bet · H901KU33 · 2022-01-21 00:00:00 — Tryck- och yttrandefrihet, massmediefrågor Utskottet föreslår att avslår samtliga motioner som behandlas i betänkandet. Motionsyrkandena rör frågor om säkerheten för journalister och medieredaktioner, meddelarfrihet i skattefinansierad verksamhet, översyn av brottet hets mot folkgrupp i grundlagarna, översyn av möjligheterna till ansvarsfrihet för uppgifter i grundlagsskyddade databaser, spridning av pornografi och grova våldsskildringar, yttrandefrihet på internet och regleringen av techjättarna, en granskningsfunktion för utländska direktinvesteringar i medieföretag, kommersiell radio, en evenemangslista, en offentlig fond för kvalitetsjournalistik, och tv, pressetik och rättelser samt stöd till medier. I betänkandet finns 17 reservationer (M, SD, C, V, KD, L, MP) och två särskilda yttranden (SD, L). Cirka 110 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /21 och 2021/22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Säkerheten för journalister och medieredaktioner Meddelarfrihet i skattefinansierad verksamhet Översyn av brottet hets mot folkgrupp i grundlagarna Översyn av möjligheten till ansvarsfrihet för uppgifter i grundlagsskyddade databaser Spridning av pornografi och grova våldsskildringar Yttrandefrihet på internet och reglering av techjättarna Granskningsfunktion för utländska direktinvesteringar i svenska medieföretag En offentlig fond för kvalitetsjournalistik 1.Stärkt skydd för journalister och medieredaktioner, punkt 1 (M) 2.Stärkt skydd för journalister och medieredaktioner, punkt 1 (C) 3.Stöd för medieföretags investeringar i säkerhetsåtgärder, punkt 2 (C) 4.Meddelarfrihet i skattefinansierad verksamhet, punkt 3 (L) 5.Översyn av möjligheten till ansvarsfrihet för uppgifter i grundlagsskyddade databaser, punkt 5 (V) 6.Begränsa spridning av pornografi, punkt 6 (C, KD) 7.Yttrandefrihet på internet och reglering av techjättarna, punkt 8 (SD) 8.Yttrandefrihet på internet och reglering av techjättarna, punkt 8 (MP) 9.Granskningsfunktion för utländska direktinvesteringar i svenska medieföretag, punkt 9 (C) 10.Kommersiell radio, punkt 10 (M) 11.Evenemangslista, punkt 11 (SD) och tv, punkt 13 (M) och tv, punkt 13 (SD) och tv, punkt 13 (L) 15.Pressetik och rättelser, punkt 14 (SD) 16.Pressetik och rättelser, punkt 14 (MP) 17.Översyn av stöden till medierna, punkt 16 (M) 1.Översyn av stöden till medierna, punkt 16 (SD) 2.Översyn av stöden till medierna, punkt 16 (L) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 Motioner från allmänna motionstiden /22 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Säkerheten för journalister och medieredaktioner Stärkt skydd för journalister och medieredaktioner 2020/21:1481 av och (båda S), 2020/21:2728 av m.fl. (MP) yrkande 6, 2020/21:3174 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 2, 2021/22:1552 av (S), 2021/22:3513 av m.fl. (C) yrkande 6 och 2021/22:3789 av m.fl. (M) yrkande 8. Reservation 1 (M) Reservation 2 (C) Stöd för medieföretags investeringar i säkerhetsåtgärder 2021/22:3509 av m.fl. (C) yrkande 8 och 2021/22:3513 av m.fl. (C) yrkande 7. Reservation 3 (C) Meddelarfrihet i skattefinansierad verksamhet 2020/21:3227 av m.fl. (L) yrkande 30 och 2021/22:3983 av m.fl. (L) yrkande 33. Reservation 4 (L) Översyn av brottet hets mot folkgrupp i grundlagarna 2020/21:1219 av och (båda M) yrkande 2 och 2021/22:3627 av och (båda M) yrkande 2. Översyn av möjligheten till ansvarsfrihet för uppgifter i grundlagsskyddade databaser 2020/21:95 av m.fl. (V). Reservation 5 (V) Spridning av pornografi och grova våldsskildringar Begränsa spridning av pornografi 2020/21:495 av (KD) yrkande 1, 2020/21:1490 av m.fl. (S), 2020/21:2518 av m.fl. (C), 2020/21:2778 av Kopparklint (M) yrkandena 1–3, 2020/21:3145 av (KD) yrkande 3, 2021/22:2053 av Kopparklint (M), 2021/22:2077 av och (båda C), 2021/22:2151 av (S) och 2021/22:3492 av Kopparklint (M). Reservation 6 (C, KD) Begränsa spridning av skildringar av grovt våld 2020/21:2777 av Kopparklint (M) yrkandena 1 och 2 samt 2021/22:3491 av Kopparklint (M) yrkandena 1 och 2. Yttrandefrihet på internet m.m. Yttrandefrihet på internet och reglering av techjättarna 2020/21:736 av (SD) yrkande 1, 2020/21:1052 av i (SD) yrkandena 1 och 2, 2020/21:1165 av (M), 2020/21:1531 av (L), 2021/22:287 av i (SD) yrkandena 1 och 2, 2021/22:2477 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2021/22:3291 av m.fl. (SD) yrkandena 5–17, 2021/22:3316 av (M), 2021/22:4153 av (M) och 2021/22:4197 av m.fl. (MP) yrkande 38. Reservation 7 (SD) Reservation 8 (MP) Granskningsfunktion för utländska direktinvesteringar i svenska medieföretag 2021/22:3246 av m.fl. (C) yrkande 25 och 2021/22:3513 av m.fl. (C) yrkande 2. Reservation 9 (C) Frågor om radio och tv samt journalistik 2021/22:3368 av m.fl. (M) yrkandena 6 och 7 samt 2021/22:3591 av (M). Reservation 10 (M) 2020/21:1603 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2021/22:2477 av m.fl. (SD) yrkande 5. Reservation 11 (SD) En offentlig fond för kvalitetsjournalistik 2020/21:493 av (KD) och 2021/22:2114 av (KD). 2020/21:10 av och (båda SD), 2020/21:15 av (KD), 2020/21:803 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2020/21:986 av m.fl. (M), 2020/21:1166 av och (båda M), 2020/21:1190 av (M), 2020/21:2272 av (M) yrkande 1, 2020/21:3244 av m.fl. (L) yrkande 6, 2020/21:3336 av m.fl. (M) yrkande 14, 2020/21:3396 av och (båda SD) yrkande 1, 2021/22:341 av och (båda SD) yrkande 1, 2021/22:693 av (SD), 2021/22:1081 av (M), 2021/22:2472 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2021/22:2629 av (M) yrkande 1, 2021/22:2745 av m.fl. (M), 2021/22:3368 av m.fl. (M) yrkandena 17–19, 2021/22:3628 av och (båda M) och 2021/22:4008 av m.fl. (L) yrkande 6. Reservation 12 (M) Reservation 13 (SD) Reservation 14 (L) 2020/21:803 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2020/21:3460 av och (båda SD) yrkandena 1 och 3, 2021/22:310 av och (båda SD) yrkandena 1 och 3, 2021/22:2472 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2021/22:2477 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2021/22:4118 av m.fl. (MP) yrkande 8. Reservation 15 (SD) Reservation 16 (MP) 2020/21:601 av (SD) yrkande 2. Översyn av stöden till medierna 2020/21:2728 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2, 2020/21:3174 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 1, 2020/21:3244 av m.fl. (L) yrkandena 2 och 3, 2020/21:3336 av m.fl. (M) yrkande 13, 2021/22:2477 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3, 2021/22:3368 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:3513 av m.fl. (C) yrkande 1, 2021/22:4008 av m.fl. (L) yrkandena 2 och 3 samt 2021/22:4102 av m.fl. (MP) yrkande 7. Reservation 17 (M) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (SD), (S), (V), (M), (SD), Skånberg (KD), (L), (SD), (MP), (M), (S) och (C). I betänkandet behandlar utskottet ca 110 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /21 och 2021/22. Motionsyrkandena handlar om säkerheten för journalister och medieredaktioner, meddelarfrihet i skattefinansierad verksamhet, översyn av brottet hets mot folkgrupp i grundlagarna, översyn av möjligheterna till ansvarsfrihet för uppgifter i grundlagsskyddade databaser, spridning av pornografi och grova våldsskildringar, yttrandefrihet på internet och regleringen av techjättarna, en granskningsfunktion för utländska direktinvesteringar i medieföretag, kommersiell radio, en evenemangslista, en offentlig fond för kvalitetsjournalistik, och tv, pressetik och rättelser samt stöd till medier. En förteckning över de behandlade förslagen finns i bilagan till betänkandet. Säkerheten för journalister och medieredaktioner Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om stärkt skydd för journalister och medieredaktioner och stöd för medieföretags investeringar i säkerhetsåtgärder. Jämför reservation 1 (M), 2 (C) och 3 (C). Stärkt skydd för journalister och medieredaktioner I kommittémotionerna 2021/22:3789 av m.fl. (M) yrkande 8, 2020/21:3174 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 2, 2021/22:3513 av m.fl. (C) yrkande 6 och 2020/21:2728 av m.fl. (MP) yrkande 6 efterfrågas åtgärder för att stärka skyddet för journalister. I flera av motionerna framhålls att den fria åsiktsbildningen, som är central för demokratin, hotas av de angrepp som riktas mot journalister och medieredaktioner. Liknande yrkanden framställs i motionerna 2020/21:1481 av och (båda S) och 2021/22:1552 av (S). Stöd för medieföretags investeringar i säkerhetsåtgärder I kommittémotionerna 2021/22:3509 av m.fl. (C) yrkande 8 och 2021/22:3513 av m.fl. (C) yrkande 7 begärs tillkännagivanden om offentligt stöd för mindre medieföretags investeringar i säkerhetsåtgärder. Motionärerna anför att det bör införas ett offentligt stöd, likt det som finns för trossamfund, som nyhetsredaktioner och andra inom medierna kan använda för att investera i fysiska och tekniska säkerhetsåtgärder. Det är enligt motionärerna inte minst viktigt för små företag som saknar de stora mediehusens resurser och kunskap. I 1 kap. 1 § regeringsformen (RF) framhålls att den svenska folkstyrelsen bygger på fri åsiktsbildning. Yttrandefriheten är garanterad genom 2 kap. 1 § RF. Enligt denna bestämmelse är var och en gentemot det allmänna tillförsäkrad yttrandefrihet, dvs. frihet att i tal, skrift eller bild eller på annat sätt meddela upplysningar samt uttrycka tankar, åsikter och känslor. Begränsningar i yttrandefriheten får enligt 2 kap. 21 § RF göras endast för att tillgodose ändamål som är godtagbara i ett demokratiskt samhälle. Begränsningen får aldrig gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till det ändamål som har föranlett den och inte heller sträcka sig så långt att den utgör ett hot mot den fria åsiktsbildningen som en av folkstyrelsens grundvalar. I fråga om tryckfriheten och motsvarande frihet att yttra sig i radio, tv eller vissa liknande överföringar, offentliga uppspelningar ur en databas samt filmer, videogram, ljudupptagningar och andra tekniska upptagningar gäller tryckfrihetsförordningen (TF) och yttrandefrihetsgrundlagen (YGL). TF och YGL innehåller ett detaljerat skyddssystem för tryck- och yttrandefriheten. Systemet vilar på ett antal grundprinciper som syftar till att ge ett särskilt starkt skydd för tryckta skrifter och vissa andra medieformer: • en särskild brottskatalog • en särskild rättegångsordning. En viktig komponent i skyddet är vidare att inga andra begränsningar i tryck- och yttrandefriheten får göras än de som följer av de två grundlagarna. Begränsningar av det slaget förutsätter alltså en grundlagsändring. Enligt 4 och 5 kap. (BrB) kan den som uttalar hot eller kränkningar göra sig skyldig till brott, t.ex. olaga hot, ofredande, förtal eller förolämpning. Straffbestämmelserna om olaga hot och förolämpning förtydligades och moderniserades genom lagändringar som trädde i kraft (prop. 2016/17:222, bet. 2017/18:KU13, rskr. 2017/18:36 och bet. 2018/19:KU2, rskr. 2018/19:16). Även straffbestämmelsen om ofredande moderniserades genom en lagändring som trädde i kraft . kan vidare den som gör intrång i någons privatliv genom spridning av vissa slag av bilder eller andra uppgifter, om spridningen är ägnad att medföra allvarlig skada för den som bilden eller uppgiften rör, dömas för olaga integritetsintrång (4 kap. 6 c § BrB). hot, förtal och förolämpning är även straffbart som tryckfrihetsbrott eller yttrandefrihetsbrott om de begås i grundlagsskyddade medier (7 kap. 2–4 §§ TF och 5 kap. 1 § YGL). Ofredande och olaga integritetsintrång omfattas däremot inte av TF:s brottskatalog. Enligt 18 kap. 5 § BrB kan den som begår olaga tvång eller olaga hot med uppsåt att påverka den allmänna åsiktsbildningen eller inkräkta på handlingsfriheten inom en politisk organisation eller yrkes- eller näringssammanslutning och därigenom sätter yttrande-, församlings- eller föreningsfriheten i fara dömas för brott mot medborgerlig frihet till fängelse i högst . I förordningen (2018:1533) om statsbidrag för säkerhetshöjande åtgärder till organisationer inom det civila samhället finns bestämmelser som syftar till att tillgodose behovet av säkerhetshöjande åtgärder hos organisationer inom det civila samhället vars verksamhet påverkas av rädsla för hot, våld och trakasserier (3 § förordningen). Statsbidrag får enligt förordningen lämnas för säkerhetshöjande åtgärder i form av bl.a. skydd av byggnader eller lokaler där verksamhet bedrivs och personella resurser eller tekniska lösningar för bevakning av sådana byggnader eller lokaler (4 § förordningen). Statsbidrag får enligt 5 och 6 §§ förordningen lämnas till sådana trossamfund, samverkansorgan och församlingar som framgår av 3 § förordningen (1999:974) om statsbidrag till trossamfund och till organisationer som i sin verksamhet bidrar till att främja mänskliga rättigheter och värna demokratin och som i sin verksamhet respekterar demokratins idéer, inklusive jämställdhet och förbud mot diskriminering bedriver verksamhet i . Statsbidrag får inte lämnas till stiftelser som är statliga eller kommunala eller som kontrolleras av ett företag eller har som ändamål att främja en enskild familj eller släkt (8 § förordningen). Utredningen om ett förstärkt straffrättsligt skydd för vissa samhällsnyttiga funktioner och några andra straffrättsliga frågor beslutade , på förslag från justitieutskottet, om ett tillkännagivande till regeringen om en särskild straffskärpningsgrund för angrepp mot viktiga samhällsfunktioner (bet. 2019/20:JuU8, rskr. 2019/20:43). Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att bl.a. ta ställning till om det finns behov av ett förstärkt straffrättsligt skydd mot brott som riktar sig mot någon som utövar sin yttrandefrihet, särskilt inom ramen för yrkesmässigt bedriven nyhetsförmedling eller annan journalistisk verksamhet (dir. 2020:54). Utredningen, som tagit namnet Utredningen om ett förstärkt straffrättsligt skydd för vissa samhällsnyttiga funktioner och några andra straffrättsliga frågor (Ju 2020:12), skulle ha redovisat sitt uppdrag (dir. 2021:45). Betänkandet har ännu inte avlämnats. Regeringen beslutade om en handlingsplan, Till det fria ordets försvar (Ku2017/01675/D). Handlingsplanen omfattar tre åtgärdsområden som ska bidra till ett mer systematiskt arbete: ökad kunskap, stöd till dem som utsätts och ett stärkt rättsväsende. Åtgärderna riktar sig till förtroendevalda, journalister, konstnärer, opinionsbildare, forskare och det civila samhällets organisationer. Enligt regleringsbrevet till ska myndigheten fortsätta att utveckla och förbättra arbetet för att bekämpa hatbrott och andra brott som hotar demokratin. Inom ramen för uppdraget ska bl.a. göra kompetenshöjande insatser inom myndigheten. ska redovisa resultatet av det arbete som bedrivs för att förstärka den brottsutredande förmågan och uppklaringen av dessa brott. Redovisningen ska även innefatta en beskrivning av arbetet mot it-relaterade hatbrott och andra brott som hotar demokratin. Myndigheten ska beskriva vad som görs för att skapa förutsättningar för samverkan med andra myndigheter och organisationer samt hur en strukturerad dialog säkerställs gentemot grupper som utsätts för denna typ av brott. Vid genomförande av uppgiften ska beakta annat relevant arbete inom aktuellt ämnesområde och analysera hur det kan bidra till att utveckla polisverksamheten. Uppdraget ska delredovisas till regeringen och och slutredovisas . gav regeringen i uppdrag att förbereda en informationsinsats mot näthat kopplat till demokratiskt deltagande och delaktighet (Ku2020/00364/MD). Myndigheten skulle göra en analys av hur behoven ser ut och på vilket sätt en informationsinsats som ska nå ut brett till allmänheten kan utformas. Insatsens syfte var att förebygga och motverka förekomsten av näthat i det demokratiska samtalet samt att bidra till att stödja dem som riskerar att drabbas av näthat. Myndigheten redovisade slutsatserna i en rapport . I rapporten föreslog även myndigheten hur informationsinsatsen skulle kunna genomföras. I regleringsbrevet för gav regeringen i uppdrag att genomföra informationsinsatsen mot näthat, med utgångspunkt i ett tidigare redovisat uppdrag om näthat (Ku2020/01463). Insatsens syfte är att förebygga och motverka förekomsten av näthat i det demokratiska samtalet samt bidra till att stödja dem som riskerar att drabbas av näthat. Insatsen ska genomföras för personer som blir utsatta för näthat på grund av rasism, könsrelaterat hat, sexism och liknande former av fientlighet. Digitala kanaler ska utgöra basen för informationsinsatsen. I regleringsbrevet gav regeringen i uppdrag att identifiera, utveckla och genomföra kompetens- och kapacitetsutvecklande insatser riktade till journalister och redaktioner för att förebygga och hantera utsatthet för hot och hat. får använda för uppdragets genomförande. Medlen betalas ut engångsvis efter rekvisition till Kammarkollegiet . Uppdraget ska redovisas . Uppdraget är en fortsättning av ett regeringsuppdrag som lämnades till Linnéuniversitetet (Ku2017/01562/D) och genomförs av , som är ett institut vid Linnéuniversitetet som fortbildar journalister. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor gav regeringen i uppdrag till Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) att göra en kvantitativ och representativ kartläggning av omfattning och konsekvenser av trakasserier, hot och våld som riktas mot personer som företräder eller på annat sätt är verksamma inom organisationer i det civila samhället (Ku2021/01476). Myndigheten ska i uppdragets genomförande samråda med och , medier och kommunikation vid samt andra relevanta aktörer. Undersökningen och resultatredovisningen ska genomföras på sådant sätt att jämförelser med resultat i andra relevanta undersökningar möjliggörs i största möjliga utsträckning. MUCF ska redovisa uppdraget . Svar på skriftliga frågor besvarade kultur- och demokratiminister en skriftlig fråga (fr. 2020/21:1772) om hur hon och regeringen avser att i det viktiga arbetet mot ”hot och hat” i den svenska debatten se till att utländska ambassader inte ägnar sig åt detta gentemot svenska oberoende medier som helt i sin ordning använder sig av tryckfriheten på ett sätt som misshagar andra länder. Hon anförde följande som svar: Låt mig börja med att understryka att tryck- och yttrandefriheten och mediernas oberoende har en stark ställning i och därför är fastslagen i våra grundlagar. Hot och hat som riktas mot journalister med anledning av deras yrkesutövning är ett hot mot det demokratiska samtalet och i förlängningen mot demokratin. Under förra mandatperioden inleddes det strategiska arbete mot hot och hat som resulterade i handlingsplanen Till det fria ordets försvar. Arbetet har fortsatt med ett antal processer och uppdrag för att uppmärksamma, förebygga och avhjälpa hot och hat riktat mot bl.a. journalister, politiskt förtroendevalda och konstnärer. Det här är en fråga som engagerar mig mycket. Det exempel tar upp är dessvärre inte det enda vi fått kännedom om . Som framgår i regeringens skrivelse Arbetet i frågor som rör förekommer det att försöker motarbeta utövandet av yttrande- och mötesfrihet i när det gäller kinesiska förhållanden. uppmärksammade medieföretagen genom organisationen vad de uppfattade som försök från främmande makt att påverka svenska medier. Enskilda medier ansåg sig då utsatta för falska påståenden och hot från ambassadör. Jag tog då bland annat upp frågan med mina europeiska kollegor vid det informella rådsmötet för att också lyfta frågan på EU-nivå. Påtryckningar för att stoppa eller ändra publiceringar i fria och oberoende medier är alltid oacceptabelt. Om sådana kontakter dessutom uppfattas som hotfulla bör de polisanmälas oavsett vem eller vilka som står bakom. Alla, också utländska ambassader, är skyldiga att följa svenska lagar och regler. I råder tryck- och yttrandefrihet och en fri debatt och opinionsbildning. I det ingår självklart att även publiceringar och andra typer av opinionsyttringar i eller utanför medierna kritiseras och diskuteras, men hot kan inte accepteras. besvarade justitie- och migrationsminister en skriftlig fråga (fr. 2021/22:175) om ifall han avsåg att fördöma ett attentat som hade skett mot en journalist och hur väl regeringens handlingsplan för att komma till rätta med kriminella gärningar mot journalister fungerar. Han anförde följande som svar: Det är helt oacceptabelt att den som deltar i samhällsdebatten eller bedriver samhällsgranskande journalistik utsätts för våld, hot eller trakasserier. Alla former av hot och brott som riktas mot journalister utgör ett angrepp inte bara mot den enskilda personen utan även mot det demokratiska samhället. Regeringen antog under den förra mandatperioden handlingsplanen Till det fria ordets försvar – åtgärder mot utsatthet för hot och hat bland journalister, förtroendevalda och konstnärer. Med handlingsplanen inleddes ett stärkt arbete för att förebygga och hantera hot och hat mot bl.a. journalister eftersom de anses vara särskilt utsatta i och med sin centrala roll i det demokratiska samtalet. Handlingsplanen omfattar åtgärder för ökad kunskap, stöd till dem som utsätts och åtgärder för ett stärkt rättsväsende. Regeringen vidtar en mängd olika åtgärder för att stärka skyddet för demokratin och för utsatta samhällsnyttiga funktioner. Bland annat har medieinstitutet vid Linnéuniversitetet haft i uppdrag att ge stöd till journalister och redaktioner som utsätts för hot och hat. Ett stärkt skydd för förtroendevalda har redan genomförts. infördes en ny straffskärpningsgrund i för brott som begås mot förtroendevalda. Lagändringen utgör en tydlig markering att sådana brott ska ses som särskilt allvarliga och är ett av stegen i regeringens genomförande av handlingsplanen. Regeringen har gett en utredare i uppdrag att analysera och ta ställning till vilka samhällsnyttiga funktioner som är i behov av ett förstärkt straffrättsligt skydd och hur ett sådant skydd kan uppnås. I uppdraget ingår också att ta ställning till om det behövs ett förstärkt straffrättsligt skydd mot brott som riktar sig mot någon som utövar sin yttrandefrihet, särskilt inom ramen för yrkesmässigt bedriven nyhetsförmedling eller annan journalistisk verksamhet. Utredaren ska redovisa sina slutsatser . arbetar med att bekämpa brott som hotar den fria åsiktsbildningen. Inom finns en nationell kontaktpunkt och så kallade demokrati- och hatbrottsgrupper i , och samt utpekade demokrati- och hatbrottsutredare i samtliga regioner. Särskilda hatbrottsutredare och specialister driver utvecklingen av arbetet mot hatbrott. Regeringen har gett i uppdrag att under fortsatt utveckla och förbättra det viktiga arbetet för att bekämpa hatbrott och andra brott som hotar demokratin. ska inom ramen för uppdraget redovisa resultat av det arbete som bedrivs för att förstärka den brottsutredande förmågan och uppklaringen av dessa brott samt redovisa en beskrivning av arbetet mot it-relaterade hatbrott och andra brott som hotar demokratin. Regeringen har alltså redan vidtagit flera åtgärder för att genomföra handlingsplanen och kommer att fortsätta sitt arbete för att värna om demokratin och minska utsattheten hos bl.a. journalister. presenterade kommissionen för demokrati (COM (2020) 790 final). Handlingsplanen som är indelad i tre delar behandlar skydd av val och demokratisk delaktighet, stärkande av en mångfald av fria medier och hur desinformation ska motverkas. I handlingsplanen föreslår kommissionen nya och förstärkta åtgärder för att skydda journalisters säkerhet. Kommissionen aviserar bl.a. en rekommendation om journalisters säkerhet, med beaktande av nya hot på nätet som särskilt drabbar kvinnliga journalister. Kommissionen pekar även på den särskilda form av trakasserier som allt oftare riktas mot journalister i form av grundlös eller överdriven talan från stater eller mäktiga privatpersoner mot svagare parter som framfört kritik. Sådant rättegångsmissbruk blir allt vanligare och används ofta i kombination med fysiska hot. Det kan vara särskilt svårt att försvara sig när talan avsiktligt väcks i en annan jurisdiktion. avser kommissionen därför att inrätta en expertgrupp och lägga fram ett initiativ för att öka skyddet för journalister och det civila samhället mot sådana förfaranden.