bet · H901SfU9 · 2022-02-10 00:00:00 — om arbete med att förebygga sjukskrivning har granskat om arbetar på ett effektivt och enhetligt sätt med att förebygga sjukskrivning. rekommenderar att regeringen förtydligar ansvar och uppdrag att förebygga sjukfrånvaro, arbetsoförmåga och sjukskrivningar. Vidare anser att effekterna av de förebyggande insatser som ges med ersättningarna bör utvärderas. I rapporten lämnas även rekommendationer till För-säkringskassan. Regeringen instämmer i iakttagelser och anser att de i stort stämmer överens med de regeringen har uppmärksammat. I skrivelsen redovisar regeringen vidtagna åtgärder som är av relevans utifrån iakttagelser och rekommendationer. Med skrivelsen anser regeringen att är slutbehandlad. Enligt utskottet är förebyggande sjukpenning och arbetsplatsinriktat rehabiliteringsstöd viktiga verktyg för att uppnå övergripande mål om att frånvaron från arbete på grund av sjukdom ska ligga på en långsiktigt och stabil och låg nivå. Utskottet föreslår tre tillkännagivanden till regeringen med anledning av ett antal motionsyrkanden: • regeringen bör förtydliga ansvar och uppdrag för att förebygga sjukfrånvaro, • regeringen bör säkerställa att effekterna av de förebyggande insatserna som ges med ersättningar från utvärderas, • regeringen bör vidta åtgärder för att öka aktörernas kunskap om förebyggande insatser och ersättningar inom sjukförsäkringen. Utskottet anser att bör avslå övriga motionsyrkanden. I betänkandet finns totalt åtta reservationer (S, M, SD, C, V, KD, L, MP). I tre reservationer (S, C, MP) föreslås att inte ska göra några tillkännagivanden till regeringen och i särskilda yttranden (S, C, MP) redovisar partierna sina respektive skäl härför. Utskottet föreslår att lägger regeringens skrivelse till handlingarna. Skrivelse 2021/22:60 om arbete med att förebygga sjukskrivning. Ett tiotal yrkanden i följdmotioner. Tre yrkanden från allmänna motionstiden /22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut arbete med att förebygga sjukskrivning 1.Försäkringskassans ansvar och uppdrag, punkt 1 (S, C, MP) 2.Utvärdering av de förebyggade insatserna, punkt 2 (S, C, MP) 3.Aktörernas kunskap, punkt 3 (S, C, MP) 4.Samverkan, punkt 4 (M, SD, KD) 5.Stödet till den försäkrade, punkt 5 (SD, L) 6.Ökad användning av ersättningarna, punkt 6 (SD, C) 7.Övriga åtgärder, punkt 7 (SD, V) 8.Övriga åtgärder, punkt 7 (KD) 1.Särskilt yttrande (S, MP) 2.Särskilt yttrande (C) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 Utskottets förslag till riksdagsbeslut ställer sig bakom det som utskottet anför om ansvar och uppdrag och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller delvis motionerna 2021/22:4322 av m.fl. (V) yrkande 2, 2021/22:4323 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2021/22:4326 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2021/22:4327 av m.fl. (KD) yrkande 1. Reservation 1 (S, C, MP) Utvärdering av de förebyggade insatserna ställer sig bakom det som utskottet anför om utvärdering av de förebyggande insatserna och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller delvis motionerna 2021/22:4326 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2021/22:4327 av m.fl. (KD) yrkande 3. Reservation 2 (S, C, MP) ställer sig bakom det som utskottet anför om ökad kunskap hos aktörerna och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller delvis motionerna 2021/22:4322 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2021/22:4323 av m.fl. (SD) yrkande 2. Reservation 3 (S, C, MP) 2021/22:4327 av m.fl. (KD) yrkande 2. Reservation 4 (M, SD, KD) Stödet till den försäkrade 2021/22:4293 av m.fl. (L). Reservation 5 (SD, L) Ökad användning av ersättningarna 2021/22:3911 av m.fl. (C) yrkande 2. Reservation 6 (SD, C) 2021/22:2382 av m.fl. (SD) yrkande 15, 2021/22:2595 av m.fl. (V) yrkande 11.1, 2021/22:2739 av och (båda M), 2021/22:4323 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2021/22:4327 av m.fl. (KD) yrkande 4. Reservation 7 (SD, V) Reservation 8 (KD) lägger skrivelse 2021/22:60 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), i (M), (SD), (S), (C), (M), (SD), (S), (KD), (L), (MP), (M), (S), (SD) och (V). I detta betänkande behandlar utskottet regeringens skrivelse 2021/22:60 om arbete med att förebygga sjukskrivning, tolv yrkanden som väckts med anledning av regeringens skrivelse och tre yrkanden från allmänna motionstiden /22. har granskat om arbetar på ett effektivt och enhetligt sätt med att förebygga sjukskrivningar. Granskningen har redovisats i rapporten med förebyggande sjukskrivning – ett otydligt uppdrag (RiR 2021:19). Riksrevisor med medarbetare presenterade granskningsrapporten vid utskottets sammanträde . arbete med att förebygga sjukskrivning Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om ansvar och uppdrag, utvärdering av de före-byggande insatserna och ökad kunskap hos aktörerna och tillkänna-ger detta för regeringen. Därmed bifaller ett antal motionsyrkanden. avslår övriga motionsyrkanden om bl.a. samverkan, stödet till den försäkrade, ytterligare utredning och att införa en preventionsersättning. lägger regeringens skrivelse till handlingarna. Jämför reservation 1 (S, C, MP), 2 (S, C, MP), 3 (S, C, MP), 4 (M, SD, KD), 5 (SD, L), 6 (SD, C), 7 (SD, V) och 8 (KD) samt särskilt yttrande 1 (S, MP) och 2 (C). En försäkrad har rätt till sjukpenning även när han eller hon genomgår en medicinsk behandling eller medicinsk rehabilitering som syftar till att förebygga sjukdom, förkorta sjukdomstiden, eller helt eller delvis förebygga eller häva nedsättning av arbetsförmågan (27 kap. 6 § socialförsäkringsbalken, förkortad SFB). Som villkor för att sjukpenning ska lämnas gäller att den medicinska behandlingen eller medicinska rehabiliteringen har ordinerats av läkare och ingår i en plan som godkänts av . Om sjukpenning lämnas ska arbetsförmågan anses nedsatt i den utsträckning som den försäkrade på grund av behandlingen eller rehabiliteringen är förhindrad att förvärvsarbeta (27 kap. 7 § SFB). I förordningen (2014:67) om bidrag till arbetsgivare för köp av arbets-platsinriktat rehabiliteringsstöd för återgång i arbete finns regler för det arbetsplatsinriktade rehabiliteringsstödet. När en arbetstagare har eller riskerar att få en nedsatt arbetsförmåga på grund av arbetsrelaterade och icke-arbetsrelaterade sjukdomar och skador kan arbetsgivaren beviljas bidrag för köp av arbetsplatsinriktat rehabiliteringsstöd (1 §). Syftet med bidraget att förebygga sjukfall respektive att vid sjukfall öka arbetstagares möjligheter att återgå i arbete genom att stödja arbetsgivare att vidta tidiga och anpassade åtgärder (2 §). Bidrag lämnas till arbetsgivare för delar av dennes kostnader för tjänster som har utförts av en anordnare som har godkänts av . Arbetsgivaren kan högst få i bidrag per kalenderår och högst i bidrag per arbetstagare och kalenderår (7 §). ska se till att ärendena blir utredda i den omfattning som deras beskaffenhet kräver (110 kap. 13 § SFB). Myndigheten får när det behövs för bedömningen av frågan om ersättning eller i övrigt för tillämpningen av regelverket bl.a. göra en förfrågan hos den försäkrades arbetsgivare, läkare eller någon annan som kan antas kunna lämna behövliga uppgifter. För bl.a. myndigheter, arbetsgivare och uppdragsgivare finns en skyldighet att lämna uppgifter på begäran av (110 kap. 14 och 31 §§). samordnar och utövar tillsyn över de insatser som behövs för rehabiliteringsverksamheten (30 kap. 8 § SFB). ska i samråd med den försäkrade se till att hans eller hennes behov av rehabilitering klarläggs, och att de åtgärder vidtas som behövs för en effektiv rehabilitering av den försäkrade (30 kap. 9 §). Vidare ska , om den försäkrade medger det, samverka med försäkrades arbetsgivare och arbetstagarorganisation, hälso- och sjukvården, social-tjänsten, Arbetsförmedlingen, och andra myndigheter som berörs av rehabiliteringen av den försäkrade. ska verka för att dessa organisationer och myndigheter, var och en inom sitt verksamhetsområde, vidtar de åtgärder som behövs för en effektiv rehabilitering av den försäkrade (30 kap. 10 §). ska se till att rehabiliteringsåtgärder påbörjas så snart det är möjligt av medicinska och andra skäl (30 kap. 11 §). Andra aktörers roll och ansvar Arbetsgivaren ska upprätta en plan för återgång i arbete, vidta åtgärder som behövs för en effektiv rehabilitering och lämna upplysningar till (30 kap. 6 och 6 a §§ SFB). Enligt 13 a kap. 1 § 3 hälso- och sjukvårdslagen (2017:30) ska primärvården tillhandahålla förebyggande insatser utifrån patientens individuella behov och förutsättningar. om arbete med att förebygga sjukskrivning har granskat om arbetar på ett effektivt och enhetligt sätt med att förebygga sjukskrivning. konstaterar att uppdrag att förebygga sjukskrivningar inte är tydligt. Uppdraget har inte uttalats explicit i För-säkringskassans regleringsbrev . Utbetalda belopp för ersättning för förebyggande sjukpenning och arbetsplatsinriktat rehabiliteringsstöd har visserligen ökat, men beloppen är mycket små i förhållande till sjukpenning och rehabiliteringspenning. anser att regeringens otydliga formulering av uppdraget kan leda till att försäkrades möjligheter att ta del av ersättningar för förebyggande insatser varierar över landet. Vidare anser att arbetet med förebyggande ersättningar är lågt prioriterat internt inom . Enligt är det också svårt att uttala sig om ersättningarnas betydelse för att förebygga sjukskrivningar, vilket bl.a. beror på att inte registrerar uppgifter om insatserna. Det finns endast några få studier om preventiva insatser med belagd effekt för sjukfrånvaro och sjukskrivningar. sammanfattande slutsats är, utifrån myndighetens nuvarande tillämpning av uppdraget, att möjligheter att påverka sjukpenningtal och ohälsotal med dessa ersättningar därför är begränsade. När det gäller användningen av ersättningarna anger att det finns regionala skillnader som inte alltid kan förklaras av skillnader i den demografiska sammansättningen, sysselsättningen och sjukpenningtalen. Län med stor användning kännetecknas av ett stort antal dagar med förebyggande sjukpenning per mottagare. En stor andel av de försäkrade som får förebyggande sjukpenning och arbetsplatsinriktat stöd har varit sjukskrivna med sjukpenning. bedömer därför att ersättningarna sällan används preventivt, trots att regelverket möjliggör det. Vidare kan försäkrades möjligheter att få tillgång till preventiva insatser variera inom landet, eftersom förebyggande sjukpenning i högre grad används i län med ett större antal sjukskrivningar. Enligt finns det också olika uppfattningar hos aktörerna om vilken roll har när det gäller det förebyggande arbetet. Dessutom är den förebyggande verksamheten skild från övriga verksamhet och den interna styrningen av arbetet med förebyggande sjukpenning är inte särskilt omfattande. bedömer därför att försäkrade riskerar att få olika bedömningar beroende på var i landet en ansökan om förebyggande sjukpenning handläggs. Granskningen visar också att arbetet med samverkan för att förebygga sjukskrivningar inte är lika intensivt i hela landet. handläggare och lokalt samverkansansvariga anger vid intervjuer att de förebyggande ersättningarna inte är särskilt kända hos försäkrade, hos primärvården eller arbetsgivare i allmänhet. Vidare anger handläggare att primärvården har sämre kännedom om förebyggande sjukpenning i jämförelse med delar av specialistvården. handläggare anger dock samstämmigt att det finns vissa behandlingar som oftast inte kan godkännas. bedömer att det finns brister i information om ersättningarnas preventiva syfte till relevanta aktörer. Även typen av vårdgivare kan ha betydelse för försäkrades möjligheter att få behandling med förebyggande sjukpenning, vilket kan leda till bristande enhetlighet i hanteringen av ersättningarna. När det gäller det arbetsplatsinriktade rehabiliteringsstödet är det enligt främst större arbetsgivare som regelbundet vänder sig till externa anordnare och söker hjälp med insatser. Enligt finns det vissa indikationer på att arbetsgivare avstår från att söka stödet eftersom en ansökan kräver en stor arbetsinsats för ett relativt litet belopp. lämnar följande rekommendationer till regeringen: – förtydliga ansvar och uppdrag för att förebygga sjukfrånvaro, arbetsoförmåga och sjukskrivningar – säkerställa att effekter av förebyggande insatser som ges med ersättningarna utvärderas. lämnar följande rekommendationer till : – säkerställa att nödvändiga uppgifter om insatser samlas in så att ersättningarna kan utvärderas – säkerställa att alla relevanta aktörer får nödvändig information om ersättningarna och deras preventiva syfte samt utöka informationen om roll i det förebyggande arbetet mot sjukskrivning – utveckla möjligheten till erfarenhetsutbyte mellan handläggare av före-byggande sjukpenning och säkerställa att det finns tillräckligt stöd i handläggningen för att minska risken för skillnader i bedömningar – utveckla interna kontakter mellan handläggare av sjukförmåner och handläggare av förebyggande ersättningar för att lättare identifiera försäkrade som är i behov av förebyggande insatser – överväga att förenkla förfarandet med att ansöka om rehabiliteringsstödet för att skapa bättre förutsättningar för små arbetsgivare att ta del av ersättningar. Regeringen instämmer i stort sett i de iakttagelser som har uppmärksammat i fråga om förebyggande sjukpenning och arbetsplatsinriktat rehabiliteringsstöd. Regeringen instämmer helt i rekommendationer att uppdrag för det förebyggande arbetet behöver vara tydligt och att det är viktigt att de insatser som ges inom ramen för ersättningarna både kan följas upp och utvärderas och att det faktiskt görs. Regeringen instämmer också i att de förebyggande ersättningarna bör användas i högre utsträckning och att det finns behov av att överväga om den nuvarande konstruktionen kan utgöra ett hinder för möjligheten att använda förmånen för att förebygga sjukdom. Regeringen delar inte helt slutsatsen att ersättningarna sällan används förebyggande trots att regelverket möjliggör det eftersom sjukhistorik i sig inte kan utesluta att ersättningen använts i förebyggande syfte. Enligt regeringen får , i de allra flesta fall, information om att försäkrade som inte tidigare varit sjukskrivna är i behov av förebyggande insatser, genom att den försäkrade, hälso- och sjukvården eller arbetsgivaren identifierar sådana behov och att det finns behov av en ansökan om stöd för åtgärderna. För att försäkrade med behov av insatser genom förebyggande sjukpenning eller det arbetsplatsinriktade rehabiliteringsstödet ska kunna få ta del av sådana insatser, krävs därför hög kännedom om ersättningarna, och vad de ersätter, inom hälso- och sjukvården och hos arbetsgivare. Regeringen har vidtagit följande åtgärder inom området. Regeringen har sett ett behov av att se över regelverket för förebyggande sjukpenning. I betänkandet En sjukförsäkring med prevention, rehabilitering och trygghet (SOU 2021:69) föreslås en ny förmån, preventionsersättning, som består av förmånerna preventionspenning och preventionsbidrag. Preventionspenning ska kunna beviljas en försäkrad som lider inkomstförlust till följd av att han eller hon genomgår en förebyggande medicinsk eller arbetslivsinriktad åtgärd för att förebygga sjukdom, att förkorta sjukdomstid eller helt eller delvis förhindra nedsatt arbetsförmåga till följd av sjukdom. Med den nya förmånen ska det bli enklare för försäkrade att delta i förebyggande åtgärder. Vidare föreslås att bör ges i uppdrag att sammanställa statistik över vilka insatser som ersätts med preventions- och rehabiliteringsersättning samt att regeringen ska finansiera ytterligare forskning om effekterna av olika rehabiliteringsinsatser. Förslagen bereds i . trädde en reform i kraft för att åstadkomma en förstärkt rehabilitering för återgång i arbete (prop. 2017/18:1, bet.2017/18:SfU1, rskr. 2017/18:124). Reformen genomfördes mot bakgrund av att regeringen bedömde att det behövdes strukturer som ger den anställda en starkare ställning i rehabiliteringskedjan och att det på arbetsplatserna bör göras omsorgsfulla prövningar av vilka möjligheter det finns för återgång i arbete hos befintlig arbetsgivare. Inom ramen för reformen ingick ett ökat ekonomiskt stöd till arbetsgivare för insatser för att förebygga sjukfrånvaro och öka sjukskrivna arbetstagares möjligheter att återgå i arbete. Bidraget till arbetsgivare för köp av arbetsplatsinriktat rehabiliteringsstöd utvidgades till att även omfatta bidrag för insatser som består av att utreda, planera, initiera, genomföra och följa upp åtgärder för arbetstagarens återgång i arbete. mål för sjukförsäkringen har förtydligats i regleringsbrevet 2021. samlade arbete ska enligt nuvarande mål leda till att sjukpenningtalet minskar långsiktigt med fokus på förebyggande insatser, tidigare rehabiliteringsinsatser och bättre samordning. Vidare har Statskontoret i uppdrag att granska de åtgärder som Försäkrings-kassan vidtar med anledning av sin egeninitierade genomlysning av förvaltningen av sjukförsäkringen. Inom ramen för uppdraget ska Statskontoret bl.a. analysera om nuvarande kvantitativa och kvalitativa indikatorer och mått är ändamålsenliga för att följa upp att försäkrade får de förebyggande insatser som de har rätt till. Uppdraget ska delredovisas och slutredovisas . Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) har i uppdrag att följa upp och utvärdera reformen om förstärkt rehabilitering för återgång i arbete. I rapporten rehabilitering för återgång i arbete (2021:9) lämnar ISF en delredovisning av uppdraget. Regeringen anser därmed att är slutbehandlad. I kommittémotion 2021/22:4326 yrkande 1 framhåller m.fl. (M) att mål för sjukförsäkringen om att sjukpenningtalet bör minskar långsiktigt ”med fokus på förebyggande insatser” inte är tillräckligt tydligt för att i praktiken ge önskvärt genomslag. Det räcker inte att regeringen instämmer i att uppdrag, när det gäller det förebyggande arbetet behöver vara tydligt. Motionärerna yrkar att regeringen ska säkerställa att ansvar och uppdrag förtydligas när det gäller att förebygga sjukfrånvaro, arbetsoförmåga och sjukskrivningar. I kommittémotion 2021/22:4323 anger m.fl. (SD) i yrkande 1 att regeringen bör förtydliga uppdrag att förebygga sjukskrivning. I kommittémotion 2021/22:4322 anger m.fl. (V) i yrkande 2 att regeringen bör säkerställa att drivs av långsiktiga mål och syften där stor vikt läggs på det förebyggande arbetet. m.fl. (KD) föreslår i motion 2021/22:4327 i yrkande 1 att regeringen bör verka för att förebyggande ersättningar används mer ändamålsenligt. Den förebyggande sjukpenningen används i alltför hög utsträckning i rehabiliterande syfte. behöver därför ta ett större ansvar och i högre grad prioritera det förebyggande arbetet. Utvärdering av de förebyggande insatserna I kommittémotion 2021/22:4326 yrkande 2 begär m.fl. (M) en utvärdering av effekterna av förebyggande insatser som kan ges med ersättning från . Regeringen bör skyndsamt återkomma med en plan för hur detta ska gå till och exempelvis ge Statskontoret eller Inspektionen för socialförsäkringen i uppdrag att utvärdera effekterna. Även m.fl. (KD anger i motion 2021/22:4327 i yrkande 3 att de förebyggande insatsernas effektivitet bör utvärderas. I kommittémotion 2021/22:4323 begär m.fl. (SD) i yrkande 2 att regeringen ska ställa krav på att förbättrar informationen till relevanta aktörer, kommuner och regioner. måste informera aktörerna om ersättningarnas regelverk och funktion. I kommittémotion 2021/22:4322 föreslår m.fl. (V) i yrkande 1 att regeringen ska ta initiativ till att öka kunskapen hos aktörerna om sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessen. Kännedomen om vilka insatser, förebyggande ersättningar och stöd som finns inom sjukförsäkringen måste öka. I motion 2021/22:4327 begär m.fl. (KD) i yrkande 2 att regeringen ska säkerställa att samverkar aktivt med arbets-givare och primärvård. Små och medelstora företag använder arbets-platsinriktat stöd i mindre utsträckning än större företag. Vidare är primärvårdens kunskap om den förebyggande sjukpenningen låg. Detta är ett problem eftersom det framför allt drabbar personer med psykisk ohälsa, som oftast får sin behandling inom primärvården. Stödet till den försäkrade m.fl. (L) yrkar i kommittémotion 2021/22:4293 att regeringen ska vidta åtgärder för att förbättra arbetssätt. I arbetet med att förebygga sjukskrivning bör aktivt stötta och lotsa den försäkrade. Stödet bör vara individuellt anpassat och personligt. Ökad användning av ersättningarna I kommittémotion 2021/22:3911 anger m.fl. (C) i yrkande 2 att användningen av förebyggande sjukpenning måste öka för att minska sjukskrivningarna. Förmånen används i alltför liten utsträckning. Tidiga insatser är en viktig del av arbetet för att minska sjukfrånvaron. Att bevilja försäkrade förebyggande sjukpenning kan vara ett sätt att ta itu med problem innan de leder till en långvarig sjukskrivning. I kommittémotion 2021/22:4323 föreslår m.fl. (SD) i yrkande 3 att förmånen preventionsersättning införs. Förebyggande åtgärder är synnerligen viktiga och kan t.ex. förhindra psykisk ohälsa och utmattningssyndrom. Arbetet med att förebygga sjukskrivningar ges alltför litet utrymme. Regeringen bör därför skyndsamt återkomma med ett förslag om att införa preventionsersättning i enlighet med det som föreslås i betänkandet SOU 2021:69. Ett likalydande förslag finns i kommittémotion 2021/22:2382 av m.fl. (SD) yrkande 15. Även i kommittémotion 2021/22:2595 föreslår m.fl. (V) i yrkande 11 i denna del att det införs en preventionsersättning enligt förslagen i betänkandet SOU 2021:69. och (M) framför i motion 2021/22:2739 att regeringen bör göra en översyn av den förebyggande sjuk-penningen så att regelverket blir enklare. Reglerna behöver anpassas eftersom läkare inte ställer någon diagnos för försäkrade med psykisk ohälsa eller diffusa symtom. I motion 2021/22:4327 begär m.fl. (KD) i yrkande 4 att regeringen tillsätter en utredning om en mer flexibel och ändamålsenlig ersättning för att förbättra arbetet med att förebygga sjukskrivning. Motionärerna tar upp förlagen i betänkandet SOU 2021:69 om att det ska införas en ny ersättning, preventionsersättning, som ersätter den förebyggande sjukpenningen. De anser dock inte att förslagen är tillräckligt underbyggda och det finns flera kvarstående frågor som inte besvaras i utredningen. Vidare saknas ett helhetsperspektiv när det kommer till det förebyggande arbetet. Frågan om en ny förebyggande sjukpenning bör därför enligt motionärerna utredas vidare. ansvar och uppdrag samt utvärdering av de förebyggande insatserna granskning visar att uppdrag att förebygga sjukskrivningar inte är tillräckligt tydligt uttryckt i myndighetens regleringsbrev och att uppdraget har varierat . Granskningen visar även att det finns regionala skillnader i användningen av de förebyggande insatserna. Enligt kan det leda till att de försäkrades möjligheter att ta del av ersättningar för förebyggande insatser varierar över landet. Vidare framkommer att sällan använder ersättningarna preventivt trots att regelverket möjliggör detta och insatser finns tillgängliga. Arbetet med förebyggande ersättningar är också lågt prioriterat internt inom . Detta har medfört att det är svårt att mäta och utvärdera ersättningarnas betydelse för att förebygga sjukskrivningar. Utskottet kan konstatera att regeringen i skrivelsen anger att den instämmer i bedömningar, och regeringen redovisar också de åtgärder som har vidtagits. Utskottet anser dock att detta inte är tillräckligt och att regeringen måste säkerställa att åtgärder vidtas som rättar till de brister i regeringens styrning av arbete som framkommer i granskning. Utskottet föreslår därför att riktar ett tillkännagivande till regeringen att den ska förtydliga ansvar och uppdrag att förebygga sjukfrånvaro. Utskottet tillstyrker därmed delvis motionerna 2021/22:4326 (M) yrkande 1, och 2021/22:4323 (SD) yrkande 1, 2021/22:4322 (V) yrkande 2 och 2021/22:4327 (KD) yrkande 1.