bet · H901JuU22 · 2022-04-29 00:00:00 — Detta förväntas bidra till att NFC:s befintliga resurser används till det som är viktigast för att förundersökningar ska komma vidare till avslut och att brott upp. • NFC har uppdaterat grundprinciperna för systemet för förturer i samband med polisregionerna, och . Tillsammans har myndigheterna tagit fram en prioriteringsnyckel för vägledning när prioriteringar behöver göras mellan och inom förtursärenden. • NFC har utökat sina öppettider på servicetelefonen och veckoslut efter önskemål från utredningsverksamheten. Polisens arbete med avhopparverksamhet Polisen arbetar med en rad olika insatser inom ramen för avhopparverksamheten, bl.a. med riskanalyser, operativa insatser, uppföljning och skyddsverksamhet. Samtliga sju polisregioner har utsett en regional avhopparsamordnare. Den regionala samordnaren ansvarar för metodutveckling samt upprättande och införande av nya rutiner och spridande av goda exempel. Samordnaren utgör regionens plattform för extern samverkan på ett strategiskt och övergripande plan. Detsamma gäller upprättandet av nätverk och kontakter med övriga relevanta aktörer. har fått extra avsatta medel för bidrag till organisationer som hjälper personer att lämna ett liv i kriminalitet. Ansökningar om medel ska vara förankrade hos den regionala avhopparsamordnaren. beslutar och administrerar bidragen. skapades en beredskapspolisorganisation som förstärkning till polisen vid höjd beredskap och krig, vilken bemannades av civilpliktiga som lämnat krigsplaceringen vid Försvarsmakten. utökades beredskapspolisen och delades in i två delar: den allmänna och den särskilda beredskapspolisen. Den allmänna beredskapspolisens huvudsakliga uppgift var bevakning och skydd av viktiga totalförsvarsobjekt. De särskilda beredskapspoliserna hade genomgått en särskild utbildning och hade tillgång till tyngre utrustning, i syfte att kunna vara en kvalificerad resurs till polisen vid insatser mot sabotageförband. trädde förordningen (2008:1097) om beredskapspolisen i kraft, vilket i praktiken innebar att den allmänna beredskapspolisen avskaffades. Från och med denna tidpunkt bestod beredskapspolisen alltså endast av den del som tidigare benämnts den särskilda beredskapspolisen. Enligt förordningen skulle beredskapspoliser kallas in till polismyndigheterna under höjd beredskap eller när regeringen hade beslutat om tjänstgöring enligt 4 kap. 8 § lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt. Beredskapspoliser som hade ingått avtal med om tjänstgöring fick också kallas in till en polismyndighet vid allvarliga eller omfattande störningar på samhället från ordnings- eller säkerhetssynpunkt eller vid risk för sådana störningar. Efter att framfört att beredskapspolisen inte längre behövdes gjorde regeringen i budgetpropositionen bedömningen att organisationen borde avvecklas under budgetåret. I budgetpropositionen anges att detta inte hindrar att regeringen, vid höjd beredskap eller när regeringen beslutat om beredskapstjänstgöring enligt lagen om totalförsvarsplikt, vid behov återinför organisationen. Beredskapspolisen avvecklades genom att förordningen om beredskapspolisen upphävdes . Frågan om beredskapspolis berörs i regeringens proposition Totalförsvaret 2021–2025 (prop. 2020/21:30 s. 136). Regeringen konstaterar att kraven på polisiär verksamhet kommer att öka inför och under ett krig. Ett försämrat säkerhetspolitiskt läge, höjd beredskap och krig kommer också att kräva resurser för bevakning av skyddsobjekt och annan samhällsviktig verksamhet. Regeringen noterar att det är mot denna bakgrund Försvarsberedningen har föreslagit att en förstärkningsresurs till polisen ska upprättas (Ds 2017:66 s. 156 f.). Regeringen bedömer att det skulle krävas ytterligare överväganden för att identifiera de eventuella behov av skydd och förstärkningsresurser som kan finnas i en situation av höjd beredskap och ytterst krig utifrån ett helhetsperspektiv samt hur de på ett kostnadseffektivt sätt kan bidra till bästa möjliga försvarsförmåga utifrån ett totalförsvarsperspektiv. Enligt regeringen är det angeläget att göra en översyn av personalförsörjningen inom det civila försvaret som helhet, vilket inkluderar det eventuella behovet av förstärknings-resurser, även innefattat en beredskapspolisorganisation. I det sammanhanget bör även övervägas om en förstärkningsresurs kan bygga på plikt för t.ex. pensionerade poliser eller sådana som övergått till annan karriär. I regeringens skrivelse skrivelser till regeringen – åtgärder (skr. 2021/22:75) anges att Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) har fått i uppdrag att översiktligt bedöma och redovisa behovet av personalförstärkningar inom bevakningsansvariga myndigheter, kommuner, regioner och näringslivet för att nödvändig verksamhet ska kunna upprätthållas vid höjd beredskap och krig. MSB ska bedöma var det finns behov av särskilda åtgärder för att säkra personalbehoven inom de verksamhetsområden som är av central betydelse för att uppnå målet med det civila försvaret. Uppdraget ska redovisas . föreslog utskottet ett tillkännagivande till regeringen om att inrätta en beredskapspolis (bet. 2020/21:JuU23). Utskottet anförde följande (s. 34 f): Beredskapspolisen avvecklades 2012 efter att endast ha använts i begränsad omfattning. Utskottet konstaterar att det säkerhetspolitiska läget i har försämrats , den organiserade brottsligheten har ökat och landet har ställts inför flera samhällskriser. Mot denna bakgrund anser utskottet att det är motiverat att på nytt inrätta en beredskapspolis. Utskottet noterar att Försvarsberedningen föreslog att en sådan förstärkningsresurs till polisen skulle utformas för situationer då beslut om beredskapshöjningar eller höjd beredskap har fattats. Utskottet anser är det är angeläget att detta arbete inte längre fördröjs utan skyndsamt påbörjas. Vidare anser utskottet att det finns goda skäl för att beredskapspolisen även ska kunna användas i fredstid och det bör därför utredas hur beredskapspolisen kan fungera som en förstärkningsresurs till polisen i fler situationer, t.ex. vid olyckor, störningar av allmän ordning och säkerhet, gränskontroller och trafikkontroller. följde utskottets förslag (rskr. 2020/21:395). Med stöd av sin initiativrätt enligt 9 kap. 16 § riksdagsordningen föreslog utskottet ett tillkännagivande om att utveckla polisens tekniska inhämtningsförmåga (bet. 2020/21:JuU41 s. 33 f.). Utskottet anförde följande: Utskottet konstaterar att det i takt med att växer kommer att krävas mer resurser t.ex. till utbyggda it-system, fler mobiltelefoner och kommunikationsterminaler samt en nödvändig uppdatering av polisens bilflotta. tekniska förmåga behöver emellertid också förstärkas. Betydelsen av digitala bevis ökar, bl.a. då det finns fler videoupptagningar från olika källor som bevakningskameror, polisens egna kroppskameror och drönare att tillgå. Till detta kommer utvecklingen av hemliga tvångsmedel som hemlig dataavläsning. Detta är i sig är en följd av att en allt större del av kommunikationen i de kriminella nätverken sker via digitala kommunikationer som ofta är krypterade. Mot denna bakgrund är det viktigt att regeringen vidtar åtgärder som säkerställer att utvecklar sin tekniska inhämtningsförmåga. Detta kommer att leda till ett mer effektivt arbete och därmed också en högre uppklarningsprocent när det gäller brott. följde utskottets förslag (rskr. 2020/21:389). Polisens forensiska verksamhet har stor betydelse för rättsväsendets möjligheter att utreda och döma till ansvar för brott. Efterfrågan på forensiska analyser har ökat kontinuerligt och förväntas öka även . Enligt utskottets uppfattning är det av största vikt att verksamheten fungerar väl och bedrivs effektivt, både vid NFC och ute i polisområdena, och att åtgärder vidtas för att stärka polisens tekniska utredningskapacitet. För att kunna lagföra fler personer, inte minst när det gäller grov brottslighet, krävs att NFC har tillräckliga resurser och är organiserat på ett sätt som ger förutsättningar för att klara uppgiften. Utskottet noterar att NFC har haft problem med långa handläggningstider , vilket delvis förklaras av att det har varit svårt att rekrytera personal med rätt specialistkompetens. Även om utskottet ser positivt på de åtgärder som har vidtagits av myndigheten i syfte att korta handläggningstiderna i form av särskilda insatser konstaterar utskottet att den forensiska verksamheten fortfarande uppfattas som en flaskhals i rättskedjan. Utskottet noterar också att avståndet mellan NFC och polisregionerna försvårar styrningen av verksamheten och det står klart att NFC:s verksamhet inte är anpassad för att möta det stora behov som finns av forensiskt arbete i polisens utredningsverksamhet. Utöver förstärkta resurser anser utskottet att den forensiska verksamheten behöver komma närmare den operativa utredningsverksamheten, vilket kan ske på flera olika sätt. En sådan åtgärd skulle kunna vara att NFC stärker sin närvaro på fler platser i landet, särskilt i de polisområden där många brott begås och forensisk verksamhet används i stor utsträckning, t.ex. i storstadsområdena. Andra exempel på åtgärder som bör övervägas är att respektive polisregion anlitar fler lokala brottsplatsundersökare och att fler mobila utredningsresurser, s.k. , inrättas på platser där det behövs. Vad utskottet nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Utskottet tillstyrker motionerna 2021/22:3781 (M) yrkandena 18–20 och 2021/22:4031 (M) yrkande 31 och tillstyrker delvis motion 2021/22:2186 (M). Utskottet noterar att det finns en regional avhopparsamordnare i samtliga polisregioner och att polisen arbetar med avhopparverksamhet i många olika former. Utskottet är inte berett att ta initiativ till att inrätta en nationell gängkommission och avstyrker motion 2021/22:4138 (C) yrkandena 1–3. gjorde ett tillkännagivande till regeringen om att inrätta en beredskapspolis och utskottet uttalade då att det var angeläget att arbetet påbörjades skyndsamt. Utskottet noterar att regeringen har gett ett uppdrag till MSB om att bedöma behovet av personalförstärkningar inom bevakningsansvariga myndigheter, men i övrigt inte redovisat några åtgärder med anledning av tillkännagivandet. Med beaktande av att det säkerhetspolitiska läget i har försämrats betydligt vill utskottet understryka vikten av att arbetet nu intensifieras. Utskottet anser därför att det finns skäl att rikta ett nytt tillkännagivande till regeringen i frågan. Vad utskottet nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Utskottet tillstyrker därmed motionerna 2021/22:451 (V), 2021/22:1494 (M), 2021/22:2528 (SD) yrkande 31, 2021/22:3110 (M), 2021/22:3579 (C) yrkande 21, 2021/22:3640 (M) yrkande 12, 2021/22:3974 (L) yrkande 18 och 2021/22:4190 (KD) yrkande 23. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att inrätta ett tillsynsorgan och en polisombudsman samt om att stärka den externa styrningen av . Jämför reservation 15 (M, L, MP), 16 (V) och 17 (M). I kommittémotion 2021/22:3781 av m.fl. (M) yrkande 24 föreslås att tillsynen över polisens verksamhet ska samlas under ett tillsynsorgan som granskar om polisen uppfyller de krav som följer av lagar och andra bindande föreskrifter. Ett liknande yrkande finns i partimotion 2021/22:4031 av m.fl. (M) yrkande 33. I kommittémotion 2021/22:454 av m.fl. (V) yrkande 13 anförs att regeringen bör inrätta en polisombudsman i syfte att stärka allmänhetens förtroende för polisen. Enligt kommittémotion 2021/22:3781 av m.fl. (M) yrkande 23 bör den externa styrningen över stärkas och bedrivas mer långsiktigt. Inom finns flera enheter och råd som på olika sätt arbetar med frågor som rör tillsyn och insyn. • Internrevisionen, som är en fristående enhet direkt underställd rikspolischefen, granskar och lämnar förslag till förbättringar av myndighetens process för intern styrning och kontroll. Rikspolischefen beslutar om en revisionsplan som listar vilka områden och verksamheter som ska granskas. Revisionsplanen tas fram utifrån de riskanalyser som internrevisionen gör. Utifrån granskningen lämnar internrevisionen rekommendationer och berörd verksamhet tar fram förslag på förbättrande åtgärder. Resultatet av granskningarna, rekommendationerna och rikspolischefens beslut om åtgärder redovisas i revisionsrapporter. • Tillsynsenheten har sin organisatoriska placering vid rikspolischefens kansli, med rikspolischefen som direkt ansvarig för verksamheten. Tillsynsenheten ska självständigt och oberoende granska att myndighetens verksamhet bedrivs rättssäkert och författningsenligt samt i enlighet med interna styrdokument och fastställda arbetsmetoder. • roll i är att utöva allmänhetens insyn i verksamheten och ge rikspolischefen råd. Ledamöterna i insynsråden utses av regeringen efter nominering av riksdagspartierna. • ska bistå i frågor som kräver särskilda etiska överväganden, t.ex. om polisens användning av våld eller olika vapen. hade bl.a. till uppgift att utreda behovet av ett fristående organ som ska granska såväl polisens verksamhet, inklusive den verksamhet som Säkerhetspolisen bedriver, som Kriminalvårdens verksamhet. Kommittén redovisade uppdraget om granskning av polisen i betänkandet Tillsyn över polisen (SOU 2013:42). I betänkandet föreslogs att en fristående tillsynsmyndighet skulle kontrollera att polisens verksamhet uppfyller de krav som följer av lagar och andra bindande föreskrifter. Kommittén föreslog sedan i sitt slutbetänkande Tillsyn över polisen och Kriminalvården (SOU 2015:57), som överlämnades till regeringen , att den nya myndigheten även skulle ha tillsyn över Kriminalvården. Betänkandet bereds fortfarande inom . I budgetpropositionen anförde regeringen bl.a. följande om tillsynen över , Säkerhetspolisen och Kriminalvården (prop. 2016/17:1 utg.omr. 4 s. 49): Polisens och Kriminalvårdens långtgående befogenheter att ingripa i enskildas liv förutsätter en effektiv och kontinuerlig tillsyn av myndigheternas verksamhet, såväl intern som extern. Delar av den statliga tillsynen behandlas av Tillitsdelegationen (dir. 2016:51) och i ett uppdrag till Statskontoret (Fi2015/00132/SFÖ). Regeringen kommer därutöver att i särskild ordning, i samband med en bred översyn, att analysera hur tillsynen inom rättsväsendet bäst kan bedrivas. Regeringen avsätter, i avvaktan på en samlad bedömning av tillsynens utformning, medel för att förstärka såväl den interna som den externa tillsynen. Vid , Säkerhetspolisen och Kriminalvården inrättas tillsynsorgan direkt under myndighetsledningen. Vidare ges Justitiekanslern () möjlighet att utöka sin extraordinära tillsyn, vilket kommer att kunna innebära att tillsynen över bl.a. polisen och Kriminalvården ökar. Regeringen föreslår därför att JK tillförs medel för att myndigheten ska kunna öka sina personella resurser. Allmänhetens förtroende för polisen Enligt Brås nationella trygghetsundersökning 2021 (Rapport 2021:11 s. 17 f.) är andelen av befolkningen (16–) som har stort förtroende för polisens sätt att bedriva sitt arbete , vilket innebär en ökning då andelen var . Nivån låg förhållandevis stabilt fram , följt av en minskning 2017. har dock andelen med stort förtroende ökat till en nivå som 2021 är den högsta . Totalt har det skett en ökning (från ). Förtroendebarometern mäter allmänhetens förtroende för medieföretag, institutioner och företag i och presenteras av Medieakademin. Enligt Förtroendebarometern 2022 som publicerades har allmänhetens förtroende för polisen ökat till , från 2021. Polisen har haft en uppåtgående trend då förtroendet var . Vid behandlingen av budgetpropositionen (bet. 2016/17:JuU1 s. 75 f.) avstyrkte utskottet ett motionsyrkande om att inrätta en tillsynsmyndighet för och Kriminalvården. Utskottet noterade att regeringen hade för avsikt att i särskild ordning, i samband med en bred översyn, analysera hur tillsynen över rättsväsendet bäst kan bedrivas. Enligt utskottet borde beredningen och arbetet som görs på detta område inte föregripas. Utskottet noterade också att regeringen i avvaktan på en samlad bedömning av tillsynens utformning avsatt medel för att förstärka den interna och den externa tillsynen. följde utskottets förslag (rskr. 2016/17:90). behandlade utskottet ett motionsyrkande om att tillsätta en ny utredning om en tillsynsmyndighet för och Kriminalvården (bet. 2020/21:JuU23 s. 35 f.). Utskottet konstaterade att frågan om tillsyn över rättsväsendet var omfattande och att arbetet i alltjämt pågick. Trots att ytterligare tid hade förflutit sedan SOU 2015:57 överlämnades till regeringen vidhöll utskottet sin tidigare uppfattning att det inte fanns anledning att föregripa detta arbete och avstyrkte motionsyrkandet. följde utskottets förslag (rskr. 2020/21:395). Frågan om tillsyn över rättsväsendet är omfattande och arbetet i pågår fortfarande med anledning av betänkandet Tillsyn över polisen och Kriminalvården (SOU 2015:57). Utskottet vidhåller sin tidigare uppfattning att det inte finns anledning att föregripa detta arbete. Utskottet noterar också att det inom finns flera enheter och råd som på olika sätt arbetar med frågor som rör tillsyn och insyn. Mot denna bakgrund är utskottet inte berett att ställa sig bakom förslag om att inrätta ett tillsynsorgan eller en polisombudsman. Motionerna 2021/22:3781 (M) yrkande 24, 2021/22:4031 (M) yrkande 33 och 2021/22:454 (V) yrkande 13 avstyrks. Det har inte framkommit tillräckliga skäl för utskottet att ställa sig bakom förslaget i motion 2021/22:3781 (M) yrkande 23 om att stärka den externa styrningen av . Polisutbildningen, anställningsvillkor och rekrytering Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om polisutbildningen, anställ-ningsvillkor och anställning av pensionerade poliser. Jämför reservation 18 (SD), 19 (M, KD, MP), 20 (SD), 21 (L) och 22 (KD). I kommittémotion 2021/22:2528 av m.fl. (SD) yrkande 8 föreslås att en utredning ska tillsättas med uppdrag att se över och utvärdera polisutbildningen. Enligt motion 2021/22:2332 av (L) finns ett behov av att kvalitetsgranska och följa upp polisutbildningen. I motion 2021/22:1669 av (M) yrkande 3 begärs att antalet distansplatser på polisutbildningen ska utökas. Motionären efterfrågar också en översyn av hur distansutbildningen kan göras mer attraktiv för sökande. I partimotion 2021/22:4031 av m.fl. (M) yrkande 26 föreslås ett tillkännagivande om att verka för att göra polisyrket mer attraktivt. Enligt motionärerna ska detta bl.a. ske genom att nyblivna poliser ska få sina studielån avskrivna med en femtedel i yrket och genom fortsatta lönesatsningar. Motionärerna framhåller att den exakta utformningen och fördelningen av lönesatsningarna ska bestämmas i förhandlingar mellan parterna. Ett liknande yrkande om fortsatta lönesatsningar finns i kommittémotion 2021/22:3781 av m.fl. (M) yrkande 5. I kommittémotion 2021/22:3974 av m.fl. (L) yrkande 3 efterfrågas en förbättring av polisers arbetsvillkor. Enligt motionärerna bör detta ske genom förbättrade karriärvägar, stärkt fokus på den yttre och den utredande verksamheten samt minskad internbyråkrati. I kommittémotion 2021/22:2528 av m.fl. (SD) yrkande 10 efterfrågas en förbättring av polisers arbetsvillkor. I samma motion yrkande 11 efterfrågas höjda polislöner för de som arbetar i yttre tjänst. Enligt motionärerna bör satsningen även omfatta höjda tillägg för obekväm arbetstid och risktillägg i syfte att ytterligare premiera de som arbetar i yttre tjänst och i utsatta områden. Anställning av pensionerade poliser I kommittémotion 2021/22:4190 av m.fl. (KD) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att stärka polisens förmåga snabbt. Motionärerna menar att timanställning av pensionerade poliser är en underutnyttjad resurs och att fler verksamheter likt den grupp i som har kallats för Silvervargarna bör byggas upp. I årsredovisning (s. 140 f.) anges att antalet antagna till polisutbildningen har ökat, men att det dock finns utmaningar när det gäller tillväxten av poliser, främst på grund av svårigheter med att tillsätta alla utbildningsplatserna på grundutbildningen till polis. Antalet antagna till grundutbildningen uppgick till 915, vilket är det högsta antalet per termin . har 1 602 studenter påbörjat grundutbildningen men det totala antalet platser var 2 040, vilket innebär att en hel del platser inte har tillsatts. Inriktningen är att öka antalet studenter ytterligare till de kommande antagningarna. I syfte att möta efterfrågan hos de sökande till grundutbildningen har antalet utbildningsplatser omfördelats mellan lärosätena och antalet distansutbildningsplatser har ökat. har även ett stort fokus legat på att utveckla den funktionsinriktade polisutbildningen, som är möjlig att söka för både interna och externa specialister. Dessutom startade en första utbildningsomgång med civila medarbetare som kompetensutvecklar sig till poliser parallellt med halvtidsarbete under en studietid på totalt . gjorde en översyn av kravutbildningen till polisutbildningen, som bl.a. resulterade i förändringar när det gäller de psykologiska och de medicinska kraven. Sökande bedöms av enligt den nya kravprofilen fr.o.m. . Regeringen tillsatte en utredning som skulle föreslå hur polisutbildningen kan utformas till en högskoleutbildning. Utredningen överlämnade betänkandet Polis – polisutbildningen som högskole-utbildning (SOU 2016:39) . Enligt utredningens förslag ska grundutbildningen till polis omformas till en högskoleutbildning som leder till en yrkesexamen med namnet polisexamen. Omfattningen ska vara 180 högskolepoäng, motsvarande heltidsstudier. Studenterna ska genomföra en verksamhetsförlagd del av utbildningen som ska vara lika lång som den nuvarande aspiranttjänstgöringen och omfatta 37,5 högskolepoäng, vilket motsvarar 25 veckors studier. Betänkandet bereds fortfarande i . Regeringen anförde följande i regleringsbrev : ska fortsatt redovisa de åtgärder som i samråd med berörda parter har vidtagits för att öka attraktiviteten i polisyrket genom bättre villkor. Av redovisningen ska också framgå hur de budgetförstärkande medlen använts till åtgärder för att göra än mer attraktiv som arbetsgivare i syfte att nå målet om 10 000 fler anställda till 2024. I årsredovisning (s. 151) anges följande om lönebildning: har en uppvärdering av polisyrket varit ett särskilt fokus för lönesatsningar. Med hänvisning till detta har de extra medel till polislöner som beslutades i 2019 och statsbudget, som innebar i ökat anslag, i huvudsak använts till strukturella löneförändringar utifrån kompetensförsörjningsbehov för i första hand poliser med polisiära funktioner. Detta har bland annat inneburit att polisers ingångslöner har höjts. Satsningen har fortsatt för de poliser som uppehåller särskilt kompetensförsörjningskritiska polisiära funktioner i polisregionerna. Utgångspunkten för den ordinarie lönerevisionen 2021 är att belöna goda prestationer för medarbetare oavsett polisiär eller civil anställning. När det gäller arbete med att attrahera rätt kompetens redovisas (s. 143 f.) vilka aktiviteter som har skett inom tre huvudområden; för att tydliggöra, följa upp och utveckla arbetsgivarvarumärket, för att attrahera till och för att attrahera till polisutbildningen. Som ett led i arbetet med det förstnämnda har arbetsgivarerbjudande formulerats. Utgångspunkten är den attraktiva arbetsplatsen, bestående av sju områden: • ett samhällsbärande uppdrag • meningsfulla och utvecklande arbetsuppgifter • ledarskap, kultur och likabehandling • karriär- och utvecklingsvägar • lön, arbetsvillkor och förmåner • en god och hållbar arbetsmiljö. genomfördes en första mätning av medarbetarnas uppfattning om hur det är att vara anställd inom myndigheten i ett myndighetsövergripande perspektiv. Resultatet sammanställdes i ett index, 7,1 på en tiogradig skala, och en årlig uppföljning kommer att göras.