bet · H901JuU22 · 2022-04-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som utskottet anför om förhör av misstänkta för sexualbrott och tillkännager detta för regeringen. avslår motionsyrkanden om utredning av sexualbrott och bidragsbrott. Jämför reservation 25 (S, V, MP), 26 (L, MP), 27 (C), 28 (V) och 29 (KD). I kommittémotion 2021/22:3787 av m.fl. (M) yrkande 18 föreslås att nationella riktlinjer för utredning av sexualbrott ska införas, som bl.a. innebär att den som är skäligen misstänkt för ett sexualbrott alltid ska förhöras av polis. Ett liknande yrkande finns i motion 2021/22:4034 av (M) yrkande 3. I partimotion 2021/22:2599 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 7 föreslås att regeringen, i samband med att minimistraffet för köp av sexuell tjänst höjs från böter till fängelse, bör ge i uppdrag att verka för att alla gärningspersoner som är misstänkta för köp av sexuell tjänst ska topsas. I partimotion 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkande 92 begärs att riktlinjerna för hanteringen av spårsäkringssatser vid sexualbrottsutredningar ska följas i hela landet. Ett liknande yrkande finns i kommittémotion 2021/22:3579 av m.fl. (C) yrkande 48. I kommittémotion 2021/22:3973 av m.fl. (L) yrkande 15 framhåller motionärerna vikten av att tidig spårsäkring görs och att hälso- och sjukvårdens ansvar för detta regleras. I kommittémotion 2021/22:3218 av m.fl. (C) yrkande 33 efterfrågas ökade möjligheter för polisen att använda sig av AI och datorseende vid utredning av internetrelaterade sexuella övergrepp mot barn. I kommittémotion 2021/22:4184 av m.fl. (KD) yrkande 31 föreslås att andra myndigheter än polisen ska ges möjlighet att kalla personer som är misstänkta för bidragsbrott till en särskild form av förhör, likt vad som gäller i . publicerade och en gemensam tillsynsrapport, Våldsbrott i nära relationer och sexualbrott mot vuxna (Tillsynsrapport 2019:1). Tillsynen genomfördes genom aktgranskning där ca 600 brottsmisstankar följdes upp. I av de granskade sexualbrottsärendena hade inget förhör hållits med misstänkt och i en tredjedel av dessa bedömde projektgruppen för tillsynen att förhör borde ha hållits. publicerade Brå rapporten från anmälan till dom – En studie av rättsväsendets arbete med våldtäktsärenden (Rapport 2019:9). Inom ramen för studien hade Brå slumpmässigt valt ut 785 våldtäktsanmälningar och studerat allt material i ärendena. Enligt Brås slutsatser hade närmare hälften av anmälningarna inga förutsättningar att upp, oavsett hur bra polis och åklagare arbetade. I ungefär var tionde utredning fann Brå brister av olika slag. Enligt Brå visar studien att det finns möjligheter att förbättra polisens och åklagares arbete med våldtäktsutredningar och med anledning av detta lämnade Brå flera förslag, bl.a. att de som är skäligen misstänkta för våldtäkt alltid ska förhöras och att detta ska göras så snabbt som möjligt. fattade rikspolischefen beslut om satsning på brott mot särskilt utsatta brottsoffer. En del av satsningen är att införa metodstödet Ett utvecklat bästa arbetssätt, som ska förkorta handläggningstiderna och öka kvaliteteten i bevissäkringen. I årsredovisning (s. 85) anges att resultatet av egenkontroller i polisområdena visar att det finns delar av metodstödet som kan förbättras, bl.a. användandet av videoförhör med målsägande, dokumentation av skador eller avsaknad av skador och användning av spårsäkringssatser. Dokumentationen av vilka utredningsåtgärder som har gjorts kan också förbättras. inrättade i Nord en särskild utredningsgrupp, Sexualbrottsgruppen, som enbart utreder våldtäktsärenden. Verksamheten har utvärderats av Brå (Rapport 2021:7), som bedömer att specialiseringen har lett till högre kvalitet i ärendena som utredningstiderna har kortats, men antalet ärenden som redovisats till åklagare har bara ökat marginellt. Frågor om spårsäkring efter sexualbrott har utretts av sexualbrottsutredning (Ju 2020:02), som presenterade sina förslag i betänkandet Ett förstärkt skydd mot sexuella kränkningar (SOU 2021:43). Utredningen föreslog bl.a. att det ska införas en ny lag om hälso- och sjukvårdens spårsäkring efter sexualbrott, som innebär att regionen ska ansvara för att erbjuda spårsäkring samt att spara proverna och fynden från spårsäkring . Betänkandet bereds i . överlämnade sexuella övergrepp mot barn – stora utmaningar för polis och åklagare (2021:25) till . I rapporten konstaterar att det finns flera brister i och arbete mot internetrelaterade sexuella övergrepp mot barn (isöb). lämnar flera rekommendationer till de båda myndigheterna och en rekommendation till regeringen. Rekommendationerna till handlar om att säkerställa att medarbetare har tillgång till it-stöd och utbildningar, stärka processägarskapet för isöb-processen och ge högre prioritet åt det förebyggande arbetet mot isöb-brott. I regleringsbrev anges att ska redovisa hur utredningsresultatet har utvecklats när det gäller bl.a. våldtäkt mot vuxen, brott mot barn och köp av sexuella tjänster samt vilka eventuella regionala skillnader som finns i utredningsresultat . ska vidare redovisa det utvecklingsarbete som bedrivs i organisationen i syfte att förbättra förmågan att utreda och förebygga dessa brott samt redovisa hur myndigheten följer upp och säkerställer att aktuella metodstöd och riktlinjer för utredningsarbetet tillämpas. Utredning av bidragsbrott i I har myndigheter som betalar ut bidrag möjlighet att kalla personer som misstänks för bidragsbrott till en slags intervju (”interview under caution”). En sådan intervju hålls av bidragsbrottsutredare (”fraud investigation officers”) på myndigheten i syfte att samla in information, som sedan kan ingå som bevisning i en förundersökning. Efter intervjun avgör bidragsbrottsutredare om ärendet ska överlämnas till åklagare för åtal och om övriga sanktioner, t.ex. om att rätten till bidrag ska upphöra eller att tidigare utbetalda bidrag ska återbetalas. föreslog utskottet ett tillkännagivande till regeringen om spårsäkringssatser vid sexualbrottsutredningar (bet. 2020/21:JuU23). Utskottet anförde följande (s. 46): Utskottet ser allvarligt på de uppgifter som har framkommit i media om brister när det gäller hantering av spårsäkringssatser vid sexualbrottsutredningar. Brottsoffer som genomgår undersökning i spårsäkringssyfte – med allt vad detta innebär för personens integritet – måste enligt utskottets mening mötas med största respekt. Utskottet anser att regeringen bör vidta åtgärder för att säkerställa att nationella riktlinjer för spårsäkringssatser vid sexualbrottsutredningar följs i hela landet. följde utskottets förslag (rskr. 2020/21:395). För den som blivit utsatt för sexualbrott är samhällets stöd av stor vikt, och en rättsprocess som leder till att förövaren blir fälld och straffad ses av många som den viktigaste upprättelsen för den som blivit utsatt. Mot denna bakgrund är det viktigt att utredningar om sexualbrott bedrivs på ett enhetligt, ändamålsenligt och effektivt sätt som ger största möjliga förutsättningar för att utredningarna också ska resultera i lagföringar för brotten. Utskottet ser därför allvarligt på de uppgifter som har framkommit i rapporterna som redogjorts för ovan om att förhör av personer som är misstänkta för sexualbrott inte sker i tillräcklig utsträckning och inte heller med den skyndsamhet som krävs. Utskottet anser därför att bör införa nationella riktlinjer för utredning av sexualbrott. Med anledning av de brister som har konstaterats när det gäller polisens arbete bör det i sådana riktlinjer anges att den som är skäligen misstänkt för sexualbrott alltid ska förhöras av polis och att förhör ska hållas så fort som det är möjligt. Vad utskottet nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Utskottet tillstyrker därmed motionerna 2021/22:3787 (M) yrkande 18 och 2021/22:4034 (M) yrkande 3. riktade ett tillkännagivande till regeringen om att vidta åtgärder för att säkerställa att nationella riktlinjer för spårsäkringssatser vid sexualbrottsutredningar följs i hela landet. Utskottet noterar också att förslag till ny lagstiftning som reglerar hälso- och sjukvårdens ansvar för spårsäkring bereds i . Enligt utskottet har det inte framkommit något som ger utskottet anledning att rikta ett nytt tillkännagivande till regeringen i fråga om spårsäkring efter sexualbrott. Motionerna 2021/22:3579 (C) yrkande 48, 2021/22:3666 (C) yrkande 92 och 2021/22:3973 (L) yrkande 15 avstyrks. Utskottet är inte heller berett att ta något initiativ med anledning av förslag om att alla gärningspersoner som är misstänkta för köp av sexuell tjänst ska topsas och avstyrker därmed motion 2021/22:2599 (V) yrkande 7. Även förslaget i motion 2021/22:3218 (C) yrkande 33 om ökade möjligheter för polisen att använda sig av AI och datorseende avstyrks. Utskottet är inte berett att ta initiativ med anledning av förslaget om att införa ett nytt system för utredning av bidragsbrott, likt vad som gäller i . Motion 2021/22:4184 (KD) yrkande 31 avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om polisens utrustning, bl.a. vapen och teknisk övervakningsutrustning. Jämför reservation 30 (M, KD). Enligt kommittémotion 2021/22:3781 av m.fl. (M) yrkande 25 i denna del bör en översyn göras av polisens tillgång till teknisk övervakningsutrustning, t.ex. ljuddetektorer som kan användas i syfte att upptäcka skottlossningar, glaskross och skrik. I samma motion yrkande 31 begärs att försöken med, utvärderingen av och införandet av elpistoler i polisens utrustning ska påskyndas. Vidare föreslår motionärerna i yrkande 32 att polisens tjänstevapen ska förbättras. antog en plan för utveckling av polisiära metoder och utrustning –2023 (PM 2021:3). I planen beskrivs hur ska leda och styra utvecklingen av polisiära metoder och utrustning samt avdelningens strategiska projekt . Utvecklingen av tillgången till kameror och liknande teknisk utrustning sker bl.a. inom ramen för nationella kameraprojekt, som leds av och . har utfärdat föreskrifter och allmänna råd om polisens särskilda hjälpmedel vid våldsanvändning inom polisen (PMFS 2016:8, FAP 933-1). Begreppet särskilda hjälpmedel vid våldsanvändning innefattar t.ex. skjutvapen som tilldelats en polis som personlig utrustning eller som förstärkningsvapen, OC-sprej, batong, fängsel och spottskyddshuva eller annat hjälpmedel som huvudsakligen är avsett att kunna användas vid situationer där en polis har befogenhet att använda våld mot en person samt andra hjälpmedel som är avsedda att stoppa fordon. Av de allmänna råden framgår att då särskilda hjälpmedel för våldsanvändning behöver användas i polistjänsten får endast sådana hjälpmedel användas som godkänts av eller som har reglerats särskilt i föreskrifter och allmänna råd. –2021 har en testverksamhet med elchockvapen pågått vid . beslutade rikspolischefen att elchockvapen ska införas permanent som en del av polisens utrustning. infördes elchockvapen i förteckning över godkända särskilda hjälpmedel vid våldsanvändning inom Polisen. Utbildning för poliser i yttre tjänst när det gäller elchockvapen kommer att påbörjas . I planen för utveckling av polisiära metoder och utrustning anges (s. 10) att ett införandeprojekt om elchockvapen kommer att pågå –2024. Projektet innefattar också införandet av en ny tjänstepistol. publicerade internrevision rapporten av utrustning för poliser i yttre tjänst. Granskningen resulterade i fem rekommendationer, som i sin tur gav upphov till att rikspolischefen beslutade att åtgärder ska vidtas av ekonomiavdelningen och . Utskottet behandlade motionsyrkanden om möjligheten att sätta upp skottdetektorer på tak för att stävja skjutningar (bet. 2019/20:JuU25 s. 36 f.) Utskottet var inte berett att vidta sådana åtgärder och avstyrkte motionsyrkandena. följde utskottets förslag (rskr. 2019/20:256). Utskottet avstyrkte ett liknande yrkande (bet. 2020/21:JuU23 s. 47 f.). Utskottet konstaterade då att hade antagit en plan för utveckling av polisiära metoder och utrustning samt att frågor om polisens tekniska utrustning och kvaliteten på denna var uppmärksammade inom myndigheten. följde utskottets förslag (rskr. 2020/21:395). Utskottet konstaterar att har en treårig plan för utveckling av polisiära metoder och utrustning, som bl.a. beskriver hur ska leda och styra utvecklingen av dessa samt avdelningens strategiska projekt. Utskottet ser därför inte behov av att ta initiativ till en översyn av polisens tillgång till teknisk övervakningsutrustning och avstyrker motion 2021/22:3781 (M) yrkande 25 i denna del. Elchockvapen är en del av polisens utrustning och vid myndigheten pågår ett införandeprojekt, som även innefattar införandet av en ny tjänstepistol. Mot denna bakgrund anser utskottet att motion 2021/22:3781 (M) yrkandena 31 och 32 får anses åtminstone delvis tillgodosedda. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om skydd av identitetsuppgifter och tillkännager detta för regeringen. avslår motionsyrkanden om polisens yttre arbetsmiljö. Jämför reservation 31 (V, MP) och 32 (S, C, V). I kommittémotion 2021/22:454 av m.fl. (V) yrkande 4 anförs att regeringen bör ge en lämplig myndighet i uppdrag att ta fram ett underlag som allsidigt belyser polisers utsatthet för brott i tjänsteutövningen och hur sådan brottslighet påverkar enskilda poliser. I samma motion yrkande 5 begärs att regeringen ska återkomma med förslag på åtgärder i syfte att göra arbetsmiljön säkrare för poliser i yttre tjänst. I partimotion 2021/22:4031 av m.fl. (M) yrkande 38 efterfrågas ett bättre skydd av myndighetspersoners identitet. Liknande yrkanden finns i kommittémotionerna 2021/22:2528 av m.fl. (SD) yrkande 38 och 2021/22:3781 av m.fl. (M) yrkande 15. I motion 2021/22:1057 av m.fl. (S) föreslås ett tillkännagivande om att överväga att stärka medarbetarskyddet. I motion 2021/22:2147 av (S) yrkande 1 föreslås att det ska vara möjligt för myndighetsanställda att skriva under beslut med tjänstenummer och använda avidentifierade tjänstekort, om det i samråd med chef eller säkerhetsansvarig bedöms finnas risk för hot eller hämnd som har samband med myndighetsutövningen. I årsredovisning (s. 152) anges följande om myndighetens arbetsmiljöarbete: har bedrivit intensiv utveckling av arbetsmiljöarbetet med fokus på såväl strategisk som operativ utveckling inom olika delar av ämnesområdet. Utvecklingsarbetet har bland annat resulterat i: • implementering och fortsatt utveckling av metoden dialogsamtal för uppföljning av det systematiska arbetsmiljöarbetet. 18 dialoger med skyddskommittéer i polisregioner och på avdelningar har genomförts i syfte att få en status på arbetsmiljöarbetet i organisationen. Resultatet har publicerats i en rapport som ligger till grund för fortsatt utvecklingsarbete på arbetsmiljöområdet • åtgärder för att chefer i verksamheten ska ta ett större ansvar för sina tilldelade arbetsmiljöuppgifter avseende hantering av arbetsskadeärenden. En kontinuerlig och regelbunden uppföljning har medfört minskade balanser av outredda arbetsskadeärenden. • framtagandet av en digital arbetsmiljöutbildning för arbetsledare • revidering pågår av samtliga styrdokument på arbetsmiljöområdet, där Hot och våld och Arbetsskador och tillbud är särskilt prioriterade. Syftet med revideringen är att förenkla och underlätta för verksamheten samt att se över antalet styrdokument • en översyn av krisstödet och en revidering av rutinerna för omhändertagandet av personal vid allvarliga händelser. Projektet förbättrad arbetsmiljö har bedrivits och så även . Syftet med projektet är att avsatta projektmedel ska bidra till en ambitionshöjning inom arbetsmiljöområdet. har det med stöd av projektmedel tagits fram en applikation för att dela information. Denna applikation kommer innebära en förbättring av arbetsmiljön för medarbetare i yttre tjänst. Vidare har ett forskningsbaserat kunskapsunderlag för bäranordningar tagits fram. Syftet är dels att förbättra ergonomin och därigenom minska belastningsskador, dels att förbättra säkerheten för medarbetare i yttre tjänst. Vidare har ett arbete genomförts för att effektivare förebygga risker för våld eller hot om våld i alla dess former, för anställda. har ett förstärkt fokus legat på att identifiera, förebygga och minimera risker för hot och våld som en del av det systematiska arbetsmiljöarbetet. Riskbedömningar och kompetensutvecklingsinsatser har genomförts på polisregioner och på avdelningar. Även skriftliga rutiner och instruktioner har setts över. När det gäller coronapandemins påverkan på myndigheten anges (s 13 f.) att 1 208 anmälningar om tillbud eller skador som kan relateras till coronapandemin har rapporterats in och en stor del av anmälningarna rör poliser i yttre tjänst. Samtliga polisanställda som i sitt arbete har fysisk kontakt med allmänheten i tjänsten omfattas av en rutin som anger vilken skyddsutrustning som ska användas, hur den ska användas och hur en strukturerad avklädning och sanering ska gå till. Uppgifter som registreras i folkbokföringen är som regel offentliga. Sekretess gäller hos alla myndigheter om det av särskild anledning kan antas att den enskilde, eller någon närstående, kan lida skada eller men om uppgifter om personen lämnas ut (22 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen [2009:400], förkortad OSL). Om man på förhand kan misstänka att utlämnande av uppgifter om en person kan förorsaka personförföljelse eller annan skada kan en sekretessmarkering i folkbokföringsregistret med stöd av 5 kap. 5 § första stycket OSL tillgripas som en första skyddsåtgärd. Markeringen anger att särskild försiktighet bör iakttas vid bedömningen av om uppgifter om personen i fråga bör lämnas ut, eftersom uppgifterna kan omfattas av sekretess. Ett annat sätt att skydda personuppgifter i folkbokföringen är att genom ett beslut om det som tidigare hette kvarskrivning. Det ersattes av skyddad folkbokföring, som är ett mer flexibelt institut. Ett beslut om skyddad folkbokföring enligt 16 § folkbokföringslagen (1991:491) tillåter att en person får vara folkbokförd på en annan folkbokföringsadress än där personen är bosatt om personen av särskilda skäl kan antas bli utsatt för brott, förföljelse eller allvarliga trakasserier på annat sätt och om åtgärden med hänsyn till den enskildes förmåga och övriga förutsättningar kan antas tillgodose behovet av skydd. Skyddad bokföring får även avse den utsatta personens medflyttande familj. Bestämmelser om fingerade personuppgifter regleras i lagen (1991:483) om fingerade personuppgifter. Enligt lagen kan en folkbokförd person som riskerar att bli utsatt för allvarlig brottslighet som riktar sig mot hans eller hennes liv, hälsa, frihet eller frid medges att använda andra personuppgifter om sig själv än de verkliga (fingerade personuppgifter). Det krävs också att personen inte kan ges tillräckligt skydd genom skyddad bokföring eller på annat sätt. Huvudregeln är att medgivandet gäller för obegränsad tid, men det får begränsas till . Ett medgivande att använda fingerade personuppgifter får även ges åt en familjemedlem som varaktigt bor tillsammans med den person som riskerar att bli utsatt för allvarlig brottslighet. En fråga om medgivande prövas av . Enligt 2 a § polislagen (1984:387) får bedriva särskilt personsäkerhetsarbete i fråga om vittnen och andra hotade personer. I förordningen (2006:519) om särskilt personsäkerhetsarbete m.m. finns föreskrifter om sådant arbete. Av dessa framgår att särskilt personsäkerhetsarbete får bedrivas i fråga om bl.a. anställda inom rättsväsendet och deras närstående. En person får bli föremål för särskilt personsäkerhetsarbete om det finns en påtaglig risk för att allvarlig brottslighet riktas mot hans eller hennes eller en närståendes liv, hälsa, frihet eller frid. Den som blir föremål för särskilt personsäkerhetsarbete ska få hjälp med de säkerhetsåtgärder som bedöms möjliga och nödvändiga att genomföra. Han eller hon ska även få hjälp med myndighetskontakter och annat som krävs för att personsäkerhetsarbetet ska kunna bedrivas. Det är som ansvarar för det särskilda personsäkerhetsarbetet. Det är den mest ingripande skyddsåtgärden. Arbetet används enbart i undantagsfall och kallas ibland för vittnesskyddsprogrammet. Tjänstekort till anställda och uppdragstagare i offentlig verksamhet regleras i förordningen (1958:272) om tjänstekort. trädde ändringar i förordningen i kraft, i syfte att minska utsattheten för sådana yrkespersoner. räcker det att ange tilltalsnamnets första bokstav och efternamn samt identifikationsnummer på tjänstekortet, i stället för för- och efternamn samt personnummer som tidigare krävdes. Tjänstekorten ska precis som tidigare också innehålla ett välliknande fotografi och uppgift om personens tjänst eller uppdrag. Myndigheter som utpekas i 4 § kan utfärda ett särskilt tjänstekort för vissa kategorier av personer med arbetsuppgifter som medför en påtaglig risk för att han eller hon eller någon närstående utsätts för hot eller våld. På särskilda tjänstekort anges ett tjänstgöringsnummer i stället för uppgifter om personens namn och tjänst eller uppdrag. Genom förordningsändringen utökades och Säkerhetspolisens möjlighet att utfärda särskilda tjänstekort till att omfatta samtliga anställda vid myndigheterna. Tjänstekort som utfärdas av regleras också av föreskrifter och allmänna råd om tjänstekort (PMFS 2020:4), som är föremål för översyn av myndigheten. I en interpellationsdebatt anförde inrikesministern bl.a. följande i svaret på en fråga om regeringen avsåg att införa skyddade uppgifter för poliser och andra yrkesgrupper inom de rättsvårdande instanserna (ip. 2020/21:525): När det gäller möjligheten att skydda uppgifter om offentliganställda står viktiga intressen mot varandra. Vid myndighetsutövning är det centralt att den enskilde kan få veta vem som fattar besluten. Det handlar om transparens och förutsättningar för ansvarsutkrävande. Allmänintresset av att kunna ta del av uppgifter om offentliganställda är starkt. kan hot, våld och trakasserier mot offentliganställda innebära både ett arbetsmiljöproblem och ett demokratiproblem. Med hänsyn till de anställdas och deras familjers och andra närståendes trygghet har det därför ansetts vara motiverat att vissa uppgifter om offentliganställda skyddas. Utgångspunkten är att sekretess gäller för anställdas bostadsadresser och privata telefonnummer. Hos vissa myndigheter där personalen särskilt kan riskera att utsättas för till exempel hot eller våld kan även personnummer och födelsedatum skyddas. Det gäller bland annat för anställda hos och socialnämnderna. Hotade och förföljda personer kan också under vissa förhållanden få sina uppgifter skyddade i folkbokföringen. Sammanfattningsvis har både regeringen och vidtagit flera åtgärder för en tryggare arbetsmiljö för myndighetens anställda. Regeringen arbetar kontinuerligt och målmedvetet för att ge de brottsbekämpande myndigheterna bästa möjliga förutsättningar för att utföra sina uppdrag. Regeringen kommer även fortsättningsvis att noga följa utvecklingen och utesluter inte att vidta ytterligare åtgärder vid behov. beslutade regeringen att ge en utredare i uppdrag att överväga olika författningsändringar för att minska offentliganställdas utsatthet för våld, hot och trakasserier (dir. 2022:31). Syftet är både att förbättra situationen för de anställda och att värna den offentliga verksamheten. Utredaren ska enligt direktiven bl.a. • analysera behovet av en minskad exponering av offentliganställdas namn och ta ställning till om behovet motiverar författningsändringar som minskar kraven på användning av namn i beslut och andra handlingar som dokumenterar åtgärder • analysera behovet av ett starkare skydd för uppgifter om offentliganställda och ta ställning till om behovet motiverar författningsändringar som stärker skyddet för uppgifterna • göra en språklig och saklig översyn av straffbestämmelserna om våld eller hot mot tjänsteman, förgripelse mot tjänsteman och våldsamt motstånd och ta ställning till om skyddet behöver förstärkas