bet · H901NU15 · 2022-03-29 00:00:00 — Ett led i arbetet är att se över en del av EU:s lagstiftning på energiområdet, däribland det s.k. energieffektiviseringsdirektivet. Energisektorn står för en betydande del av utsläppen internationellt. När EU ska förhandla villkoren i klimatpaketet Fit for 55 är energiproduktionens klimatpåverkan därför en betydande del. Vi vill att ska vara drivande i dessa förhandlingar för att energieffektiviseringsmålet ska uppgå till effektivare användning till 2030. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Översyn av stöd till energiproduktion , punkt 5 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3688 av m.fl. (M) yrkande 22. Den parlamentariskt sammansatta gick igenom samtliga stöd och beskattningar för olika former av elproduktion. Denna genomlysning gjorde det möjligt att jämföra olika kraftslag och fungerade som ett gediget underlag för kommissionens ställningstaganden. Vi anser att det finns skäl att genomföra en liknande analys igen. Eftersom vi har en stark tilltro till marknadskrafternas förmåga att leda utvecklingen i önskvärd riktning om de får verka ostört, ser vi det som rimligt att en sådan analys även belyser stödens effekter för elmarknaden och på målet om en trygg och fossilfri elanvändning. Vi anser att kraftiga subventioner till vissa energislag bidrar till att hämma en effektiv energipolitik som är baserad på marknadsmässiga principer. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. efterlevnad av EU-regler på energiområdet, punkt 6 (M, C) av (M), (C), (M), (M) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3688 av m.fl. (M) yrkande 2. Utformningen av den nationella energipolitiken är avgörande för möjligheter att minska utsläppen och därmed göra det möjligt att nå klimatmålen. Den omfattande elektrifiering som detta kräver bygger dock på att kraftsystemet både kan producera och överföra stora mängder el för att transporter och industrier ska kunna elektrifieras i tillräcklig utsträckning. Därtill måste elmarknaden klara av att hantera denna utveckling. Det svenska kraftsystemet är dock i betydande utsträckning integrerat såväl med de övriga skandinaviska länderna som med många länder i övriga . Den svenska energipolitiken måste därför anpassas till de lagar och förordningar som bl.a. finns på EU-nivå. Mot den bakgrunden anser vi att det är viktigt att kontinuerligt uppdateras om vad EU gör på energiområdet och om hur lever upp till på energiområdet, inte minst mot bakgrund av att det förekommer uppgifter om att inte möter de krav som ställs på EU-nivå. Vi vill därför att regeringen redovisar för hur väl uppfyller de krav som ställs på EU-nivå på energiområdet. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vissa övriga frågor om energipolitikens inriktning, punkt 7 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2387 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2021/22:2390 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 29, 2021/22:2391 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2021/22:2431 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2021/22:4195 av m.fl. (KD) yrkande 5 och 2021/22:826 av och (båda S), 2021/22:1734 av (M), 2021/22:1743 av (M), 2021/22:2819 av (M), 2021/22:2846 av och Kopparklint (båda M) yrkande 1, 2021/22:3511 av m.fl. (C) yrkande 11, 2021/22:3620 av (M), 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkandena 40, 82, 87 och 88, 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkandena 4, 5 och 35, 2021/22:4197 av m.fl. (MP) yrkande 27, 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkandena 9, 10, 15–17, 46 och 47, 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 27, 2021/22:4219 av m.fl. (KD) yrkande 13 och 2021/22:4220 av m.fl. (L) yrkande 3. Vår grundläggande inställning är att energipolitiken ska vara inriktad på att säkerställa en långsiktigt konkurrenskraftig och tillförlitlig energiförsörjning, för såväl hushållen som näringslivet. Den politik vi står bakom syftar till att göra det möjligt för att upprätthålla en hög internationell konkurrenskraft och levnadsstandard. Vi anser att en hög grad av självförsörjning ska prioriteras i arbetet med att uppnå energipolitikens mål. Detta förhållningssätt utesluter emellertid inte att energisystem kan delas över nationsgränser, men då företrädesvis med länder i närområde. Vi strävar därför efter att bibehålla och utveckla landets energisystem, med fokus på leveranssäkerhet, effektivitet och miljöansvar. Energipolitikens nuvarande utformning hotar dock möjligheterna att rikta in politiken på rätt spår. Det finns exempelvis tydliga problem med att klara elförsörjningen eftersom numera har ett underskott i kraftbalansen. En kall vinterperiod i och åtskruvade ryska gaskranar får de svenska elpriserna att rusa i höjden på ett sätt som aldrig har skådats tidigare. möter storstadsregionerna en alltmer tilltagande elbrist som en följd av att överföringskapaciteten är otillräcklig. Detta riskerar i sin tur att äventyra bostadsbyggandet, företagsetableringar och en utbyggnad av elektrifierad kollektivtrafik. Som industriland är beroende av såväl konkurrenskraftiga priser på el som tillförlitlig tillgång till sådan energi under årets alla timmar. Det är därför som vattenkraften tillsammans med kärnkraften utgör basen i det svenska energisystemet. Vidlyftiga subventioner eller oöverlagda skattesanktioner som riktas till vissa kraftslag anser vi underminerar förutsättningarna för att nå de energipolitiska mål som vi eftersträvar. Regeringen behöver i stället lägga om energipolitiken med hänsyn till industrin och den svenska nationens behov. Här vill vi särskilt betona vikten av att uppmärksamma den svenska basindustrins – i synnerhet stål- och gruvindustrins – behov av en stabil och säker tillgång till konkurrenskraftigt prissatt el. En politik som i första hand tycks vara inriktad på att ersätta något som har fungerat med kostnadsdrivande och opålitlig väderberoende elproduktion utgör därför ett betydande orosmoment för stål- och gruvföretagen. Den svenska stål- och gruvindustrins produkter går till stor del på export, och sektorn är därför i stort behov av goda villkor för att ha en chans att konkurrera på världsmarknaden. Mot bakgrund av det anförda anser vi att det bör tillsättas en ny parlamentarisk utredning för att se över den långsiktiga energiförsörjningen och där målet ska vara att energiförsörjning kännetecknas av en hög internationell konkurrenskraft och driftssäkerhet, som beroendet av fossil kraftproduktion, inklusive importerad fossilbränslebaserad el, minimeras. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vissa övriga frågor om energipolitikens inriktning, punkt 7 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3511 av m.fl. (C) yrkande 11 och 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkandena 40, 82, 87 och 88 samt 2021/22:826 av och (båda S), 2021/22:1734 av (M), 2021/22:1743 av (M), 2021/22:2387 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2021/22:2390 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 29, 2021/22:2391 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2021/22:2431 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2021/22:2819 av (M), 2021/22:2846 av och Kopparklint (båda M) yrkande 1, 2021/22:3620 av (M), 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkandena 4, 5 och 35, 2021/22:4195 av m.fl. (KD) yrkande 5, 2021/22:4197 av m.fl. (MP) yrkande 27, 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkandena 9, 10, 15–17, 46 och 47, 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 27, 2021/22:4219 av m.fl. (KD) yrkande 13 och 2021/22:4220 av m.fl. (L) yrkande 3. är ett land som kännetecknas av välstånd, frihet och rättssäkerhet – ett samhälle där vi ser efter varandra och miljön. historiska välståndresa bygger på flera olika faktorer. Energifrågan har dock varit och kommer även fortsättningsvis att vara helt avgörande för ett konkurrenskraftigt näringsliv med jobb i hela och för att sänka utsläppen. Som ett led i detta arbete är det nödvändigt att ständigt och på alla nivåer arbeta för höjda mål när det kommer till utfasningen av fossil energi och fossila råvaror, och arbeta för att höja målen när det gäller förnybar energi och förnybara råvaror. Vi anser att bör uppmana regeringen att se över hur snabbare kan få fram förnybar energi och uppgradera det svenska elnätet. I arbetet med att ställa om till ett helt förnybart energisystem måste alla subventioner till fossila bränslen avvecklas såväl i som i EU, så att utsläppen från förbränningen bär sina fulla miljökostnader. I vissa fall kan det vara nödvändigt att utfasningen av fossila subventioner går hand i hand med stöd till hållbara alternativ, för att priset för producenter eller slutkunder inte ska bli oproportionerligt högt eller leda till konkurrensnackdelar. För att ytterligare påskynda takten i utsläppsminskningarna inom energisektorn vill vi öka olika produkters koldioxidtransparens. Det handlar exempelvis om att verka för att EU ska införa krav på ursprungsgarantier för elproduktion på timbasis i stället för på årsbasis samt att det införs nya standarder för ursprungsredovisning för drivmedel och vätgas. Detta skapar större möjligheter att matcha utbudet av och efterfrågan på förnybar produktion, vilket i sin tur kan väntas stimulera utbyggnaden av sådan energiproduktion kraftigt som en följd av att allt fler konsumenter och industrier vill veta hur stora koldioxidutsläpp deras inköp resulterar i. Vi tror mycket på att goda förutsättningar för småskalig och decentraliserad energiproduktion kan ha stor betydelse för omställningen av energisystemet. Dessvärre är regelverken för den småskaliga energiproduktionen förlegade och motsvarar inte utvecklingen på marknaden. Det måste vara enklare att göra rätt, och vissa skatteregler måste ändras för att det ska bli mer intressant att investera i exempelvis gemensamägda solcellsanläggningar. Även delar av ellagen måste ändras för att underlätta tillkomsten av mikronät mellan fastigheter som delar på en liten produktionskälla. Det är, enligt vår uppfattning, också viktigt att förnybar elproduktion kan samsas med andra samhällsintressen på ett sådant sätt att en rimlig avvägning uppnås. Vi ser det som olyckligt att samexistensen mellan ambitionerna att öka produktionen förnybar el och Försvarsmaktens och intressen inte alltid har varit problemfri. Särskilt beklagligt är detta mot bakgrund av att det ofta finns tekniska lösningar för att undanröja de hinder som gör att projekten inte kommer till stånd. Vi förordar ett ökat fokus på att krav ställs på den teknik som används, i stället för på förbud och tungrodda utredningar. För att förbättra samexistensen mellan Försvarsmaktens intressen och den förnybara energiproduktionen, anser vi också att ska inhämta goda exempel från andra länder som har lyckats bättre med detta. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vissa övriga frågor om energipolitikens inriktning, punkt 7 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4195 av m.fl. (KD) yrkande 5, 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 27 och 2021/22:4219 av m.fl. (KD) yrkande 13, 2021/22:2390 av m.fl. (SD) yrkande 29 och 2021/22:826 av och (båda S), 2021/22:1734 av (M), 2021/22:1743 av (M), 2021/22:2387 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2021/22:2390 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2021/22:2391 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2021/22:2431 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2021/22:2819 av (M), 2021/22:2846 av och Kopparklint (båda M) yrkande 1, 2021/22:3511 av m.fl. (C) yrkande 11, 2021/22:3620 av (M), 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkandena 40, 82, 87 och 88, 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkandena 4, 5 och 35, 2021/22:4197 av m.fl. (MP) yrkande 27, 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkandena 9, 10, 15–17, 46 och 47 samt 2021/22:4220 av m.fl. (L) yrkande 3. har betydande utmaningar med koppling till frågor om energiförsörjningen. Att el finns tillgänglig i den omfattning den behövs, när den ska användas och till konkurrenskraftiga priser är grundläggande för den ekonomiska utvecklingen i . Den rådande energipolitiska inriktningen ger emellertid inga svar på centrala frågeställningar om framtidens energiförsörjning. Det svenska välståndet bygger i grunden på en framgångsrik industri som kan konkurrera på världsmarknaden. Det gäller därför för att vara attraktivt för investeringar i industriell verksamhet. Stora brister i elförsörjningen, som tyvärr har blivit en del av industrins vardag, skapar oro och påverkar framtidstron i så hög grad att det nu behövs kraftfulla åtgärder. Allt fler företag ställer om genom elektrifiering och digitalisering. Om inget görs kommer dock många företag att tvingas ompröva sin uppfattning om huruvida ger dem de bästa förutsättningarna. Regeringen behöver ta larmrapporterna på allvar och analysera energipolitikens inverkan på industrins konkurrenskraft både på kort och på . Stora investeringar i norra basindustri ställer exempelvis stora krav på att staten skapar förutsättningar för en stabil elförsörjning. Kraftproduktionsförmågan behöver därför byggas ut i hela landet, och bottenplattan måste bestå av fossilfri, stabil och planerbar baskraft. Överföringskapaciteten måste också förnyas och byggas ut även om tiden då kunde förlita sig på ett ständigt inflöde av billig el från landets norra delar snart är historia. Jag ser det inte som rimligt att priset på el ska vara så olika i fyra olika elområden, utan det behövs en politik som gör att håller ihop. Med fakta och saklighet som grund finns det dock goda möjligheter att hitta en bred samsyn om flera nödvändiga grundbultar i framtida energiförsörjning. Därför vill jag att det tillsätts en ny parlamentariskt sammansatt . Den ska med hjälp av sakkunnig expertis ta fram underlag för en bred energiöverenskommelse om en långsiktig, hållbar och effektiv energipolitik som möter industrins, hushållens och det övriga samhällets behov. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vissa övriga frågor om energipolitikens inriktning, punkt 7 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkandena 9, 10, 15–17, 46 och 47 samt 2021/22:4220 av m.fl. (L) yrkande 3 och 2021/22:826 av och (båda S), 2021/22:1734 av (M), 2021/22:1743 av (M), 2021/22:2387 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2021/22:2390 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 29, 2021/22:2391 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2021/22:2431 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2021/22:2819 av (M), 2021/22:2846 av och Kopparklint (båda M) yrkande 1, 2021/22:3511 av m.fl. (C) yrkande 11, 2021/22:3620 av (M), 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkandena 40, 82, 87 och 88, 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkandena 4, 5 och 35, 2021/22:4195 av m.fl. (KD) yrkande 5, 2021/22:4197 av m.fl. (MP) yrkande 27, 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 27 och 2021/22:4219 av m.fl. (KD) yrkande 13. Energipolitiken är ett viktigt verktyg för att kunna möta hotet mot klimatet. Det krävs dock en förnuftsbaserad politik som underlättar den snabba utvecklingen mot klimatvänligare teknik i stället för verkningslösa symbolåtgärder. Det behövs tydliga marknadsekonomiska styrmedel och en tilltro till människors eget ansvar. har trots allt unika förutsättningar att bli världens första klimatneutrala välfärdsnation. Den möjligheten måste tas till vara. Utsläppen av växthusgaser från förbränning av fossila bränslen är kanske det största globala hot mot klimatet som mänskligheten har skapat. Därför måste de fossila bränslena snabbt fasas ut i hela världen, som energianvändningen totalt sett behöver växa och effektiviseras för att inte människors liv ska begränsas av brist på energi. I är fossilbränsleanvändningen inom transportsektorn särskilt problematisk ur ett klimatperspektiv. Alla transportslag kommer dock att behövas även framgent och det krävs därför fossilfria sätt att driva dessa transporter. Jag anser att staten bör stödja forskning och utveckling på detta område som de subventioner till fossila bränslen som finns måste avskaffas så att marknaden får en chans att välja bort dessa bränslen. Även inom den svenska industrin används det fortfarande en del fossila bränslen, trots en omfattande övergång till näst intill klimatneutral el . Industrin står fortfarande för en tredjedel av de territoriella svenska klimatgasutsläppen. Dessa utsläpp måste snabbt minska för att nå noll. Det är enligt min uppfattning nödvändigt att se över alla processer för att hitta fossilfria lösningar och om möjligt till och med att uppnå negativa utsläpp. Nyckeln till att få bort utsläppen från industrin ligger i att elektrifiera processerna, att förse fabrikerna med fossilfri råvara och att samla in de utsläpp som är oundvikliga. Politiken har här en uppgift att formulera tydliga mål och att skapa de förutsättningar som krävs för att planerna ska gå att realisera. Industrins omställning är helt beroende av att energisystemet, och särskilt då kraftsystemet, förmår att möta de nya behov som industrin har. För att den eftersträvansvärda utvecklingen ska bli verklighet anser jag att det finns skäl för att genom ett uttalande till regeringen understryka att industrin behöver upphöra med att använda fossila bränslen och fossila råvaror. Enligt min uppfattning krävs det långsiktiga investeringar som det offentliga ska finansiera för att det ska vara möjligt att nå målet om ett fossilfritt samhälle. Det handlar bl.a. om strukturella investeringar i infrastruktur. Fokus ska vara på att få ned utsläppen, och stöd ska inriktas på insatser där de investerade medlen ger den största klimateffekten. Genom initiala investeringar i infrastruktur ges marknadskrafterna förutsättningar att följa upp med ytterligare investeringar som i viss utsträckning är beroende av en väl utbyggd infrastruktur. Staten har ett huvudansvar när det gäller att säkerställa att energisystemet förmår leverera fossilfri energi när och där den behövs. Staten ska genom tidiga stöd bidra till att öka takten i omställningen, men det är sedan marknaden som bäst organiserar denna omställning utan statens inblandning. Energipolitiken har emellertid även tydliga internationella dimensioner. invånare och företag påverkas både direkt och indirekt av vad som händer på de internationella energimarknaderna liksom av de beslut som fattas bl.a. på EU-nivå. Jag ser emellertid ett tydligt behov av att reformera EU:s energipolitik. Den nuvarande politiken gör att klimatmålen blir svårare – om ens möjliga – att nå. Dessutom ser jag en risk för att det framtida energisystemet utformas till betydligt högre kostnader än om inriktningen hade haft ett tydligt fokus på teknikneutralitet och samhällsekonomisk effektivitet. Här ser jag det som särskilt besvärande att kommissionen länge har motarbetat kärnkraften i stället för att ge den teknikneutrala förutsättningar i förhållande till de övriga fossilfria energislagen. Jag anser därför att regeringen ska verka för att EU:s energipolitik utformas så att klimatmålen nås på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt. För att ytterligare vässa EU:s energipolitik anser jag att regeringen även ska verka för att kommissionen lägger fram en tidssatt plan som beskriver hur kol- och fossilgasanvändningen inom unionen ska fasas ut. Regeringen bör också verka för att EU:s energiunion fortsätter att utvecklas med fokus på fossilfrihet och ett minskat beroende av import från . Avslutningsvis vill jag peka på vikten av att regeringens myndigheter inte styrs på ett sådant sätt att de tvingas eller väljer att agera på ett sätt som försvårar utvecklingen inom vissa delar av energipolitikens område. har exempelvis en viktig roll att spela och det ankommer på regeringen att säkerställa att myndigheten verkar i linje med den politik som har beslutats av . utgångspunkt måste, enligt min uppfattning, vara att klimatomställningen ska göras samhällsekonomiskt effektivt och att energisystemet ska vara leveranssäkert. De fossilfria energislagen, inklusive kärnenergin, ska således kombineras effektivt och klokt. Jag anser att myndigheten behöver fokusera sitt arbete på hur el-, värme- och bränsledelarna av energisystemet så effektivt som möjligt kan vävas samman och bli fossilfria. Dessutom måste myndighetens arbete för att avskaffa kärnkraften upphöra. bör uppmana regeringen att ändra instruktion i linje med det nu anförda. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vissa övriga frågor om energipolitikens inriktning, punkt 7 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkandena 4, 5 och 35 samt 2021/22:4197 av m.fl. (MP) yrkande 27 och 2021/22:826 av och (båda S), 2021/22:1734 av (M), 2021/22:1743 av (M), 2021/22:2387 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2021/22:2390 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 29, 2021/22:2391 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2021/22:2431 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2021/22:2819 av (M), 2021/22:2846 av och Kopparklint (båda M) yrkande 1, 2021/22:3511 av m.fl. (C) yrkande 11, 2021/22:3620 av (M), 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkandena 40, 82, 87 och 88, 2021/22:4195 av m.fl. (KD) yrkande 5, 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkandena 9, 10, 15–17, 46 och 47, 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 27, 2021/22:4219 av m.fl. (KD) yrkande 13 och 2021/22:4220 av m.fl. (L) yrkande 3. Ett globalt klimatnödläge ställer stora krav på radikala åtgärder internationellt men också inom flera svenska politikområden. Inte minst nödvändigheten av att snabbt bryta fossilbränsleberoendet förutsätter stor handlingskraft och politiskt mod. För att nå en bred acceptans för den omställning som behövs ser jag det som betydelsefullt med tydlighet om vad som förväntas av de mest berörda. besked gör det lättare för företag och enskilda att anpassa sig till nya förutsättningar. Jag anser inte att det räcker med att stoppa nya fossilbränsleberoende verksamheter, utan befintliga sådana verksamheter bör också få tydliga besked om att de måste ställa om i hållbar riktning. Därför förordar jag att det införs en solnedgångslag för alla fossila processer i . En sådan bestämmelse innebär ett slutdatum och därmed ett totalförbud mot användning av fossil energi. Jag anser också att de berörda myndigheterna bör upprätta en nationell plan för arbetet med olika aktörer som gör det möjligt att fasa ut kol, olja och fossilgas på ett genomtänkt och rättvist sätt. Åtgärder i räcker dock inte. Klimathotets globala dimension gör att det krävs betydande insatser även internationellt för att bryta många länders beroende av fossila energiresurser. Mot den bakgrunden måste verka med full kraft för att stoppa utvinningen av fossila bränslen, internationellt och inom EU. Enligt min uppfattning ska gas-, kol- och oljeutvinning förbjudas helt i . Ett hållbart och robust energisystem behövs också av beredskapsskäl. Elförsörjningen är ett troligt förstahandsmål för en angripare – utan el slutar det mesta att fungera. Elsystemets centrala betydelse för samhället kommer att öka ytterligare , med elektrifiering av transporter, industri och uppvärmning. Kärnkraften medför i sig stora säkerhetsrisker, både vid drift och i samband med hanteringen av kärnavfallet. Ju mer världen tror sig kunna ”lösa” klimatkrisen med hjälp av kärnkraft, desto mer ökar dessutom risken för fler kärnvapen eller tvivelaktiga beroenden till antidemokratiska stater som på olika sätt använder kärnkraft som en del av sin maktstrategi.