bet · H901SoU18 · 2022-05-16 00:00:00 — Enligt 1 § lagen (2018:1197) om konvention om barnets rättigheter ska artiklarna 1 – 42 i konvention om barnets rättigheter i originaltexternas lydelse gälla som svensk lag. Lagen trädde i kraft . En socialnämnd ska enligt 6 kap. 1 § SoL sörja för att den som behöver vårdas eller bo i ett annat hem än det egna tas emot i ett familjehem, hem för vård eller boende eller stödboende för barn och unga i åldern 16–. Enligt 6 kap. 2 § SoL ansvarar varje kommun för att det finns tillgång till familjehem, HVB-hem och stödboenden. Staten ansvarar dock för behovet av de särskilda ungdomshemmen som avses i 12 § LVU och 22 – 23 §§ lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall, LVM. Det är som leder verksamheten vid dessa hem. Enligt 6 kap. 1 § andra stycket SoL ansvarar en den som genom nämndens försorg har tagits emot i ett annat hem än det egna får god vård. Av 6 kap. 7 b § SoL framgår att socialnämnden noga ska följa vården av de barn och unga som vårdas i ett familjehem, jourhem, stödboende eller HVB-hem. Av 6 kap. 5 § SoL framgår att en socialnämnd i första hand ska överväga att placera ett barn hos någon anhörig eller närstående till barnet, s.k. närståendeplacering. I samband med beslut om placering i ett familjehem ska en socialnämnd enligt 6 kap. 6 b § SoL ingå ett avtal med dem som nämnden avser att anlita som familjehem. Av avtalet ska nämndens och familjehemmets åtaganden som avser barnets behov av stöd och skydd under placeringen framgå. Det åligger vidare nämnden att, med stöd av 6 kap. 6 c § SoL, tillhandahålla den utbildning som behövs för dem som nämnden avser att anlita för vård av barn i familjehem eller jourhem. Vården bör utformas så att den främjar den enskildes samhörighet med anhöriga och andra närstående samt kontakt med hemmiljön (6 kap. 1 § fjärde stycket SoL). När ett barn eller en ung person vårdas med stöd av LVU följer det av 14 § LVU att socialnämnden har ett ansvar för att den unges behov av umgänge med föräldrar och vårdnadshavare så långt som möjligt tillgodoses. Om det är nödvändigt med hänsyn till ändamålet med vården enligt lagen får socialnämnden besluta hur den unges umgänge med vårdnadshavare och med föräldrar som har umgängesrätt reglerad genom dom eller beslut av domstol eller genom avtal ska utövas. får också besluta att den unges vistelseort inte ska röjas för föräldrarna eller vårdnadshavare. Av 7 kap. 1 § första stycket SoL följer att ett bolag, en förening, en samfällighet eller en enskild individ inte får bedriva yrkesmässig verksamhet i form av stödboende eller HVB-hem utan tillstånd från . Tillstånd att bedriva sådan verksamhet får beviljas endast om verksamheten uppfyller kraven på god kvalitet och säkerhet (7 kap. 2 § SoL). Ett tillstånd får förenas med villkor av betydelse för kvaliteten och säkerheten i verksamheten (7 kap. 2 § sjätte stycket SoL). Om verksamheten helt eller till väsentlig del ändras eller flyttas, ska nytt tillstånd sökas (7 kap. 2 § sjunde stycket SoL). Av 7 kap. 1 § andra stycket SoL följer att kommun och regioner som driver verksamhet i form av bl.a. HVB-hem och stödboende ska anmäla denna verksamhet till innan verksamheten påbörjas. Enligt 13 kap. 1 § SoL utövar tillsyn över och verksamheten vid särskilda ungdomshem. Tillsynen avser även enskilda verksamheter som driver exempelvis HVB-hem eller stödboenden. Vid tillsyn som rör barns förhållanden får barnet höras om det kan antas att barnet inte tar skada av samtalet. Barnet får höras utan vårdnadshavarens samtycke och utan att vårdnadshavaren är närvarande. (13 kap. 4 § SoL). I socialtjänstförordningen (2001:937), förkortad SoF, finns kompletterande föreskrifter till SoL, LVU och LVM. I 3 kap. 19 a § SoF framgår att socialnämnden har en skyldighet att anmäla beslut om att placera barn eller unga i ett familjehem eller jourhem till om beslutet innebär att fler än tre barn eller unga kommer att vara placerade i hemmet. utövar tillsyn över HVB-hem och stödboenden. Av 3 kap. 19 § SoF framgår att tillsynen ska omfatta regelbundna inspektioner. Inspektionerna ska göras minst en gång . I anslutning till en inspektion ska samtala med de barn och unga som samtycker till det. Av 4 kap. 3 a § SoF framgår att ska föra ett register över bl.a. de som har tillstånd att bedriva – stödboenden eller HVB-hem – verksamhet som har till uppgift att till socialnämnden föreslå familjehem och jourhem till barn samt som lämnar stöd och handledning till sådana hem som tar emot barn. Registret ska utgöra underlag för tillsynsverksamheten. Av 4 kap. 3 b § SoF följer att får ha direktåtkomst till uppgifterna i registret om uppgifterna behövs hos för kunskapsutveckling, statistik-framställning, uppföljning, utvärdering eller epidemiologiska studier. Ett tillstånd att bedriva yrkesmässig verksamhet i form av HVB-hem eller stödboende meddelas tills vidare. Tillståndet får inte överlåtas. (4 kap. 3 § SoF) föreskrifter och allmänna råd om socialnämndens ansvar för barn och unga i familjehem, jourhem, stödboende och hem för vård eller boende föreskrifter och allmänna råd (SOSFS 2012:11) om socialnämndens ansvar för barn och unga i familjehem, jourhem, stödboende och hem för vård eller boende ska tillämpas vid placering av barn och unga i något av dessa hem. Av de allmänna råden framgår att socialnämnden bl.a. bör ge vårdnadshavare och föräldrar stöd i föräldrarollen och i deras kontakt med dem som vårdar barnet. Nämnden bör också se till att familjehemsföräldrarna får handledning och fortbildning som är anpassad till uppdragets karaktär (HSLF‑FS 2019:25). föreskrifter och allmänna råd om hem för vård eller boende föreskrifter om allmänna råd om hem för vård eller boende (HSLF-FS 2016:55) ska tillämpas av den som bedriver verksamhet i form av HVB-hem. En föreståndare vid ett HVB-hem ska ha den sammantagna kompetens som behövs för att kunna leda, utveckla och följa upp verksamheten (5 kap. 1 § HSLF-FS 2016:55). När det gäller den övriga personalens kompetens framgår det av 5 kap. 2 § HSLF-FS 2016:55 och de därtill hörande allmänna råden att personalen ska ha den utbildning, den erfarenhet och den personliga lämplighet som behövs för att kunna utföra sina arbetsuppgifter. Personal som ger behandling enligt en viss metod ska även ha en relevant utbildning för den. Personalen bör ha minst en tvåårig eftergymnasial utbildning. Flertalet bör ha en utbildning med inriktning mot socialt arbete, socialpedagogik eller beteendevetenskap. Placerade barn och unga – gav ut handboken barn och unga – (2020-3-6640). syftar till att underlätta tillämpningen av det regelverk som gäller på området. Innehållet bygger i huvudsak på lagstiftning, förarbeten, rättsfall och JO-utlåtanden och kompletterar föreskrifter och allmänna råd (SOSFS 2012:11) om socialnämndens ansvar för barn och unga i familjehem, jourhem, stödboende och hem för vård eller boende. Rekommendationer från Kommuner och Regioner om familjehem publicerade SKR sitt cirkulär Ersättningar och villkor vid familjehemsvård av barn, unga och vuxna, vårdnadsöverflyttningar m.m. för (dnr 21/01415, cirkulärnummer 21:40). Syftet med cirkuläret är att ge stöd och vägledning för handläggare och beslutsfattare i kommuner gällande handläggningen av ärenden som rör familjehemsvård. I cirkuläret finns även tabeller med aktuella belopp för arvode och omkostnader . rekommenderar SKR som en grundkostnad per förälder för barn i åldern 0 – och för barn i åldern 13 – . Motsvarande tilläggskostnad som rekommenderas är respektive . Av och familjeomsorg – Lägesrapport framgår att 31 057 barn och unga fick vård enligt SoL eller insatser eller LVU (s. 26). Det vanligaste är att barn och unga med heldygnsinsatser placeras i familjehem, näst följt av HVB-hem. utgjordes av familjehemsplaceringarna av s.k. nätverks-placeringar. Andelen som varit placerad under uppväxten låg länge stabil, i befolkningen men har stigit till till följd av att tonårsplaceringarna har ökat. av samtliga beslutade heldygnsinsatser omfattade ungdomar 15–, med fler pojkar än flickor bland de som blir placerade. Skillnaden är som störst i de äldre åldersgrupperna. Av rapporten framgår att en första brukarundersökning på nationell nivå har genomförts med sammanlagt 341 barn som är placerade i familjehem fördelade på 57 kommuner runt om i landet. Undersökningen visar att de flesta barn uppger att de har det bra i sitt familjehem. Knappt hälften av barnen uppger dock att de inte har fått möjlighet att påverka valet av familjehem. Knappt hälften uppger att de fått information om sina rättigheter. Utredningen om vikten av trygghet och kontinuitet för barn i utsatta situationer – en översyn av reglerna i gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att se över regler i om vårdnadsöverflyttning, adoption och umgänge (dir. 2021:70). Uppdraget syftar till att skapa bättre förutsättningar för kontinuitet, stabilitet och trygghet för familjehemsplacerade barn och barn som har upplevt våld av närstående. I uppdraget ingår att ta ställning till bl.a. – om förutsättningarna för vårdnadsöverflyttning och adoption bör ändras för att tillgodose familjehemsplacerade barns rätt till trygghet och stabilitet, – behovet av åtgärder för att underlätta förutsättningarna för prövningen av frågor om vårdnadsöverflyttning för barn i familjehem, – hur skyddet för barnet kan stärkas när fråga uppkommer om umgänge med en förälder som har utövat våld eller gjort sig skyldig till någon annan allvarlig kränkning. Uppdraget ska redovisas . Utredningen om barn och unga i samhällets vård gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att se över och föreslå åtgärder för hur kvaliteten i vården kan öka när barn och unga placeras i familjehem, jourhem, stödboenden och HVB-hem, inklusive särskilda ungdoms-hem, med stöd av SoL och LVU (dir. 2021:84). Syftet med uppdraget är att säkerställa att barn och unga som placeras utanför det egna hemmet alltid ska garanteras trygghet, säkerhet och en i övrigt god vård. – lämna förslag på hur kvaliteten i vården av barn och unga som placeras utanför det egna hemmet kan säkerställas, – lämna förslag på hur stödet till barn och unga kan förbättras sedan vård utanför det egna hemmet har upphört, – analysera familjehemmens förutsättningar att ge god vård och föreslå hur tillgången till fler lämpliga familjehem kan öka, – analysera och föreslå hur kunskapen om kvaliteten i vården kan öka lokalt och nationellt, och – föreslå de åtgärder eller författningsändringar som bedöms lämpliga. Uppdraget ska redovisas . Barnets bästa när vård enligt LVU upphör – lex lilla hjärtat presenterade regeringen propositionen Barnets bästa när vård enligt LVU upphör – lex lilla hjärtat (prop. 2021/22:178). Det huvud-sakliga förslaget i propositionen är att vård som har beslutats med stöd av 2 § LVU inte får upphöra förrän de omständigheter som föranledde vården har förändrats på ett varaktigt och genomgripande sätt. Därutöver föreslår regeringen att • socialnämnden ska överväga att ansöka om överflyttning av vårdnaden när barnet varit placerat i samma familjehem • socialnämnden ska följa upp situationen för den som är när vården enligt LVU upphör • socialnämnden ska överväga om det finns anledning att ansöka om flyttningsförbud när nämnden prövar om vården ska upphöra • socialnämnden ska få besluta att en vårdnadshavare ska uppmanas att lämna drogtest inför umgänge eller prövningen av om vård enligt LVU ska upphöra. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Barnets bästa som grund för fortsatt vård enligt LVU – Utredning som ett led i socialutskottets beredning av fråga om ändring i LVU beslutade att ge en utredare i uppdrag att utreda förutsättningarna att införa barnets bästa som självständigt rekvisit vid prövning av upphörande av vård i familjehem enligt LVU. Utredaren överlämnade sitt förslag till socialutskottet . I korthet innebär förslaget att det införs en ny grund för fortsatt vård enligt LVU. Detta innebär att ett barn ska kunna fortsätta att vårdas med stöd av LVU även om förutsättningarna för vård enligt lagen inte längre finns och de omständigheter som ledde till ett beslut om vård har förändrats på ett genomgripande och varaktigt sätt. För att ett barn i så fall ska kunna fortsätta att vårdas med stöd av LVU krävs att det finns risk för att barnets hälsa eller utveckling allvarligt skadas om vården upphör. Vid bedömningen av den risken ska vad som bedöms vara bäst för barnet vara avgörande. Förslaget har skickats på remiss med svarstid . Uppdrag om handläggning av ärenden som rör stöd och skydd till barn och unga lämnade regeringen ett uppdrag (S2020/08835) till att –2022 förstärka tillsynen av handläggning av ärenden som rör stöd och skydd till barn och unga. Den förstärkta tillsynen ska särskilt uppmärksamma • hur barnets bästa beaktas, utreds och redovisas i handläggningen och i beslutsfattandet, däribland barnets rätt att komma till tals • socialnämndens hantering av förhandsbedömningar och skydds-bedömningar, • socialnämndens arbete med att noga följa vården av de barn och unga som vårdas utanför sitt eget hem, • socialnämndens arbete med att bevaka barnets bästa genom vårdnadsöverflyttning och flyttningsförbud • socialnämndens arbete med att följa upp ett barns situation efter avslutad placering eller när en utredning avslutas utan beslut om insats. ska återföra kunskapen om tillsynen till . Utifrån resultaten av den förstärkta tillsynen ska också vid behov lämna förslag till regeringen om ytterligare åtgärder på nationell nivå. Hållbar socialtjänst – En ny socialtjänstlag överlämnades betänkandet Hållbar socialtjänst – En ny socialtjänstlag (SOU 2020:47). Utredningens förslag finns refererade i avsnittet Insatser för barn och unga, se ovan. När det gäller placerade barns kontakt med sina föräldrar och andra närstående föreslår utredningen att det i den nya socialtjänstlagen ska anges att socialnämnden särskilt ska uppmärksamma barnets eller den unges relationer till föräldrar, syskon och andra närstående och arbeta för att placerade barn ges möjlighet till kontakt med föräldrar, syskon och andra närstående. Förebyggande insatser eller placering utan samtycke Regeringen gav i regleringsbrevet i uppdrag att redogöra för kunskapsläget i frågan om öppna insatser utan samtycke till barn och unga respektive vårdnadshavare och utifrån det som framkommer besvara om det är motiverat med lagändringar inom området. Uppdraget utökades och fick då i uppdrag (S2019/0472/FST) att lämna förslag på författningsändringar så att barn kan få öppna insatser i fler fall och i fler situationer. lämnade sin rapport insatser utan samtycke till regeringen. Den samlade bild som fick under arbetet med uppdraget var att det, delvis som en följd av regelverkets konstruktion, finns barn som löper en risk att inte få tillräckligt stöd från . fann vidare att möjligheterna för att besluta om öppna insatser till barn utan vårdnadshavarnas samtycke behöver öka för att ge barn tillgång till öppna insatser i fler fall och i fler situationer. I sin rapport föreslår att socialnämnden ska kunna besluta om öppna insatser utan samtycke till barn redan (i stället för nuvarande gräns ). konstaterade vidare att det inte är lämpligt att utvidga tillämpningsområdet för öppna insatser utan samtycke till att omfatta även brister i den unges hemmiljö. Rapporten har remitterats och bereds inom . Nationellt register över HVB-hem, stödboenden för barn och unga samt särskilda ungdomshem Regeringen gav i uppdrag att tillgängliggöra och upprätta ett nationellt register över HVB-hem, stödboenden för barn och unga samt särskilda ungdomshem (S2021/02373). Syftet med uppdraget är att stärka kommunernas kännedom om en viss verksamhet innan placering, för att exempelvis undvika att barn och unga placeras där det tidigare framkommit missförhållanden. Uppdraget har delredovisats och ska slutredovisas . Skolfams årsrapport – En arbetsmodell som hjälper barn i familjehem att lyckas i skolan Av Skolfams årsrapport – En arbetsmodell som hjälper barn i familjehem att lyckas i skolan framgår att Skolfam är en arbetsmodell där tre aktörer – skola, socialtjänst och familjehem – samverkar för att möjliggöra att grundskoleelever i familjehem, utefter sina förutsättningar, utvecklas optimalt i skolan och når så bra resultat som möjligt (s. 4). I korthet bygger arbetsmodellen på att kartlägga elevers förutsättningar för skolresultat, med sociala omständigheter, samt med psykologiska och pedagogiska testinstrument. Då kan skolan erbjuda ett individanpassat stöd åt elever som bor i familjehem. Följden blir, enligt rapporten, att skolan, med positiva förväntningar om utveckling, kan erbjuda eleven utmaningar på rätt nivå. var Skolfam verksamt i 28 svenska kommuner och involverade 1 503 barn, varav 376 hade fått del av Skolfam hela vägen till slutet av . 716 barn är aktuella i insats i någon av de 20 kommuner som arbetar med modellen. Tillfällig subvention av vårdavgifter för ungdomar beslutade om en tillfällig subvention av vårdavgifterna för ungdomar placerade enligt LVU (prop. 2019/20:99 utg. omr. 9, bet. 2019/20:FiU21, rskr. 2019/20:340). Satsningen syftade till att minska avgifterna för kommunerna och öka placeringarna hos Sis. Subventionen innebar att avgifterna för vårdvistelser enligt både LVU och SoL sänktes . är en statlig myndighet som ansvarar för individuellt anpassad tvångsvård. Myndigheten har 21 ungdomshem med 730 platser och elva LVM-hem med ca 360 platser. Verksamheten finansieras av statsanslag och av de vårdavgifter som kommunerna betalar. Staten finansierar ungefär en fjärdedel av kostnaden för missbruksvården och en tredjedel av kostnaden för ungdomsvården. Platserna för sluten ungdomsvård finansieras helt av statsanslag. –2019 genomfördes det s.k. i under ledning av . Detta är en samarbetsmodell när det gäller akuta våldshändelser i familjer med barn där polis, åklagare, socialtjänst samt hälso- och sjukvården samarbetar. Det övergripande målet med projektet är att våldsutsatta vuxna och barn samt barn som bevittnat eller upplevt våld ska ur ett helhetsperspektiv och i större omfattning synliggöras, få ett adekvat och konsekvent bemötande samt erhålla skydd, stöd och behandling. Projektet avslutades med en utvärdering . Motionsyrkanden om placeringsformer för barn och unga behandlades senast i betänkande 2020/21:SoU19 Frågor om placerade barn och unga. Övervägande av vårdnadsöverflyttning, revidering av vårdplan för placerade barn och särskilda lämplighetskrav för offentliga biträden beslutade om tre tillkännagivanden till regeringen (bet. 2020/21:SoU5, rskr. 2020/21:128) om • tidpunkten för övervägande av ansökan om vårdnadsöverflyttning • övervägande av vården • utvärdering av de särskilda lämplighetskraven för offentliga biträden. Vård av unga vid Statens institutionsstyrelses särskilda ungdomshem beslutade om tre tillkännagivanden till regeringen (bet. 2021/22:SoU6, rskr. 2021/22:64) om • att regeringen ska återkomma till med en skrivelse • alternativa placeringsformer för flickor Frågor om placerade barn och unga beslutade om nio tillkännagivanden till regeringen (bet. 2020/21:SoU19, rskr. 2020/21:187) om • en ny LVU • stöd efter vårdnadsöverflyttning • riktlinjer för övervägande av adoption • omplacering av barn • uppföljning och stöd efter en placering utanför hemmet • ett nationellt register över familjehemmen. beslutade om tolv tillkännagivanden till regeringen (bet. 2020/21:SoU24, rskr. 2020/21:368) om • samarbetsmodell vid våldshändelser • kompetenskrav för personal • handledarstöd och introduktionsutbildningar • evidensbaserade metoder för barnutredningar • översyn av anhörigstödet • studier i fråga om våld m.m. • placerade barns skolgång och hälsa • samarbete mellan vården, elevhälsan och • riktlinjer för myndigheters bemötande av våldsutsatta barn och unga • barnperspektiv på skyddade boenden • nationella adoptioner och vårdnadsöverflyttning. beslutade om ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen bör se över hela vårdkedjan i en bred översyn av tvångsvården (bet. 2020/21:SoU38, rskr. 2020/21:378). Utskottet anser att det är viktigt att kontinuerligt verka för att utsatta barn och unga ska få en bättre och tryggare tillvaro. Som ett led i detta har utskottet och beslutat om 27 tillkännagivanden under /21 som rör utsatta barn och unga på olika sätt (se uppräkningen under riksdagsbehandling i avsnittet ovan). Enligt utskottets mening har regeringen inte i tillräcklig grad vidtagit åtgärder i enlighet med tillkännagivandena. Utskottet vill därför påminna regeringen om vikten av att vidta dessa åtgärder och genomföra tillkännagivandena. Situationen inom den sociala barn- och ungdomsvården kräver insatser i närtid. bör ställa sig bakom det som utskottet anför och tillkännage detta för regeringen. Därmed bör bifalla motion 2021/22:3424 (M) yrkande 1. Det kan konstateras att socialnämnden har ett långtgående ansvar för de barn och unga som får vård utanför det egna hemmet. I den skyldigheten ingår bl.a. att se till att barnet eller den unge får god vård, att vården utformas så att barnet eller den unge kan ha kontakt med sin hemmiljö, föräldrar och anhöriga samt att såväl barnets eller den unges föräldrar som familjehem får stöd och hjälp. Utskottet noterar i det här sammanhanget även förslaget till en ny socialtjänstlag, som överlämnades av utredningen socialtjänst, där socialnämndens skyldighet att uppmärksamma barnets eller den unges relationer förtydligas. Det är angeläget att de placeringsformer som samhället erbjuder när ett barn eller en ung person behöver samhällets vård är trygga, säkra och lämpliga för barnet eller den unge. Utskottet ser därför positivt på de två utredningar (dir. 2021:70 och dir. 2021:84) som pågår och som båda syftar till att garantera trygghet och stabilitet för placerade barn och unga. I utredningarnas uppdrag ingår bl.a. att föreslå åtgärder för hur kvaliteten i vården kan öka när barn och unga placeras utanför det egna hemmet samt att ta ställning till vissa frågor som rör barns umgänge med sina föräldrar. Utskottet ser av samma anledning även positivt på uppdrag att förstärka tillsynen av handläggning av ärenden som rör stöd och skydd till barn och unga samt vid behov lämna förslag till regeringen om ytterligare åtgärder på nationell nivå. ansvar för barns och ungas vård utanför det egna hemmet omfattar även barn och unga som är placerade på HVB-hem, stödboenden och Sis-hem. Det är viktigt att eventuella missförhållanden på något av dessa hem och boenden kommer till socialnämndernas kännedom. Annars finns en risk att barn och unga fortsätter att placeras vid ett sådant hem. Utskottet ser därför positivt på uppdrag att tillgängliggöra och upprätta ett nationellt register över HVB-hem, stödboenden och särskilda ungdomshem med nyssnämnda syfte. Utskottet anser att inte bör ta något initiativ med anledning av motionerna 2021/22:444 (V) yrkandena 7, 18 och 20, 2021/22:3302 (M) yrkande 4, 2021/22:3461 (M), 2021/22:3478 (M), 2021/22:3512 (C) yrkande 6, 2021/22:3810 (SD) yrkandena 27 och 45, 2021/22:444 (V) yrkandena 13–17, 2021/22:3219 (SD) yrkande 13, 2021/22:3633 (M) yrkande 3, 2021/22:3765 (M) yrkande 9 och 2021/22:3810 (SD) yrkandena 17 och 41. Motionerna bör avslås. Inte heller när det gäller motionerna om en samarbetsmodell vid våldshändelser, tillgång till boendeform för personer med riskbeteende, statens ansvar för kostnaden för tvångsvård vid Sis-hem och vid LVU-omhändertaganden, granskning av beslut och utredningar om LVU eller nätverksplacering av ensamkommande barn bör ta något initiativ. Motionerna 2021/22:444 (V) yrkande 5, 2021/22:3512 (C) yrkande 12, 2021/22:3778 (M) yrkande 8, 2021/22:3810 (SD) yrkande 50, 2021/22:3975 (L) yrkande 19 och 2021/22:3985 (L) yrkande 38 bör avslås. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motionsförslag som beretts i förenklad ordning. Jämför särskilt yttrande 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (V), 5 (KD) och 6 (L).