diskriminerande särbehandling såväl i det förgångna som i vår samtid. Utskottet finner inga skäl att rikta tillkännagivanden i enlighet med yrkandena och avstyrker därmed motionerna 2021/22:1032 (KD), 2021/22:1695 (S), 2021/22:3217 (C) yrkande 7, 2021/22:3965 (L) yrkande 51 samt 2021/22:4206 (MP). Skydd för utländska kulturföremål Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om skydd för utländska kulturföremål. Utskottet hänvisar till pågående beredningsarbete. Jämför reservation 12 (M) och 13 (L). I kommittémotion 2021/22:3374 yrkande 15 föreslår m.fl. (M) att regeringen tillsätter en utredning om immunitetslagstiftning för att skydda utländska konstföremål som har lånats in till svenska museer. m.fl. (L) vill i kommittémotion 2021/22:4003 yrkande 14 att regeringen underlättar internationellt samarbete mellan museer och konsthallar. Motionärerna pekar på försvårande omständigheter som osäkerhet kring ett verks ursprung och ägarhistoria samt krav. Bakgrund och pågående arbete Rådets förordning (EG) nr 1186/2009) om upprättandet av ett gemenskapssystem för tullbefrielse, kapitel XI, gäller för bl.a. konstverk av utbildningsmässig, vetenskaplig eller kulturell karaktär vid import från länder utanför EU. Varje enskild vara kräver ett tillstånd och det är den som är ansvarig för verksamheten som ansöker om tillståndet. Ansökan för bl.a. konstverk av kulturell karaktär ska innehålla en skriftlig försäkran om att varorna är konstverk av utbildningsmässig, vetenskaplig eller kulturell karaktär samt att varorna inte ska säljas. Momsfrihet medges i regel inte för detta material enligt . Momsen uppgår till och täcker eventuell tull och andra statliga skatter eller avgifter, exempelvis punktskatt samt provisions-, emballage-, transport- och försäkringskostnader. Momsfrihet kan ges för samlarföremål och konstverk som inte ska säljas och som importeras av ett av godkänt galleri, ett museum eller en annan institution. Enligt 3 kap. 11 § punkt 4 mervärdeskattelagen (1994:200) undantas anordnande i museiverksamhet av utställningar för allmänheten och tillhandahållande i museiverksamhet av föremål för utställningar från skatteplikt om verksamheten bedrivs av, eller fortlöpande i mer än ringa omfattning understöds av, det allmänna. För att underlätta för svenska museer att låna in kulturföremål från utlandet tillsatte regeringen en utredning för att analysera och föreslå hur ett skydd mot processuella åtgärder för inlånade utländska kulturföremål ska utformas. Utredningen presenterade sitt betänkande Immunitet för utställningsföremål (SOU 2021:28) . Utredningens ambition var att utforma en lag med ett vidsträckt tillämpningsområde som kan uppfylla det uttalade syftet att främja det internationella kulturutbytet. Utredningens definition av utställningsföremål är ett i utlandet hemmahörande föremål som tillfälligt lånas in till för att göras tillgängligt vid en offentlig utställning. Utredningen föreslår att det är föremålet som ska vara bärare av immuniteten och att det kan ägas eller förfogas av en offentlig institution eller privat aktör. Den svenska utställningsarrangören (inlånaren) kan antingen vara en aktör inom det allmänna museiväsendet eller en privat aktör. För att få ett immunitetsskydd föreslår utredningen ett särskilt tidsbestämt beslut som bl.a. anger immunitetstiden, som ska vara av temporär karaktär. Som längst föreslås tiden bestämmas . Samma föremål ska kunna ges ett förnyat skydd efter en ny ansökan. I en ansökan ska det bl.a. finnas uppgifter om utlånaren och dennes rätt till föremålet och uppgifter för identifiering av föremålet, t.ex. föremålets proveniens. Utredningen föreslår vidare att RAÄ ska handlägga och besluta i ärenden enligt lagen. Betänkandet har remitterats till ett trettiotal organisationer och förslagen bereds inom . I budgetpropositionen gör regeringen bedömningen att pandemin försvårade museernas arbete med internationellt utbyte och samverkan eftersom planerade resor behövdes ställas in och såväl utställningsprojekt som ut- och inlån av föremål fick skjutas (prop. 2021/22:1 utg.omr. bedöms pandemin ha påskyndat etablerandet av internationellt samarbete och kommunikation utan resor i bl.a. internationella nätverk, besök och delegationer av forskare och museirepresentanter samt samarbeten inom utställningsverksamheterna. Utskottet välkomnar att regeringen uppmärksammar coronapandemins negativa effekter på museisektorns internationella samarbete. I avvaktan på resultatet av pågående beredning av förslagen i betänkandet Immunitet för utställningsföremål föreslår utskottet att motionerna 2021/22:3374 (M) yrkande 15 samt 2021/22:4003 (L) yrkande 14 avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om att stärka arbete med konvention om skydd för det immateriella kulturarvet. Utskottet hänvisar till gjorda insatser.