bet · H901FiU24 · 2022-06-10 00:00:00 — Utvärdering av penningpolitiken perioden –2021 samt den senaste externa utvärderingen av penningpolitiken Utskottet redovisar sin årligt återkommande utvärdering av penningpolitiken och föreslår att godkänner det som utskottet anför om penningpolitiken under perioden 2019‒2021. Utvärderingen är koncentrerad till utvecklingen . Utskottet konstaterar att pandemin påverkade den svenska och globala ekonomin även . Trots den fortsatta smittspridningen tilltog den ekonomiska återhämtningen och BNP låg på en högre nivå än före pandemin. fortsatte att köpa tillgångar , vilket i kombination med andra ekonomisk-politiska åtgärder bidrog till den starka ekonomiska återhämtningen. Sedan pandemins utbrott har köpt tillgångar för , framför allt s.k. säkerställda obligationer med bostäder som säkerhet. Enligt utskottet behövs ytterligare djuplodande utvärderingar och studier över tillgångsköpens effektivitet och sidoeffekter. Utskottet konstaterar också att priserna steg kraftigt , på grund av stigande energipriser och flaskhalsar i produktionen i spåren av pandemin. låg inflationstakten på strax , den högsta nivå som noterats . Utskottet noterar att inflationen fortsatte att stiga till följd av bl.a. fortsatt ökade energipriser och andra effekter av invasion av . I betänkandet behandlar utskottet även den oberoende utvärderingen av penningpolitik 2015‒2020 som Karnit Flug, tidigare chef för , och , tidigare chef för , gjort på uppdrag av finansutskottet. I samband med det behandlar utskottet också de remissvar som inkommit till utskottet med anledning av utvärderingen. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Utvärdering av penningpolitiken för perioden –2021 Utvärdering av penningpolitik 2015‒2020 Bilaga Uppteckningar från den öppna utfrågningen om redogörelse för penningpolitiken 2021 Tabell 1 Inflationen 2019‒2021 Tabell 2 Produktion och sysselsättning 2019‒2021 Diagram 1 Antal intensivvårdade patienter för covid‒19 Diagram 2 BNP i och omvärlden Diagram 3 Arbetsmarknadens utveckling Diagram 4 Inflationen i olika länder och regioner Diagram 5 Centralbankers balansomslutning Diagram 6 köp av värdepapper Diagram 7 Reporäntan och prognoserna över reporäntan 2021 Diagram 8 Inflationen mätt enligt KPIF och variationsband Diagram 9 Inflationsförväntningarna i den svenska ekonomin sikt Diagram 10 Olika mått på resursutnyttjandet Diagram 11 Kronans utveckling och prognoser Utskottets förslag till riksdagsbeslut Utvärdering av penningpolitiken för perioden –2021 godkänner det som utskottet anför om penningpolitiken för perioden –2021. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (S), (C), (V), (M), (SD), (KD), (S), (L), (SD), (MP), (M), (S) och (SD). , då fick en självständig ställning i förhållande till och regeringen, har finansutskottet genomfört årliga utvärderingar av penningpolitiken. redovisas utvärderingarna i ett separat betänkande. Andra viktiga delar i utskottets granskning av penningpolitiken är utskottets öppna utfrågningar med riksbankschefen och en av de fem vice riksbankscheferna. hålls två öppna utfrågningar om den aktuella penningpolitiken, en och en . Dessutom hålls en öppen utfrågning om årliga . Protokollen från utfrågningarna publiceras i Rapporter från (). genomför utskottet även externa och oberoende utvärderingar av penningpolitiken, ungefär . har fyra externa utvärderingar genomförts. Den första genomfördes av och (2006/07:RFR1), den andra av och (2010/11:RFR5), den tredje av och (2015/16:RFR6), och den senaste av Karnit Flug och (2021/22:RFR4). Flugs och Honohans utvärdering avser perioden 2015‒2020 och överlämnades till utskottet . Utvärdering av perioden 2019‒2021 Den årliga utvärderingen omfattar perioden 2019‒2021. Utvärderingen fokuserar på utvecklingen och bygger bl.a. på rapporter Redogörelse för penningpolitiken 2021 och Utvärdering av prognoser (Riksbanksstudier, nr 1 2022) samt på externa bedömningar av den svenska penningpolitiken . Utskottets be-dömningar av utvecklingen och 2020 finns i tidigare utvärderingar (2019/20:FiU24 och 2020/21:FiU24). höll utskottet en öppen utfrågning om redogörelse med riksbanksdirektionen och två opponenter. Utfrågningen sammanfattas i betänkandet, och protokollet från utfrågningen finns i bilaga 1 och i 2021/22:RFR15. Externa utvärderingen av perioden 2015‒2020 Utvärderarna Karnit Flug och överlämnade sin utvärdering av penningpolitik 2015‒2020 till utskottet . Utvärderingen skickades ut på remiss till ett 40-tal remissinstanser för yttrande. höll utskottet en sluten utfrågning med Flug och Honohan. I detta betänkande behandlar utskottet utvärderingen och de remissyttranden som kommit in till utskottet med anledning av utvärderingen. Målet för penningpolitiken är enligt riksbankslagen (1988:1385) att upprätthålla ett fast penningvärde. Enligt lagens förarbeten ska också, utan att åsidosätta prisstabilitetsmålet, stödja målen för den allmänna ekonomiska politiken för att uppnå hållbar tillväxt och hög sysselsättning. beslutade dåvarande riksbanksfullmäktige att den operativa penningpolitiken skulle bedrivas utifrån ett inflationsmål. Målet formulerades som att inflationen, mätt som årlig procentuell förändring av kon-sumentprisindex (KPI), ska vara och började formellt gälla . Från början fanns ett s.k. toleransintervall på ± runt målet, men det togs bort . beslutade direktionen att ändra den s.k. målvariabeln i målet, från KPI till KPIF (konsumentprisindex med fast ränta). återinfördes ett s.k. variationsband på 1–. I sina olika publikationer redovisar grundstenarna i den strategi som banken använder för att nå målen för penningpolitiken. Nedan sammanfattas strategin så som den beskrivs i Redogörelse för penning-politiken 2021. • Målet för penningpolitiken är enligt riksbankslagen att upprätthålla ett fast penningvärde. preciserar detta som att den årliga förändringen av KPIF ska vara . • som penningpolitiken inriktas mot att uppfylla inflationsmålet ska den stödja målen för den allmänna ekonomiska politiken för att uppnå en hållbar tillväxt och hög sysselsättning. Detta görs genom att , förutom att stabilisera inflationen runt inflationsmålet, strävar efter att stabilisera produktionen och sysselsättningen runt långsiktigt hållbara utvecklingsbanor. bedriver därmed vad som kallas en flexibel inflationsmålspolitik. Det innebär inte att gör avkall på att inflationsmålet är överordnat. • Det tar tid innan penningpolitiken får full effekt på inflationen och realekonomin. Därför vägleds penningpolitiken av prognoser för den ekonomiska utvecklingen. publicerar bl.a. en bedömning av hur reporäntan kommer att utvecklas framöver. Denna s.k. räntebana är en prognos, inte ett löfte. • Vid varje penningpolitiskt beslutstillfälle gör direktionen en bedömning av vilken bana för reporäntan och eventuellt vilka andra kompletterande åtgärder som behövs för att penningpolitiken ska vara väl avvägd. Avvägningen handlar normalt om att hitta en lämplig balans mellan stabiliseringen av inflationen runt inflationsmålet och stabiliseringen av realekonomin. • Det finns inget generellt svar på frågan hur snabbt siktar på att föra tillbaka inflationen till om den avviker från målet. En snabb återgång kan i vissa lägen få effekter på produktionen och sysselsättningen som inte är önskvärda, medan en långsam återgång kan försvaga trovärdigheten för inflationsmålet. I allmänhet har strävan varit att penningpolitiken anpassas så att inflationen förväntas vara någorlunda nära målet . • För att illustrera att inflationen inte kommer att vara exakt används ett variationsband som sträcker sig mellan , vilket fångar cirka tre fjärdedelar av de historiska månadsutfallen av KPIF-inflationen. strävar efter att inflationen ska nå oavsett om den i utgångsläget ligger innanför eller utanför variationsbandet. • I uppdrag ingår enligt riksbankslagen även att främja ett säkert och effektivt betalningsväsende. Risker förknippade med utvecklingen på de finansiella marknaderna vägs in i räntebesluten. När det gäller att förebygga en obalanserad utveckling av tillgångspriser och skuldsättning spelar dock framför allt ett väl fungerande regelverk och en effektiv tillsyn en central roll. Penningpolitiken är enbart ett komplement. • I vissa lägen, som under finanskrisen –2009, kan reporäntan och räntebanan behöva kompletteras med andra åtgärder för att främja den finansiella stabiliteten och säkerställa att penningpolitiken får genomslag på ett effektivt sätt. • strävar efter att dess kommunikation ska vara öppen, saklig, begriplig och aktuell. Det gör det lättare för ekonomins aktörer att fatta bra ekonomiska beslut. Penningpolitiken blir också lättare att utvärdera. Utvärdering av penningpolitiken för perioden –2021 Utskottets förslag i korthet godkänner det som utskottet anför om penningpolitiken för perioden 2019‒2021. Coronapandemin påverkade den svenska och globala ekonomin även . Trots den fortsatta smittspridningen tilltog den ekonomiska återhämtningen och BNP låg på en högre nivå än före pandemin. fortsatte att köpa tillgångar , vilket i kombination med andra ekonomisk-politiska åtgärder bidrog till den starka ekonomiska återhämtningen. Sedan pandemins utbrott har köpt tillgångar för , framför allt s.k. säkerställda obligationer med bostäder som säkerhet. Enligt utskottet behövs ytterligare djuplodande utvärderingar och studier över tillgångsköpens effektivitet och sidoeffekter. Priserna steg kraftigt , på grund av stigande energipriser och flaskhalsar i produktionen i spåren av pandemin. låg inflationstakten på strax , den högsta nivå som noterats . Utskottet noterar att inflationen fortsatte att stiga till följd av bl.a. fortsatt ökade energipriser och andra effekter av invasion av . I genomsnitt steg inflationen mätt enligt KPIF , vilket är något över inflationsmålet på . Sammanfattning av Redogörelse för penningpolitiken 2021 Som framgår av diagram 1 präglades även 2021 av coronapandemin och smittspridningens ekonomiska effekter. var smittspridningen i och stora delar av övriga världen hög och den ekonomiska aktiviteten dämpades av olika restriktioner för att begränsa smittan och hålla nere antalet allvarligt sjuka. Vaccineringen mot covid-19 påbörjades och i takt med att antalet vaccinerade ökade minskade smittspridningen och antalet allvarligt sjuka . Nya varianter av viruset ledde till att smittspridningen ökade på nytt som nya restriktioner infördes i flera länder. När den s.k. omikronvarianten av viruset ökade återinförde svenska myndigheter nya sociala restriktioner på ungefär samma nivå som . Diagram 1 Antal intensivvårdade patienter för covid‒19 Per 1 miljon innevånare Effekterna av smittan blev dock inte lika stora som tidigare och bedömde att omikron inte skulle orsaka en lika allvarlig sjukdom som varianter, mycket tack vare den omfattande vaccineringen av befolkningen. Diagram 2 BNP i och omvärlden Index, 2019 kvartal 4 = 100, säsongsrensade data Trots den pågående smittspridningen fortsatte den globala och svenska ekonomin att återhämta sig efter den kraftiga nedgången i början av pandemin, bl.a. till följd av en omfattande expansiv finans- och penningpolitik för att stödja den ekonomiska återhämtningen. Som framgår av diagram 2 låg BNP i flera länder, däribland i , på en högre nivå än före pandemin. Trots återhämtningen begränsades dock uppgången i produktionen av att det uppstod brister på insatsvaror som fraktbolag inte klarade av att anpassa sitt utbud av frakttjänster till den ganska kraftigt stigande efterfrågan. Skillnaden i återhämtning mellan olika branscher var också relativt stor. Arbetslösheten i steg snabbt men sjönk i takt med den stigande efterfrågan och färre sociala restriktioner. Enligt () arbetskraftsundersökningar () minskade visserligen arbetslösheten , men som framgår av diagram 3 låg den fortfarande kvar på en hög nivå . Enligt redogörelse berodde den begränsade nedgången i SCB:s statistik bl.a. på ett tidsseriebrott i statistiken. Enligt Arbetsförmedlingens statistik minskade arbetslösheten mycket snabbare och låg på en lägre nivå än före pandemin. Efter en nedgång i inflationen både i och i omvärlden steg inflationen snabbt . Av diagram 4 framgår att inflationen steg mycket kraftigt i framför allt , men också i euroområdet och i , medan uppgången i den svenska inflationen var lite mer begränsad, åtminstone . Den stigande inflationen berodde till stor del på starkt stigande priser på framför allt energi, men också på livsmedel. Diagram 3 Arbetsmarknadens utveckling Procent av befolkningen respektive arbetskraften 15‒74 år Källa: och . I och ökade priserna påtagligt även på andra varor och i vissa tjänstebranscher som varit stängda under pandemin. Diagram 4 Inflationen i olika länder och regioner I likhet med andra centralbanker vidtog omfattande åtgärder för att säkerställa kreditgivningen i den svenska ekonomin, dvs. förhindra en allvarlig kredit- och likviditetsåtstramning, och för att hålla nere räntorna för hushåll och företag. Förutom direkta åtgärder för att stödja bankernas kreditgivning var centralbankernas åtgärder koncentrerade till köp av olika typer av tillgångar, vilket, som framgår av diagram 5, ledde till att omslutningen av centralbankernas balansräkningar ökade kraftigt. Av diagrammet framgår också att centralbankernas, inklusive , tillgångsköp fortsatte att öka för att bl.a. stödja den tilltagande ekonomiska återhämtningen. Omslutningen av balansräkning ökade från av BNP till av BNP , medan Europeiska balansräkning ökade från av BNP till av BNP . Diagram 5 Centralbankers balansomslutning Av diagram 6 framgår att köpte värdepapper för ytterligare , och att köpen var störst . Diagram 6 köp av värdepapper drabbades flera länder, inklusive , av en andra våg av hög smittspridning, och många sociala restriktioner skärptes. Den ekonomiska effekten blev dock lika stor som . Vid årets första penningpolitiska möte bedömde att den svenska ekonomin varit mer motståndskraftig under den andra vågen av smittspridning till följd av de omfattande ekonomisk-politiska åtgärder som vidtagits. Direktionen konstaterade dock att pandemin inte var över och att utvecklingen framöver var ytterst osäker. räknade med att den tudelning mellan utvecklingen i tjänste- respektive industrisektorn som noterats skulle bestå men att resursutnyttjandet i ekonomin skulle bli mer normalt . BNP bedömdes stiga med i genomsnitt . Inflationen förväntades i likhet med 2020 variera en hel del på grund av bl.a. fluktuerande energipriser och svårigheter med att mäta prisutvecklingen till följd av ändrade konsumtionsmönster i spåret av pandemin. För att stödja återhämtningen och få inflationen att stiga mot inflationsmålet bedömde direktionen att penningpolitiken behövde vara expansiv . En enig direktion beslutade därför att lämna reporäntan oförändrad. Direktionen beslutade också att utnyttja hela den tidigare beslutade ramen för köp av värdepapper på för att sedan hålla det totala värdepappersinnehavet oförändrat . Reporäntan bedömdes ligga kvar på under hela prognosperioden. Diagram 7 Reporäntan och prognoserna över reporäntan 2021 Återhämtningen i den globala ekonomin fortsatte till följd av omfattande finans- och penningpolitiska åtgärder och i takt med att allt fler människor vaccinerade sig mot covid-19. Vid det penningpolitiska mötet bedömde att återhämtningen skulle gå snabbare än vad man tidigare räknat med och att den ekonomiska aktiviteten skulle närma sig normala nivåer . konstaterade dock att kostnadstrycket i ekonomin fortfarande var lågt och att det krävdes en fortsatt expansiv penningpolitik för att inflationen skulle närma sig och stabilisera sig nära inflationsmålet. Enligt direktionen var risken stor för att det skulle kunna bli stora kast i inflationen under det närmaste året på grund av osäkerheten om pandemins utveckling och de varierande energipriserna. En enig direktion beslutade att lämna reporäntan oförändrad på och att ramen för värdepappersköp skulle utnyttjas . För att undvika risken för en oönskad åtstramning av de finansiella förhållandena i den svenska ekonomin pekade flera ledamöter i direktionen på vikten av att hela ramen för värdepappersköp utnyttjades och att innehavet hölls oförändrat . Utfall och indikatorer visade att den svenska och globala ekonomin utvecklades starkt och tidiga . Återhämtningen gick snabbare än vad som tidigare förväntats och skrev vid sitt penningpolitiska möte upp sina prognoser för den ekonomiska utvecklingen. Resursutnyttjandet var dock fortfarande betydligt lägre än normalt i de branscher som drabbats mest av pandemin, vilket också påverkade läget på arbetsmarknaden. räknade dock med att även de hårdast drabbade branscherna skulle ha återhämtat sig i takt med att de sociala restriktionerna för att förhindra smittspridningen mildrades eller togs bort. konstaterade att inflationen fortsatte att variera kraftigt till följd av stora svängningar i energipriserna och ovanligt stora förändringar av vikterna i KPI på grund av nya konsumtionsmönster under pandemin. Kostnadstrycket i ekonomin bedömdes dock som måttligt och banken räknade med att det skulle dröja till 2022 innan inflationen skulle stiga mer varaktigt som en följd av det högre resursutnyttjandet. fortsatt priserna på insats- och råvaror att stiga, men bedömde att prisuppgången på frakt, råvaror och insatsvaror successivt skulle klinga av och att genomslaget på konsumentpriserna av t.ex. rörelser i råvarupriser inte brukade vara särskilt stort eller långvarigt. Däremot räknade banken med att kronan, som stärktes under större delen av 2020, skulle dämpa inflationen något . Direktionen bedömde att det skulle dröja ett tag innan inflationen mer varaktigt skulle ligga nära inflationsmålet. Även om den ekonomiska återhämtningen gått snabbare än förväntat var osäkerheten stor och nya varianter av covid-19 skulle kunna orsaka bakslag. En enig direktion beslutade att hålla reporäntan oförändrad på och prognosen om att reporäntan skulle ligga kvar på 0 till tredje kvartalet 2024. ökade antalet vaccinerade mot covid-19. I många länder lättade man ytterligare på de sociala restriktionerna, även om utvecklingen skiljde sig åt mellan länder. Utfall och indikationer visade att återhämtningen i den svenska ekonomin var fortsatt stark och prognoserna för den ekonomiska utvecklingen reviderades upp. Vid det penningpolitiska mötet skrevs inflationsprognosen upp relativt kraftigt till följd av framför allt stigande energipriser. Prognosen indikerade att inflationen skulle bli högre än inflationsmålet under det närmaste året. Man bedömde dock att den underliggande inflationen skulle utvecklas svagare och att det skulle dröja innan inflationen mätt enligt KPIF mer varaktigt skulle ligga . räknade också med att tillväxten i den svenska ekonomin skulle ta ytterligare fart och att sysselsättningen skulle fortsätta att stiga snabbt och arbetslösheten sjunka . Trots den högre inflationen och en snabb återhämtning bedömde direktionen att det fanns skäl att fortsätta med en expansiv penningpolitik. Högre energipriser och flaskhalsar i produktionen väntades endast ha en övergående effekt och arbetslösheten i ekonomin var fortsatt hög trots nedgången . Direktionen ansåg att riskerna med att minska den penningpolitiska stimulansen för tidigt var större än riskerna med att behålla stimulanserna för . Inflationen hade, enligt , legat under inflationsmålet under och om den nu skulle ligga över målet skulle det kunna bidra till att pris- och löneförväntningarna tydligare förankrades nära inflationsmålet. En enig direktion beslutade att hålla reporäntan oförändrad på fram till tredje kvartalet 2024. Några av ledamöterna ansåg i protokollet att räntebanan skulle kunna tidigareläggas något. Till följd av den snabba återhämtningen i ekonomin beslutade direktionen också att avsluta de särskilda låneåtgärder som infördes för att hålla uppe kreditförsörjningen i ekonomin. Efterfrågan på åtgärderna hade varit låg . ökade smittspridningen på nytt och i flera länder återinfördes olika restriktioner för att dämpa spridningen. räknade dock vid det penningpolitiska mötet med att de ekonomiska effekterna skulle bli relativt små och att förutsättningarna för en fortsatt god konjunktur var goda både i och i omvärlden. Sedan förra penningpolitiska mötet hade dock bilden av ett tilltagande pristryck förstärkts. räknade med att de utbudsproblem som uppstått under återhämtningen efter pandemin skulle bli något större och mer långvariga än vad man räknat med tidigare, vilket skulle leda till en lite högre prisökningstakt . Uppgången bedömdes dock bli tillfällig eftersom energipriserna inte förväntades öka lika snabbt som tidigare . En gradvis bättre balans mellan utbud och efterfrågan förväntades också bidra till en lägre inflation framöver. Direktionen konstaterade att inflationen mätt med KPIF skulle falla tillbaka till en ganska låg nivå när bl.a. bidraget från energipriserna förväntades minska. För att inflationen skulle hamna nära inflationsmålet behövdes, enligt direktionen, en mer bestående uppgång i kostnadstrycket och penningpolitiken behövde därför vara fortsatt expansiv. En enig direktion beslutade att hålla reporäntan oförändrad på och prognosen för reporäntan indikerade en första höjning . Prognosen för innehav av värdepapper visade att innehavet skulle vara i stort sett oförändrat för att därefter gradvis minska. Några av direktionsledamöterna ansåg i protokollet från det penningpolitiska mötet att det skulle kunna bli aktuellt att trappa ned innehavet av värdepapper . Nådde sina mål ? mål är att inflationen mätt enligt konsumentprisindex med fast ränta (KPIF) ska vara . Runt målet finns ett variationsband på 1–. Penningpolitiken ska också stödja målen för den allmänna ekonomiska politiken, dvs. att nå en hållbar tillväxt och en hög sysselsättning. Efter att ha legat långt under inflationsmålet steg inflationstakten mätt enligt KPIF till en nivå på eller nära inflationsmålet under perioden 2017‒2019, främst på grund av stigande energipriser. föll inflationstakten kraftigt till följd av sjunkande energipriser och låg efterfrågan i spåret av coronapandemin. Som lägst låg KPI-inflationen på ‒0,men steg sedan något till ett genomsnitt på . Av diagram 8 framgår att inflationen steg snabbt under framför allt , till en nivå på . Uppgången berodde till stor del på kraftigt stigande energipriser. Priset på el steg snabbt till följd av ovanligt lite blåst, kallt väder, underskott i vattenmagasinen, ökad efterfrågan på el och höjt pris på utsläppsrätter. Elpriserna i påverkades också av prisuppgångar på den europeiska marknaden. Även priset på olja ökade snabbt i takt med att den globala efterfrågan steg som lagren av olja var relativt små. Diagram 8 Inflationen mätt enligt KPIF och variationsband Källa: och . Som framgår av tabell 1 steg inflationen mätt enligt KPIF med i genomsnitt , vilket är över inflationsmålet men inom toleransintervallet. över hela utvärderingsperioden 2019‒2021 steg KPIF-inflationen med i genomsnitt , vilket är under inflationsmålet men även det inom toleransintervallet. anser i Redogörelsen för penningpolitiken 2021 att måluppfyllelsen får anses vara acceptabel givet de extraordinära störningar som både den svenska ekonomin och världsekonomin genomgått under pandemin. Tabell 1 Inflationen 2019‒2021 ¹ Medianen av sju olika mått på underliggande inflation. Om man räknar bort energiprisernas effekter på inflationen, KPIF exklusive energi, steg priserna med i genomsnitt , vilket är under inflationsmålet men inom variationsbandet. över hela utvärderings-perioden steg inflationen rensat för energiprisutveckling med i genomsnitt , dvs. under målet men inom toleransintervallet. Diagram 9 Inflationsförväntningarna i den svenska ekonomin sikt Målet för penningpolitiken är att stabilisera inflationen kring inflationsmålet. För att det ska vara möjligt är det viktigt att aktörerna i ekonomin har förtroende för att med hjälp av penningpolitiken återför inflationen till målet.