bet · H901UbU20 · 2022-04-29 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden om forskning med hänvisning till gällande bestämmelser, pågående arbeten och vidtagna åtgärder. Motionerna tar upp frågor om bl.a. resursfördelning, lärosäten och styrning, forskning om hälsa och välfärd samt särskilda forskningssatsningar. I betänkandet finns 24 reservationer (M, SD, C, V, KD, L, MP) och sex särskilda yttranden (M, SD, C, V, KD, L). Cirka 190 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Forskning om hälsa och välfärd Forskning om klimat och miljö Forskning om demokrati och samhälle Motioner som bereds förenklat 1.Resursfördelning, punkt 1 (SD) 2.Resursfördelning, punkt 1 (V) 3.Resursfördelningsmodell för basanslagen, punkt 2 (SD, KD) 4.Lärosätesfrågor och styrning, punkt 3 (SD, L) 5.Lärosätesfrågor och styrning, punkt 3 (M) 6.Lärosätesfrågor och styrning, punkt 3 (C) 7.Lärosätesfrågor och styrning, punkt 3 (V) 8.Forskning om hälsa och välfärd, punkt 4 (M) 9.Forskning om hälsa och välfärd, punkt 4 (SD) 10.Forskning om hälsa och välfärd, punkt 4 (C) 11.Forskning om hälsa och välfärd, punkt 4 (V) 12.Forskning om hälsa och välfärd, punkt 4 (MP) 13.Forskning om klimat och miljö, punkt 5 (M) 14.Forskning om klimat och miljö, punkt 5 (C) 15.Forskning om klimat och miljö, punkt 5 (V) 16.Forskning om demokrati och samhälle, punkt 6 (SD, L) 17.Forskning om demokrati och samhälle, punkt 6 (M) 18.Forskning om demokrati och samhälle, punkt 6 (MP) 19.Särskilda forskningssatsningar, punkt 7 (M) 20.Särskilda forskningssatsningar, punkt 7 (SD) 21.Särskilda forskningssatsningar, punkt 7 (C) 22.Särskilda forskningssatsningar, punkt 7 (V) 23.Särskilda forskningssatsningar, punkt 7 (L) 24.Särskilda forskningssatsningar, punkt 7 (MP) 1.Motioner som bereds förenklat, punkt 8 (M) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 8 (SD) 3.Motioner som bereds förenklat, punkt 8 (C) 4.Motioner som bereds förenklat, punkt 8 (V) 5.Motioner som bereds förenklat, punkt 8 (KD) 6.Motioner som bereds förenklat, punkt 8 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet i förslagspunkt 8 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2021/22:917 av m.fl. (V) yrkande 2, 2021/22:1302 av m.fl. (S) yrkande 3 och 2021/22:2541 av m.fl. (SD) yrkande 2. Reservation 1 (SD) Reservation 2 (V) 2021/22:4161 av m.fl. (KD) yrkande 3. Reservation 3 (SD, KD) 2021/22:917 av m.fl. (V) yrkandena 7, 12 och 14, 2021/22:3028 av (SD), 2021/22:3511 av m.fl. (C) yrkande 7, 2021/22:3992 av m.fl. (M) yrkande 11 och 2021/22:4006 av m.fl. (L) yrkande 6. Reservation 4 (SD, L) Reservation 5 (M) Reservation 6 (C) Reservation 7 (V) Forskning om hälsa och välfärd 2021/22:734 av m.fl. (V) yrkande 1, 2021/22:975 av (S), 2021/22:1718 av och (båda MP), 2021/22:2048 av Kopparklint (M), 2021/22:3145 av (M), 2021/22:3244 av m.fl. (C) yrkande 30, 2021/22:3361 av m.fl. (M) yrkande 8, 2021/22:3362 av m.fl. (M) yrkande 13, 2021/22:3363 av m.fl. (M) yrkande 50, 2021/22:3398 av (MP), 2021/22:3414 av m.fl. (MP) yrkande 4, 2021/22:3696 av m.fl. (M) yrkande 5, 2021/22:3697 av m.fl. (M) yrkande 7, 2021/22:3699 av m.fl. (M) yrkande 13, 2021/22:3700 av m.fl. (M) yrkandena 16 och 22, 2021/22:3765 av m.fl. (M) yrkandena 6–8, 2021/22:3802 av m.fl. (SD) yrkande 26 och 2021/22:3989 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 4. Reservation 8 (M) Reservation 9 (SD) Reservation 10 (C) Reservation 11 (V) Reservation 12 (MP) Forskning om klimat och miljö 2021/22:3070 av m.fl. (S) yrkande 1, 2021/22:3199 av m.fl. (V) yrkande 23, 2021/22:3431 av m.fl. (M) yrkande 9, 2021/22:3665 av m.fl. (C) yrkande 55, 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkande 116 och 2021/22:3691 av m.fl. (M) yrkande 8. Reservation 13 (M) Reservation 14 (C) Reservation 15 (V) Forskning om demokrati och samhälle 2021/22:1592 av och (båda S), 2021/22:3788 av m.fl. (M) yrkande 5, 2021/22:4006 av m.fl. (L) yrkande 27, 2021/22:4096 av m.fl. (MP) yrkande 1 och 2021/22:4197 av m.fl. (MP) yrkande 11. Reservation 16 (SD, L) Reservation 17 (M) Reservation 18 (MP) 2021/22:449 av m.fl. (V) yrkande 19, 2021/22:1306 av m.fl. (S), 2021/22:2390 av m.fl. (SD) yrkandena 8 och 9, 2021/22:3218 av m.fl. (C) yrkande 18, 2021/22:3245 av m.fl. (C) yrkande 33, 2021/22:3248 av m.fl. (C) yrkande 9, 2021/22:3643 av m.fl. (M) yrkandena 5 och 15, 2021/22:3681 av m.fl. (C) yrkande 8, 2021/22:3757 av m.fl. (M) yrkande 40, 2021/22:3992 av m.fl. (M) yrkande 2, 2021/22:3996 av m.fl. (L) yrkande 21, 2021/22:4006 av m.fl. (L) yrkande 16, 2021/22:4061 av m.fl. (MP) yrkandena 65–67, 2021/22:4086 av m.fl. (MP) yrkande 4 och 2021/22:4092 av (MP). Reservation 19 (M) Reservation 20 (SD) Reservation 21 (C) Reservation 22 (V) Reservation 23 (L) Reservation 24 (MP) Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (L), (M), (M), (SD), (S), (C), (M), (SD), (KD), (S), (MP), (L), (S), (SD), (S) och (V). Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlar utskottet 187 motionsyrkanden om forskning från allmänna motionstiden /22. Av dessa bereds 124 motionsyrkanden förenklat eftersom de tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . En förteckning över de behandlade förslagen finns i bilaga 1. Motionsyrkanden som bereds förenklat finns i bilaga 2. Motionsyrkandena tar upp frågor om bl.a. resursfördelning, lärosäten och styrning, forskning om hälsa och välfärd samt särskilda forskningssatsningar. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om resursfördelning och en resursfördelningsmodell för basanslagen. Jämför reservation 1 (SD), 2 (V) och 3 (SD, KD). I motion 2021/22:1302 av m.fl. (S) yrkande 3 önskar motionärerna en mer rättvis fördelning av forskningsresurser. Motionärerna anför att de yngre universiteten och högskolorna missgynnas i fördelningen av forskningsmedel. I kommittémotion 2021/22:2541 av m.fl. (SD) yrkande 2 framhåller motionärerna att staten ska uppmuntra till att svensk forskning organiseras optimalt. Genom anslag och samordning bör staten hjälpa till att på olika sätt optimera forskarsamhällets resurser, anser motionärerna. I kommittémotion 2021/22:4161 av m.fl. (KD) yrkande 3 begär motionärerna att regeringen tar fram en ny resursfördelningsmodell för att basanslagen ska tillgodose behoven vid både högskolorna och forskningsuniversiteten. I kommittémotion 2021/22:917 av m.fl. (V) yrkande 2 anser motionärerna att regeringen bör ta fram ett lagförslag baserat på Styr- och resursutredningens förslag om att avskaffa det prestationsbaserade resurstilldelningssystemet. Regeringen anger i proposition 2020/21:60 Forskning, frihet, framtid – kunskap och innovation för (kallad den forskningspolitiska propositionen) följande. Det nuvarande resursfördelningssystemet för fördelning av anslag för forskning och utbildning på forskarnivå infördes . Modellen innehåller två delar: fördelning av nya forskningsmedel baserat på kvalitetsindikatorerna externa medel och bibliometri (publiceringar och citeringar i vetenskapliga publikationer) samt en minimiresurs baserat på antalet helårsstudenter, en s.k. basresurs. Basresursen höjdes forskningspolitiska proposition till per helårsstudent och samverkansuppgiften skulle i högre grad premieras ekonomiskt. För att särskilt stärka forskningen och balansen mellan utbildning och forskning vid högskolor och nya universitet har regeringen tidigare delat in de berörda lärosätena i tre grupper: högskolor, nya universitet respektive äldre universitet. På så sätt har lärosätena tilldelats resurser utifrån kvalitetsindikatorerna i jämförelse med lärosäten som har likartade förutsättningar (s. 49–53). Förslag till ny fördelningsmodell Regeringen anger i den forskningspolitiska propositionen följande. Regeringen avser att 2023 införa en ny modell för fördelning av anslag för forskning och utbildning på forskarnivå som i ökad utsträckning beaktar kvalitet. Den modell som utvecklats bör även fortsättningsvis vara grunden för tilldelningen, dvs. nya forskningsmedel fördelas dels baserat på antalet helårsstudenter, dels på en kvalitetsbedömning av forskning. Regeringen anser dock att kvalitetsindikatorerna bör ersättas med en sakkunnigbedömning i enlighet med Styr- och resursutredningens förslag. Målsättningen med modellen är liksom tidigare att premiera hög kvalitet i forskning men också att i ökad utsträckning premiera strategisk profilering och prioritering av forskning där förutsättningarna bedöms vara bäst för forskning av högsta internationella kvalitet vid universitet och högskolor (s. 53). Den grundläggande principen för kvalitetsbaserad fördelning är hög vetenskaplig kvalitet. Vid bedömningen av vad som är forskning av hög kvalitet ska internationellt vedertagna kriterier som tar hänsyn till kvalitet inom samtliga forskningsområden tillämpas. I detta ingår samverkan med det omgivande samhället som en viktig komponent i bedömningarna. Regeringen föreslår att den kvalitetsbaserade fördelningen ska göras genom att medel fördelas till s.k. profilområden. Profilområden ska vara strategiska forskningssatsningar av hög kvalitet som lärosätena själva definierar. Profilområdena ska syfta till att stärka lärosätenas forskningsprofiler och bidra till ökad kvalitet i forskningen. Det är lärosätena, inte enskilda forskare, som bör ansöka om medel till profilområden, och statliga forskningsråd bör ansvara för att göra sakkunnigbedömningar av ansökningarna. Rådens bedömningar blir underlag för kommande beslut om medel. Regeringens utgångspunkt är att samtliga lärosäten ska kunna tilldelas minst ett profilområde och att forskning i hela landet därmed ska kunna stärkas och utvecklas i strategisk riktning. Medlen bör inledningsvis specificeras på lärosätenas forskningsanslag. Satsningen på profilområden bör också utvärderas (s. 53–54). Utöver den kvalitetsbaserade fördelningen gör regeringen, i likhet med tidigare, bedömningen att det är viktigt att lärosätena kan ingå i samma modell för resursfördelning för forskning och att det då är naturligt att alla lärosäten har en viss basresurs, en garanterad miniminivå, för forskning som är knuten till lärosätets utbildningsvolym. Detta skapar förutsättningar för ett lärosäte att koppla resurser till utbildningen och att skapa tydliga forskningsprofiler. Basresursen är strategiskt viktig för att lärosätena ska kunna bedriva utbildning i nära koppling till forskningen och för att det ska kunna bedrivas forskning av hög kvalitet i hela landet. Basresursen bör därför fortsätta att vara en del av den nya fördelningsmodellen, enligt regeringen (s. 54). Den nya modellen för att premiera forskningskvalitet och strategisk profilering vid tilldelning av anslag för forskning och utbildning på forskarnivå till statliga universitet och högskolor samt till och Stiftelsen bör införas . är det enligt regeringen viktigt med en fortsatt tilldelning av nya forskningsmedel som premierar hög kvalitet. Medel borde liksom tidigare fördelas efter resultatet från kvalitetsindikatorerna bibliometri och externa medel. Regeringen avsåg dock att i enlighet med bedömning justera bibliometriindikatorn. Vid fördelning av medel utifrån kvalitetsindikatorerna bör lärosäten med likartade förutsättningar jämföras med varandra, vilket innebär att medel i likhet bör fördelas till olika grupper av lärosäten. Syftet med grupperingen är att skapa en bättre balans mellan utbildning och forskning vid högskolor och nya universitet för att ge bättre möjligheter till stärkt forskning i hela landet och effektivt utnyttjande av forskningsresurserna. På så sätt kommer lärosätena att tilldelas resurser utifrån kvalitetsindikatorerna i jämförelse med lärosäten som har likartade förutsättningar (s. 54–55). Regeringen bedömde att nivån borde höjas på den s.k. basresursen från per helårsstudent till per helårsstudent . Höjningen motiverades särskilt mot bakgrund av de stora utbildningsutbyggnader som hade skett och beräknades ske för . De lärosäten som hade ett forskningsanslag som understeg per helårsstudent riskerade annars enligt regeringen att få svårt att fortsätta att bygga ut utbildningar med hög kvalitet. Flera av de utbildningsutvärderingar som () har gjort, senast av lärarutbildningarna, visar att en vanlig kritik är bristande forskningsanknytning. Genom en höjning av basresursen bedömde regeringen att det borde finnas goda förutsättningar att bedriva forskning och forskarutbilda lärare på alla lärosäten. En sådan höjning kan enligt regeringen inte vänta tills den nya modellen införs 2023 (s. 54). Efter förslag i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 16, bet. 2020/21:UbU1, rskr. 2020/21:141) ökades anslaget 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor med 2021 för en förstärkning av universitets och högskolors anslag för forskning och utbildning på forskarnivå. I vårändringsbudgeten återkom sedan regeringen med förslag om att dessa medel skulle fördelas till universitet och högskolor enligt principerna som presenterats i den forskningspolitiska propositionen, dvs. en höjning av den s.k. basresursen, se ovan (prop. 2020/21:99 s. 64–65). beslutade enligt regeringens förslag (bet. 2020/21:FiU21 s. 24, rskr. 2020/21:385). Översyn av den statliga forskningsfinansieringen I den forskningspolitiska propositionen framför regeringen att den ser skäl att göra en översyn av den statliga forskningsfinansieringen. För att ska kunna vara ett av världens främsta forsknings- och innovationsländer är det viktigt att säkerställa att den statliga organisationen för forsknings- och innovationsfinansiering är väl anpassad till samhällsutvecklingen och fungerar på ett ändamålsenligt, kvalitativt, samordnat och kostnadseffektivt sätt. Regeringen framför att det handlar dels om de statliga forskningsfinansiärerna, dels om övriga myndigheters forsknings- och innovationsfinansiering (s. 59–61). Ärendet bereds inom . Regeringen avser att 2023 införa en ny modell för fördelning av anslag för forskning och utbildning på forskarnivå. Utskottet ser med intresse fram emot den nya modell som regeringen har aviserat. Vad gäller den s.k. basresursen i regeringens förslag till ny resursfördelningsmodell bedömer regeringen att det fortsatt är viktigt att lärosäten kan ingå i samma modell för resursfördelning för forskning och att det då är naturligt att alla lärosäten har en viss basresurs, en garanterad miniminivå, för forskning som är knuten till lärosätenas utbildningsvolym. Regeringen ansåg i den forskningspolitiska propositionen att en höjning av basresursen inte kunde vänta tills den nya modellen införs 2023, bl.a. med anledning av de stora utbildningsutbyggnader som har skett och beräknas ske . beslutade i enlighet med förslaget (bet. 2020/21:UbU16, rskr. 2020/21:141). Utskottet instämmer i regeringens bedömning att det genom höjningen av nivån på basresursen skapas goda förutsättningar för att bedriva forskning vid alla lärosäten och därmed stärka forskningsanknytningen i samtliga utbildningar på grundnivå och avancerad nivå (prop. 2020/21:60 s. 54). När det gäller yrkandet om att staten ska uppmuntra till att svensk forskning organiseras optimalt noterar utskottet att regeringen ser skäl att göra en översyn av den statliga forskningsfinansieringen för att säkerställa att den statliga organisationen för forsknings- och innovationsfinansiering är väl anpassad till samhällsutmaningarna och fungerar på ett ändamålsenligt, kvalitativt, samordnat och kostnadseffektivt sätt (prop. 2020/21:60 s. 59–61). Utskottet avvaktar en sådan översyn. Utskottet avstyrker mot bakgrund av gällande bestämmelser och det som anförts ovan motionerna 2021/22:917 (V) yrkande 2, 2021/22:1302 (S) yrkande 3, 2021/22:2541 (SD) yrkande 2 och 2021/22:4161 (KD) yrkande 3. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om lärosätesfrågor och styrning. Jämför reservation 4 (SD, L), 5 (M), 6 (C) och 7 (V). I kommittémotion 2021/22:3992 av m.fl. (M) yrkande 11 föreslår motionärerna att en utredning tillsätts med syftet att effektivisera doktorandutbildningarna och därigenom öka möjligheten till samarbete med näringslivet. Den långa gör enligt motionärerna att det kan vara svårt att få extern finansiering via ett företag. I motion 2021/22:3028 av (SD) anser motionären att regeringen bör kartlägga vilka hinder som finns för äldre forskare att fortsätta att forska och att den bör agera för att undanröja dessa. I partimotion 2021/22:3511 av m.fl. (C) yrkande 7 vill motionärerna se över möjligheten att satsa mer på forskning och utveckling, bl.a. genom att öka de offentliga forskningsmedlen och stärka forskningsinstitutens roll. Motionärerna anser också att lärarundantagets effekter på kommersialiseringen av forskning och innovationer behöver utredas. I kommittémotion 2021/22:917 av m.fl. (V) yrkande 7 anser motionärerna att regeringen bör återkomma till med förslag på hur doktorandutbildningen kan bli jämställd. I yrkande 12 i samma motion framför motionärerna att det även bör tillsättas en utredning som granskar förutsättningarna för forskare och lärare med funktionsnedsättning inom universitet och högskolor samt vilka åtgärder som krävs för att öka tillgängligheten. I yrkande 14 begärs att regeringen tillsätter en utredning om hur kommuners och regioners forsknings- och utvecklingsarbete kan stärkas och fler kombinationstjänster tillkomma. I kommittémotion 2021/22:4006 av m.fl. (L) yrkande 6 vill motionärerna stärka ledarskapet och minska administrationen inom akademin. Av 2 kap. högskolelagen (1992:1434) framgår att lärosätena beslutar om sin interna organisation utöver styrelse och rektor, om inte något annat är föreskrivet (5 §). Styrelsen för ett lärosäte har inseende över lärosätets alla angelägenheter och svarar för att dess uppgifter fullgörs (2 §). För ledningen av verksamheten närmast under styrelsen ska varje lärosäte ha en rektor (3 §). Vidare framgår att det är regeringen som utser ordföranden i ett lärosätes styrelse och att rektorn ska ingå i styrelsen. Lärare och studenter vid lärosätet har rätt att utse ledamöter i styrelsen. Regeringen utser övriga ledamöter i styrelsen (4 §). Av 2 kap. högskoleförordningen (1993:100) framgår att styrelsen för ett lärosäte ska bestå av ordföranden och 14 andra ledamöter. Ordföranden får inte vara anställd vid lärosätet (1 §). Lärarna har rätt att utse 3 ledamöter i styrelsen, och studenterna har rätt att utse 3 ledamöter i styrelsen (7 §). Ordföranden och de övriga ledamöter som enligt högskolelagen ska utses av regeringen utses efter förslag av två nomineringspersoner. Förslaget ska föregås av ett samråd inom och utom lärosätet och avse personer med kompetens och erfarenhet från verksamhet av betydelse för lärosätets uppdrag. I förslaget ska en jämn könsfördelning bland ledamöterna beaktas (7 a §). De två nomineringspersonerna utses av regeringen, varav en efter förslag från lärosätet. Den person som utses efter förslag från lärosätet ska ha god kännedom om det aktuella lärosätets verksamhet. Personen får inte ha något pågående ledningsuppdrag vid lärosätet. Den andra personen ska företräda ett övergripande statligt intresse. Nomineringspersonerna ska utses för en bestämd tid, högst . Tiden för förordnandena får inte vara som den som styrelsen är utsedd för. Ett förslag till ordförande och ledamöter får inte avse någon av nomineringspersonerna för det lärosätet (7 b §). I 8 kap. högskoleförordningen regleras hur en rektor anställs. Rektorn ska anställas genom beslut av regeringen för högst efter förslag av styrelsen för lärosätet. Anställningen får förnyas, dock högst två gånger om vardera högst . Innan styrelsen lämnar sitt förslag ska den höra lärarna, övriga anställda och studenterna på det sätt som styrelsen har bestämt. I sitt arbete med att föreslå rektor ska styrelsen så långt som möjligt ta fram såväl kvinnliga som manliga kandidater. Styrelsen ska redovisa för regeringen hur jämställdhetsaspekten har beaktats (8 §). Behörig att vara rektor eller ställföreträdare för rektor är den som uppfyller behörighetskraven för anställning som professor eller lektor (11 §). I en lärares arbetsuppgifter får det ingå att ha hand om utbildning eller forskning samt administrativt arbete. Det anges i 3 kap. 1 § högskolelagen. Universitet och högskolor har en hög grad av självbestämmande när det gäller sin interna organisation, resursanvändning samt planering och genomförande av forskning och utbildning, detta bl.a. till följd av högskolereform och den s.k. autonomireformen . och högskolor har därmed goda möjligheter att själva bestämma hur verksamheten ska läggas upp och hur resurser ska användas (prop. 2020/21:60 s. 130). Regeringen anger att de direkta anslagen till universitet och högskolor för forskning och utbildning på forskarnivå, s.k. forskningsanslag (ibland kallade basanslag) ger förutsättningar för lärosätena att göra strategiska forskningsprioriteringar och ta ansvar för hög kvalitet och att förutsättningarna behöver stärkas genom höjda direkta forskningsanslag. Regeringen föreslog därför i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1) förstärkningar av anslagen till forskning och utbildning på forskarnivå vid universitet och högskolor för att bl.a. skapa möjlighet för strategiska prioriteringar som rör t.ex. forskares villkor (prop. 2020/21:60 s. 47). I budgetpropositionen föreslog regeringen och beräknade en permanent ökning av universitets och högskolors anslag till forskning och utbildning på forskarnivå med 2021, 2022, 2023 och (prop. 2020/21:1, utg.omr. 16, bet. 2020/21:UbU16, rskr. 2020/21:141). betänkande Trygghet och attraktivitet – en forskarkarriär för framtiden (SOU 2016:29) lyfte 2016 fram ett antal brister i karriärstrukturen i svensk högskola. Med detta betänkande som grund genomförde regeringen flera förändringar för att skapa tydligare och mer förutsägbara karriärvägar för doktorander och unga forskare. Bland annat infördes en nationell meriteringsanställning , kallad biträdande lektor, i syfte att göra vägen till en tillsvidareanställning mer överskådlig och transparent. Vidare avskaffades utbildningsbidraget, som varit mindre fördelaktigt än en doktorandanställning, och ett antal förbättringar gjordes av stipendiefinansierade doktoranders villkor. Regeringen betonade vidare att det är angeläget att främja mobilitet mellan lärosäten men även mellan lärosäten och andra samhällssektorer, t.ex. näringslivet och offentlig verksamhet. I samband med reformen gav regeringen i uppdrag att utveckla uppföljningen av vissa anställningar, däribland meriteringsanställningar och visstidsanställningar, samt mobiliteten i högskolan (prop. 2020/21:60 s. 116–117). I en ändring av UKÄ:s regleringsbrev för (U2021/01513) beslutade regeringen om ett antal uppdrag inom området, bl.a. att följa upp lärosätenas strategiska arbete med karriärvägar och meriteringssystem med öppen och transparent rekrytering. I uppdraget ingick att kartlägga hur meriteringssystemen premierar undervisning, samband mellan forskning och utbildning samt samverkan med omgivande samhälle. UKÄ redovisade uppdraget till regeringen () (rapport 2022:6). En övergripande slutsats i undersökningen är att karriärvägarna på de flesta lärosäten i stort sett har samma grundstruktur. Det finns också en viss samstämmighet i lärosätenas meriteringssystem. är skillnaderna mellan lärosätena flera. Det är många lärosäten som arbetar med tydlighet och transparens inom ramen för det egna lärosätets system, men på nationell nivå kan mångfalden i lärosätenas karriärvägar och meriteringssystem göra att systemet uppfattas som otydligt. Vidare framgår det bl.a. av undersökningen att det är det en utmaning för lärosätena att förena den ofta stora andelen extern finansiering med långsiktiga strategiska satsningar på karriärvägar och meriteringssystem (s. 5–6).