bet · H901NU11 · 2022-02-17 00:00:00 — Vidare ska bidra till att kunskaper och erfarenheter, om bl.a. hur olika perspektiv och aktörer kan bidra till hållbar utveckling, sprids mellan landstingen och , statliga myndigheter, inklusive länsstyrelserna, och övriga relevanta aktörer. Därtill ska myndigheten bidra till att utveckla verktyg och metoder för hur arbetet kan utvecklas och att utveckla handläggningen av projektmedel, regionala företagsstöd och stöd till kommersiell service. Regeringen beslutade att förlänga uppdraget och en slutredovisning av uppdraget ska därmed lämnas (N2019/02162/RTL delvis). har på förslag från regeringen beslutat om ett nytt mål för turismpolitiken (prop. 2021/22:1 utg.omr. 24, bet. 2021/22:NU1). Målet innebär att ska ha en hållbar turism, med ett hållbart resande och en hållbar och konkurrenskraftig besöksnäring som växer och bidrar till sysselsättning och attraktiva platser för besökare, boende, företag och investeringar i hela landet. presenterade regeringen en ny strategi för hållbar turism och växande besöksnäring. Strategin är baserad på visionen om att ska bli världens mest hållbara och attraktiva resmål byggt på innovation till 2030. För att uppnå denna vision identifierar regeringen i strategin ett antal strategiska områden: enklare företagande, jobb och kompetens, kunskap och innovation, tillgänglighet samt marknadsföring. Till varje område kopplas de fyra horisontella perspektiven hållbarhet, digitalisering, platsutveckling och samverkan. Strategin knyter i sin helhet an till Agenda 2030 och de globala målen för hållbar utveckling, regeringens jämställdhetsmål, de klimatpolitiska målen och andra riksdagsbundna mål. Regeringen anger vidare att den avser att ta fram handlingsplaner som är i linje med strategin. Därutöver gav regeringen även i uppdrag att genomföra insatser för omställning och utveckling för en hållbar besöksnäring (N2020/03156). Inom ramen för uppdraget ingår bl.a. att främja en hållbar platsutveckling i hela landet, öka kunskapen om hur turism och besöksnäringsperspektiv kan integreras i olika lokala och regionala processer samt underlätta besöksnäringsföretagens myndighetskontakter. Uppdraget ska slutredovisas . Transportbidraget är ett regionalt statsbidrag som kan betalas ut som en kompensation till företag i de fyra nordligaste länen för kostnadsnackdelar till följd av långa transportavstånd för varor. Bidraget syftar till att stimulera till höjd förädlingsgrad i områdets näringsliv. Transporten ska ske på järnväg, i yrkesmässig trafik på väg eller till sjöss. Utskottet behandlade en skrivelse från regeringen om granskning av transportbidraget (skr. 2020/21:210, bet. 2021/22:NU5). Utskottet föreslog att skulle lägga skrivelsen till handlingarna. Landsbygdsprogrammet för perioden –2020 omfattar stöd och ersättningar som finns för att utveckla landsbygden. Stöden och ersättningarna som ingår i landsbygdsprogrammet finansieras gemensamt av och EU genom Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling som är en av EU:s fyra struktur- och investeringsfonder I landsbygdsprogrammet ingår företagsstöd, projektstöd, miljöinvesteringar, miljöersättningar, ersättningar för ekologisk produktion, kompensationsstöd, djurvälfärdsersättningar och stöd till lokalt ledd utveckling. Miljö, hållbar utveckling och innovation är prioriterade områden. Programmet har förlängts till att nu även gälla perioden –2022, och det pågår förhandlingar inom EU om en ny jordbrukspolitik som kommer att träda i kraft . Landsbygdsprogrammet sorterar under statsbudgetens utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel och hanteras därmed av miljö- och jordbruksutskottet. Av budgetpropositionen (prop. 2021/22:1, utg.omr. 19) framgår att insatserna inom regionalfondsprogrammen ska bidra till omställningen till en hållbar regional utveckling och därmed bidra till ett grönt, hållbart och mer innovativt . De insatser som genomförs ska vara innovativa och ha högt mervärde för EU. Insatserna är främst inriktade mot EU:s följande två politiska mål: Ett konkurrenskraftigare och smartare genom innovativ och smart ekonomisk omvandling och regional IKT-konnektivitet (bredband och möjligheter till uppkoppling) samt En grönare och koldioxidsnål övergång till en ekonomi med noll nettoutsläpp och ett motståndskraftigt genom ren och rättvis energiomställning, gröna och blå investeringar, den cirkulära ekonomin, begränsning av klimatförändringar, klimatanpassning, riskförebyggande, riskhantering och hållbar urban mobilitet. Vidare framgår av redogörelsen i budgetpropositionen att den klimatvänliga och klimatanpassade, resurseffektiva, cirkulära och biobaserade ekonomin behöver utvecklas i hela landet för att möta klimat- och miljöutmaningarna och främja ett konkurrenskraftigt näringsliv. Även de sociala hållbarhetsaspekterna är viktiga. I genomförandet tas stor hänsyn till olika territoriella förutsättningar, såsom de långa geografiska avstånd som kännetecknar stora delar av landet. anger att de hoppas att kunna öppna utlysningarna inom Regionalfondens nya program 2021–2027. Att programperioden inte redan är igång, och att programperioden –2020 fortfarande pågår, beror bl.a. på covid-19-pandemin. gav regeringen i uppdrag att utvärdera effekterna av företagsstödjande insatser inom de nio regionalfondsprogrammen för tillväxt och sysselsättning –2020 (N2020/02355). Uppdraget ska redovisas till regeringen . De nordiska statsministrarna antog Vision 2030 som syftar till att göra till världens mest hållbara och integrerade region. För att förverkliga visionen har tre strategiområden inom Nordiska ministerrådets arbete prioriterats –2024 – ett grönt , ett konkurrenskraftigt och ett socialt hållbart . I den handlingsplan som har tagits fram anges att –2024 bl.a. ska arbeta för att alla regioner i ska bli en del av den gröna omställningen. Vidare ska kartläggningar och erfarenhetsutbyte motverka att sociala utmaningar är överrepresenterade i vissa områden. Insatserna ska rikta sig i lika hög grad till områden i städerna som på landsbygden. Omställningen ska inte heller öka skillnaderna, exempelvis mellan stad och landsbygd. har i uppdrag av de nordiska regeringarna att befrämja den fria rörligheten inom för såväl enskilda som företag. Rådet har under pandemin arbetat med att undanröja de negativa konsekvenserna för den fria rörligheten som har uppstått på grund av de nordiska ländernas olika coronarestriktioner. fick mot denna bakgrund /2022 ett nytt mandat för period 2022–2024. Enligt det nya mandatet ska på kort varsel samla information och uppmärksamma regeringarna på mobilitetsproblem som uppstår i kristider, samt föreslå lösningar och stå till förfogande med sin kunskap när så efterfrågas. Ett flertal motionsyrkanden liknande de nu aktuella behandlades av utskottet (bet. 2020/21:NU14). Utskottet avstyrkte yrkandena med hänvisning till bl.a. pågående insatser och utredningar. Vidare behandlades motion 2021/22:2391 yrkande 4 av utskottet (bet. 2020/21:NU20). Förslag liknande de i motionerna 2021/22:1238 (S), 2021/22:1327 (S), 2021/22:2115 (KD), 2021/22:3029 (SD), 2021/22:3379 (L) yrkande 11 och 2021/22:3982 yrkande 6 har inte behandlats av utskottet i närtid. Utskottets ställningstagande redovisas under följande rubriker: – Övrigt om tillväxt och företagande. I två motioner efterfrågas insatser av regeringen när det gäller att undanröja hinder och främja möjligheten att bo och driva företag i hela landet. Utskottet instämmer med motionärerna om det är viktigt att fler människor ska kunna leva, bo och arbeta i hela . Utskottet behandlade regeringens skrivelse Nationell strategi för hållbar regional utveckling i hela landet 2021–2030 (skr. 2020/21:133, bet. 2020/21:NU24). I skrivelsen anger regeringen att likvärdiga möjligheter till boende, arbete och välfärd i hela landet samt entreprenörskap och företagande i hela landet är prioriterade områden. Utskottet kan notera att regeringen avser att ta fram en handlingsplan för genomförandet av strategin. Utskottet ser därför ingen anledning för att rikta ett tillkännagivande till regeringen i enlighet med vad motionärerna efterfrågar. Därmed avstyrker utskottet motionsyrkandena. I två motioner förordas att regeringen ska ge myndigheter ett främjande-uppdrag om att de särskilt bör beakta landsbygdsperspektivet och landsbygdsföretagare. Utskottet kan notera att det i propositionen En sammanhållen politik för landsbygder – för ett som håller ihop (prop. 2017/18:179) framhålls att det är angeläget att statliga myndigheter i sina verksamheter beaktar vilka konsekvenser som myndighetens beslut eller åtgärder får för landsbygderna. Vidare kan utskottet konstatera att det av förordningen om regionalt tillväxtarbete (2017:583) framgår att myndigheterna inom ramen för sina verksamhetsområden ska medverka i det regionala utvecklingsarbetet i samverkan med regionerna och . Statliga myndigheter ska även samråda med regionerna i frågor som är av väsentlig betydelse för en hållbar regional utveckling. I skrivelsen Nationell strategi för hållbar regional utveckling i hela landet 2021–2030 (skr. 2020/21:133) identifierar regeringen ett fyrtiotal myndigheter samt länsstyrelserna, universiteten och högskolorna som verksamheter av särskild betydelse för möjligheterna att uppnå den regionala utvecklingspolitikens mål. Bland dessa myndigheter finns , , (of ), och . Utskottet noterar därutöver att bl.a. ska genomföra insatser som främjar ett regionalt utvecklingsarbete i länen samt i det arbetet utveckla och förbättra förutsättningarna för dialog, samarbete och lärande mellan olika relevanta aktörer på nationell, regional och lokal nivå. ska enligt förordningen om regionalt tillväxtarbete även stödja andra statliga myndigheters medverkan i det regionala utvecklingsarbetet. Utskottet ser därför inget skäl för att göra ett tillkännagivande i enlighet med vad som föreslås i motionerna. Därmed avstyrker utskottet motionsyrkandena. Övrigt om tillväxt och företagande I de motionsyrkanden som utskottet tar ställning till i detta avsnitt förordas en rad olika åtgärder som syftar till att gynna den regionala utvecklingen. Förslagen rör såväl olika insatser för att öka antalet jobb på landsbygden och säkra kapital- och kompetensförsörjningen som myndigheternas ansvar och vilka regionala hänsyn som bör tas till olika delar av . En övervägande del av dessa åtgärder har förordats i motionsyrkanden som utskottet tidigare behandlat och avstyrkt. Utskottet har då bl.a. hänvisat till att det pågår arbete inom exempelvis det regionala kompetensförsörjningsarbetet med att skapa synergier mellan regionala, nationella och internationella innovationsinsatser. När det gäller hållbar utveckling inom det regionala tillväxtarbetet har i uppdrag att stärka och utveckla det. Utskottet har även hänvisat till informationsuppdrag när det gäller transportbidraget. Utskottet kan konstatera att arbete inom dessa områden alltjämt pågår. Utskottet noterar dessutom att har lämnat en rapport om statliga myndigheters medverkan i den regionala utvecklingspolitiken och att regeringen har aviserat att den ska ta fram en handlingsplan för den nationella strategin för hållbar regional utveckling i hela landet 2021–2030. Utskottet noterar även att arbetar med en granskning av statens insatser inom den regionala utvecklingspolitiken. Utöver detta vill utskottet med anledning av motionsyrkandena påminna om det övergripande målet för landsbygdspolitiken: en livskraftig landsbygd med likvärdiga möjligheter till företagande, arbete, boende och välfärd som leder till en långsiktigt hållbar utveckling i hela landet, och det beslutade nya målet för den regionala utvecklingspolitiken: utvecklingskraft med stärkt lokal och regional konkurrenskraft för en hållbar utveckling i alla delar av landet. Utskottets uppfattning är att det krävs insatser på många olika områden och en aktiv och modern regionalpolitik där det regionala perspektivet synliggörs för att nå dessa mål. Genom att se till de skillnader som finns när det gäller möjligheter och utmaningar i olika regioner skapas förutsättningar för utveckling och tillväxt i hela landet. Politiken måste vidare enligt utskottet vara ett effektivt verktyg för en rättvis, inkluderande och hållbar utveckling i alla regioner, såväl i gles- och landsbygder som i storstäder. Politiken kan på det sättet möta vår tids stora samhällsutmaningar som är kopplade till demografi, globalisering, klimat och energi. Utskottet vill i sammanhanget även understryka vikten av omställningen till en hållbar regional utveckling där hela landet ges möjligheter att utvecklas utifrån sina särskilda förutsättningar. Därför är det viktigt med en bredd av insatser inom många olika politikområden. Av betydelse för detta är bl.a. tvärsektoriell styrning av resurser, samordning och samverkan mellan statliga myndigheter, regioner och kommuner. Regeringens styrning ska vara samordnad och främja möjligheterna för att insatser inom politikområdena kompletterar varandra och bidrar till synergier. För att skapa goda förutsättningar för ett livskraftigt näringsliv i alla delar av landet är det viktigt att det finns goda möjligheter till finansiering. Utskottet vill därför peka på betydelsen av att de selektiva regionala företagsstöden är hållbara när det gäller jämställdhet, integration och miljö inklusive klimat. När det vidare gäller vissa näringars betydelse för turismen i olika regioner vill utskottet, utöver det anförda, framhålla att beslutade om ett nytt mål för turismpolitiken. Målet innebär att ska ha en hållbar turism, med ett hållbart resande och en hållbar och konkurrenskraftig besöksnäring som växer och bidrar till sysselsättning och attraktiva platser för besökare, boende, företag och investeringar i hela landet. Utskottet noterar även att regeringen presenterat en ny strategi för hållbar turism och växande besöksnäring och att den avser att ta fram handlingsplaner som är i linje med strategin. Därutöver har i uppdrag att genomföra insatser för omställning och utveckling för en hållbar besöksnäring, vilket innebär hållbar platsutveckling i hela landet, ökad kunskap om hur turism och besöksnäringsperspektiv kan integreras i olika lokala och regionala processer samt att underlätta besöksnäringsföretagens myndighetskontakter. Vidare vill utskottet framhålla det nordiska samarbetet i som har i uppdrag av de nordiska regeringarna att främja den fria rörligheten inom för såväl enskilda som företag. Utskottet noterar att rådet under pandemin har arbetat med att minska de negativa konsekvenserna för den fria rörligheten som har uppstått på grund av de nordiska ländernas olika restriktioner med anledning av pandemin. Avslutningsvis förordas i ett antal motioner åtgärder och insatser för att främja utvecklingen i särskilda län eller regioner. I likhet med föregående år när sådana förslag har behandlats vill utskottet inledningsvis uttrycka sin förståelse för att enskilda ledamöter vill uppmärksamma problem eller framgångsrika insatser i vissa geografiska avgränsade områden. Utgångspunkten i utskottets prövning av motioner av detta slag har dock varit det övergripande målet för den regionala tillväxtpolitiken, dvs. utvecklingskraft i alla delar av landet med stärkt lokal och regional konkurrenskraft. Utskottet ser inte heller något skäl att frångå sin principiella hållning att de åtgärder och insatser som begärs för olika delar av landet i första hand ska prövas inom ramen för de möjligheter som och regeringen anförtror de regionala organen samt i förekommande fall olika myndigheter. Därmed avstyrks samtliga motionsyrkanden. Kommersiell och offentlig service Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om stöd till kommersiell och offentlig service bl.a. med hänvisning till pågående insatser. Jämför reservation 8 (M, SD, KD), 9 (M, SD, KD), 10 (SD), 11 (KD) och 12 (L). I kommittémotion 2021/22:3689 av m.fl. (M) yrkande 1 efterfrågas ett tillkännagivande om att förstärka driftsstödet till små butiker i glesbygd. I motionen anges vidare att det är av stor vikt att en fortsatt satsning noggrant följs upp och utvärderas av den ansvariga myndigheten. Därtill föreslås i yrkande 2 ett tillkännagivande om vikten av lanthandlarnas och bensinmackarnas roll som ombud för statliga bolag. I motionen anges bl.a. att , , och Postnord bör få tydliga uppdrag att underlätta för lanthandlare, bensinmackar och andra verksamheter i glest befolkade delar av landet att bli ombud. I kommittémotion 2021/22:2432 av m.fl. (SD) yrkande 9 förordas ett tillkännagivande om lanthandlarnas roll som ombud för statliga bolag. Enligt motionärerna bör exempelvis , Postnord, och Systembolaget få i uppdrag av regeringen att se över sina villkor för att bli ombud och utreda hur dessa kan förenklas. Uppdraget ska även omfatta en översyn av ersättningsnivåerna till ombuden så att dessa höjs. Vidare efterfrågas i yrkande 10 ett tillkännagivande om stöd för kommersiell service på landsbygden. Motionärerna betonar att stödet behöver utvärderas och följas upp av den ansvariga myndigheten för att säkerställa att det har avsedd effekt och att nivåerna är tillräckliga för att nå de önskade målen. Ett likalydande tillkännagivande som det i motion 2021/22:2432 (SD) om lanthandlarnas roll som ombud för statliga bolag förordas även i kommittémotion 2021/22:2451 av m.fl. (SD) yrkande 14. I kommittémotion 2021/22:2479 av m.fl. (SD) yrkande 13 föreslås ett tillkännagivande om att utreda möjligheterna till ett kompletterande samhällsstöd till lanthandlare. I kommittémotion 2021/22:3880 av m.fl. (KD) yrkande 93 efterfrågas ett tillkännagivande om att se över regelverken för att öka samordningen mellan myndigheter och förbättra samverkan mellan offentliga och kommersiella aktörer för att åstadkomma en god offentlig och kommersiell service i hela landet. I kommittémotion 2021/22:4219 av m.fl. (KD) yrkande 7 föreslås ett tillkännagivande om att utreda villkoren för butiker på landsbygden när det gäller att vara ombud för statliga bolag. Enligt motionen bör de statliga bolagen analysera om de kan underlätta för lanthandlare att bli ombud och lämna förslag på förbättrad ersättning till de aktuella butikerna. Vidare föreslås i yrkande 8 ett tillkännagivande om det särskilda stödet till dagligvarubutiker på landsbygden. Motionärerna anser att beräkningsgrunden för vilka krav som ska uppfyllas för att en butik ska kunna söka medel bör ändras och att omsättningsgränsen bör ses över. I kommittémotion 2021/22:3379 av m.fl. (L) yrkande 5 efterfrågas ett tillkännagivande om att regeringen bör få i uppdrag att utreda om det finns skäl att ändra i stödförordningen så att de lanthandlare som är ombud ska prioriteras när det gäller att betala ut servicebidraget. I motion 2021/22:1612 av och (båda C) föreslås ett tillkännagivande om att göra en översyn av förutsättningarna för att inrätta en servicegaranti i hela landet som ger varje medborgare i en fungerande grundläggande service på ett rimligt avstånd. Bakgrund och pågående arbete Regionernas ansvar för det regionala tillväxtarbetet Regionerna (och med vissa undantag ) har ansvar för det regionala tillväxtarbetet, bl.a. när det gäller att utarbeta och fastställa strategier för länens utveckling och samordna insatser för att genomföra dem. Regionerna ska även besluta om hur vissa statliga medel för det regionala tillväxtarbetet ska användas. ska enligt 2 § förordningen (2009:145) med instruktion för bl.a. främja tillgängligheten till kommersiell och offentlig service för företag och medborgare i serviceglesa områden. Enligt 4 § i förordningen ska delta i, samordna och följa upp strategier och program inom det regionala tillväxtarbetet, däribland program för kommersiell och offentlig service för företag och medborgare. Myndigheten ska även förmedla kunskap till andra myndigheter och relevanta aktörer om regionalt tillväxtarbete, vilket inkluderar god tillgång till kommersiell och offentlig service, samt om gles- och landsbygders särskilda tillväxtförutsättningar. Nationell strategi för hållbar regional utveckling i hela landet 2021–2030 I den nationella strategin för hållbar regional utveckling i hela landet 2021–2030 (skr. 2020/21:133), som nämnts ovan, anger regeringen att god tillgång till kommersiell och offentlig service är ett prioriterat område. Vidare anges i strategin att dagligvarubutiker och bemannade drivmedelsstationer har en särskild betydelse eftersom de ofta fungerar som servicepunkter, dvs. som ett nav även för andra serviceslag, som ombud för t.ex. post- och pakettjänster, betaltjänster och apotek samt ibland även viss offentlig service. Samverkan med det civila samhällets organisationer i servicepunkter kan bidra till att även sociala och kulturella mötesplatser skapas. Sammantaget är dessa servicepunkter enligt regeringen av betydelse för att det ska vara attraktivt att bo, verka och leva i alla delar av landet. Stöd till kommersiell service i glesbygd I arbetet med att främja en god tillgång till kommersiell service för befolkningen kan ekonomiskt stöd beviljas enligt förordningen (2000:284) om stöd till kommersiell service. Stödet kan beviljas till bl.a. näringsidkare med fasta försäljningsställen för dagligvaror eller drivmedel i glesbygden och på landsbygden. Av förordningen framgår att stöd till kommersiell service ska bidra till att uppfylla målet för den regionala tillväxtpolitiken, den nuvarande regionala utvecklingspolitiken. Stöd får lämnas i områden där servicen är gles, där enligt förordningen (2011:1205) får meddela närmare föreskrifter om i vilka områden stöd får lämnas. Vidare får stödet inte otillbörligt gynna en viss näringsidkare. Stöd till kommersiell service kan lämnas som investeringsbidrag, investeringslån, servicebidrag, hemsändningsbidrag och särskilt driftstöd och måste lämnas i enlighet med EU kommissionens förordningar. Servicebidrag lämnas endast om det finns särskilda skäl, och andra åtgärder har prövats men inte visat sig vara ändamålsenliga. Bidrag får lämnas med högst till samma mottagare. Bidrag som avser dagligvarubutiker med ett väl utbyggt utbud av grundläggande servicefunktioner, eller som av servicestrategiska skäl bedöms som betydelsefulla, får dock utsträckas till högst . Frågan om huruvida bidrag kan lämnas ska prövas särskilt . Bidrag får lämnas för sammanlagt högst . Om det finns synnerliga skäl får bidrag lämnas . Det särskilda driftstödet till butiker i sårbara och utsatta områden infördes baserat på förslaget i utredningen i glesbygds slutbetänkande (SOU 2015:35). Stödet får endast lämnas till butiker som uppfyller ett antal kriterier. Bland annat ska försäljningsstället ha ett mångsidigt utbud av dagligvaror och vara beläget mer än 10 kilometer från en annan butik som har ett mångsidigt utbud av dagligvaror eller som är beläget i ett skärgårdsområde utan fast landförbindelse. Dock gäller att om det finns särskilda skäl för det får särskilt driftstöd lämnas till en butik trots att det inte uppfyller alla uppställda kriterier. Vid en bedömning av ansökningar om särskilt driftstöd ska butiker som är betydelsefulla även för tillgängligheten till annan grundläggande kommersiell service än försäljning av dagligvaror prioriteras. Stödmottagaren ska som villkor för stöd åta sig att utföra en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse. Regionen ska i stödbeslutet ange de närmare villkoren för tjänsten. Dessa ska innefatta åtminstone vilket utbud av dagligvaror som ska tillhandahållas och som butiken ska hållas öppet. Frågan om stöd ska prövas . Regeringen beslutade om uppdrag att fördela medel till särskilt driftstöd i sårbara och utsatta områden –2022 enligt beslut (N2019/03239/RTL). ska redovisa till regeringen hur medlen använts och vilka resultat som uppnåtts. Regeringen anger i budgetpropositionen att –2020 har i genomsnitt 274 butiker beviljats särskilt driftstöd jämfört med i genomsnitt 183 butiker och 2017.