bet · H901SoU13 · 2022-03-21 00:00:00 — Även de förslag som presenterades i betänkandet Äldreomsorgen under pandemin (SOU 2020:80) bereds inom . Utskottet välkomnar vidare att regeringen har gett i uppdrag att föreslå hur ett nationellt för äldreomsorg kan inrättas och organiseras vid myndigheten (S2021/08232). Detta ligger i linje med den nationella samordnarens rekommendation (SOU 2021:52). Utskottet noterar att regeringen har överlämnat proposition 2021/22:116 En fast omsorgskontakt i till . Propositionen behandlas i socialutskottet (bet. 2021/22:24). Sammantaget anser utskottet inte att det är nödvändigt för att föreslå några åtgärder med anledning av motionerna 2021/22:496 (V) yrkandena 3 och 8, 2021/22:3243 (C) yrkandena 12–14 och 17, 2021/22:3855 (S), 2021/22:3909 (C) yrkandena 3–5 och 7, 2021/22:3983 (L) yrkande 9 och 2021/22:4001 (L) yrkande 13. Motionsyrkandena bör avslås. Av kartläggning om arbetskläder inom omsorgen framgår det bl.a. att nästan alla kommuner och alla privata utförare uppger att de tillhandahåller arbetskläder för personalen i samtliga särskilda boenden för äldre samt inom . I vissa fall ingår även arbetsskor. Det är positivt. Utskottet anser inte att behöver ta några initiativ med anledning av motion 2021/22:1240 (S). Motionen bör avslås. Utskottet ser positivt på uppdrag om första linjens chefer inom särskilda boenden för äldre och hemtjänst i äldreomsorgen (S2021/08111). I uppdraget ingår bl.a. att ta fram ett underlag med bedömningar av för- och nackdelar med att reglera eller på annat sätt tydliggöra utbildningskrav för första linjens chefer inom särskilt boende för äldre och hemtjänst i äldreomsorgen. Uppdraget ska redovisas . Det är även positivt att målgruppen för Äldreomsorgslyftet även omfattar första linjens chefer inom vård och omsorg om äldre. Utskottet anser inte att behöver ta några initiativ med anledning av motionerna 2021/22:496 (V) yrkande 4, 2021/22:965 (S) yrkandena 1 och 2, 2021/22:3243 (C) yrkande 21 och 2021/22:3244 (C) yrkande 40. Motionsyrkandena bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om boendefrågor. Jämför reservation 17 (M, SD), 18 (C) och 19 (MP). I kommittémotion 2021/22:3841 av m.fl. (M) yrkande 8 föreslås ett tillkännagivande om att göra en översyn av olika boendeformer för äldre. Motionärerna anför att t.ex. ett ombyggt hotell med gemensamma utrymmen kan vara ett alternativ till boenden som är dyrare att bygga. I yrkande 9 föreslås ett tillkännagivande om att utreda om äldreboenden ska ingå i den kommunala fysiska planeringen i varje kommun. I kommittémotion 2021/22:3243 av m.fl. (C) yrkande 32 föreslås ett tillkännagivande om att se över och stärka förutsättningarna för s.k. intressentboenden i äldreomsorgen (dvs. boenden med inriktning mot språk eller kultur) i samråd med Vårdföretagarna, och andra relevanta aktörer. I kommittémotion 2021/22:3510 av m.fl. (C) yrkande 26 föreslås ett tillkännagivande om att se över hur kommunernas förutsättningar att skapa och utveckla åldersvänliga lokalsamhällen kan stärkas. I kommittémotion 2021/22:4065 av m.fl. (MP) yrkande 36 föreslås ett tillkännagivande om rätt att flytta till ett mellanboende. I yrkande 38 föreslås ett tillkännagivande om grön utemiljö i upphandlingar och valfrihetssystem i fråga om äldreboenden. Slutligen föreslås i yrkande 42 ett tillkännagivande om egeninläggning på korttidsboende. omsorg om äldre ska enligt 5 kap. 4 § SoL inriktas på att äldre personer får leva ett värdigt liv och känna välbefinnande (värdegrund). ska vidare verka för att äldre människor får möjlighet att leva och bo självständigt under trygga förhållanden och ha en aktiv och meningsfull tillvaro i gemenskap med andra. Enligt 5 kap. 5 § SoL ska socialnämnden verka för att äldre människor får goda bostäder och därutöver ge dem som behöver det stöd och hjälp i hemmet och annan lättåtkomlig service. Kommunen ska inrätta särskilda boendeformer för service och omvårdnad för äldre människor som behöver särskilt stöd. Kommunen får även inrätta särskilda boendeformer för äldre människor som främst behöver stöd och hjälp i boendet och annan lättåtkomlig service och som därutöver har behov av att bryta oönskad isolering. Den äldre personen ska, så långt det är möjligt, kunna välja när och hur stöd och hjälp i boendet och annan lättåtkomlig service ska ges. Förordningen om statligt stöd för att anordna och tillhandahålla bostäder för äldre personer Enligt förordningen (2016:848) om statligt stöd för att anordna och tillhandahålla bostäder för äldre personer får stöd lämnas till en fastighetsägare, tomträttshavare eller någon som avser att anordna bostäder på ofri grund. Syftet med stödet är att främja en ökning av antalet bostäder för äldre personer. Enligt 3 § får stöd, i mån av tillgång på medel, lämnas för att stimulera ny- eller ombyggnad av hyresbostäder som utgör sådana särskilda boendeformer som avses i 5 kap. 5 § SoL, ny- eller ombyggnad av hyresbostäder för äldre personer på den ordinarie bostadsmarknaden eller an-passning av gemensamma utrymmen i eller i anslutning till byggnad som upplåts med hyresrätt, kooperativ hyresrätt eller bostadsrätt. Anslaget för investeringsstöd för äldrebostäder uppgick till (prop. 2020/21:1 utg.omr. 9, bet. 2020/21:SoU1, rskr. 2020/21:156). beslutade därefter att utöka anslaget för investeringsstöd med 1 . Beställningsbemyndigandet utökades proportionerligt (bet. 2020/21:FiU46, rskr. 2020/21:237). Ytterligare medel avsattes i budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. ställde sig socialutskottet bakom regeringens förslag i denna del (bet. 2021/22:SoU1). biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2021/22:123). Av regleringsbrevet för i fråga om anslaget 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet framgår att får användas för utgifter kopplade till förordningen om statligt stöd för att anordna och tillhandahålla bostäder för äldre personer förutom den kategori av bostäder som i förordningen benämns som hyresbostäder för äldre personer på den ordinarie bostadsmarknaden (S2021/08111). Vidare får användas för utgifter kopplade till den kategori av bostäder som benämns som hyresbostäder för äldre personer på den ordinarie bostadsmarknaden i förordningen om statligt stöd för att anordna och tillhandahålla bostäder för äldre personer. Medlen disponeras av . bostadsmarknadsenkät visar att 68 kommuner bedömer att de har ett underskott på särskilda boendeformer för äldre, vilket är en minskning med 41 kommuner jämfört med . Enligt enkäten införde fler kommuner boendeformen biståndsbedömt trygghetsboende 2021 jäm¬fört med enkäten . 24 kommuner uppger att de har inrättat biståndsbedömt trygghetsboende (). Åldersvänliga städer och samhällen Ett åldersvänligt samhälle är inkluderande och tillgängligt och skapar förutsättningar för att människor mår bra och känner sig trygga (). Som kommun kan man arbeta utifrån t.ex. () riktlinjer, Agenda 2030, hållbara städer eller liknande. skapade WHO ett internationellt nätverk för åldersvänliga städer. Nätverket består av över 1 000 städer och ca 50 länder. Medlemmarna arbetar för att förbättra fysiska och sociala miljöer för att de ska bli bättre platser att åldras och bli gammal på. Genom nätverket kan städer runtom i världen utbyta erfarenheter och lära av varandra. är sex svenska kommuner anslutna till . På Myndigheten för delaktighets webbplats finns information om hur t.ex. kommuner kan skapa åldersvänliga samhällen. Motionsyrkanden om boendefrågor behandlades senast i betänkande 2020/21:SoU9 Äldrefrågor. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (prot. 2020/21:88). Tillgången till bostäder för äldre är en central fråga för att klara den demografiska utvecklingen. Enligt socialtjänstlagen (2001:453) ska omsorg om äldre inriktas på att äldre personer får leva ett värdigt liv och känna välbefinnande. ska verka för att äldre människor får möjlighet att leva och bo självständigt under trygga förhållanden och ha en aktiv och meningsfull tillvaro i gemenskap med andra. trädde ändringar i socialtjänstlagen i kraft som förtydligar kommunernas möjlighet att inrätta boendeformen biståndsbedömt trygghetsboende. Utskottet ser positivt på regeringens fortsatta satsning på investeringsstöd för fler bostäder till äldre. När det gäller för åldersvänliga städer noterar utskottet att det på Myndigheten för delaktighets webbplats finns råd om hur kommuner kan skapa åldersvänliga samhällen. Utskottet anser inte att behöver ta några initiativ med anledning av motionerna 2021/22:3243 (C) yrkande 32, 2021/22:3510 (C) yrkande 26, 2021/22:3841 (M) yrkandena 8 och 9 samt 2021/22:4065 (MP) yrkandena 36, 38 och 42. Motionsyrkandena bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om tillsynsfrågor. Jämför reservation 20 (C, KD, L) och 21 (MP). I kommittémotion 2021/22:3243 av m.fl. (C) yrkande 6 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör se över hur man kan utvidga Ivos ansvar och kapacitet att ha en nationell överblick över den kommunala äldreomsorgen för att tidigt kunna ingripa vid lokala eller regionala strukturella brister. I kommittémotion 2021/22:4065 av m.fl. (MP) yrkande 44 föreslås ett tillkännagivande om ett nytt stöd vid missförhållanden. Det är enligt motionärerna viktigt att se över hur systemet fungerar , vilken typ av missförhållanden som inte täcks av patientnämndernas arbete och hur de bättre ska kunna fånga in de synpunkter och missförhållanden som äldre upplever i vård och omsorg och även insatser inom t.ex. . Av 7 kap. 1 § SoL framgår att ett bolag, en förening, en samfällighet, en stiftelse eller en enskild individ inte utan tillstånd av Inspektionen för vård och omsorg () yrkesmässigt får bedriva bl.a. verksamhet i form av boenden som motsvarar dem som avses i 5 kap. 5 § andra och tredje styckena eller hemtjänst. Kommun och region som driver sådana verksamheter ska anmäla dessa till innan verksamheten påbörjas. Enligt 13 kap. 1 § SoL utövar tillsyn över . Tillsynen över enskild verksamhet avser bl.a. sådan verksamhet för vilken det krävs tillstånd enligt 7 kap. 1 § första stycket. Tillsynen innebär granskning av att verksamheten uppfyller föreskrivna krav och mål (13 kap. 2 §). Patientlagen (2014:821) syftar till att inom hälso- och sjukvårdsverksamhet stärka och tydliggöra patientens ställning samt att främja patientens integritet, självbestämmande och delaktighet (1 §). Kapitel 11 innehåller bestämmelser om synpunkter, klagomål och patientsäkerhet, inklusive bestämmelser om patientnämndernas uppgifter. Lagen om stöd vid klagomål mot hälso- och sjukvården Enligt lagen (2017:372) om stöd vid klagomål mot hälso- och sjukvården ska det i varje region och kommun finnas en eller flera patientnämnder med uppgift att stödja och hjälpa patienter och deras närstående inom hälso- och sjukvården (1 §). Patientnämndernas huvudsakliga uppgift är att på ett lämpligt sätt hjälpa patienter att föra fram klagomål till vårdgivare som bedriver hälso- och sjukvård (2 §). Inspektionen för vård och omsorg Inspektionen för vård och omsorg () ansvarar för tillsyn över hälso- och sjukvård, hälso- och sjukvårdspersonal, socialtjänst och verksamhet enligt lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (). Myndigheten ansvarar också för viss tillståndsprövning. I tillsynsuppdraget ingår handläggningen av anmälningar, t.ex. lex , lex och kommunernas skyldighet att rapportera ej verkställda beslut. granskar hur vården och omsorgen utförs och vilka förutsättningar verksamheterna har för att kunna leverera kvalitet och säkerhet. Målet är att bidra till en vård och omsorg som är av god kvalitet och som är säker. Ivos inspektioner är antingen föranmälda eller oanmälda och genomförs både i egeninitierade ärenden och i samband med utredning av anmälningar och klagomål som inkommit till myndigheten. Förutom inspektioner görs även besök hos vård- och omsorgsgivarna där samlade resultat från tillsynsverksamheten redovisas, i syfte att åstadkomma ett brett och systematiskt lärande. genomförde två nationella tillsyner av verksamhet inom äldreomsorgen kopplade till pandemin. I tillsynen som genomförde om vård och behandling av äldre personer på särskilda boenden med misstänkt eller konstaterad covid-19, pekade på brister på ett antal punkter. Bristerna hade främst att göra med regionernas ansvar för den medicinska vården och behandlingen. Även kommunerna hade brustit i sin del av ansvaret, främst när det gällde bemanning och kompetens (Inspektionen för vård och omsorg, Vad har sett 2020?, 2021). gav regeringen i uppdrag att utveckla riskanalyser samt analysera och tillvarata myndighetens iakttagelser inom både tillsyns- och tillståndsverksamheten under utbrottet av covid-19 (S2020/03321). Uppdraget skulle bidra till lärande och att stärka förutsättningarna för säkerhet och kvalitet inom svensk vård och omsorg. redovisade uppdraget i rapporten till lärande under coronapandemin – och inför framtida sjukdomsutbrott (2021-8). Myndigheten konstaterar bl.a. att arbetet framöver behöver gå ut på att minska processer, öka digitaliseringen och kvalitetssäkra myndighetens egen information. Statens insatser mot brister inom äldrevård och äldreomsorg genomför just nu en granskning av statens insatser mot brister inom äldrevård och äldreomsorg. Resultatet av granskningen kommer att presenteras i en rapport med planerad publicering . Granskningen ska svara på om systemet för att hantera vårdskador, missförhållanden och enskildas klagomål fungerar effektivt inom vården och omsorgen om äldre. Motionsyrkanden om tillsynsfrågor behandlades senast i betänkande 2020/21:SoU9 Äldrefrågor. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (prot. 2020/21:88). Utskottet ser positivt på Ivos tillsynsuppdrag vars syfte är att granska att befolkningen får vård och omsorg som är säker, har god kvalitet och bedrivs i enlighet med lagar och andra föreskrifter. Vidare noterar utskottet att har påbörjat en granskning av statens insatser mot brister inom äldrevård och äldreomsorg. Granskningen ska svara på om systemet för att hantera vårdskador, missförhållanden och enskildas klagomål fungerar effektivt inom vården och omsorgen om äldre. Mot denna bakgrund bör inte ta några initiativ med anledning av motionerna 2021/22:3243 (C) yrkande 6 och 2021/22:4065 (MP) yrkande 44. Motionsyrkandena bör avslås. Uppföljning och utvärdering m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om uppföljning och utvärdering m.m. Jämför reservation 22 (C, KD, L) och 23 (V). I partimotion 2021/22:496 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 17 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör följa upp de medel som avsatts till äldreomsorgen för att kunna följa utvecklingen i kommunerna. I yrkande 18 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör bjuda in till en nationell hearing för att följa utvecklingen inom äldreomsorgen. I kommittémotion 2021/22:3510 av m.fl. (C) yrkande 28 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör se över hur man kan stärka förutsättningarna för mer evidensbaserad kunskap om effekter av välfärdsinsatser riktade mot äldre. för hälsa, arbetsliv och välfärd för hälsa, arbetsliv och välfärds (Forte) regleringsbrev framgår att Forte ska fortsätta att stödja långsiktig forskning inom äldreområdet (S2021/08111). Forskningen ska ha samma inriktning som beskrivs i uppdraget Forskning inom äldreområdet i regleringsbrevet för avseende för hälsa, arbetsliv och välfärd – dvs. bl.a. ha ett förebyggande, hälsofrämjande och tvärvetenskapligt perspektiv och svara mot prioriterade kunskapsbehov. Forte bör när uppdraget genomförs beakta de kunskapsbehov som finns inom äldreområdet med anledning av coronapandemin. Vidare bör uppdraget om äldreforskning från forsknings- och innovationspolitiska propositionen beaktas och synergier eftersträvas. Redovisningen av de båda uppdragen kan hållas samman. En redovisning av uppdraget ska lämnas till () . Som nämnts ovan föreslog regeringen i budgetpropositionen att skulle avsättas för att inrätta ett nationellt för äldreomsorg vid , och därefter beräknades samma belopp avsättas till ändamålet . ställde sig socialutskottet bakom regeringens förslag i denna del (bet. 2021/22:SoU1). biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2021/22:123). fick i uppdrag att föreslå hur ett nationellt för äldreomsorg kan inrättas och organiseras vid myndigheten (S2021/08232). Kompetenscentrumet ska enligt uppdraget ha en central roll och kännetecknas av ett verksamhetsnära arbete samt tvärprofessionell samverkan med relevanta aktörer. ska redovisa uppdraget till () . Medel till forskning och kunskapshöjande insatser om äldres hälsa beslutade regeringen att avsätta för arbetet med Study on Ageing and Care (). Medlen ska användas till fortsatt datainsamling om äldres hälsa och användning av vård och omsorg. Vidare tilldelades Stiftelsen som ska användas för att förbättra förutsättningarna för att kunskap och erfarenheter tas tillvara i syfte att förbättra hälso- och sjukvården och äldreomsorgen i såväl som i andra länder. Utskottet föreslog i 2020/21:SoU28 ett tillkännagivande till regeringen om uppföljning och utvärdering av ekonomiskt stöd till äldreomsorgen. Utskottet anförde följande i betänkandet (s. 8–9): Äldre som bor i särskilda boenden eller har hemtjänst har drabbats särskilt hårt under den pågående covid-19-pandemin. Enligt Coronakommissionen stod den svenska äldreomsorgen oförberedd när pandemin slog till. Äldreomsorgens institutionella struktur var inte för en pandemi och anställda i äldreomsorgen lämnades i stor utsträckning ensamma att hantera denna krissituation. Kommissionen gör vidare bedömningen att ansvaret för att de strukturella problemen tillåtits kvarstå utan att tillräckliga åtgärder vidtagits delas av flera, men det yttersta ansvaret för äldreomsorgen i vilar likväl på regeringen och de tidigare regeringar som haft kunskap om bristerna. Mot denna bakgrund välkomnar utskottet regeringens satsningar på äldreomsorgen. I detta sammanhang kan särskilt nämnas Äldreomsorgslyftet som innebär att ny och befintlig personal ges möjlighet att genomgå utbildning till vårdbiträde eller undersköterska inom vuxenutbildning eller motsvarande utbildning på folkhögskola på betald arbetstid. Vidare kan nämnas det årliga resurstillskott på 4 som kommunerna kommer att tilldelas för att skapa ökade förutsättningar att stärka äldreomsorgen. Enligt utskottet är det mycket viktigt att säkerställa att medel som är avsedda för äldreomsorgen går till den verksamheten. Med stöd av sin initiativrätt enligt 9 kap. 16 § riksdagsordningen föreslår utskottet därför att tillkännager för regeringen att den ska göra en noggrann uppföljning och utvärdering av Äldreomsorgslyftet samt det årliga resurstillskott på 4 som kommunerna kommer att tilldelas för att skapa ökade förutsättningar att stärka äldreomsorgen. I de fall medlen inte har använts till äldreomsorgen ska de återbetalas. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2020/21:210). Enligt utskottet är det mycket viktigt att säkerställa att medel som är avsedda för äldreomsorgen går till den verksamheten. Detta poängterades av ett enigt utskott i betänkande 2020/21:SoU28 Uppföljning och utvärdering av ekonomiskt stöd till äldreomsorgen. I betänkandet föreslog utskottet ett tillkännagivande till regeringen om att den ska göra en noggrann uppföljning och utvärdering av Äldreomsorgslyftet samt det årliga resurstillskott som kommunerna kommer att tilldelas för att skapa ökade förutsättningar att stärka äldreomsorgen. följde utskottet (rskr. 2020/21:210). Utskottet följer denna fråga. Vidare ser utskottet positivt på att Forte ska fortsätta att stödja långsiktig forskning inom äldreområde och i detta arbete beakta de kunskapsbehov som finns inom äldreområdet med anledning av coronapandemin. Utskottet välkomnar även att har fått i uppdrag att föreslå hur ett nationellt för äldreomsorg kan inrättas och organiseras vid myndigheten (S2021/08232). Utskottet anser inte att bör ta några initiativ med anledning av motionerna 2021/22:496 (V) yrkandena 17 och 18 samt 2021/22:3510 (C) yrkande 28. Motionsyrkandena bör avslås. Stöd till personer med demenssjukdom Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om en ny nationell strategi för demens och andra kognitiva sjukdomar och tillkännager detta för regeringen. avslår motionsyrkanden om dagverksamhet m.m. Jämför reservation 24 (S, MP), 25 (C, L), 26 (V) och 27 (KD). Nationell strategi för demens och andra kognitiva sjukdomar I partimotion 2021/22:4170 av m.fl. (KD) yrkande 20 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör lämna förslag om en långsiktig demensstrategi som tar sikte på dels medicinskt stöd och behandling, dels socialt stöd till patienten och dess närstående. I kommittémotion 2021/22:3699 av m.fl. (M) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att ta fram och genomföra en nationell strategi för kognitiva sjukdomar. I partimotion 2021/22:3909 av m.fl. (C) yrkande 24 föreslås ett tillkännagivande om att undersöka möjligheten att ge alla människor med demensdiagnos rätt till dagverksamhet. I kommittémotion 2021/22:3243 av m.fl. (C) yrkande 23 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör lägga fram ett lagförslag som ger personer som fått en demensdiagnos rätt till dagverksamhet i sin hemkommun. I partimotion 2021/22:496 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 13 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör utreda hur stöd och avlastning till anhöriga och utbudet av dagverksamhet ska utvecklas i syfte att fler personer med demenssjukdom ska kunna bo kvar hemma om en sådan önskan finns. Enligt 3 kap. 6 § SoL bör socialnämnden genom bl.a. dagverksamhet underlätta för den enskilde att bo hemma och att ha kontakt med andra. Insatsen dagverksamhet beviljas som bistånd med stöd av 4 kap. 1 § SoL. Nationella riktlinjer för vård och omsorg vid demenssjukdom Nationella riktlinjer för vård och omsorg vid demenssjukdom – Stöd för styrning och ledning ger rekommendationer om åtgärder vid vård och omsorg vid demenssjukdom. Rekommendationerna gäller utredning och uppföljning, multiprofessionellt arbete, stödinsatser, läkemedelsbehandling och utbildning. Nationell strategi för omsorg om personer med demenssjukdom beslutade regeringen om en nationell strategi för omsorg om personer med demenssjukdom (S2018/03241/FST). Syftet är att förbättra kvaliteten i omsorgen och öka tryggheten för personer med demenssjukdom och deras anhöriga. I den nationella strategin identifieras sju strategiska områden för att långsiktigt kunna förbättra förhållandena för de som drabbas av demenssjukdom och för deras anhöriga. De sju områdena är samverkan mellan hälso- och sjukvård och social omsorg, personal, kunskap och kompetens, uppföljning och utvärdering, anhöriga och närstående, samhälle samt digitalisering och välfärdsteknik. fick i regleringsbrevet i uppdrag att följa upp och långsiktigt hantera strategiska frågor inom ramen för strategin (S2017/07302/RS). ska ta initiativ till att genomföra utvärderingar av nationella satsningar som görs inom demensområdet i de fall myndigheten finner det lämpligt. redovisade en plan för arbetet (plan för att följa upp och långsiktigt hantera strategiska frågor inom ramen för den nationella demensstrategin, 2018) och publicerades en halvtidsrapport (En nationell strategi för demenssjukdom, Halvtidsrapport, 2020). Uppdraget ska slutredovisas . Ett standardiserat insatsförlopp vid demenssjukdom presenterade på uppdrag av regeringen ett standardiserat insatsförlopp vid demenssjukdom (Ett standardiserat insatsförlopp vid demenssjukdom – en modell för mångprofessionell samverkan för personcentrerad vård och omsorg vi demenssjukdom, 2019). utgångspunkt för arbetet var att dels ta fram vilka insatser som kan vara angelägna att beakta i ett standardiserat insatsförlopp, dels belysa hur organisation och samverkan ska kunna ge förutsättningar för att insatserna ska kunna bli omsatta i praktiken.