bet · H901TU16 · 2022-06-02 00:00:00 — Utskottet vill i sammanhanget även lyfta fram att regeringen har gett Statskontoret i uppdrag att utvärdera förhandlingsuppdrag som metod för att lösa samhällsutmaningar som kräver att statlig transportinfrastrukturplanering samordnas med lokal och regional samhällsplanering. Utskottet välkomnar detta och konstaterar därmed att frågorna är väl uppmärksammade. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2021/22:20 (MP) yrkande 8, 2021/22:1164 (C), 2021/22:2968 av (SD) yrkandena 18 och 20, 2021/22:3191 (V) yrkande 9, 2021/22:3394 (L) yrkande 40, 2021/22:3417 (MP) yrkande 40, 2021/22:3679 (C) yrkande 32 och 2021/22:4340 (M, KD) yrkandena 1 och 2. Övrig finansiering av transportinfrastruktur Utskottet kan inledningsvis konstatera att väl fungerande infrastruktur och transporter är en angelägenhet för såväl staten som kommuner, regioner, företag och resenärer. Investeringar i transportinfrastrukturen för väg och järnväg samt för vissa sjöfartsåtgärder ska som huvudregel finansieras genom anslag. Finansiering i form av trängselskatt, infrastrukturavgift, farledsavgift, medfinansiering och bidrag från EU-budgeten får förekomma efter medgivande. Utskottet vill framhålla att en god samverkan mellan staten och berörda regioner och kommuner i samband med finansiering och genomförande av stora infrastrukturprojekt är väsentlig. Utskottet vill lyfta fram att det delar regeringens uppfattning att staten har det grundläggande uppdraget att bygga infrastruktur och att statliga infrastruktursatsningar bör styras utifrån nationella behov på en samhällsekonomiskt rationell grund och inte av enskilda kommuners eller regioners ekonomiska styrka. De transportpolitiska målen bör vara utgångspunkt för prioritering av objekt oberoende av om det förekommer medfinansiering eller inte. När det gäller motionsförslagen om lokala och regionala beslut om trafikantavgifter vill utskottet hänvisa till att det framgår av propositionen om planeringssystemet för transportinfrastruktur (prop. 2011/12:118) att regeringen anser att beslut om införande av avgifter för användande av infrastruktur inom ett begränsat geografiskt område bör förankras lokalt och regionalt. Vidare anförs att det inte kan anses rimligt att staten utan någon form av samråd inför pålagor av så uttalat geografisk karaktär. När det gäller avgifternas storlek vill utskottet påminna om att eftersom en förutsättning i riksdagsbeslutet är att lånen ska betalas tillbaka med avgifter måste sådana tas ut i enlighet med de rättsprinciper som gäller för distinktionen mellan en avgift och en skatt. Vad gäller frågan om trängselskatt vill utskottet peka på att denna utformas för att minska trängseln i vägtrafiken, men att den ger en intäkt till staten. Eftersom intäkten kommer från regionens trafikanter har politiker från regionen och berörda kommuner kommit överens om hur pengarna ska användas så att de ger nytta för de som bor i regionen. Utskottet kan konstatera att till stöd för genomförandet av TEN-T finns det finansiella instrumentet för ett sammanlänkat (CEF) som är en fond för finansiering av projekt inom områdena transport, energi och telekom. I infrastrukturpropositionen uppger regeringen att har byggt upp kompetens som har resulterat i att haft relativt god utdelning från fonden. Utskottet välkomnar detta och menar att det utgör ett angeläget tillskott. Utskottet vill vidare peka på det som infrastrukturminister har lyft fram om att OPS inte skapar något extra utrymme i de offentliga finanserna. Utskottet vill understryka att oavsett vilken finansieringsform som används för ett infrastrukturprojekt är det nödvändigt med bra styrning och kostnadskontroll, korrekt utförande och grundlig uppföljning. När det gäller motionsförslaget om anslagskredit vill utskottet påminna om det tillkännagivande som riktade till regeringen . Regeringen har därefter höjt anslagskrediten för i enlighet med vilja. När det gäller motionsförslaget om marknadspott vill utskottet peka på den näringslivspott som har införts genom den nu gällande nationella planen. Utskottet finner sammanfattningsvis inte att det finns skäl att vidta något initiativ med anledning av motionsförslagen och avstyrker därför motionerna 2021/22:1634 (C), 2021/22:2953 (SD) yrkandena 1, 19 och 29, 2021/22:2968 (SD) yrkande 46, 2021/22:3203 (V) yrkande 11, 2021/22:3500 (C) yrkande 2, 2021/22:3679 (C) yrkande 1, 2021/22:3750 (M) yrkandena 4, 9 och 23 samt 2021/22:3879 (KD) yrkandena 18 och 19. När det gäller Transportstyrelsens avgiftshantering vill utskottet påminna om att det finns en möjlighet att betala via autogiro, e-avi (e-faktura) eller digital brevlåda. Man kan också betala med det inbetalningskort som Transportstyrelsen skickar ut. Den som har en digital brevlåda som tar emot post från myndigheter kan få sin avi dit. Utskottet bedömer att den ansvariga myndighetens avgifts- och skattehantering är effektiv. Utskottet kan vidare konstatera att persontrafiken med tåg över bygger på ett samarbete mellan och . Det innebär att det är de regionala kollektivtrafikmyndigheterna i och deras motsvarighet i som har ansvaret för kollektivtrafiken över , vilket även inkluderar möjligheten att påverka biljettpriset för transporten. Mot den bakgrunden avstyrker utskottet motionerna 2021/22:484 (SD) yrkande 3, 2021/22:2041 (SD), 2021/22:3037 (SD), 2021/22:3266 (M) yrkandena 2–4 och 2021/22:3679 (C) yrkande 64. Regeringens skrivelse om om statlig medfinansiering av regional kollektivtrafik Med vad som anförts ovan föreslår utskottet att lägger skrivelse 2021/22:56 till handlingarna. Produktivitet och effektivitet i infrastrukturprojekt Utskottets förslag i korthet riktar ett tillkännagivande till regeringen om att den bör tillse att organisation utreds med inriktningen att få bättre kostnadskontroll i infrastrukturinvesteringar. Vidare tillkännager för regeringen att det bör göras en övergripande utvärdering av arbete med planering och upphandling av infrastrukturprojekt. Därmed bifalls motionsförslag om detta. Utskottet pekar bl.a. på de brister som har uppmärksammats när det gäller kostnadskontroll och arbete med underhåll och byggande av infrastruktur. Utskottet avslår övriga motionsyrkanden om upphandling av infrastrukturprojekt. lägger vidare regeringens skrivelse 2021/22:56 om kostnadskontroll i infrastrukturinvesteringar till handlingarna. Jämför reservation 68 (S, C, MP), 69 (S, C, V, MP), 70 (M), 71 (SD), 72 (C), 73 (V) och 74 (KD). Regeringens skrivelse med anledning av om kostnadskontroll i infrastrukturinvesteringar har granskat kostnadskontrollen i . Granskningen har som övergripande utgångspunkt att undersöka om kostnadskalkyler för infrastrukturinvesteringar utgör tillförlitliga beslutsunderlag för regeringen och . anger att granskningens resultat visar att det har skett omfattande kostnadsökningar mellan de senaste nationella trafikslagsövergripande planerna för transportinfrastrukturen. konstaterar att det är mycket ovanligt att regeringen stoppar ett projekt när det väl hamnat i den nationella planen. menar även att regeringen och brister i transparens genom att inte sammanställa och kommunicera kostnadsökningarnas omfattning. understryker att en förändrad kostnadsuppskattning inte nödvändigtvis betyder att den tidigare uppskattningen var felaktig. konstaterar att förutsättningarna för att genomföra ett projekt kan ha förändrats på ett sätt som motiverar att kostnaden förändrats. Kostnaden underskattas systematiskt i kalkylerna Enligt förekommer det att har underskattat kostnaden för föreslagna investeringsobjekt. finner att de systematiska kostnadsökningarna förefaller inträffa främst under planeringsfasen, medan det enligt inte finns några systematiska kostnadsavvikelser under byggfasen. betonar att projektens innehåll kan komma att förändras, vilket är någonting som i stort sett faller utanför kalkylernas nuvarande utformning. konstaterar vidare att innehållsförändringarna också kan innebära att projektets nyttor har ökat som en kostnadsökning har skett. konstaterar att regeringen ofta håller fast vid sitt första investeringsbeslut, trots att planeringssystemet är utformat med ytterligare två kontrollstationer för att möjliggöra att investeringsbeslut omprövas när ny information tillkommer. finner att regeringen trots omfattande ökningar i kalkylerade kostnader bara i några enstaka fall under den senaste planperioden har valt att avbryta planeringen. Vidare noterar att det är oklart om det i dessa fall beror på kostnadsökningar eller om det finns andra skäl. gör därför bedömningen att regeringens prioritering av vilka projekt som ska genomföras därmed i hög grad utgår från tidiga kostnadsunderlag. menar att dessa underlag präglas av stor osäkerhet och ofta underskattar kostnaden samt att de relativt sett mer tillförlitliga underlag som tillkommer senare i planeringsprocessen har obetydlig påverkan på regeringens prioritering. understryker att en omprövning inte självklart behöver leda till att planeringen avbryts. Även efter omfattande kostnadsökningar kan det enligt vara värt att fortsätta med ett projekt om de nyttor som skapas motiverar det. Transparensen brister i planrevideringen Inför att den nationella planen ska revideras konstaterar att varken regeringen eller publicerar vilka förändringar i kostnadsbedömningar och innehåll som skett för de enskilda objekten sedan föregående plan. Det gäller enligt också den totala kostnadsförändringen för samtliga objekt i planen. noterar att gör en sammanställning av hur kostnadsbedömningen förändrats men att den inte publiceras. bedömer att en offentlig sammanställning av hur kostnader, nyttor och innehåll i objekten förändrats mellan planerna skulle öka transparensen gentemot och allmänheten samt bidra med kunskap om problemets omfattning. Brister i arbetsprocesser och utvärdering noterar ett antal brister i kalkylarbete och i uppföljningen av kalkylerna. konstaterar att införde en rutin för att samla alla kalkyler i ett gemensamt dokument. Enligt har dock rutinen inte tillämpats retroaktivt och anser att det är svårt att återfinna alla kalkyler som är gjorda för pågående projekt. anser att detta försvårar möjligheten till utvärdering. Vidare finner att inte heller för någon löpande utvärdering av vad som orsakar kostnadsavvikelser under planeringsfasen. bedömer att avsaknaden av en sammanhållen bild av vad som orsakar kostnadsavvikelserna försvårar arbetet att utforma åtgärder för att förebygga att samma orsaker upprepas. Sammantaget bedömer att saknar ett sammanhållet utvärderingsarbete när det gäller kalkyler och kostnadskontroll. lämnar följande rekommendationer: – att regeringen på nytt tar ställning till ett infrastrukturprojekt i nationell plan när betydande kostnadsökningar sker. Enligt rekommendation bör frågan om projektet ska avbrytas ingå i en sådan omprövning – att bedriver ett mer systematiskt arbete för att kartlägga orsakerna till kostnadsökningar och hur dessa kan förebyggas – att i samband med förslag till nationell plan sammanställer och publicerar vilka förändringar som skett av kostnadsbedömningar, nyttor och innehåll för projekten sedan föregående plan – att informerar regeringen vid betydande kostnadsökningar i ett projekt i nationell plan. I skrivelsen framhåller regeringen att den välkomnar granskning. Regeringen instämmer i iakttagelse att det är problematiskt att det skett omfattande kostnadsökningar i infrastrukturprojekt. Vidare instämmer regeringen i bedömning att tillförlitliga kostnadskalkyler är en förutsättning för att regeringen och ska kunna prioritera effektivt mellan olika potentiella investeringsalternativ. Regeringen menar dock att en uppdaterad kostnadsuppskattning inte nödvändigtvis betyder att den tidigare kalkylen var felaktig, eftersom förutsättningarna för att genomföra projektet kan ha förändrats på ett sätt som inte gick att förutse och som kan motivera att kostnaden förändrats, vilket även konstaterar i sin rapport. Regeringen vill i det här sammanhanget understryka att kostnadsberäkningarna för ett objekt kan förändras i takt med att kunskapen om projektet ökar, och beroende på var i planeringsprocessen ett objekt befinner sig tillämpas olika metoder för att beräkna objektets kostnad. I skrivelsen framhåller regeringen att den ser allvarligt på fall där det sker omotiverade kostnadsökningar. Regeringen instämmer därför i bedömning att det bör bedrivas ett mer systematiskt arbete för att kartlägga orsakerna till kostnadsökningar och hur dessa kan förebyggas. Regeringen anser att kunskapsnivå om kostnadsutveckling och lärandet från tidigare erfarenheter behöver öka för att insatser för tidiga kostnadsbesparingar och förebyggande av kostnadsökningar ska kunna göras. Regeringen anser vidare att det är viktigt att på ett systematiskt sätt arbetar med att förbättra sina kostnadsprognoser, bl.a. genom att dra erfarenheter från genomförda projekt, och har en god transparens kring orsakerna till kostnadsökningarna. I skrivelsen förtydligar regeringen att den inte tar slutlig ställning till enskilda objekt vid fastställelse av den nationella planen, och precis som konstaterar kommer mer information att finnas i beslutsunderlagen ju längre planeringen har kommit. Regeringen anser att det vid byggstartsrapporteringen, som delger regeringen, ges insyn och tydlig information om aktuellt planeringsläge, exempelvis relevant information om hur den fysiska planeringen fortgår, uppdaterade kostnadsberäkningar i förhållande till bedömd kostnad i nationell plan samt uppdaterade beräkningar av projektens samhällsekonomiska lönsamhet. Regeringen tar därefter ställning till de enskilda objekten i ett s.k. byggstartsbeslut och fr.o.m. den tidpunkten anser regeringen att kostnaderna för objekten är tillräckligt säkra för att de ska få byggstartas. Regeringen instämmer i bedömning att kostnadsökningar kan vara skäl till och bör beaktas vid en eventuell omprövning av ett objekt. Regeringen menar dock att fler aspekter bör beaktas vid en omprövning av ett objekt, vilket regeringen anser inte belysts på ett tydligt sätt i . Trots kostnadsökningar kan nyttorna med ett objekt motivera ett genomförande, och en bortprioritering av infrastrukturprojekt kan ha stor påverkan även på andra intressenter och intressen, såsom kommuner och regioner, väl fungerande arbetsmarknad, företagsutveckling, bostadsbyggande och klimat. kan t.ex. större omvärldsförändringar eller uppkomna utmaningar inom transportsystemet motivera omprioriteringar utan att det skett kostnadsförändringar. För de objekt som beslutas ingå i nationell plan gör regeringen bedömningar såväl av de enskilda objekten som en samlad bedömning av hela planen, där hänsyn tas till ett flertal förhållanden som t.ex. samhällsnytta, måluppfyllelse och kostnad. Regeringen vill även i detta sammanhang peka på konstaterande att en förändrad kostnadsuppskattning inte nödvändigtvis betyder att den tidigare uppskattningen var felaktig. Förutsättningarna för att genomföra projektet kan ha förändrats på ett sätt som motiverar att kostnaden ökat. Regeringen vill ha en väl avvägd plan som sammantaget uppfyller regeringens prioriteringar. Regeringen instämmer i att det i samband med att lämnar ett förslag till nationell plan är viktigt att heltäckande sammanställa vilka kostnadsförändringar och innehållsförändringar som skett för ett objekt sedan föregående plan. Regeringen instämmer i att en god transparens kring orsakerna till kostnadsökningar är viktig, inte minst för att öka kunskapsnivån om kostnadsutveckling och kunna möta kostnadsökningar med kostnadsreducerande insatser. Regeringens åtgärder med anledning av granskning I skrivelsen framhåller regeringen att kostnadskontroll i infrastrukturinvesteringar är helt avgörande för att kunna möta behovet av utbyggnad av infrastruktur. Vidare anser regeringen att det är problematiskt att det sker omfattande kostnadsökningar. Regeringen pekar på att den inför fastställande av den nationella trafikslagsövergripande planen för transportinfrastruktur för perioden –2029 korrigerade den tidigare alliansregeringens kostnadsuppskattningar från planen . Regeringen gör sammantaget bedömningen att kostnadskontrollen i infrastrukturinvesteringar behöver förbättras ytterligare. Regeringen lyfter fram att den vid beslut om byggstarter på nytt gör en samlad bedömning av bl.a. varje objekts måluppfyllelse i förhållande till de grunder som ledde till att objektet prioriterades i den nationella planen, och precis som granskning indikerar, gör regeringen bedömningen att kostnadsberäkningarna bör vara betydligt säkrare i detta skede. Vid betydande kostnadsökningar i förslag till byggstarter begärs vid behov kompletterande underlag om fördyringar och osäkerheter in från . Regeringen anser, precis som poängterar, att förutsättningarna för att genomföra projektet kan ha förändrats på ett sätt som motiverar att kostnaden ökat. Regeringen fattar utifrån en sammantagen bedömning beslut om huruvida objektet tillåts byggstartas eller behöver omprioriteras bland andra objekt i gällande nationell plan. Regeringen instämmer i att bättre kostnadskontroll behöver uppnås, att kunskapsnivån om kostnadsutvecklingen och lärandet från tidigare erfarenheter behöver öka samt att en god transparens kring kostnadsökningar är viktig för att insatser för tidiga kostnadsbesparingar ska kunna göras. Arbetet med att åstadkomma en ökad kostnadskontroll och produktivitet behöver intensifieras och flera åtgärder har också redan vidtagits. Regeringen pekar bl.a. på följande: – gav regeringen i uppdrag åt att analysera kostnadsutvecklingen vid upphandling och genomförande av investeringsprojekt. – I propositionen Framtidens infrastruktur – hållbara investeringar i hela (prop. 2020/21:151) som överlämnades till poängterar regeringen vikten av en förbättrad kostnadskontroll och finansiell styrning. Det är viktigt att på ett systematiskt sätt arbetar med att förbättra sina kostnadsberäkningar. En hög grad av kostnadskontroll och transparens i planering och byggande av infrastruktur är grundläggande i arbetet med produktivitets- och effektivitetsförbättringar. – gav regeringen i uppdrag åt att ta fram förslag till nationell plan för transportinfrastrukturen. Uppdraget innefattar även att ska förbättra kostnadskontrollen samt påbörja arbetet med att utveckla metoder för att effektivisera både investeringar och väg- och järnvägsunderhållet i syfte att minska kostnaderna. skulle enligt uppdraget redovisa ett förslag till upplägg och tidsplan för hur arbetet med en ökad effektivisering och kostnadskontroll ska genomföras. – har till följd av regeringens uppdrag om ökat fokus på kostnadskontroll inlett ett internt arbete i syfte att ta fram förslag på kostnadsreduktioner för ett urval av stora objekt. – avser även att identifiera ytterligare objekt som är lämpliga att lägga till grund för analyser av kostnadsöverskridanden. Regeringen instämmer i bedömning att verket tydligare behöver skilja på vad som är innehållsförändringar respektive kostnadsavvikelser. – Regeringen har gett () i uppdrag att göra en översyn av den finansiella styrningen av . Regeringen instämmer med om att en god transparens kring orsakerna till kostnadsökningar är viktig, vilket framgår av uppdraget om att ta fram ett förslag till nationell plan. Vidare bedömer regeringen att det i samband med beredningen av förslaget till nationell plan behövs en beskrivning av åtgärdsområdens och enskilda objekts bedömda utveckling . har i samband med redovisningen av tidigare förslag till nationell plan delgett en sammanställning över objektens bedömda kostnader i den gällande planen jämfört med de bedömda kostnaderna i det nya förslaget till nationell plan. Regeringen avser att fortsatt efterfråga denna redovisning, samt att vid behov efterfråga och utveckla vilket beslutsunderlag bör delge regeringen i samband med förslag till nationell plan. Regeringen framhåller att den inte utesluter ytterligare åtgärder i det fortsatta arbetet med kostnadskontroll för objekt i nationell plan. I kommittémotion 2021/22:4382 yrkande 1 framför m.fl. (M, L) att organisation med inriktning att få bättre kostnadskontroll i infrastrukturinvesteringar bör utredas. I kommittémotion 2021/22:4371 yrkande 3 efterfrågar m.fl. (SD) en utredning av organisation med inriktning att få bättre kostnadskontroll i infrastrukturinvesteringar. m.fl. (V) anser i kommittémotion 2021/22:4375 yrkande 3 att regeringen bör utreda organisation med inriktning att få bättre kostnadskontroll i infrastrukturinvesteringar. I kommittémotion 2021/22:4380 yrkande 3 framför m.fl. (KD) att det bör genomföras en utredning av organisation med inriktning att få bättre kostnadskontroll i infrastrukturinvesteringar. Utvärdering av planering och upphandling I kommittémotion 2021/22:4382 yrkande 2 efterfrågar m.fl. (M, L) en övergripande utvärdering av planering och upphandling i syfte att öka effektivitet, framdrift och förbättrad kostnadskontroll. I kommittémotion 2021/22:4371 yrkande 1 framför m.fl. (SD) att det behövs en övergripande utvärdering av arbete när det gäller planering och upphandling i syfte att förbättra såväl kostnadskontrollen som effektiviteten och framdriften. I kommittémotion 2021/22:4380 av (KD) yrkande 2 framförs att det behövs en övergripande utredning av planering och upphandling i syfte att öka effektivitet och framdrift och förbättra kostnadskontroll. Övriga frågor om upphandling i infrastrukturprojekt m.fl. (M) framför i kommittémotion 2021/22:3750 yrkande 16 att det ska vara ordning i upphandlingsprocesserna och att projekt ska hålla budget och färdigställas inom avtalad tid. Motionärerna pekar bl.a. på att incitament att sprida riskerna vid eventuell fördyrning mellan beställare och utförare bör utredas. m.fl. (SD) framhåller i kommittémotion 2021/22:2968 yrkande 28 att vägarbeten ska slutföras snabbt. Motionärerna anser att det bör ställas högre krav på kortast möjliga tid för byggande- och underhåll vid upphandling av projekt som orsakar stora besvär för trafiken. I kommittémotion 2021/22:4371 yrkande 2 framför m.fl. (SD) att transparensen gentemot och allmänheten bör öka genom att man tar fram en offentlig sammanställning av hur kostnader, nyttor och innehåll i objekten förändrats mellan de olika nationella planerna för transportinfrastruktur. m.fl. (C) anser i kommittémotion 2021/22:3679 yrkande 2 att vid beslut om investeringar och upphandlingar ska göra en bred analys av vilken upphandlingsform som ger störst effektivitet, nytta och produktivitet när det gäller väg och järnväg. Motionärerna pekar på att detta är nödvändigt för att varje investerad krona ska göra så stor samhällsnytta som möjligt. I kommittémotion 2021/22:920 av m.fl. (V) yrkande 20 framförs att bör få i uppdrag att se över sina riktlinjer för upphandlingar så att upphandlingarna garanterar bra arbetsvillkor för den berörda personalen, även hos eventuella underleverantörer, och inte leder till social dumpning. m.fl. (V) anser i kommittémotion 2021/22:4375 yrkande 2 att regeringen bör vidta åtgärder för att ska bedriva ett mer systematiskt arbete för att förhindra onödiga kostnadsökningar och när sådana ändå sker informera regeringen och allmänheten för att öka transparensen kring betydande kostnadsökningar. I kommittémotion 2021/22:3879 av m.fl. (KD) yrkande 22 framförs att bör stärka sina funktioner för tillstånds- och leveranskontroll samt uppföljning vid upphandling av väg- och järnvägsunderhåll. I kommittémotion 2021/22:4380 yrkande 1 framför samma motionärer att bör få i uppdrag att utveckla effektivare sätt att upphandla sina projekt i syfte att sänka planeringskostnaderna. I yrkande 4 framhålls att bör få i uppdrag att återkommande redovisa de kostnadsavvikelser som uppstår och att man vid dessa redovisningar även bör redovisa orsaken till avvikelsen.