bet · H901SoU11 · 2022-02-08 00:00:00 — Utskottet noterar att frågan om möjlighet att använda läkemedel som rekvireras från sjukhusapotek i samband med vård i hemmet eller särskilt boende har behandlats inom ramen för uppdrag. betänkande (SOU 2018:89) bereds i . Utskottet anser att inte bör föregripa pågående arbete i denna fråga och avstyrker därför motion 2021/22:3244 (C) yrkande 78. har vidare genom sitt betänkande SOU 2018:89 lämnat förslag av betydelse för såväl prissättning som användning av läkemedel. Förslagen innefattar i dessa delar bl.a. införande av nationell prövning av läkemedel. Som framgår ovan bereds betänkandet i . Utskottet anser att inte heller i dessa frågor bör föregripa pågående arbete. Motion 2021/22:3979 (L) yrkandena 9 och 15 avstyrks därför. Nordiskt samarbete i fråga om hälso- och sjukvårdens försörjning av läkemedel och sjukvårdsmaterial har behandlats i betänkande SOU 2021:19. Betänkandet bereds i . bör inte föregripa detta arbete. Motion 2021/22:2573 (SD) yrkande 4 bör därför avslås. Utskottet är inte berett att föreslå att ska ta något initiativ med anledning av motion 2021/22:2285 (L). Motionen bör avslås. Högkostnadsskydd för läkemedel och andra varor Utskottets förslag i korthet avslår motioner om högkostnadsskydd för läkemedel och andra varor. I motion 2021/22:812 av (S) föreslås ett tillkännagivande om att se över högkostnadsskyddet för läkemedel. Motionären anför att den fria läkemedelskostnaden för barn är och var en viktig jämlikhetsreform. I har man rätt till fri tandvård t.o.m. året patienten fyller . Högkostnadsskyddet bör rimligen följa samma princip. I motion 2021/22:1553 av (S) föreslås ett tillkännagivande om att beakta möjligheten till kostnadsfria mensskydd till berörda invånare. Motionären menar att samhället behöver bli bättre på att anpassa sig till kvinnors villkor. Tillgängligheten till mensskydd bör vara självklar och gratis. Utskottet är inte berett att föreslå att ska ta något initiativ med anledning av motionerna 2021/22:812 (S) och 2021/22:1553 (S). Motionerna bör avslås. Effektiv och säker läkemedelsbehandling Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om behandling med läkemedel vid psykisk ohälsa, läkemedel och äldre samt vissa frågor om godkännande och behandling. Jämför reservation 8 (SD, V), 9 (KD), 10 (M, KD), 11 (C), 12 (MP), 13 (KD) och 14 (MP). Behandling med läkemedel vid psykisk ohälsa I kommittémotion 2021/22:734 av m.fl. (V) yrkande 10 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör utreda hur medicinering av depression har utvecklats samt hur medicineringen har bidragit till en bättre psykisk hälsa i befolkningen. I motionens yrkande 11 föreslås också ett tillkännagivande om en nationell utvärdering av hur medicinering av barn och unga med psykiska diagnoser har utvecklats . Vidare föreslås i motionens yrkande 12 ett tillkännagivande om en utvärdering av vilka möjligheter till nedtrappning av medicinering mot psykiska tillstånd som kan finnas i regionerna. I kommittémotion 2021/22:4210 av m.fl. (KD) yrkande 17 föreslås också ett tillkännagivande om att orsakerna till den höga förskrivningen och användningen av läkemedel vid depression och ångest till seniora kvinnor bör utredas. Motionärerna anför att profession och allmänhet medvetet behöver beakta skillnader mellan kvinnors och mäns symptom och sjukdomsförlopp vid olika sjukdomstillstånd. I motion 2021/22:622 av och (båda SD) föreslås ett tillkännagivande om en översyn av förskrivningen av antidepressiva läkemedel till seniorer. Motionärerna anför att den höga användningen av antidepressiva läkemedel bland äldre bör problematiseras. Det får inte vara så att antidepressiva läkemedel används utan regelbunden uppföljning. Regeringen bör tillsätta en särskild utredning i syfte att se över förskrivningen av antidepressiva läkemedel till seniorer samt finna eventuella lösningar på detta problem. I motion 2021/22:2971 av (SD) föreslås ett tillkännagivande om att en översyn bör göras av hur psykofarmaka används vid behandling av odiagnostiserad psykisk ohälsa. Motionären menar att uppföljningen inom den allmänna vården kan vara begränsad då den vårdsökande bara träffar samma vårdgivare en gång. I kommittémotion 2021/22:3361 av m.fl. (M) yrkande 18 föreslås ett tillkännagivande om att genomföra utvärdering av läkemedelsgenomgångar. Motionärerna menar att läkemedelsgenomgångar bör användas regelbundet som en metod för analys, uppföljning och omprövning av en individs läkemedelsanvändning. En utvärdering av läkemedelsgenomgångar bör ske när nu har gått sedan införandet av föreskrifter. Möjligheter och förutsättningar att utvidga kretsen som får läkemedelsgenomgångar ska prövas. I kommittémotion 2021/22:3243 av m.fl. (C) yrkande 8 föreslås ett tillkännagivande om att utreda möjligheten att ta bort begränsningen med avseende på ålder och antal läkemedel för att ha rätt till förenklad läkemedelsgenomgång. I samma motion yrkande 9 föreslås även ett tillkännagivande om att tydliggöra läkarens ansvar för att genomföra en enkel läkemedelsgenomgång vid varje ordination av läkemedel samt vid andra behandlingssituationer där det bedöms lämpligt. I yrkande 10 föreslås vidare ett tillkännagivande om att ersätta kravet på att genomföra enkel läkemedelsgenomgång med en fördjupad vid inflyttning och därefter i en sådan boendeform som avses i 12 kap. 1 § hälso- och sjukvårdslagen. I kommittémotion 2021/22:4065 av m.fl. (MP) yrkande 18 föreslås ett tillkännagivande om att följa upp regelverket för läkemedel för äldre. I samma motion yrkande 19 föreslås ett tillkännagivande om att se över om en lex behöver införas. Motionärerna anför att problem med felaktig läkemedelsanvändning finns i alla åldersgrupper men att äldre ofta är särskilt utsatta. För uppmärksammades problematiken genom fallet . Tanken med lex var att införa en anmälningsskyldighet om personalen misstänker läkemedelsvanvård. Vissa frågor om godkännande och behandling I kommittémotion 2021/22:4210 av m.fl. (KD) yrkande 7 föreslås ett tillkännagivande om att rekommenderade läkemedel och dosering av läkemedel bör kunna könsdifferentieras i fall där män och kvinnor hanterar läkemedlen olika. I kommittémotion 2021/22:4061 av m.fl. (MP) yrkande 51 föreslås ett tillkännagivande om att koccidiostatika ska betraktas som läkemedel. Motionärerna anför att i syfte att förebygga koccidios ges ett medel, koccidiostatika, i fodret till konventionellt uppfödda slaktkycklingar. Koccidiostatika har även viss bakteriehämmande effekt men klassas trots detta som en fodertillsats och inte som läkemedel i . Motionärerna anför att alla substanser som ges till djur för att förebygga sjukdom ska betraktas som läkemedel. I motion 2021/22:2929 av (SD) föreslås ett tillkännagivande om att tillsätta en kommitté med syftet att finna lösningar på bristande läkemedelshantering. Motionären anför att information om problemen med över- och felmedicinering är mycket viktig för såväl brukare och anhöriga som vårdare. I syfte att enklare kunna lösa rådande problem med en bristande läkemedelshantering bör det tillsättas en kommitté bestående av såväl folkvalda som kunniga inom området. I lagen (2018:1212) om nationell läkemedelslista finns bestämmelser om register över vissa uppgifter om förskrivna och expedierade läkemedel och andra varor för människor. Bestämmelserna om register, med undantag för vissa bestämmelser om direktåtkomst, trädde i kraft . Bestämmelser om hur hälso- och sjukvård ska bedrivas I hälso- och sjukvårdslagen (2017:30), hälso- och sjukvårdsförordningen (2017:80) och föreskrifter meddelade av finns bestämmelser av betydelse för hur hälso- och sjukvård ska bedrivas. Föreskrifterna trädde i kraft . Krav på en god vård och hänsyn till barnets bästa I lagen anges att hälso- och sjukvårdsverksamhet ska bedrivas så att kraven på en god vård uppfylls. Det innebär att vården särskilt ska vara av god kvalitet med en god hygienisk standard, tillgodose patientens behov av trygghet, kontinuitet och säkerhet, bygga på respekt för patientens självbestämmande och integritet, främja goda kontakter mellan patienten och hälso- och sjukvårdspersonalen, och vara lätt tillgänglig (5 kap. 1 §). Vidare anges att när hälso- och sjukvård ges till barn ska barnets bästa särskilt beaktas (5 kap. 6 §). I föreskrifter och allmänna råd (HSLF-FS 2017:37) om ordination och hantering av läkemedel i hälso- och sjukvården finns närmare bestämmelser om ordination av läkemedel (6 kap.). Den som ordinerar ett läkemedel ska säkerställa att ordinationen är lämplig med utgångspunkt i patientens behov. Detta innebär att den som ordinerar särskilt ska göra en lämplighetsbedömning där hänsyn tas till patientens hälsotillstånd, ålder, kön, läkemedelsanvändning, pågående behandling och utredning, överkänslighet mot läkemedel, och eventuella graviditet eller amning (2 § första stycket). Vid bedömningen ska även läkemedlets kontraindikationer och andra viktiga faktorer för läkemedelsbehandlingen beaktas (2 § andra stycket). Vad som anges i första och andra styckena ska gälla såväl vid insättning eller utsättning av ett läkemedel, som vid ändring eller förlängning av en pågående läkemedelsbehandling (2 § tredje stycket). Vårdgivaren ska säkerställa att den som ordinerar läkemedel till ett barn ges förutsättningar att göra detta med utgångspunkt i barnets behov (3 §). Den som ordinerar ett läkemedel ska planera för en uppföljning av den ordinerade läkemedelsbehandlingen, i vilket ingår att bestämma tidpunkten för ställningstagandet till eventuell fortsättning av behandlingen, eller bestämma ett datum för när den ordinerade läkemedelsbehandlingen ska avslutas (5 §). Vidare finns i föreskrifterna bestämmelser om läkemedelsgenomgångar (11 kap.). Vårdgivaren ska erbjuda de patienter som är eller äldre och som är ordinerade minst fem läkemedel en enkel läkemedelsgenomgång vid besök hos läkare i öppen vård, inskrivning i sluten vård, påbörjad hemsjukvård, och inflyttning i en sådan boendeform eller bostad som omfattas av 12 kap. 1 § hälso- och sjukvårdslagen (2017:30)(3 § första stycket). Patienterna som är eller äldre och som är ordinerade minst fem läkemedel ska dessutom erbjudas en enkel läkemedelsgenomgång minst en gång under pågående hemsjukvård eller boende i en sådan boendeform eller bostad som omfattas av 12 kap. 1 § hälso- och sjukvårdslagen (3 § andra stycket). Särskilda bestämmelser om patientsäkerhet Bestämmelser med särskilt syfte att främja hög patientsäkerhet inom hälso- och sjukvård och därmed jämförlig verksamhet finns i patientsäkerhetslagen (2010:659), patientsäkerhetsförordningen (2010:1369) och föreskrifter meddelade av Inspektionen för vård och omsorg samt . I lagen finns bestämmelser om vårdgivarens skyldighet att bedriva ett systematiskt patientsäkerhetsarbete (3 kap.), skyldigheter för hälso- och sjukvårdspersonal m.fl. (6 kap.), Inspektionen för vård och omsorgs tillsyn ¬ bl.a. när det gäller prövning av anmälningar och klagomål, förelägganden (7 kap.), prövotid och återkallelse av legitimation m.m. (8 kap.) samt vissa straffbestämmelser (10 kap.). Bestämmelser om godkännande av läkemedel I läkemedelslagen (2015:315) finns grundläggande bestämmelser om krav på läkemedel och godkännande av läkemedel för försäljning. Definition av läkemedel, tillämpningsområde och syfte Med läkemedel förstås varje substans eller kombination av substanser som tillhandahålls med uppgift om att den har egenskaper för att förebygga eller behandla sjukdom hos människor eller djur, eller kan användas på eller tillföras människor eller djur i syfte att återställa, korrigera eller modifiera fysiologiska funktioner genom farmakologisk, immunologisk eller metabolisk verkan eller för att ställa diagnos (2 kap. 1 §). Lagen gäller endast humanläkemedel och veterinärmedicinska läkemedel som är avsedda att släppas ut på marknaden i EES och som har tillverkats på industriell väg eller med hjälp av en industriell process. Lagen gäller inte foder som innehåller läkemedel. (3 kap. 1 § första och tredje styckena). Syftet med lagen är främst att skydda människors och djurs liv, hälsa och välbefinnande samt att värna om folkhälsan och skydda miljön utan att detta i högre grad än vad som är nödvändigt hindrar utvecklingen av läkemedel eller handeln med läkemedel i och inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) (1 kap. 1 §). Ett läkemedel ska vara av god kvalitet och ändamålsenligt (4 kap. 1 § första stycket). Ett läkemedel ska godkännas för försäljning om det uppfyller kraven enligt 1 § (4 kap. 2 § första stycket). Regler om foder omfattas av bestämmelser på såväl nationell nivå som EU-nivå. Bestämmelserna är en del av harmoniseringen av den inre marknaden. I finns bestämmelser om foder genom lagen (2006:805) om foder och animaliska biprodukter, förordningen (2006:814) om foder och animaliska biprodukter och föreskrifter meddelade av . Reglerna kompletterar de bestämmelser som finns på EU-nivå om foder. Det finns en rad EU-förordningar och direktiv som reglerar foder. När det gäller koccidiostatika regleras användningen av ämnet i foder i och rådets förordning (EG) nr 1831/2003 av om fodertillsatser samt och rådets direktiv /32/EG av om främmande ämnen och produkter i djurfoder. Bestämmelser av betydelse för användning och tillverkning av foder som innehåller läkemedel finns i och rådets förordning (EU) 2019/4 av om tillverkning, utsläppande på marknaden, användning av foder som innehåller läkemedel, om ändring av och rådets förordning (EG) nr 183/2005 och om upphävande av rådets direktiv /167/EEG. Förordningen började tillämpas . Av förordningen (EG) nr 1831/2003 framgår att fodertillsatser som innehåller koccidiostatika räknas som en särskild kategori av fodertillsatser (artikel 6). Bakgrund och pågående arbete Uppdrag till och om psykisk hälsa Regeringen gav och i uppdrag att i nära samverkan följa, utvärdera och stödja genomförandet av statens insatser inom området psykisk hälsa 2020–2023 (S2020/01044/FS). Myndigheterna ska stödja kommuner och regioner i deras arbete med genomförandet av insatser t.ex. genom att ta fram kunskapsstöd. Arbetet ska ske i dialog med bl.a. Kommuner och Regioner och ska redovisas slutligt senast . Som angetts ovan (s. 14) tog regeringen och Kommuner och Regioner fram Nationell läkemedelsstrategi 2020–2022 . Visionen för strategin är som nämnts rätt läkemedelsanvändning till nytta för patienten och samhälle. När det gäller aktiviteter inom området för de långsiktiga målen Effektiv och säker läkemedelsanvändning samt Tillgängliga läkemedel och jämlik användning förväntas dessa bl.a. bidra till en läkemedelsanvändning som är kunskapsbaserad, medför hög nytta i förhållande till risken för patient och samhälle och i så liten utsträckning som möjligt påverkas av yttre faktorer som t.ex. socioekonomi, könstillhörighet eller geografi utan främst utgår från individens medicinska behov. God och nära vård – Rätt stöd till psykisk hälsa överlämnade utredningen utveckling för god och nära vård sitt betänkande God och nära vård – Rätt stöd till psykisk hälsa (SOU 2021:6) till regeringen. I uppdraget ingick att utreda förutsättningarna för att utveckla skyndsamma och ändamålsenliga insatser inom primärvården vid s.k. lättare psykisk ohälsa och vid behov lämna förslag på hur detta kan genomföras. Betänkandet har remitterats och bereds i . Riktlinjer för vård vid depression och ångestsyndrom publicerade ändrade nationella riktlinjer för vård vid depression och ångestsyndrom (artikelnummer 2021-4-7339, ). Motionsyrkanden om säker läkemedelsanvändning behandlades senast i socialutskottets betänkande 2020/21:SoU8. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (prot. 2020/21:79). Utskottet konstaterar att det finns detaljerade bestämmelser om vad som gäller vid ordination av läkemedel och att barnets bästa särskilt ska beaktas när hälso- och sjukvård ges till barn enligt hälso- och sjukvårdslagen. Enligt föreskrifter om ordination och hantering av läkemedel i hälso- och sjukvården gäller att den som ordinerar ska göra en särskild lämplighetsbedömning och då ta hänsyn till bl.a. patientens hälsotillstånd, ålder, kön, läkemedelsanvändning och pågående behandling. Detta gäller såväl vid insättning eller utsättning av ett läkemedel, som vid ändring eller förlängning av en pågående läkemedelsbehandling. I sammanhanget noterar utskottet att regeringen har gett i uppdrag till och att i nära samverkan följa, utvärdera och stödja genomförandet av statens insatser inom området psykisk hälsa 2020–2023. Utskottet noterar även att utredningen utveckling för god och nära vård lämnat sitt betänkande God och nära vård – Rätt stöd till psykisk hälsa (SOU 2021:6) samt att utredningens förslag nu bereds i . I sammanhanget kan även noteras att ändrade sina nationella riktlinjer för vård vid depression och ångestsyndrom. Mot den bakgrunden anser utskottet att inte behöver ta några initiativ med anledning av motionerna 2021/22:622 (SD), 2021/22:734 (V) yrkandena 10, 11 och 12, 2021/22:2971 (SD) samt 2021/22:4210 (KD) yrkande 17. Motionerna bör avslås. Utskottet bedömer liksom tidigare att den nationella läkemedelslistan kommer att bidra till förbättrad patientsäkerhet och ökad effektivitet i arbetet med förskrivning av läkemedel. Vidare konstaterar utskottet att det genom föreskrifter och allmänna råd om ordination och hantering av läkemedel i hälso- och sjukvården finns bestämmelser om läkemedelsgenomgångar. Särskilda bestämmelser om patientsäkerhet, innefattat anmälningsskyldighet, finns i patientsäkerhetslagen. Utskottet noterar även att arbetet med den nationella läkemedelsstrategin innefattar patientsäkerhetsaspekter. Med hänsyn till detta är utskottet inte berett att föreslå att ska ta något initiativ med anledning av motionerna 2021/22:3361 (M) yrkande 18, 2021/22:3243 (C) yrkandena 8, 9 och 10 samt 2021/22:4065 (MP) yrkandena 18 och 19. Förslagen bör avslås. Som angetts ovan framgår det av föreskrifter om ordination att den som ordinerar läkemedel ska göra en särskild lämplighetsbedömning och då ta hänsyn till bl.a. patientens kön och hälsotillstånd. Utskottet anser därför att inte behöver ta något initiativ med anledning av motion 2021/22:4210 (KD) yrkande 7, som bör avslås. Vidare konstaterar utskottet att regler om foder omfattas av harmoniseringen av den inre marknaden och att bestämmelser om användning av koccidiostatika i foder återfinns i en EU-förordning. Utskottet är inte berett att föreslå att nu ska ta något initiativ med anledning av motion 2021/22:4061 (MP) yrkande 51. Förslaget bör avslås. Utskottet är inte heller berett att föreslå att ska ta något initiativ med anledning av motion 2021/22:2929 (SD). Motionen bör avslås. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som rör samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . Jämför särskilt yttrande 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (V), 5 (KD) och 6 (L). De motionsyrkanden som tas upp i bilaga 2 rör samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlats tidigare i bl.a. betänkandena /20:SoU6 och 2020/21:SoU8. Dessa betänkanden har haft namnet Apoteks- och läkemedelsfrågor. Vidare har behandling skett i betänkandena /19:SoU15 Frågor om psykisk ohälsa, 2020/21:SoU14 Covid-19-pandemin och därmed sammanhängande frågor, 2020/21:SoU15 Folkhälsofrågor, 2020/21:SoU16 m.m., 2020/21:SoU17 Kompetensförsörjning inom hälso- och sjukvården m.m. och försvarsutskottets betänkande 2020/21:FöU7 Samhällets krisberedskap. Utskottet avstyrker motionsyrkandena med hänvisning till detta. Bidrag till apotek, punkt 1 (C, KD) av Acko Ankarberg (KD), (KD) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3244 av m.fl. (C) yrkande 77 och 2021/22:4171 av m.fl. (KD) yrkande 3 och 2021/22:1321 av och (båda S). Vi anser att det är viktigt att även personer i glesbygden får möjlighet att besöka ett fysiskt apotek. Ett glesbygdsbidrag infördes i syfte att säkerställa god tillgänglighet till apotek i områden med vikande befolkningsunderlag. I en rapport från konstaterades att nästan alla apotek som fanns före omregleringen fanns kvar 2018 tack vare glesbygdsbidraget. En senare rapport från verket visar dock att antalet apotek som kvalificerar sig för bidrag minskat från 65 (2013) till 44 stycken 2019. På grund av att fler dyra läkemedel har lanserats har antalet apotek i glesbygden som har försäljningsintäkter ökat , vilket i sin tur har försvårat för dem att få stöd. Vi ser med oro på utvecklingen och positivt på att regeringen lättade på kraven för att få bidraget genom att höja gränsen för försäljningsintäkter och sänka kraven på öppethållande. Vi anser att det därutöver är angeläget att lämplig myndighet i samverkan med apoteksbranschen utreder om glesbygdsstödet behöver regleras på andra sätt för att stödja apotek i glesbygd. Regeringen bör se över denna fråga. Dosdispensering, punkt 2 (M, C, KD) av Acko Ankarberg (KD), (M), (M), (KD), (M) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4171 av m.fl. (KD) yrkande 18 och 2021/22:3979 av m.fl. (L) yrkande 4. Patienter med särskilda behov kan få sina läkemedel dosdispenserade, dvs. fördelade per dag och tid utan att behöva gå till ett apotek. har ett system utvecklats där dosapoteken har möjlighet att sluta avtal med läkemedelsföretag om t.ex. större förpackningar. Fördelen med stora burkar är att fördelningsmaskinerna på dosapoteken kan arbeta effektivare och att det blir mindre avfall jämfört med små askar med blisterkartor. Regeringen har gett i uppdrag till att utreda införande av en s.k. periodens vara-modell i dossystemet. Vi anser att en förbättrad patientsäkerhet ytterst ska vara målet för ett eventuellt genomförande av förändringar i systemet med dosdispensering. I den fortsatta beredningen av frågan är det därför avgörande att det förs en dialog med berörda aktörer och att det görs djuplodande konsekvensbeskrivningar ur ett patientsäkerhetsperspektiv. Regeringen bör vidta åtgärder i enlighet med detta. Dosdispensering, punkt 2 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3979 av m.fl. (L) yrkande 4 och 2021/22:4171 av m.fl. (KD) yrkande 18. Många patienter har under flera läkemedel som ska tas . Vid varje apoteksbesök kan patienter hämta ut ett stort antal läkemedel där samma substans dessutom har olika handelsnamn och utseende från gång till gång. Med dagens system kan det vara svårt att komma ihåg och lätt att ta fel. För att minska risken för förväxling och felmedicinering vill jag att alla apotek ska erbjuda kundvald dosdispensering till lågt pris så att den som vill kan få sina läkemedel uppdelade i datummärkta påsar för varje medicineringstillfälle. En modell bör utformas som inte innefattar onödig användning av läkares tid. Patienter med särskilda behov kan få sina läkemedel dosdispenserade, dvs. fördelade per dag och tid utan att behöva gå till ett apotek. har ett system utvecklats där dosapoteken har möjlighet att sluta avtal med läkemedelsföretag om t.ex. större förpackningar. Fördelen med stora burkar är att fördelningsmaskinerna på dosapoteken kan arbeta effektivare och att det blir mindre avfall jämfört med små askar med blisterkartor. Regeringen har gett i uppdrag till att utreda införande av en s.k. periodens vara-modell i dossystemet. Jag anser att en förbättrad patientsäkerhet ytterst ska vara målet för ett eventuellt genomförande av förändringar i systemet med dosdispensering. I den fortsatta beredningen av frågan är det därför avgörande att det förs en dialog med berörda aktörer och att det görs djuplodande konsekvensbeskrivningar ur ett patientsäkerhetsperspektiv.