bet · H901SoU15 · 2022-06-08 00:00:00 — Utskottet anser sammantaget att det inte finns skäl för att ta några initiativ med anledning av motionerna 2021/22:734 (V) yrkandena 6 och 13, 2021/22:2918 (SD), 2021/22:3146 av (M), 2021/22:3765 (M) yrkandena 4, 10 och 11, 2021/22:3801 (SD) yrkande 26, 2021/22:3972 (L) yrkande 37 och 2021/22:4158 (KD) yrkandena 1 och 7. Motionerna bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om vårdgaranti, vårdplats och vårdköer. Jämför reservation 49 (M), 50 (SD), 51 (V), 52 (KD), 53 (L), 54 (MP), 55 (M, SD), 56 (V), 57 (MP) och 58 (M, SD, C, L). I partimotion 2021/22:4042 av m.fl. (M) yrkande 6 föreslås ett tillkännagivande om att utveckla kömiljarden med nationell vårdförmedling och väntelista. I kommittémotion 2021/22:3809 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 14 föreslås ett tillkännagivande om att verka för att rehabilitering ska bli en del av vårdgarantin. I kommittémotion 2021/22:445 av m.fl. (V) yrkande 12 föreslås ett tillkännagivande om att vårdgarantin och väntetiderna bör utvärderas ur ett behovsperspektiv. I kommittémotion 2021/22:4213 av m.fl. (KD) yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om en nationell vårdgaranti. I kommittémotion 2021/22:4001 av m.fl. (L) yrkande 28 föreslås ett tillkännagivande om att införa vårdgarantin inom rättspsykiatrin. I motion 2021/22:2883 av (M) yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör se över vårdgarantin och anpassa den efter barns behov och förutsättningar. I motion 2021/22:656 av (SD) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att se över vilka konsekvenser som är rimliga för regioner som brister i vårdgarantin. I yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att se över lagstiftningen om att regionerna ska ha interkompatibilitet mot varandra och krav om att flytta patienter till annan region om vårdgarantin i vårdplaneringen inte går att upprätthålla. I kommittémotion 2021/22:3698 av m.fl. (M) yrkande 10 föreslås ett tillkännagivande om att analysera det förhållandet att har färre vårdplatser inom vården och omsorgen än jämförbara länder. I kommittémotion 2021/22:445 av m.fl. (V) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om behovet av en tydligare definition av vad en vårdplats faktiskt är. I kommittémotion 2021/22:4197 av m.fl. (MP) yrkande 8 föreslås ett tillkännagivande om att antalet vårdplatser ska kunna öka avsevärt även i fredstida kriser med ökad kapacitet i hela vårdkedjan. I motion 2021/22:2907 av (SD) föreslås ett tillkännagivande om förbud mot att minska vårdplatser. I kommittémotion 2021/22:3244 av m.fl. (C) yrkande 10 föreslås ett tillkännagivande om att skapa förutsättningar för minskade vårdköer genom systematisk samverkan med fristående och offentliga vårdaktörer såväl inom sjukvården som med SKR och . I kommittémotion 2021/22:4001 av m.fl. (L) yrkande 29 föreslås ett tillkännagivande om att korta vårdköerna genom ekonomiska styrmedel, bättre arbetsorganisation och utökad samverkan mellan och sjukvården. Enligt 9 kap. 1 § hälso- och sjukvårdslagen (2017:30), förkortad HSL, ska regionen erbjuda vårdgaranti för dem som omfattas av regionens ansvar. Vårdgarantin ska innehålla en försäkran om att den enskilde får – kontakt med primärvården – en medicinsk bedömning av läkare eller annan legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal inom primärvården – besöka den specialiserade vården – planerad vård. Enligt 6 kap. 1 § hälso- och sjukvårdsförordningen (2017:80) gäller följande tidsgränser. En patient ska få komma i kontakt med regionens primärvård som patienten söker kontakt (tillgänglighetsgaranti) och få en medicinsk bedömning av legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal (bedömningsgaranti). Vidare ska en patient få besöka den specialiserade vården från det att remiss har utfärdats eller, om någon remiss inte är nödvändig, från det att patienten har sökt kontakt med den specialiserade vården (besöksgaranti). Efter att vårdgivaren har beslutat om planerad vård ska vården påbörjas (behandlingsgaranti). Om regionen inte uppfyller besöks- eller behandlingsgarantin ska regionen se till att patienten får vård hos en annan vårdgivare utan extra kostnad för patienten (9 kap. 2 § HSL). Vårdgarantin gäller inte för exempelvis återbesök, utredningar och undersökningar som t.ex. röntgen, provtagningar och tester och inte för rehabilitering. Enligt 7 kap. 2 a § HSL ska regionen organisera hälso- och sjukvårdsverksamheten så att vården kan ges nära befolkningen. Om det är motiverat av kvalitets- eller effektivitetsskäl får vården koncentreras geografiskt. och ökat antal vårdplatser beslutade om att avsätta dels för att upprätta en nationell vårdförmedling och för att regionerna ska ge ersättning till patienter för sjukresor och vårdbesök i en annan region, dels för att öka antalet vårdplatser i landet (2021/22:SoU1, rskr. 2021/22:123 och 124). I budgetpropositionen föreslog regeringen att tillföra för riktade insatser till regionerna, i syfte att stödja hälso- och sjukvården i arbetet med att hantera de uppdämda vårdbehov som utbrottet av covid-19 har medfört. beslutade i enlighet med förslaget (rskr. 2021/22:123 och 124). lämnade regeringen ett uppdrag (S2021/02641 delvis) till att analysera uppdämda vårdbehov inom hälso- och sjukvården som uppstått som en konsekvens att utbrottet av det virus som orsakar sjukdomen covid-19. redovisade ett regeringsuppdrag om att beskriva risker med bristande tillgänglighet och lämna förslag på hur tillsynen kan utvecklas. Uppdraget redovisades i rapporten av tillgänglighet i hälso- och sjukvården (2021:7). Nationell tillsyn av sjukhusvården i inledde en tillsyn av samtliga regioners sjukhusvård, med särskilt fokus på akutsjukhus. Detta sker enligt myndigheten med anledning av de uppgifter som framkommit i myndighetens tidigare och pågående tillsynsärenden gällande akutsjukhus, offentlig statistik och mediernas rapportering. Sammantaget ger detta en bild av en hårt belastad sjukhusvård vid akutsjukhusen med ökade patientrisker. I ett första steg av tillsynen har begärt in en redovisning från samtliga regioner med följande frågeställningar. – En befintlig behovsanalys och redovisning av regionens behov av disponibla vårdplatser inom den somatiska respektive psykiatriska specialistsjukvården , dvs. aktuellt nuläge men också över kommande femårsperiod. – En redovisning av regionens behov av och tillgången till vårdpersonal inom respektive yrkeskategori inklusive specialistbehov inom den somatiska och psykiatriska specialistsjukvården , dvs. aktuellt nuläge men också över kommande femårsperiod kopplat till vårdgivarens bedömning av behovet av vårdplatser. Tillsynen avses avslutas . Delegationen för ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården Delegationen för ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården (S2020:12) har bl.a. i uppdrag att stödja regionerna i att ta fram och genomföra regionala handlingsplaner för förbättrad tillgänglighet. Ett delbetänkande (SOU 2021:59) lämnades till regeringen med förslag kring bl.a. återkommande uppföljning av regionernas handlingsplaner, ett effektivare resursutnyttjande och kortare väntetider genom information om patienters valmöjligheter, en nationellt samordnad hälso- och sjukvårdsrådgivning samt hur överenskommelsen om ökad tillgänglighet kan vidareutvecklas. Utredningens delbetänkande remitterades . har utredningen arbetat med att stödja regionernas genomförande av de regionala handlingsplanerna, stödja regionernas och kommunernas arbete med utvecklingen av en nära och tillgänglig vård samt utreda en utökad vårdgaranti. slutredovisade delegationen sitt uppdrag. Delegationen föreslår bl.a. en utökad vårdgaranti som täcker fler delar av vårdkedjan och omfattar fler patientgrupper. Överenskommelse om ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården Staten och SKR har ingått överenskommelsen Ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården . Medlen fördelas mellan två block. Det första handlar om prestationskrav för kortare väntetider och det andra om prestationskrav för strategiskt tillgänglighetsarbete. I överenskommelsen tas även frågan om en nationell vårdförmedling upp (s. 26): I budgeten som har beslutat om, framgår det att patienter ska ges möjlighet att söka vård där ledig kapacitet finns. En nationell vårdförmedling bör upprättas för att använda tillgänglig kapacitet till de patienter som väntat än vårdgarantins – oavsett i vilken region den kapaciteten skapas. För ett effektivt nyttjande av ledig 25 kapacitet inom hälso- och sjukvården kommer därför parterna teckna en tilläggsöverenskommelse avseende genomförandet av en nationell vårdförmedling. Denna tilläggsöverenskommelse avser även att innehålla ytterligare konkreta insatser som regionerna ska genomföra i syfte att stärka sin samverkan kring stödjande funktioner för patienter kopplade till vårdgarantin och väntetider, t.ex. vårdlotsar och vårdgarantikanslier. Utskottet föreslog i betänkande 2021/22:SoU36 ett tillkännagivande om vårdfrågor. Enligt utskottet ska regeringen skyndsamt vidta åtgärder angående bl.a. vårdplatser och vårdköer. Tillkännagivandet tar bl.a. upp att regeringen ska ta fram en nationell plan för hur antalet vårdplatser ska öka, se över frågan om samordning av vårdköerna, se över frågan om att införa en rätt för patienter att fritt söka såväl öppen som sluten specialistvård i hela landet för att på bidra till att korta väntetiderna, se över frågan om att införa fler möjligheter för vårdens medarbetare att arbeta för olika huvudmän och om att förbättra möjligheterna för privata vårdgivare att använda ledig operations- och behandlingskapacitet vid sjukhus och andra vårdinrättningar. Regeringen ska enligt tillkännagivandet återkomma till med skrivelser som innehåller återrapporter av hur arbetet bedrivs med att genomföra åtgärderna. Skrivelserna ska lämnas till , och (1 res. S, MP där det föreslås att inte ska göra något tillkännagivande och 1 res. V där det föreslås att ska göra ett tillkännagivande med en annan innebörd till regeringen). biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2021/22:200). Utskottet noterar uppdraget till om tillsyn av alla regioners sjukhusvård, med särskilt fokus på akutsjukhusen. Utskottet kan vidare konstatera att delegationen för ökad tillgänglighet slutredovisat sitt uppdrag med förslag om en utökad vårdgaranti. Utskottet anser sammantaget att det inte finns skäl för att ta några initiativ med anledning av motionerna 2021/22:445 (V) yrkande 12, 2021/22:656 (SD) yrkandena 1 och 2, 2021/22:2883 (M) yrkande 4, 2021/22:3809 (SD) yrkande 14, 2021/22:4001 (L) yrkande 28, 2021/22:4042 (M) yrkande 6 och 2021/22:4213 (KD) yrkande 4. Motionerna bör avslås. har , på utskottets förslag, beslutat om ett tillkännagivande till regeringen om vårdplatser och vårdköer (bet. 2021/22:SoU36. 2021/22:200). Något tillkännagivande med anledning av motionerna 2021/22:445 (V) yrkande 1, 2021/22:2907 (SD), 2021/22:3698 (M) yrkande 10 och 2021/22:4197 (MP) yrkande 8 behövs inte. Motionerna bör avslås. Utskottet är inte heller berett att föreslå att tar några initiativ med anledning av motionerna 2021/22:3244 (C) yrkande 10 och 2021/22:4001 (L) yrkande 29 som avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om vårdval och valfrihet. Jämför reservation 59 (M), 60 (SD), 61 (C) och 62 (V). I partimotion 2021/22:4042 av m.fl. (M) yrkande 13 föreslås ett tillkännagivande om att möjliggöra privat drift av fler sjukhus och all annan vård och omsorg. I yrkande 16 föreslås ett tillkännagivande om att säkerställa konkurrensneutralitet och fri etableringsrätt inom vård och omsorg. I yrkande 18 föreslås ett tillkännagivande om tillståndsplikt, kvalitetskriterier och uppföljning av all offentligt finansierad verksamhet som rör bl.a. hälso- och sjukvård. I kommittémotion 2021/22:3244 av m.fl. (C) yrkande 25 föreslås ett tillkännagivande om att valfrihet enligt LOV bör införas i barn- och ungdomspsykiatrin i samtliga regioner i syfte att korta köerna och höja kvaliteten. I kommittémotion 2021/22:445 av m.fl. (V) yrkande 17 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör komma med förslag till i enlighet med SOU 2016:78. Gällande rätt och beslutad lagstiftning Hälso- och sjukvårdslagen (2017:30) Regionen ska enligt 7 kap. 3 § HSL organisera primärvården så att alla som omfattas av regionens ansvar för hälso- och sjukvård kan välja utförare av hälso- och sjukvårdstjänster samt få tillgång till och välja en fast läkarkontakt (vårdvalssystem). Regionen får inte begränsa den enskildes val till ett visst geografiskt område inom . Regionen ska utforma vårdvalssystemet så att alla utförare behandlas lika, om det inte finns skäl för något annat. Ersättningen från regionen till en utförare inom ett vårdvalssystem ska följa den enskildes val av utförare. När regionen har beslutat att införa vårdvalssystem ska lagen (2008:962) om valfrihetssystem (LOV) tillämpas. beslutade (rskr. 2021/22:225) om ändringar i HSL som innebär att val av en sådan utförare inom ett vårdvalssystem i primärvården där enskilda kan välja och få tillgång till en fast läkarkontakt ska ske genom att uppgifter om den enskilde förs in i en förteckning över utförarens patienter (listning), se 7 kap. 3 a § HSL. Byte av sådana utförare får göras högst två gånger om det inte finns särskilda skäl (3 b §). På begäran av sådan utförare får regionen besluta att begränsa det antal patienter som får vara listade hos utföraren. Regionen får avslå en begäran helt eller delvis endast om det finns särskilda skäl (3 c §). Lagändringarna träder i kraft . Ordning och reda i välfärden Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att utreda förutsättningarna för och föreslå hur den offentliga finansieringen av privat utförda välfärdstjänster bör regleras (dir. 2015:22). Utredningen, som antog namnet , lämnade betänkandet Ordning och reda i välfärden (SOU 2016:78). Betänkandet har remissbehandlats. lämnade utredningen slutbetänkandet Kvalitet i välfärden – bättre upphandling och uppföljning (SOU 2017:38). Betänkandet har remissbehandlats. Vissa förslag i dessa betänkanden har lett till lagstiftning (prop. 2017/18:158, bet. 2017/18 FiU43, rskr. 2017/18:356 och prop. 2017/18:159, bet. 2017/18 FiU44, rskr. 2017/18:357). Förslagen till en ny lag om valfrihetssystem och om uppdrag till bl.a. har inte lett till lagstiftning eller beslut. Enligt uppgift från har beredningen av SOU 2016:78 avslutats i och med beslut om proposition 2021/22:135 Idéburen välfärd. beslutade regeringen propositionen 2021/22:135 Idéburen välfärd. I propositionen föreslås att en ny lag införs som innebär att idéburna organisationer som bedriver offentligt finansierad välfärdsverksamhet ska kunna registrera sig i ett särskilt register. Registreringen ska vara frivillig. Det föreslås också att upphandlande myndigheter ges möjlighet att reservera rätten att delta i upphandlingar av vissa välfärdstjänster till idéburna organisationer, vars allmännyttiga syfte bidrar till att uppfylla ändamålet med den tjänst som upphandlas. Vidare föreslås att en bestämmelse införs i lagen (2008:962) om valfrihetssystem som gör det möjligt för upphandlande myndigheter att i samma utsträckning reservera rätten att få delta i ett valfrihetssystem till idéburna organisationer. Förslagen syftar till att öka möjligheterna för idéburna organisationer att tillhandahålla offentligt finansierade välfärdstjänster. Den nya lagen och övriga ändringar föreslås träda i kraft . Propositionen har beretts i finansutskottet som efter hörande av socialutskottet (2021/22:SoU5y Idéburen välfärd) föreslog att primärvården undantas i den föreslagna ändringen i LOV (bet. 2021/22:FiU28). betänkande justerades och kammarbehandling är planerad till . Utskottet föreslog i 2016/17:SoU11 ett tillkännagivande till regeringen om generell tillståndsplikt. Utskottet anförde följande i betänkandet (s. 10–11, 1 res. S, MP, V): Utskottet anser att det ska ställas likvärdiga krav på kvalitet och säkerhet i verksamheter inom . Det gäller verksamhet i såväl privat som offentlig regi. Utskottet anser därför att regeringen bör återkomma till med förslag som innebär att samma krav på tillstånd som gäller för enskilda för att yrkesmässigt bedriva verksamhet inom även ska gälla för offentlig verksamhet. bör ställa sig bakom det som utskottet anför och tillkännage detta för regeringen. Motionerna […] bör bifallas. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2016/17:156). Regeringen redovisade tillkännagivandet i proposition 2017/18:1 som slutbehandlat. Utskottet delade inte regeringens bedömning och föreslog tillkännagivandet på nytt i betänkande 2017/18:SoU1. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2017/18:121). Regeringen redovisade åter tillkännagivandet som slutbehandlat i proposition 2021/22:1. Utskottet delade inte bedömningen och föreslog tillkännagivandet på nytt i betänkande 2021/22:SoU1. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2021/22:123, 124). Motionsyrkanden om vårdval och valfrihet behandlades i betänkande /19:SoU8. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2018/19:233). Utskottet kan konstatera att antagit förslag till ändringar i hälso- och sjukvårdslagen med innebörden att val av sådana utförare inom vårdvalssystem i primärvården där enskilda kan välja och få tillgång till en fast läkarkontakt ska ske genom listning. Lagstiftningen träder i kraft . Utskottet noterar vidare de lagändringar som föreslås i propositionen 2021/22:135 Idéburen välfärd (bet. 2021/22:FiU28) med förslag om en ny lag som innebär att idéburna organisationer som bedriver offentligt finansierad välfärdsverksamhet ska kunna registrera sig i ett särskilt register. Det föreslås även att upphandlande myndigheter ges möjlighet i upphandlingar av vissa välfärdstjänster till idéburna organisationer. Förslagen syftar till att öka möjligheterna för idéburna organisationer att tillhandahålla offentligt finansierade välfärdstjänster. Utskottet vill här nämna att finansutskottet i sin beredning, efter hörande av socialutskottet (2021/22:SoU5y Idéburen välfärd), föreslog att primärvården undantas i den föreslagna ändringen i LOV. Den nya lagen och övriga ändringar föreslås träda i kraft . Utskottet noterar även tillkännagivande till regeringen om generell tillståndsplikt (bet. 2021/22:SoU1, rskr. 2021/22:123, 124). Slutligen noterar utskottet att beredningen av utredningsbetänkandet SOU 2016:78 avslutats i och med beslut om proposition 2021/22:135 Idéburen välfärd. Utskottet är sammantaget inte berett att föreslå att ska ta några initiativ med anledning av motionerna 2021/22:445 (V) yrkande 17, 2021/22:3244 (C) yrkande 25 och 2021/22:4042 (M) yrkandena 13, 16 och 18. Motionerna bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om tandvård. Jämför reservation 63 (M), 64 (C), 65 (KD) och 66 (L). I kommittémotion 2021/22:3761 av m.fl. (M) yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om att öka samarbetet mellan tandvården, primärvården och barnavårdscentralen (BVC) i syfte att förebygga problem med tandhälsan. I yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om att utveckla tandvården inom ungdomshemmen. I yrkande 5 föreslås ett tillkännagivande om att utreda möjligheterna att införa en mer individualiserad tandhälsoplan. I kommittémotion 2021/22:3422 av m.fl. (M) yrkande 8 föreslås ett tillkännagivande om att pröva möjligheten att brett screena patienter inom tandvården. I kommittémotion 2021/22:3244 av m.fl. (C) yrkande 42 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör se över hur tandvårdsverksamhet lämpligast kan omfattas av de insatser som görs från statens sida på kompetensförsörjningsområdet inom hälso- och sjukvården. I kommittémotion 2021/22:4001 av m.fl. (L) yrkande 59 föreslås ett tillkännagivande om tandvård. Tandvården regleras huvudsakligen genom dels tandvårdslagen (1985:125) och tandvårdsförordningen (1998:1338), dels lagen (2008:145) om statligt tandvårdsstöd och förordningen (2008:193) om statligt tandvårdsstöd. Även föreskrifter innehåller bestämmelser om tandvård (SOSFS 2012:16 och 2012:17). Av 3 § patientlagen (2014:821) framgår att den lagen inte omfattar tandvård enligt tandvårdslagen. Tandvårdslagen innehåller bl.a. bestämmelser om mål för tandvården och krav på tandvården. Av lagen framgår att vården och behandlingen så långt som möjligt ska utformas och genomföras i samråd med patienten och denne ska få information om sitt tandhälsotillstånd och om de behandlingsmetoder som står till buds (3 a och 3 b §§). Varje region ska erbjuda en god tandvård åt dem som är bosatta inom regionen. Tandvård som regionen själv bedriver benämns folktandvård. Folktandvården ska svara för regelbunden och fullständig tandvård för barn och ungdomar t.o.m. det år då de fyller , specialisttandvård för vuxna och övrig tandvård för vuxna i den omfattning som regionen bedömer lämplig. Tandvård är avgiftsfri t.o.m. det år då patienten fyller . En region får sluta avtal med någon annan om att utföra de uppgifter som regionen och dess folktandvård ansvarar för. Uppgifter som innefattar myndighetsutövning får dock inte med stöd av denna bestämmelse överlämnas till en juridisk person eller en enskild individ. Lagen om statligt tandvårdsstöd innehåller bestämmelser om ersättning till vårdgivare för utförd tandvård. Alla som enligt socialförsäkringsbalken anses vara bosatta i har fr.o.m. det år de fyller rätt till statligt tandvårdsstöd. Tandvårdsstödet består av tre delar: allmänt tandvårdsbidrag, särskilt tandvårdsbidrag och tandvårdsersättning. Utredningen om jämlik tandhälsa (S 2018:02) lämnade utredningen sitt betänkande När behovet får styra – ett tandvårdssystem för en mer jämlik tandhälsa (SOU 2021:8). Utredningen presenterar sina bedömningar och förslag när det gäller hela tandvårdssystemet, tandvård till barn och unga vuxna, tandvård till vuxna utan särskilda behov samt till vuxna med särskilda behov. Utredningen föreslår följande: – Tandvårdslagen bör innehålla vissa etiska principer för tandvårdens prioriteringar. Behovssolidaritetsprincipen om att den som har det största behovet av tandvård ska ges företräde till tandvården ska föras in i tandvårdslagen. Principen om att tandvården ska ges med respekt för alla människors lika värde och för den enskilda människans värdighet ska föras in i tandvårdslagen. – Tandvårdslagen bör innehålla principer för tandvårdens organisering. Helt eller delvis offentligt finansierad tandvårdsverksamhet ska vara organiserad så att den främjar kostnadseffektivitet. Helt eller delvis offentligt finansierad tandvårdsverksamhet ska organiseras så att den kan ges nära befolkningen. Om det är motiverat av kvalitets- eller effektivitetsskäl, får tandvården koncentreras geografiskt. – Regionens planeringsansvar för tandvården med utgångspunkt i befolkningens behov förutsätter en fungerande samverkan mellan regionen och offentliga och privata vårdgivare. Ett förtydligande införs i tandvårdslagen om att privata vårdgivare, vid anmodan av den region inom vilken de verkar, ska samverka med regionen i dess planering och utveckling av tandvården. – Bestämmelser om att tandvården ska stå i överensstämmelse med vetenskap och beprövad erfarenhet förs in i tandvårdslagen. – Tandvårdens utvecklings- och förändringsarbete bör stimuleras, dels för att möjliggöra samverkan med hälso- och sjukvården och omsorgen i ett gemensamt utvecklingsarbete, dels för att utveckla områden som är specifika för tandvården. Det nationella programområdet för tandvård (NPO tandvård) bör göra en behovsinventering i syfte att fastställa hur tandvårdens utvecklings- och förändringsbehov ser ut, vilka aktörer som bör medverka i olika delar, hur samverkan med övrig hälso- och sjukvård och omsorg kan utvecklas samt om det är motiverat med särskilda utvecklingsmedel för tandvården. – Vårdgivarens ansvar för att ge patienten information om behandling och egenvård tydliggörs i tandvårdslagen. En följdändring införs även i patientsäkerhetslagen.