bet · H901JuU30 · 2022-05-20 00:00:00 — Nytt regelverk för kvalificerade säkerhetsärenden Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag. Förslaget innebär att lagen om särskild utlänningskontroll ska upphävas och ersättas av en ny lag, lagen om särskild kontroll av vissa utlänningar. Vidare föreslås följdändringar i andra lagar. Syftet är att uppnå en mer ändamålsenlig, effektiv och överskådlig reglering när det gäller de utlänningar som utgör kvalificerade hot mot säkerhet. Den nya lagen och lagändringarna föreslås träda i kraft . Utskottet föreslår att gör sex tillkännagivanden till regeringen med anledning av motionsyrkanden. Förslagen rör i korthet följande frågor (reservationer anges inom parantes): • Ny förvarsgrund. (S, V, MP) (S, C, V, MP) • Ny utredning om kvalificerade säkerhetsärenden. (S, C, V, MP) • Diplomatiska garantier. (S, C, V, MP) • Registrering av biometriska personuppgifter. (S, C, V, MP) • Begränsning av ekonomiska rättigheter. (S, C, V, MP) Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden. I betänkandet finns 13 reservationer (S, M, SD, C, V, KD, L, MP). Proposition 2021/22:131 Nytt regelverk för kvalificerade säkerhetsärenden. 16 yrkanden i följdmotioner. 19 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Nytt regelverk för kvalificerade säkerhetsärenden 1.Nytt regelverk för kvalificerade säkerhetsärenden, punkt 1 (V) 2.Beslut om utvisning, punkt 2 (SD) 3.Förvarstidens längd, punkt 3 (SD) 4.Ny förvarsgrund, punkt 4 (S, V, MP) 5.Tvångsmedel, punkt 5 (S, C, V, MP) 6.Straffansvar, punkt 6 (M, KD, L) 7.Straffansvar, punkt 6 (SD) 8.Instansordning, punkt 7 (SD) 9.Instansordning, punkt 7 (V) 10.Ny utredning, punkt 8 (S, C, V, MP) 11.Diplomatiska garantier, punkt 9 (S, C, V, MP) 12.Registrering av biometriska personuppgifter, punkt 10 (S, C, V, MP) 13.Begränsning av ekonomiska rättigheter, punkt 11 (S, C, V, MP) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Proposition 2021/22:131 Proposition 2021/22:134 Motioner från allmänna motionstiden /22 Bilaga 2 Regeringens lagförslag Bilaga 3 Utskottets lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Nytt regelverk för kvalificerade säkerhetsärenden antar regeringens förslag till 1. lag om särskild kontroll av vissa utlänningar med den ändringen att 1 kap. 4 § ska ha den lydelse som utskottet föreslår i bilaga 3, 2. lag om ändring i lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga, 3. lag om ändring i lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård, 4. lag om ändring i lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård, 5. lag om ändring i utlänningslagen (2005:716), 6. lag om ändring i lagen (2006:304) om rättsprövning av vissa regeringsbeslut, 7. lag om ändring i lagen (2007:980) om tillsyn över viss brottsbekämpande verksamhet, 8. lag om ändring i postlagen (2010:1045), 9. lag om ändring i lagen (2018:1693) om polisens behandling av personuppgifter inom brottsdatalagens område, 10. lag om ändring i lagen (2019:1182) om Säkerhetspolisens behandling av personuppgifter, 11. lag om ändring i lagen (2020:62) om hemlig dataavläsning. Därmed bifaller propositionerna 2021/22:131 punkterna 1–7 och 9–12 samt 2021/22:134 punkt 4.2 och avslår proposition 2021/22:131 punkt 8 och motion 2021/22:4444 av m.fl. (V) yrkande 2. Reservation 1 (V) 2021/22:991 av (SD) yrkande 1 och 2021/22:2530 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 3 och 4. Reservation 2 (SD) 2021/22:2530 av m.fl. (SD) yrkandena 5 och 6, 2021/22:3280 av Boriana (M) yrkande 1, 2021/22:3579 av m.fl. (C) yrkande 80 och 2021/22:4452 av m.fl. (SD) yrkande 3. Reservation 3 (SD) ställer sig bakom det som utskottet anför om att införa en ny förvarsgrund och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3579 av m.fl. (C) yrkande 81, 2021/22:3783 av m.fl. (M) yrkande 13 och 2021/22:4457 av m.fl. (M) yrkande 1. Reservation 4 (S, V, MP) ställer sig bakom det som utskottet anför om tvångsmedel och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4457 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2021/22:4462 av m.fl. (KD) yrkandena 2 och 4. Reservation 5 (S, C, V, MP) 2021/22:2530 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2021/22:3280 av Boriana (M) yrkande 2, 2021/22:4449 av m.fl. (L) yrkande 2 och 2021/22:4462 av m.fl. (KD) yrkande 1. Reservation 6 (M, KD, L) Reservation 7 (SD) 2021/22:2530 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2021/22:4444 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2021/22:4452 av m.fl. (SD) yrkande 4. Reservation 8 (SD) Reservation 9 (V) ställer sig bakom det som utskottet anför om att tillsätta en ny utredning om kvalificerade säkerhetsärenden och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2530 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2021/22:3783 av m.fl. (M) yrkande 12, 2021/22:3974 av m.fl. (L) yrkande 76, 2021/22:4449 av m.fl. (L) yrkande 1, 2021/22:4452 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2021/22:4457 av m.fl. (M) yrkande 2. Reservation 10 (S, C, V, MP) ställer sig bakom det som utskottet anför om diplomatiska garantier och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2530 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2021/22:3789 av m.fl. (M) yrkande 5, 2021/22:4452 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2021/22:4462 av m.fl. (KD) yrkande 3. Reservation 11 (S, C, V, MP) Registrering av biometriska personuppgifter ställer sig bakom det som utskottet anför om registrering av biometriska personuppgifter och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2530 av m.fl. (SD) yrkande 10. Reservation 12 (S, C, V, MP) Begränsning av ekonomiska rättigheter ställer sig bakom det som utskottet anför om begränsning av ekonomiska rättigheter och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4457 av m.fl. (M) yrkande 3. Reservation 13 (S, C, V, MP) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (KD), (M), (M), (SD), (S), (V), (M), (SD), (S), (S), (L), (SD), (MP), (KD), (S) och (C). I betänkandet behandlar utskottet regeringens proposition 2021/22:131 Nytt regelverk för kvalificerade säkerhetsärenden. I propositionen föreslås att en ny lag, lagen om särskild kontroll av vissa utlänningar, ska ersätta lagen om särskild utlänningskontroll. Syftet är att göra regleringen mer ändamålsenlig, effektiv och överskådlig när det gäller de utlänningar som utgör kvalificerade hot mot säkerhet. Regeringens förslag till riksdagsbeslut finns i bilaga 1. Regeringens lagförslag finns i bilaga 2. Fem motioner med sammanlagt 16 motionsyrkanden har väckts med anledning av propositionen. I betänkandet behandlar utskottet även 19 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /22. Motionsförslagen finns i bilaga 1. I detta sammanhang behandlar utskottet också förslaget i proposition 2021/22:134 Skärpta och förbättrade regler om arbetskraftsinvandring punkt 4 som gäller lag om ändring i lagen om särskild kontroll av vissa utlänningar. har i betänkande 2021/22:SfU22 i sak ställt sig bakom de ändringar i 1 kap. 4 § som föreslås i proposition 2021/22:134. Av lagtekniska skäl och i syfte att samordna lagförslaget i den nämnda propositionen med det nu aktuella förslaget till ny lag om särskild kontroll av vissa utlänningar har utskottet överfört den formella behandlingen av lagförslaget för beredning i detta ärende. Utskottets lagförslag finns i bilaga 3. Övriga lagförslag i proposition 2021/22:134 har behandlats av socialförsäkringsutskottet i betänkande 2021/22:SfU22. I proposition 2021/22:136 Genomförande av direktivet om inrättande av en europeisk kodex för elektronisk kommunikation lämnade regeringen bl.a. ett förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen, som bl.a. omfattade 44 kap. 4 §, med ikraftträdande . Ärendet behandlades av trafikutskottet som bl.a. föreslog att skulle anta regeringens förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen, med den ändringen att lagen skulle träda i kraft (bet. 2021/22:TU17). Av förbiseende gjordes inte någon samordning vid riksdagsbehandlingen med förslaget i proposition 2021/22:131 punkt 8, som även det rör ändring i 44 kap. 4 § offentlighets- och sekretesslagen. följde trafikutskottets förslag (rskr. 2021/22:302). Det kan nämnas att har tillkännagett för regeringen att regeringen bör tillsätta en ny utredning som ska se över vilka ytterligare åtgärder som behöver vidtas för att samhället ska kunna skydda sig mot personer som anses utgöra ett säkerhetshot (bet. 2019/20:JuU16, rskr. 2019/20:255). tillkännagav för regeringen att regeringen bör tillsätta den utredning som enligt det tidigare tillkännagivandet ska se över vilka ytterligare åtgärder som behöver vidtas för att samhället ska kunna skydda sig mot personer som anses utgöra ett säkerhetshot (bet. 2020/21:JuU19, rskr. 2020/21:220). tillkännagav för regeringen att regeringen ska tillsätta den utredning som enligt de två tidigare tillkännagivandena ska se över vilka ytterligare åtgärder som behöver vidtas för att samhället ska kunna skydda sig mot personer som anses utgöra ett säkerhetshot (bet. 2021/22:JuU13, rskr. 2021/22:165). Nytt regelverk för kvalificerade säkerhetsärenden Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till lag om särskild kontroll av vissa utlänningar samt förslag till följdändringar i andra lagar, bl.a. utlänningslagen och offentlighets- och sekretesslagen. Syftet med förslagen är att åstadkomma en mer ändamålsenlig, effektiv och överskådlig reglering när det gäller utlänningar som utgör kvalificerade hot mot säkerhet. ställer sig bakom det som utskottet anför om att införa en ny förvarsgrund och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som utskottet anför om tvångsmedel och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som utskottet anför om att tillsätta en ny utredning och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som utskottet anför om diplomatiska garantier och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som utskottet anför om registrering av biometriska personuppgifter och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som utskottet anför om begränsning av ekonomiska rättigheter och tillkännager detta för regeringen. avslår motionsyrkanden om bl.a. beslut om utvisning, förvarstidens längd, straffansvar och instansordning. Jämför reservation 1 (V), 2 (SD), 3 (SD), 4 (S, V, MP), 5 (S, C, V, MP), 6 (M, KD, L), 7 (SD), 8 (SD), 9 (V), 10 (S, C, V, MP), 11 (S, C, V, MP), 12 (S, C, V, MP) och 13 (S, C, V, MP). De grundläggande bestämmelserna om utlänningars rätt att vistas i och om avvisning och utvisning av utlänningar finns i utlänningslagen (2005:716). Den lagen innehåller även en rad andra regler om utlänningars inresa och vistelse här i landet. I utlänningslagen finns också bestämmelser om kontroll- och tvångsåtgärder som får vidtas gentemot utlänningar. Utlänningslagen innehåller vidare särskilda bestämmelser om hur vissa ärenden med säkerhetsaspekter, s.k. säkerhetsärenden, ska hanteras. När det gäller sådana utlänningar som bedöms kunna utgöra ett allvarligt hot mot rikets säkerhet eller som kan vara presumtiva terrorister finns det – vid sidan av utlänningslagen – en särskild lag, lagen om särskild utlänningskontroll (1991:572), som reglerar de mer kvalificerade säkerhetsärendena. En utlänning får enligt 1 § lagen om särskild utlänningskontroll utvisas ur landet om det är särskilt påkallat av hänsyn till rikets säkerhet. Detsamma gäller om det med hänsyn till vad som är känt om utlänningens tidigare verksamhet och övriga omständigheter kan befaras att han eller hon kommer att begå eller medverka till terroristbrott enligt 2 § lagen (2003:148) om straff för terroristbrott eller försök, förberedelse eller stämpling till sådant brott. Ett beslut om utvisning meddelas enligt 2 § av på ansökan av Säkerhetspolisen. Enligt 4 § ska beslutet om utvisning förenas med ett förbud för utlänningen att återvända till , som gäller för eller utan tidsbegränsning. En utlänning som har förbjudits att återvända hit kan, om beslutet har verkställts, enligt 4 a § få tillstånd av regeringen att göra ett kort besök i , om besöket gäller synnerligen viktiga angelägenheter. beslut att utvisa en utlänning får enligt 2 a § första stycket överklagas till regeringen. Vid ett sådant överklagande ska enligt 3 § skyndsamt överlämna handlingarna till Migrationsöverdomstolen som därefter, med ett eget yttrande, lämnar handlingarna vidare till regeringen. I yttrandet ska det särskilt anges om det finns hinder enligt 12 kap. 1, 2 eller 3 § utlänningslagen mot att beslutet om utvisning verkställs. Anser Migrationsöverdomstolen att det finns ett sådant hinder, får regeringen inte avvika från den bedömningen. Ett beslut om utvisning ska enligt 13 § verkställas så snart det kan ske efter att beslutet har fått laga kraft. Om inget annat bestämts, ansvarar Säkerhetspolisen för att beslutet om utvisning verkställs. Som ett led i förfarandet att avlägsna en utlänning ur landet får utlänningen under vissa förutsättningar, som anges i 8 §, tas i förvar. Om det är tillräckligt, kan utlänningen ställas under uppsikt. Om en utlänning har utvisats enligt lagen om särskild utlänningskontroll men det föreligger ett verkställighetshinder, eller beslutet om utvisning av någon annan särskild anledning inte bör verkställas, ska den beslutande myndigheten enligt 10 § första stycket besluta om inhibition eller bevilja utlänningen ett tidsbegränsat uppehållstillstånd. Om det har gjorts, får enligt 11 § första stycket den myndighet som beslutar om utvisning besluta att utlänningen på vissa bestämda tider ska anmäla sig hos , s.k. anmälningsplikt. Den som beslutar om anmälningsplikt ska i beslutet ange omfattningen av anmälningsplikten men får uppdra åt Säkerhetspolisen eller att utforma de närmare villkoren för hur anmälningsplikten ska fullgöras. Om en utlänning har utvisats på grund av risken för att han eller hon kommer att begå eller medverka till terroristbrott, får också beslutas att reglerna om tvångsmedel i 19–22 §§ ska tillämpas. Utlänningen får då underkastas bl.a. husrannsakan, kroppsvisitation och kroppsbesiktning. Efter ett tillstånd av domstol får vissa hemliga tvångsmedel också användas. Säkerhetspolisen och hanterar ett antal mål och ärenden enligt lagen om särskild utlänningskontroll, och vissa av dessa blir också föremål för regeringens prövning. De beslut som regeringen har fattat med stöd av lagen omfattas av den årliga redogörelsen av lagens tillämpning som lämnas till . Av den senaste redogörelsen (skr. 2021/22:73) framgår att regeringen fattade åtta beslut med stöd av lagen –. Tre beslut innebar avslag på överklaganden av beslut i fråga om utvisning och rörde individer som inte tidigare varit föremål för åtgärder enligt lagen. Fyra beslut innebar avslag på begäran om omprövning av utvisningsbeslut efter begäran från den enskilde. Ett beslut innebar att en ansökan om inhibition från den enskilde inte togs upp till prövning. Någon officiell statistik över samtliga fall där lagen har tillämpats finns inte, men i propositionen anges att det rör sig även totalt sett om ett begränsat antal ärenden. I det följande kommer innehållet i regeringens proposition att beskrivas översiktligt, med tyngdpunkt på de bestämmelser i den nya lagen som tar sikte på frågor som också berörs i motionsyrkanden som behandlas i detta betänkande. Behovet av ny reglering Regeringen anger att det finns ett stort behov av att förenkla och förtydliga bestämmelserna i lagen om särskild utlänningskontroll. Lagen bör ges en helt ny struktur och till viss del ett nytt sakligt innehåll. Regeringen föreslår att lagen om särskild utlänningskontroll ska upphävas och ersättas av en ny lag, som ska benämnas lagen om särskild kontroll av vissa utlänningar. Regeringen föreslår också att följdändringar och förtydliganden ska genomföras i andra lagar. Utvisning och verkställighet av ett beslut om utvisning Regeringen föreslår att tillämpningsområdet för den nya lagen ska utvidgas till att gälla samtliga brott enligt den nya terroristbrottslagen, som föreslås träda i kraft som den nya lagen, dvs. Regeringens förslag innebär att en utlänning ska få utvisas ur om • det med hänsyn till vad som är känt om utlänningens tidigare verksamhet och övriga omständigheter kan antas att han eller hon kommer att begå eller på annat sätt medverka till ett brott enligt terroristbrottslagen eller • utlänningen kan utgöra ett allvarligt hot mot säkerhet. Ett beslut om utvisning ska alltid innehålla ett förbud för utlänningen att återvända till . På samma sätt som ska ett återreseförbud kunna meddelas utan tidsbegränsning, dvs. Enligt regeringen bör möjligheten till återreseförbud utan tidsbegränsning behållas med tanke på att det rör sig om personer som utgör kvalificerade säkerhetshot, trots att en remissinstans har invänt mot detta. Ett beslut om utvisning enligt den nya lagen ska inte få verkställas om det finns ett sådant hinder mot verkställigheten som anges i 12 kap. 1–3 a §§ utlänningslagen. Om en utlänning utvisas och det finns verkställighetshinder eller beslutet av någon annan särskild anledning inte bör verkställas, ska utvisningen tills vidare inte få verkställas (inhiberas). Om det finns särskilda skäl ska utlänningen dock i stället få beviljas ett tidsbegränsat uppehållstillstånd, som ska gälla i högst . Ett beslut om inhibition ska likt utvisningsbeslutet prövas på nytt när det finns skäl för det. Säkerhetspolisen ska, före utgången av oktober månad , till den beslutande myndigheten anmäla om det finns ett behov eller inte av att på nytt pröva utvisningsbeslutet. Regeringen anger att de befintliga reglerna om särskilt tillstånd till kort besök är avsedda att kunna meddelas i speciella situationer där det skulle vara inhumant eller stå i strid med svenska intressen att inte medge utlänningen möjlighet att tillfälligt vistas i . Enligt regeringen har det inte framkommit några skäl att ändra regelverket. Det bör därför även i den nya lagen föreskrivas att en utlänning som har meddelats ett återreseförbud ska av regeringen kunna ges ett särskilt tillstånd att göra ett kort besök i , om besöket gäller synnerligen viktiga angelägenheter. Om det finns särskilda skäl, ska ett tillstånd till ett kort besök få ges efter ansökan av någon annan än utlänningen. Regeringen framhåller att tillståndet för ett kort besök inte medför att återreseförbudet upphör att gälla. Om utlänningen stannar kvar i efter det att tillståndet har löpt ut kan utlänningen straffas för det. En förutsättning för att ta en utlänning i förvar enligt lagen om särskild utlänningskontroll är att det finns ett beslut om utvisning enligt lagen (verkställighetsförvar) eller att det är sannolikt att ett sådant beslut kommer att meddelas (sannolikhetsförvar). Regeringen konstaterar att det finns ett behov av att förenkla och förtydliga regelverket när det gäller förvar i den nya lagen. Regeringen föreslår att en utlänning som har fyllt ska få tas i s.k. sannolikhetsförvar eller verkställighetsförvar endast om • det finns anledning att anta att utlänningen annars avviker, håller sig undan eller på annat sätt hindrar verkställigheten eller utövar brottslig verksamhet i eller • utlänningens identitet är oklar. I propositionen (s. 102 f.) anges följande om grundläggande förutsättningar för förvar: Sannolikhetsförvar bör normalt kunna bestå fram till dess att det finns ett verkställbart beslut om utvisning, det vill säga när utvisningsbeslutet har fått laga kraft eller får verkställas ändå på grund av att utlänningen har lämnat en nöjdförklaring (se avsnitt 13.8). Förutsättningarna för att hålla en utlänning i sannolikhetsförvar bör fortsatt kunna vara uppfyllda även när i ett beslut om utvisning har bedömt att det finns verkställighetshinder. Beroende på omständigheterna, till exempel till vilket land som utvisningen ska verkställas, kan förutsättningarna för verkställighet förändras om beslutet överklagas. När regeringen har beslutat om utvisning kan beslutet verkställas , eftersom det inte går att överklaga beslutet om utvisning och det får därmed laga kraft direkt. Står det vid regeringens beslut klart att utvisningen inte kommer att kunna verkställas inom överskådlig tid, saknas därför förutsättningar för förvar. I ett sådant läge bör alltså utlänningen försättas på fri fot. Om det finns ett beslut om utvisning som kan verkställas bör utlänningen fortsatt kunna tas i verkställighetsförvar om förvaret behövs för att förbereda eller genomföra verkställighet av beslutet. En bestämmelse med den innebörden bör tas in i den nya lagen. Det bör gälla även om utvisningsbeslutet har meddelats enligt äldre bestämmelser (se avsnitt 15.2). Det är alltså först när det finns ett lagakraftvunnet beslut om att utlänningen ska utvisas som det blir aktuellt med verkställighetsförvar. Om utlänningen sitter i sannolikhetsförvar när utvisningsbeslutet får laga kraft övergår därmed, efter ett beslut, förvaret till ett verkställighetsförvar, om det inte föreligger hinder mot verkställigheten (se avsnitt 8.6). I äldre förarbeten har framhållits att ett frihetsberövande endast får vidtas som ett led i förfarandet för en utlännings avlägsnande ur landet. Frihetsberövanden är nämligen djupt ingripande i enskildas liv och bör därför inte få förekomma i andra situationer än där de är oundgängligen nödvändiga (bland annat proposition om ändring i utlänningslagen [1980:376], m.m., prop. 1981/82:146, s. 37 och artikel 5 i Europakonven-tionen, se avsnitt 4.3.1–4.3.3). Det bör självfallet fortsatt gälla även vid tillämpning av den nya lagen. Att frihetsberöva någon eller på annat sätt begränsa hans eller hennes rörelsefrihet medför ett intrång i den enskildes fri- och rättigheter som skyddas i både regeringsformen och . har i sin praxis lyft fram behovet av tydliga och förutsägbara regler. Mot den bakgrunden anser regeringen att det inte är lämpligt att nu frångå en ordning där det har funnits fasta tidsgränser för verkställighetsförvar. Enligt 10 kap. 4 § utlänningslagen, som är tillämplig genom en hänvisning i lagen om särskild utlänningskontroll, får en utlänning inte hållas i verkställighetsförvar . Om det finns synnerliga skäl kan tiden förlängas till totalt och i vissa fall får även förlängas till totalt . Regeringen anser att det finns starka skäl för att förlänga tidsfristerna för verkställighetsförvar i den nya lagen. Med hänsyn till att de utlänningar som kommer att utvisas utgör ett allvarligt hot mot säkerheten i det svenska samhället är det rimligt och proportionerligt att för den begränsade gruppen tillåta längre förvarstider än för utlänningar som utvisas enligt utlänningslagen. Med hänsyn till de svårigheter som kan uppstå vid verkställighet av ett beslut om utvisning enligt den nya lagen anser regeringen att det bör finnas en möjlighet att förlänga tiden för verkställighetsförvar , mot vad som gäller . En maximal förvarstid bör enligt regeringen i flertalet av dessa utvisningsärenden vara förenlig med , eftersom det är fråga om presumtiva terrorister eller utlänningar som på annat sätt kan antas utgöra allvarliga säkerhetshot (jfr dock uttalande i dom i Kolompar mot , 11613/85, om att ett frihetsberövande och ansågs vara en ovanligt ). Även om än i förvar endast bör aktualiseras i undantagsfall får den ändrade förvarstiden ändå anses som proportionerlig, menar regeringen. En grundläggande förutsättning för att fortsatt förvar ska kunna godtas är att arbetet med verkställigheten drivs framåt och förvarsbesluten ska dessutom återkommande prövas på nytt. Om det har visat sig vara omöjligt att verkställa utvisningsbeslutet, anför regeringen att sannolikheten för att det ska lyckas bör vara så liten att fortsatt frihetsberövande på den grunden inte är försvarligt ens i de fall där utlänningen utgör ett allvarligt hot mot den inre säkerheten. Sammanfattningsvis innebär regeringens förslag när det gäller förvar att utgångspunkten är att förvar ska pågå . En utlänning som har fyllt ska inte få hållas i verkställighetsförvar i än . Tiden för verkställighetsförvar ska dock få förlängas , om det är sannolikt att verkställigheten kommer att ta på grund av bristande samarbete från utlänningen eller att det tar tid att skaffa nödvändiga handlingar.