bet · H901SfU14 · 2022-03-18 00:00:00 — Regeringen föreslår dock vissa anpassningar av svenska regler för att tillämpningen ska fungera på ett ändamålsenligt sätt och för att ska uppfylla sina åtaganden enligt förordningarna. Utskottet delar regeringens bedömning i propositionen att det är nödvändigt att anpassa de svenska reglerna till in- och utresesystemet och tillstyrker regeringens förslag till ändringar i utlänningslagen, utlänningsdatalagen och lagen om polisens behandling av personuppgifter inom brottsdatalagens område. Mot denna bakgrund anser utskottet att det saknas skäl för att rikta ett tillkännagivande till regeringen med anledning av yrkanden om att biometriska uppgifter som har upptagits ska förstöras i ett senare skede än och att in- och utresa ska registreras även för tredjelandsmedborgare med tillstånd att vistas i . Utskottet avstyrker därför motionerna 2021/22:4356 (SD) yrkandena 3 och 4, 2021/22:4359 (KD) yrkandena 2 och 4 samt 2021/22:4360 (M) yrkande 3. Utskottet anser inte heller att ska rikta ett tillkännagivande till regeringen om särskilda åtgärder för dem som fått ett återreseförbud. Därmed avstyrks även motion 2021/22:4359 (KD) yrkande 3. När det gäller begreppen biometriska uppgifter och biometriska data kan utskottet konstatera att det finns ett behov av en fördjupad analys. Möjligheten för myndigheter att uppta och söka på biometriska uppgifter är ytterst viktig för att kunna säkerställa gränskontroll, reglerad invandring och inre säkerhet. Det får därför inte finnas oklarheter om regelverket eller vad som omfattas av reglerna, vare sig det gäller direkt upptagning av biometri eller teknisk behandling. Reglerna måste vara så enhetliga och tydliga som möjligt. Det finns vidare ett behov av att säkerställa att det inte finns en diskrepans mellan det utrymme för biometrisk behandling som framgår av och det stöd som framgår av nationell rätt. Även om det delvis rör sig om ett EU-rättsligt begrepp som ytterst uttolkas av förhindrar det inte att det görs en översyn med syftet att säkerställa att regelverket är så enhetligt och tydligt som möjligt. bör därför tillkännage för regeringen att den bör återkomma med en översyn av begreppen biometriska uppgifter och biometriska data. Översynen bör ha som inriktning att utrymmet för biometrisk behandling ska utökas. Därmed tillstyrker utskottet motionerna 2021/22:4356 (SD) yrkande 1, 2021/22:4359 (KD) yrkande 1 och 2021/22:4360 (M) yrkande 1. får enligt 15 § utlänningsdatalagen föra register över fingeravtryck och fotografier. Enligt denna paragraf kan regeringen meddela föreskrifter om gallring av uppgifterna i registren. I 3 § utlänningsdataförordningen (2016:30) finns regler om när uppgifter senast ska gallras. Regeringen anger att den avser att återkomma till frågan om gallring av de uppgifter som föreslås få finnas i registren. I den departementspromemoria som föregick propositionen anges att de nu aktuella uppgifterna bör gallras när den registrerade blir svensk medborgare eller, i andra fall, redan senast efter det att uppgifterna registrerades. Någon motivering till promemorians förslag till frist lämnas inte. När det gäller möjligheten att gallra uppgifter i register över fingeravtryck och fotografier anser utskottet att detta ska kunna ske tidigast när den registrerade blir svensk medborgare eller i andra fall som senast efter att uppgifterna registrerats. Att använda en kortare gallringsfrist än maximalt är att bortse från myndigheternas behov och försvåra möjligheten att upprätthålla en reglerad invandring och nationell säkerhet. bör därför tillkännage för regeringen att uppgifter i register över fingeravtryck och fotografier inte bör gallras förrän den registrerade blir svensk medborgare eller i andra fall som senast efter att uppgifterna registrerats. Därmed tillstyrker utskottet motionerna 2021/22:4356 (SD) yrkande 2 och 2021/22:4360 (M) yrkande 2. Biometriska uppgifter och biometriska data, punkt 2 (S, C, V, MP) av (S), (S), (C), (S), (MP), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: 2021/22:4356 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2021/22:4359 av m.fl. (KD) yrkande 1 och 2021/22:4360 av m.fl. (M) yrkande 1. In- och utreseförordningen innehåller en definition av biometriska uppgifter som gäller för de direkt tillämpliga bestämmelserna i förordningen (artikel 3.1.18). Att biometriska uppgifter definieras på ett delvis annat sätt i andra unionsrättsakter går inte att åtgärda . Eftersom in- och utresesystemet snart ska tas i bruk krävs skyndsamma anpassningar av svensk rätt till det nya . Som regeringen har angett bör utgångspunkten därför vara att endast göra anpassningar av svensk rätt som är nödvändiga för att ska uppfylla sina förpliktelser enligt regelverket och för att tillämpningen av regelverket ska kunna fungera på ett ändamålsenligt sätt. bör därför inte nu göra ett tillkännagivande till regeringen. Motionsyrkandena bör således avslås. Gallringsfrist, punkt 3 (S, C, V, MP) av (S), (S), (C), (S), (MP), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: 2021/22:4356 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2021/22:4360 av m.fl. (M) yrkande 2. Regeringens avsikt är att genom det aktuella lagstiftningsärendet inleda en successiv översyn av utlänningslagens reglering av efterbehandling av biometriska uppgifter. Eftersom in- och utresesystemet snart ska tas i bruk har det dock krävts skyndsamma anpassningar av svensk rätt till det nya . bör därför inte nu göra ett tillkännagivande till regeringen om tidsfrister för gallring av biometriska uppgifter. Motionsyrkandena bör därför avslås. Möjlighet att spara biometriska uppgifter, punkt 4 (M, KD, L) av (M), i (M), (M), (KD), (L) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4359 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2021/22:4360 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2021/22:4356 av m.fl. (SD) yrkande 3. Av de personer som får avslag på sina asylansökningar är det alltför få som lämnar landet. En allvarlig följd av detta är det skuggsamhälle som vuxit sig allt större i . I skuggsamhället löper människor risk att utnyttjas och där finns personer som är beredda att utföra handlingar som orsakar andra och samhället stor skada. Det bör därför finnas en möjlighet att spara biometriska uppgifter efter att ett ärende har avgjorts för att kunna använda uppgifterna i arbetet med att verkställa utvisningsbeslut. Utöver detta finns det andra praktiska aspekter som talar för att uppgifterna inte bör förstöras för . Regeringen bör utreda och återkomma med konkreta förslag om att biometriska uppgifter ska förstöras i ett senare skede än vad som gäller . Möjlighet att spara biometriska uppgifter, punkt 4 (SD) av (SD), i (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4356 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2021/22:4359 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2021/22:4360 av m.fl. (M) yrkande 3. Biometriska uppgifter raderas i vissa fall i princip efter att de upptagits. Det kan exempelvis röra sig om fall där en utlänning som kontrolleras vid en inre utlänningskontroll och lämnar uppgifter för att styrka sin rätt att vistas i visar sig ha sådan rätt. Det kan också röra sig om fall där en utlänning ansökt om uppehållstillstånd och lämnar biometriska uppgifter till sitt kommande uppehållstillståndskort men sedan får avslag på ansökan. Detta leder till problem bl.a. om utlänningen efter ett överklagande beviljas uppehållstillstånd. Utlänningen måste då lämna nya fingeravtryck och bli fotograferad på nytt. Det finns även andra fall då förfarandet leder till problem, eftersom utlänningens biometriska uppgifter raderas innan han eller hon rest ut ur landet. Biometriska uppgifter som har tagits upp inom ramen för ett tillståndsärende bör därför inte raderas förrän ärendet avgjorts slutligt eller utlänningen har registrerats som utrest. Övrigt om anpassning av svensk rätt till EU:s nya in- och utresesystem, punkt 5 (SD) av (SD), i (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4356 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2021/22:4359 av m.fl. (KD) yrkandena 3 och 4. Det nya in- och utresesystemet ska användas för att registrera tredjelandsmedborgares in- och utresor från Schengenområdet. Det finns dock undantag, främst för dem som har uppehållstillstånd eller uppehållskort. Eftersom gränsmyndigheterna inte längre kommer att stämpla tredjelandsmedborgares pass innebär detta att går miste om information om dessa tredjelandsmedborgares resor. Denna information kan vara relevant i flera fall, t.ex. för att beräkna vistelsetiden i vid en ansökan om medborgarskap och för grunderna för vissa uppehållstillstånd. En av de två EU-förordningarna tillåter uttryckligen medlemsstaterna att fortsätta stämpla tredjelandsmedborgares resehandlingar i vissa fall. Detta bör således bejakas för att säkerställa att myndigheterna kan fatta korrekta beslut. Regeringen bör utreda frågan. Övrigt om anpassning av svensk rätt till EU:s nya in- och utresesystem, punkt 5 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4359 av m.fl. (KD) yrkandena 3 och 4 samt 2021/22:4356 av m.fl. (SD) yrkande 4. Den fysiska stämplingen av pass upphör när det nya in- och utresesystemet tas i bruk. påpekar i sitt remissvar att detta medför konsekvenser för myndighetens möjligheter att t.ex. handlägga medborgarskapsärenden, där vistelsetiden är ett kriterium. Informationen som går förlorad får konsekvenser även för hantering av ärenden om uppehålls- och arbetstillstånd samt asylärenden. En hög grad av rättssäkerhet förutsätter korrekta underlag hos myndigheterna. När stämplingen av pass upphör går således information om tredjelandsmedborgares resor förlorad och det finns därför anledning att skyndsamt utreda möjligheten att registrera in- och utresor även för tillståndsinnehavare. Eftersom återreseförbud beslutas bl.a. för personer som bedöms utgöra ett hot mot rikets säkerhet eller har begått krigsförbrytelser eller andra grova brott vore det en stor fördel om ansvariga myndigheter blir uppmärksammade på om en person med återreseförbud försöker resa in i Schengenområdet och nekas inresa via in- och utresesystemet. Gränspolisens och arbete skulle även underlättas om de via in- och utresesystemet får kännedom om när en sådan utlänning lämnar Schengenområdet, eftersom längden på återreseförbudet ska beräknas från den tidpunkt då personen faktiskt lämnade EU:s territorium. Frågan behöver utredas närmare och vid behov åtgärdas. Anpassning av svensk rätt till EU:s nya in- och utresesystem, punkt 1 (V) (V) anför: Jag är kritisk mot flera av förslagen i propositionen men delar regeringens bedömning att förslagen följer av EU-förordningarna och att det därmed saknas möjlighet att på nationell nivå ha en annan ordning. Jag vill särskilt betona att det är mycket olyckligt att barn ska tvingas lämna fingeravtryck, utifrån de föreslagna bestämmelserna. Det saknas tillräcklig motivering för detta. Att det saknas en tillräcklig proportionalitetsbedömning av den integritetskränkning som det omfattande kontrollsystem som föreslås i propositionen innebär är också en brist. Även om regeringen är tvungen att införa lagändringar bör konsekvenserna av dem redovisas tydligare. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2021/22:81 Anpassning av svensk rätt till EU:s nya in- och utresesystem: 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i utlänningslagen (2005:716). 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i utlänningsdatalagen (2016:27). 3.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2018:1693) om polisens behandling av personuppgifter inom brottsdatalagens område. 2021/22:4356 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att reda ut otydligheterna kring biometribegreppet och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att behålla gallringsfrist för personuppgifter i utlänningsrätten och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förhindra onödigt raderande av biometriuppgifter och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa registrering av in- och utresor även för tredjelandsmedborgare med tillstånd och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4359 av m.fl. (KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om definitionen av begreppet biometri och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillvarata möjligheten att spara biometriuppgifter även efter ett avgörande och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om återreseförbud och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om registrering av in- och utresor för tillståndsinnehavare och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4360 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en fördjupad analys av användningen av begreppen biometriska data och biometriska uppgifter och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppgifter i register över fingeravtryck och fotografier ska gallras när den registrerade blir svensk medborgare eller i andra fall som senast efter att de registreras, och detta tillkännager för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att biometriska uppgifter ska förstöras i ett senare skede än vad som gäller och tillkännager detta för regeringen. Jag ska inte ta så mycket av kammarens tid i anspråk för ett ärende som vi i grunden har tagit ställning till vid tidigare tillfälle. Med detta betänkande ser vi till att få den slutliga implementeringen i svensk lagstiftning. Till att börja med vill jag yrka bifall till regeringens proposition, vilket också är utskottets förslag, samt bifall till reservationerna 1 och 2. Ärendet i sig och den EU-förordning som ska implementeras är bra och nödvändiga. I grunden handlar det om hur vi effektiviserar myndigheternas arbete med att hålla koll på vilka människor som befinner sig i EU-länderna. Vad vi nu gör är att vi kompletterar bestämmelserna i lagstiftningen kring skyldigheten att lämna biometriska data, i detta fall fingeravtryck och ansiktsbild, för identifiering och kontroll och att de också ska kunna lämnas till exempel vid en automatiserad behandling eller vid en inre kontroll i landet. När detta genomförs inom hela EU innebär det att möjligheterna blir större att snabbt kunna göra kontroller av en person och en persons rätt att vistas i EU, hur länge och under vilka förutsättningar. Genom en gemensam hantering och digitalisering ökar möjligheterna att få tag i personer som olagligen försöker resa in i EU. Men vi ökar också möjligheten att snabbt kunna kontrollera personer som redan finns i till exempel och som inte har rätt att vistas här. Det finns en bred uppslutning både i riksdag och inom EU för att förbättra och effektivisera myndigheternas möjligheter att få kontroll över att folk inte befinner sig olagligt inom EU. Inte minst mot bakgrund av att vi också har en strävan mot fri rörlighet mellan EU-länder krävs både effektiva kontroller vid EU:s yttre gräns och kontroller inom enskilda länder. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Anpassning av svensk rätt till EU:s nya in- och utresesystem I betänkandet föreslår utskottet två tillkännagivanden. Eftersom det under båda dessa punkter är en så kallad falsk majoritet, det vill säga en majoritet som innebär att om kammaren röstar efter partiernas ställningstaganden i utskottet finns det inte en majoritet i kammaren, yrkar jag bifall till båda våra reservationer. Det ena tillkännagivandet berör användningen av begreppet biometriska uppgifter, och det andra handlar om gallring av biometriska uppgifter. I våra reservationer föreslås att inte behöver göra dessa tillkännagivanden, och detta av lite olika skäl. Huvudsakligen kan man dock säga att regeringen är väl medveten om de synpunkter som har framkommit, både när det gäller begreppet biometriska uppgifter och när det gäller gallring. Och när det gäller frågan om gallring har regeringen aviserat att den kommer att återkomma till frågan i en förordning. Av dessa skäl anser vi att det inte behövs några tillkännagivanden i frågorna. Det viktiga med den proposition som vi nu behandlar är att vi får en lagstiftning på plats vid ett införande av systemet så att vi både kan effektivisera gränskontrollerna och kan ge förbättrade verktyg till såväl som brottsbekämpande myndigheter. Fru talman och ärade ledamöter! Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 3. Dagens debatt handlar om att svensk rätt ska anpassas efter EU:s nya in- och utresesystem. En förutsättning för att Europeiska unionen ska funka är att vi har fri rörlighet inom unionen. Det förutsätter också att vi gör kontroller vid våra yttre gränser, det vill säga mot tredjeland. För att effektivisera in- och utresa för tredjelandsmedborgare som har rätt att vistas på medlemsstaternas territorium bör våra myndigheter, både nationellt och inom EU, genom likvärdig lagstiftning få samma möjligheter att uppta biometriska uppgifter och data. Genom att myndigheterna får möjlighet att uppta biometriska data och uppgifter kan vi förhindra irreguljär migration. Vi kan identifiera, upptäcka och bekämpa terror och annan grov brottslighet som vill in på Europeiska unionens territorium. Detta förutsätter dock att svenska myndigheter får en lagstiftning som de kan förhålla sig till. Bland annat har pekat på att det behövs större tydlighet gällande svensk lag och europeisk rätt när det kommer till biometriska uppgifter, så att myndigheterna kan arbeta effektivt. Vi ser ett växande skuggsamhälle i , med alltför många som har fått avslag på sina asylansökningar. Det har gjort att inte kan fullfölja sin uppgift. Ett växande skuggsamhälle är någonting dåligt både för individen och för samhället. Det är ett lands skyldighet att veta vem som befinner sig på dess territorium, av många olika anledningar. Från sida anser vi att är en av de myndigheter som ska få möjlighet att behålla uppgifter även när ärendet har avslutats. Vi anser att uppgifterna ska gallras tidigast antingen när personen har blivit svensk medborgare eller när det har gått . Skälet till detta är att myndigheterna ska kunna arbeta effektivt och upptäcka personer som har uppgett oriktiga uppgifter. Jag kan ta ett exempel som bland annat gäller grov brottslighet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Anpassning av svensk rätt till EU:s nya in- och utresesystem har ett avtal med EU om att georgiska medborgare får befinna sig inom Europeiska unionen i . har dock inte använt sig av biometriska uppgifter. Där har det tidigare varit väldigt enkelt för människor inom den grova organiserade brottsligheten att skaffa en ny identitet, alltså ett nytt namn och ett nytt personnummer. Det man bland annat har gjort är att söka sig till länder i Europeiska unionen, varav ett av länderna är , och söka asyl under falsk identitet. Man begår brott, och blir man inte upptäckt åker man tillbaka till - och kommer sedan tillbaka till med ny identitet. Fingret följer alltid med, och det gör även ansiktet. Om våra myndigheter får ta fingeravtryck och en ansiktsbild hjälper det inte om personen återkommer med en annan identitet, för fingret och ansiktsigenkänningen ljuger inte. Därför är det viktigt att våra brottsbekämpande myndigheter och får möjligheten att spara uppgifter längre än vad som föreslås i propositionen. Jag yrkar bifall till reservation 3. Det är extremt viktigt för unionens trovärdighet i allmänhet att i synnerhet reglerna på det utlänningsrättsliga området är moderna, välfungerande och ändamålsenliga. För att de gemensamma delarna av regelverket ska fungera måste alla bitar finnas på plats. I och med dessa två förordningar, som antogs 2017, blir regelverket lite bättre. Vi anser dock fortfarande att det lämnar vissa saker att önska, särskilt med tanke på de påfrestningar som unionen står inför i form av stora volymer asylsökande och senast även en enorm mängd människor som vistas i unionen enligt massflyktsdirektivet. Det handlar även om EU:s allmänna attraktivitet som arbetsmarknad. Många människor kommer till för att arbeta och fylla luckor på den inre arbetsmarknaden. Det är naturligtvis väldigt viktigt att detta sker på ett sätt som försvårar fusk, trafficking och annan typ av brottslighet. Detta gäller kanske inte minst mot bakgrund av de viseringsavtal som unionen har med det östliga partnerskapet, och jag tycker att det var ett intressant exempel som ledamoten från lyfte fram. Det förslag som ligger på bordet har som sagt sin grund i två förordningar som antogs 2017. Ärendet har alltså redan avgjorts i den delen, och detta ska nu implementeras i svensk rätt. Den ena av dessa brukar kallas in- och utreseförordningen, och den andra brukar kallas förordningen om ändring av gränskodexen. I korthet innebär förslagen i huvudsak att en utlänning som reser in i unionen ska lämna fingeravtryck och bli fotograferad för att hans identitet ska kunna kontrolleras mot in- och utresesystemets databas och att vissa regler förändras vad gäller behandling av personuppgifter. Det är framför allt där våra förslag kommer in. I betänkandet föreslår utskottet två tillkännagivanden till regeringen, men det är som sagt bara utskottets förslag; det är inte så att det finns en majoritet i kammaren för detta. Det gäller när biometriska uppgifter ska gallras samt definitionen av begreppet biometriska uppgifter i lagstiftning, vilket är två viktiga frågor i och för sig. har ledamoten från Socialdemokraterna meddelat att regeringen ser över i alla fall gallringsfristen, och det är väldigt positivt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Anpassning av svensk rätt till EU:s nya in- och utresesystem Vårt parti, , har dessutom två reservationer i betänkandet. Jag yrkar bifall till reservation 4. Vi står såklart bakom syftet med dessa regler, nämligen att förbättra kontrollen över de yttre gränserna, förhindra irreguljär migration, underlätta hanteringen av reguljära, lagliga migrationsströmmar och så vidare. Vi tycker dock att den diskrepans som finns mellan svensk rätt och vad gäller definitionen av begreppet biometri inte är bra och att man för att motverka framtida problem vid rättstillämpningen behöver förtydliga detta. Vi tycker också att gallringsfristen för biometriska uppgifter ska förlängas till , vilket är viktigt inte minst ur ett brottsbekämpningsperspektiv. I ett läge där vi har färre utlänningskontroller än vi egentligen skulle behöva och där vi ser en utbredd människohandel finns det ett stort värde i att enkelt kunna identifiera personer även efter att de har rest in i landet. Vi tycker även att biometriska uppgifter som har upptagits inom ramen för ett tillståndsärende inte ska behöva förstöras förrän ärendet är slutligen avgjort eller förrän den person som ärendet gäller faktiskt reser ut från unionen. Vi tycker också att tredjelandsmedborgares in- och utresor på Schengenområdet ska registreras även om de till exempel har uppehållstillstånd eller uppehållsrätt. Att gränsmyndigheterna inte längre kommer att stämpla tredjelandsmedborgares passhandlingar är kanske den största förändring man kommer att se tydligt i och med de här förslagen.