bet · H901SoU17 · 2022-05-12 00:00:00 — En uppgift för vilken sekretess gäller enligt denna lag får inte röjas för enskilda eller för andra myndigheter, om inte annat anges i denna lag eller i lag eller förordning som denna lag hänvisar till (8 kap. 1 §). I lagen finns bestämmelser om sekretess till skydd för enskild i verksamhet som avser hälso- och sjukvård, m.m. (25 kap.). I patientsäkerhetslagen (2010:659) finns bestämmelser som syftar till att främja hög patientsäkerhet inom hälso- och sjukvård och därmed jämförlig verksamhet. Den som tillhör eller har tillhört hälso- och sjukvårdspersonalen inom den enskilda hälso- och sjukvården får inte obehörigen röja vad han eller hon i sin verksamhet har fått veta om en enskilds hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden. Som obehörigt röjande anses inte att någon fullgör sådan uppgiftsskyldighet som följer av lag eller förordning (6 kap. 12 § första stycket). Enligt regleringsbrev ska myndigheten följa utvecklingen av digitalisering inom hälso- och sjukvård och socialtjänst och lämna en uppföljningsrapport till regeringen. Rapporten ska baseras på det indikatorsbaserade ramverk för uppföljning av Vision e-hälsa 2025 som myndigheten utvecklat . lämnade nyttjande av sammanhållen journalföring – Möjligheter, utmaningar och behovet av digital informationsförsörjning och (dnr 2021/01681). Myndigheten redovisar i rapporten analyser av förutsättningarna för att använda och vidareutveckla NPÖ (och den underliggande tekniska strukturen Nationella tjänsteplattformen) för att öka användningen av sammanhållen journalföring. Vidare redovisar myndigheten ett övergripande preliminärt lösningsförslag. lämnade myndigheten rapporten journalföring – Möjligheter till digital informationsförsörjning på hälsodataområdet (dnr 2021/01681). I rapporten lämnas flera förslag för att sammanhållen journalföring ska kunna användas i vården och i hela landet och av alla vårdgivare. Förslag om sammanhållen vård- och omsorgsdokumentation beslutade regeringen om proposition 2021/22:177 Sammanhållen vård- och omsorgsdokumentation. Propositionen innehåller lagförslag om en ny lag om sammanhållen vård- och omsorgsdokumentation. Enligt förslaget ska bl.a. bestämmelserna i patientdatalagen om sammanhållen journalföring överföras till den nya lagen. Ändringarna innebär att vård- och omsorgsgivare, genom direktåtkomst eller annat elektroniskt utlämnande, får tillgång till personuppgifter hos andra vård- och omsorgsgivare. I lagen införs integritetsstärkande åtgärder samt uttryckliga bestämmelser om samtycke till behandling av personuppgifter. Lagförslagen föreslås träda i kraft . Propositionen bereds i socialutskottet . Tillkännagivande om översyn av patientdatalagen Utskottet föreslog i betänkande 2018/19:SoU8 ett tillkännagivande till regeringen om översyn av patientdatalagen. följde utskottet (rskr. 2018/19:233). Utskottet anförde följande i betänkandet (s. 156, ingen reservation): Det är vidare angeläget att lagstiftningen på området är ändamålsenlig och anpassad till de krav som dagens teknik ställer som utskottet vill understryka vikten av att den personliga integriteten beaktas. Regeringen bör därför enligt utskottets uppfattning överväga om det finns anledning att göra en översyn av patientdatalagen och annan relevant lagstiftning. bör ställa sig bakom det som utskottet anför och tillkännage det för regeringen. Utskottet föreslog i betänkande 2019/20:SoU11 ett tillkännagivande till regeringen om digitalisering i vården. följde utskottet (rskr. 2019/20:275). Utskottet anförde följande i betänkandet (s. 87 f., ingen reservation): Utskottet konstaterar att det i patientdatalagen finns bestämmelser om sammanhållen journalföring vilket möjliggör för olika vårdgivare att ha direktåtkomst till varandras vårddokumentation. En sammanhållen journalföring kräver dock patientens samtycke samt att ett antal andra kriterier är uppfyllda. Utskottet anser att regeringen bör se över om dagens krav på ett aktivt samtycke bör ändras så att patienten antas samtycka till att vårdgivarna tar del av patientinformation till dess att motsatsen har meddelats. Utskottet anser vidare att regeringen bör se över om ytterligare lagändringar behöver göras för att skapa goda möjligheter till sammanhållen journalföring och informationsdelning dels inom hälso- och sjukvården, dels mellan hälso- och sjukvården och . Utskottet anser också att regeringen bör se över möjligheten att klassificera olika typer av vårdinformation. Detta bör ske för att uppnå en reglering av information som är mer nyanserad och som bättre kan balansera skyddet av den enskildes integritet mot vinsterna av att dela och använda informationen. Exempelvis kan nämnas att andra länder har gjort en distinktion mellan patientinformation kopplad till en enskild och patientinformation kopplad till en vårdepisod. Enligt utskottet bör regeringen även se över om lagstiftningen bör tydliggöras så att anhöriga kan agera ombud vid kontakter med vården när det gäller tidsbokningar, anmälningar och avbokningar samt ta del av undersökningsresultat. Motionsyrkanden om patientdatalagen behandlades senast i socialutskottets betänkande 2020/21:SoU16. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (prot. 2020/21:132). Utskottet anser att det behöver genomföras en långsiktig patientdatareform som tar ett samlat grepp om patientdatafrågorna. Grundläggande för en sådan reform bör vara att säkerställa att det är patienten som äger sin patientdata men utan att detta förhindrar behandling för ändamål såsom forskning och förebyggande hälso- och sjukvård. En del av reformen bör vara att även egeninsamlade hälsodata ska kunna användas för sådana ändamål. Det är i sammanhanget väsentligt att utreda möjligheten att kunna klassificera olika typer av vårdinformation för att kunna bedöma behovet av skydd för patienternas integritet. Regeringen bör utreda frågan. Utskottet föreslår att ställer sig bakom det som utskottet anfört och tillkännager detta för regeringen. Motionerna 2021/22:3695 (M) yrkande 12, 2021/22:3762 (M) yrkande 3 och 2021/22:3909 (C) yrkande 16 bör bifallas delvis. Utskottet konstaterar att det finns ett pågående arbete med att förbättra den sammanhållna journalföringen och noterar i sammanhanget samt regeringens förslag om ny lag om sammanhållen vård- och omsorgsdokumentation. Utskottet är därför inte berett att föreslå att tar något initiativ med anledning av motionerna 2021/22:3244 (C) yrkande 44 och 2021/22:3909 (C) yrkande 14 som bör avslås. Av de skäl som angetts ovan är utskottet inte heller berett att föreslå att ska ta något initiativ med anledning av motionerna 2021/22:3244 (C) yrkande 47 och 2021/22:3909 (C) yrkande 17. Motionerna bör avslås. Utbyte av data i hälso- och sjukvården m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om utbyte av data i hälso- och sjukvården och principer och standarder för lagring av medicinska data. Jämför reservation 14 (SD), 15 (C), 16 (V) och 17 (C, L). Utbyte av data i hälso- och sjukvården I partimotion 2021/22:3909 av m.fl. (C) yrkande 15 föreslås ett tillkännagivande om att staten bör etablera ett s.k. digitalt ekosystem för hälso- och sjukvården med krav på regioner, kommuner och ideella och privata vård- och omsorgsgivare att ansluta sig. Ett liknande motionsyrkande finns i kommittémotion 2021/22:3244 av m.fl. (C) yrkande 46. I kommittémotion 2021/22:3809 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 50 föreslås ett tillkännagivande om föräldrars tillgång till vårdguiden . Motionärerna vill att vårdnadshavares möjlighet att hantera ett barns ärenden anpassas så att det mer harmoniserar med myndighetsåldern. Från exempelvis fram till det att barnet fyller bör vårdnadshavare kunna hantera ett barns ärenden efter samtycke. I kommittémotion 2021/22:3512 av m.fl. (C) yrkande 20 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör initiera nödvändiga författningsändringar för att säkerställa likvärdig sekretessprövning och möjlighet att begära ut brukar- och patientjournaler från all skattefinansierad hälso- och sjukvård och socialtjänst oberoende av utförarens driftsform. I kommittémotion 2021/22:452 av m.fl. (V) yrkande 7 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör ta initiativ till att nationella riktlinjer för säker dokumentation och journalföring tas fram. I motion 2021/22:618 av i (SD) föreslås ett tillkännagivande om att skyndsamt utreda integritetsaspekterna vid avslag på begäran om förstörande av patientjournal. I motion 2021/22:1213 av (C) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att föräldrar ska ha möjlighet att boka tid i sjukvården för sina tonåriga barns räkning. Principer och standarder för lagring av medicinska data I partimotion 2021/22:3909 av m.fl. (C) yrkande 13 föreslås ett tillkännagivande om att staten i samverkan med SKR ska etablera tvingande principer och standarder för hur medicinska data och andra hälsodata definieras, lagras och struktureras i offentlig sektor. Ett liknande motionsyrkande finns i kommittémotion 2021/22:3244 av m.fl. (C) där det i yrkande 45 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen i samverkan med SKR bör etablera principer och standarder för hur medicinska data och annan hälsodata definieras, lagras och struktureras i offentlig sektor. Dataskyddsförordningen och vissa kompletterande bestämmelser Det primära regelverket när det gäller behandling av personuppgifter är förordning (EU) 2016/679 (den s.k. dataskyddsförordningen). Bestämmelser som kompletterar förordningen finns i lagen (2018:218) med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning och förordningen (2018:219) med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning samt föreskrifter meddelade av . Patientdatalagen och föreskrifter från I patientdatalagen (2008:355) finns bestämmelser som kompletterar dataskyddsförordningen vid vårdgivares behandling av personuppgifter inom hälso- och sjukvården. I lagen finns även bestämmelser om inre sekretess och elektronisk åtkomst inom en vårdgivares verksamhet (4 kap.). Ytterligare bestämmelser om detta finns i föreskrifter och allmänna råd (HSLF-FS 2016:40). I offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) finns bestämmelser om tystnadsplikt i det allmännas verksamhet och om förbud att lämna ut allmänna handlingar. Dessa bestämmelser avser förbud att röja uppgift, vare sig detta sker muntligen, genom utlämnande av allmän handling eller på något annat sätt (1 kap. 1 § andra stycket). En uppgift för vilken sekretess gäller enligt denna lag får inte röjas för enskilda eller för andra myndigheter, om inte annat anges i denna lag eller i lag eller förordning som denna lag hänvisar till (8 kap. 1 §). I lagen finns bestämmelser om sekretess till skydd för enskild i verksamhet som avser hälso- och sjukvård, m.m. (25 kap.). I patientsäkerhetslagen (2010:659) finns bestämmelser som syftar till att främja hög patientsäkerhet inom hälso- och sjukvård och därmed jämförlig verksamhet. Den som tillhör eller har tillhört hälso- och sjukvårdspersonalen inom den enskilda hälso- och sjukvården får inte obehörigen röja vad han eller hon i sin verksamhet har fått veta om en enskilds hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden. Som obehörigt röjande anses inte att någon fullgör sådan uppgiftsskyldighet som följer av lag eller förordning (6 kap. 12 § första stycket). Bakgrund och pågående arbete ansvarar för register och it-funktioner som öppenvårdsapotek och vårdgivare behöver ha tillgång till för en patientsäker och kostnadseffektiv läkemedelshantering. Myndigheten ska samordna regeringens satsningar på e-hälsa samt övergripande följa utvecklingen på e-hälsoområdet. beslutade regeringen att genom ändring av förordningen (2013:1031) med instruktion för förtydliga myndighetens uppdrag på så sätt att det angavs att myndigheten särskilt ska ansvara för att fastställa vilka e-hälsospecifikationer som ska vara nationella och gemensamma och tillgängliggöra information om dessa samt samordna och stödja berörda aktörers arbete med att ta fram och använda sådana specifikationer (2 § 13). lämnade sin rapport att tillgängliggöra och förvalta nationella gemensamma specifikationer (dnr 2019/01538). I rapporten finns en rad rekommendationer med innebörd att bl.a. ytterligare medel och utveckling behövs inom ramen för arbetet med nationella gemensamma e-hälsospecifikationer. lämnade sin rapport nyttjande av sammanhållen journalföring – Möjligheter, utmaningar och behovet av digital informationsförsörjning och (dnr 2021/01681). Rapporten innehåller en behovskartläggning samt en analys av nuläge och utmaningar med dagens informationshantering inom ramen för sammanhållen journalföring. Analysen visar att den tekniska lösning som framöver används för sammanhållen journalföring bör kunna användas också för flera ändamål, t.ex. forskning och kvalitetsuppföljning. Uppdrag till Myndigheten för digital förvaltning gav regeringen för digital förvaltning (Digg) uppdrag att tillhandahålla infrastruktur för säker digital kommunikation för offentlig sektor. Infrastrukturen ska kunna användas för att på ett säkert sätt skicka ostrukturerad information. Den ska utformas för att lösa generella aktörsbehov och även kunna anpassas till att möta olika aktörers specifika behov utifrån deras verksamheter och system. meddelade kommissionen En EU-strategi för data (COM/2020/ 66 final). Under avsnittet om vision uttalas att målet är att skapa ett gemensamt europeiskt dataområde – en genuin inre marknad för data, öppen för data från hela världen – där både personuppgifter och icke-personuppgifter, inklusive känsliga företagsuppgifter, är säkra. Strategin förutser bl.a. inrättandet av ett särskilt dataområde, Gemensamt europeiskt dataområde för hälsa. Kommissionen åtar sig att inom området utarbeta sektorsspecifika lagstiftningsåtgärder eller andra åtgärder för det europeiska dataområdet för hälsa, som komplement till den övergripande ramen för det gemensamma dataområdet, vidta åtgärder för att stärka medborgarnas åtkomst till hälsodata och uppgifternas portabilitet samt ta itu med hinder för gränsöverskridande tillhandahållande av digitala hälso- och sjukvårdstjänster och produkter samt underlätta inrättandet av en uppförandekod för behandling av personuppgifter i hälso- och sjukvårdssektorn. Vidare åtar sig kommissionen att lansera datainfrastrukturen, verktygen och datorkapaciteten för det europeiska dataområdet för hälsa, närmare bestämt stödja utvecklingen av nationella elektroniska patientjournaler och hälsouppgifternas interoperabilitet genom att använda formatet för utbyte av elektroniska patientjournaler. lämnade kommissionen förslag till en förordning om harmonisering av regler om vem som kan använda och få åtkomst till data som genereras i EU inom alla ekonomiska sektorer, den s.k. dataakten (COM(2022) 68 final). Enligt pressmeddelande från kommissionen innefattar förslaget verktyg för att offentliga myndigheter kan få åtkomst till och använda data som innehas av den privata sektorn och som är nödvändiga i exceptionella omständigheter, framför allt vid ett allmänt nödläge (t.ex. översvämningar och skogsbränder) eller när de behöver data för att kunna fullgöra en lagstadgad uppgift och de inte finns tillgängliga på annat sätt. Regeringen uttalar i budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 9) att standarder och gemensamma termer och begrepp är prioriterade insatsområden i Vision e-hälsa 2025. finns juridiska förutsättningar att dela journalinformation inom hälso- och sjukvården, s.k. sammanhållen journalföring. Hälsodata och precisionsmedicin är två områden där det skett betydande utveckling, och utvecklingstakten är fortsatt hög. Överenskommelse om etablering och införande av infrastruktur för säker digital kommunikation slöt regeringen och SKR en överenskommelse om etablering och införande av infrastruktur för säker digital kommunikation i offentlig sektor. SKR och regeringen avser att gemensamt ta ansvar för att infrastruktur för säker digital kommunikation etableras och långsiktigt tillhandahålls till välfärdens aktörer. Målsättningen är att infrastrukturen för säker digital kommunikation ska kunna användas av, och vara till nytta för, hela den offentliga sektorn. Målsättningen är också att den ska kunna användas för kommunikation med privata utförare av helt eller delvis offentligt finansierad verksamhet och andra organisationer som offentlig sektor kommunicerar med (avsnitt 2). SKR åtar sig bl.a. att tillhandahålla stöd gällande struktur och etablering av innehåll i den centrala funktionaliteten för kommunala och regionala verksamheter, verka för att kravställningar för att realisera säker digital kommunikation inkluderas i kommungemensamma upphandlingar samt tillhandahålla gemensamma tekniska stödtjänster (avsnitt 2.4). Förslag om sammanhållen vård- och omsorgsdokumentation beslutade regeringen om proposition 2021/22:177 Sammanhållen vård- och omsorgsdokumentation. Propositionen innehåller lagförslag om en ny lag om sammanhållen vård- och omsorgsdokumentation. Enligt förslaget ska bl.a. bestämmelserna i patientdatalagen om sammanhållen journalföring överföras till den nya lagen. Ändringarna innebär att vård- och omsorgsgivare, genom direktåtkomst eller annat elektroniskt utlämnande, får tillgång till personuppgifter hos andra vård- och omsorgsgivare. I lagen införs integritetsstärkande åtgärder samt uttryckliga bestämmelser om samtycke till behandling av personuppgifter. Lagförslagen föreslås träda i kraft . Propositionen bereds i socialutskottet . Svar på skriftliga frågor om tillgång till uppgifter i 1177 Vårdguiden besvarade socialminister (S) en skriftlig fråga om otillgängliga uppgifter i 1177 Vårdguiden för tonåringar (fr. 2020/21:1171). Socialministern anförde bl.a. följande i sitt svar: har frågat mig hur man från regeringens sida ser på omständigheten att ungdomar i åldern 13–inte har möjlighet att komma åt personliga uppgifter som exempelvis provsvar och journalanteckningar via 1177 Vårdguiden, och om jag kommer att verka för att alla, oavsett ålder, ska kunna ta del av dessa tjänster på lika villkor, antingen själva eller genom vårdnadshavares försorg. Regeringen kan konstatera att det för 13–15-åringar tycks ha etablerats en praxis där huvudregeln är att varken tonåringen själv eller vårdnadshavaren har digital tillgång till tonåringens journal, utan att en individuell bedömning måste göras i varje enskilt fall. Jag har förståelse för att denna ordning kan uppfattas som omständlig när det gäller många alldagliga kontakter som en vårdnadshavare behöver ha med vården när det gäller ett underårigt barn. Jag vill understryka att det är huvudmännen och vårdgivarna som har ansvaret för hur information förmedlas till patienter och anhöriga. Det är frågor som i grund och botten rör tillämpningen av lag och är därför något som varken jag eller regeringen kan ge några direktiv till regionerna eller andra vårdgivare om. besvarade socialminister (S) en skriftlig fråga om vårdnadshavares tillgång till sina barns journaler (fr. 2020/21:2756). Socialministern anförde följande i sitt svar: Som jag i en tidigare, snarlik fråga (2020/21:1171 Otillgängliga uppgifter i 1177 Vårdguiden för tonåringar) har svarat så tycks det för 13–15-åringar ha etablerats en praxis där huvudregeln för tillgång till journaluppgifter är att en individuell bedömning måste göras i varje enskilt fall. Jag har stor förståelse för att denna ordning uppfattas som omständlig. Jag vill understryka att det är huvudmännen och vårdgivarna som har ansvaret för hur information förmedlas till patienter och anhöriga. Det är frågor som i grund och botten rör tillämpningen av lag och är därför något som varken jag eller regeringen kan ge några direktiv till regionerna eller andra vårdgivare om. Utskottet föreslog i betänkande 2018/19:SoU8 ett tillkännagivande till regeringen om gemensamma standarder. följde utskottet (rskr. 2018/19:233). Utskottet anförde följande i betänkandet (s. 156, ingen reservation): E-hälsa och välfärdsteknologi används i förhållandevis begränsad skala i , trots en teknikvan befolkning och god digital infrastruktur. Det främsta skälet är den stora variationen av system för information och dokumentation som används i regioner, kommuner och av privata vårdgivare, vilket försvårar informationsutbytet. Enligt utskottets uppfattning är det angeläget att gemensamma standarder tas fram för journalsystem och kvalitetsregister. Utskottet noterar handlingsplanen –2019 för att samverka vid genomförandet av Vision e-hälsa 2025, men anser att när det gäller frågan om gemensamma standarder krävs att regeringen på lämpligt sätt ser till att sådana tas fram. bör ställa sig bakom det som utskottet anför och tillkännage det för regeringen. Motionsyrkanden om patientdatalagen och digitalisering behandlades senast i socialutskottets betänkande 2020/21:SoU16. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (prot. 2020/21:132). Inledningsvis noterar utskottet att det finns många pågående initiativ som rör utbyte av data i hälso- och sjukvården. Överlag anser utskottet att det ska finnas goda möjligheter till sammanhållen journalföring och informationsdelning inom hälso- och sjukvården. Vidare anser utskottet att det bör vara tydligt vad som gäller när anhöriga agerar ombud vid kontakter med vården. När det gäller journalföring noterar utskottet att meddelat föreskrifter om detta. Utskottet noterar också uppdraget till Digg att tillhandahålla infrastruktur för säker digital kommunikation för offentlig sektor. Utskottet vill också peka på Överenskommelse om etablering och införande av infrastruktur för säker digital kommunikation och det som där uttalas om att SKR och regeringen avser att gemensamt ta ansvar för att infrastruktur för säker digital kommunikation etableras och långsiktigt tillhandahålls till välfärdens aktörer. I sammanhanget kan även noteras de nya regler som föreslagits i propositionen Sammanhållen vård- och omsorgsdokumentation. Vidare konstaterar utskottet att det i offentlighets- och sekretesslagen finns bestämmelser om tystnadsplikt i det allmännas verksamhet som kan innebära förbud mot att lämna ut allmänna handlingar i hälso- och sjukvårdsverksamhet. Här kan även nämnas vad som följer av förslaget om den s.k. dataakten vad gäller offentliga myndigheters åtkomst till data som innehas av den privata sektorn. När det gäller tillgång till uppgifter i 1177 Vårdguiden delar utskottet socialministerns uppfattning att frågan i grund och botten rör tillämpningen av lag. Mot den bakgrunden, och främst med hänsyn till pågående arbete, anser utskottet sammantaget att det inte finns skäl för att ta några initiativ med anledning av motionerna 2021/22:452 (V) yrkande 7, 2021/22:618 (SD), 2021/22:1213 (C) yrkande 2, 2021/22:3244 (C) yrkande 46, 2021/22:3512 (C) yrkande 20, 2021/22:3809 (SD) yrkande 50 och 2021/22:3909 (C) yrkande 15. Motionerna bör avslås. Vidare, när det gäller andra förutsättningar för informationsutbyte, noterar utskottet det förtydligade uppdraget till att fastställa nationella e-hälsospecifikationer samt vad som uttalas i En EU-strategi för data om Gemensamt europeiskt dataområde för hälsa och om vad kommissionen där åtar sig i fråga om bl.a. hälsodata och hinder för gränsöverskridande tillhandahållande av digitala hälso- och sjukvårdstjänster, datainfrastruktur m.m. Utskottet är med hänsyn till detta och av de skäl som angetts ovan inte heller berett att föreslå att ska ta något initiativ med anledning av motionerna 2021/22:3244 (C) yrkande 45 och 2021/22:3909 (C) yrkande 13 som bör avslås. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om ett brett nationellt kvalitetsregister för kognitiva sjukdomar och tillkännager detta för regeringen. avslår motion om riktlinjer för användande av . Jämför reservation 18 (S, V) och 19 (M). Ett brett nationellt kvalitetsregister för kognitiva sjukdomar