bet · H901SoU19 · 2022-04-22 00:00:00 — I partimotion 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkande 106 föreslås ett tillkännagivande om ökad stabilitet i finansieringen av verksamheter som erbjuder stöd och skydd till offer för prostitution och människohandel. Ett sådant förslag framförs även i kommittémotion 2021/22:3579 av m.fl. (C) yrkande 64, där det också föreslås att offren ska ha rätt till stöd och vård oavsett var de befinner sig i landet. I kommittémotion 2021/22:3512 av m.fl. (C) yrkande 19 föreslås ett tillkännagivande om att ge i uppdrag att se över de insatser som ges till personer som är offer för prostitution eller utsätts för kommersiell sexuell exploatering. I kommittémotion 2021/22:2591 av m.fl. (V) yrkande 33 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör förtydliga kommunernas ansvar att arbeta för tidig upptäckt av prostitution och människohandel för sexuella ändamål. Enligt 2 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453), förkortad SoL, svarar varje kommun för inom sitt område och har det yttersta ansvaret för att enskilda får det stöd och den hjälp som de behöver. Till socialnämndens uppgifter hör bl.a. att svara för omsorg och service, upplysningar, råd, stöd och vård till familjer och enskilda som behöver det (3 kap. 1 § SoL). När det gäller brottsoffer har socialnämnden enligt 5 kap. 11 § SoL till uppgift att verka för att den som har utsatts för brott och hans eller hennes närstående får stöd och hjälp. ska särskilt beakta att kvinnor som är eller har varit utsatta för våld eller andra övergrepp av närstående kan vara i behov av stöd och hjälp för att förändra sin situation. ansvarar även för att ett barn som har utsatts för brott och barnets närstående får det stöd och den hjälp som de behöver. ska också särskilt beakta att ett barn som har bevittnat våld eller andra övergrepp av eller mot närstående är offer för brott och ansvara för att barnet får det stöd och den hjälp som barnet behöver. När det gäller våldsutövare har socialnämnden enligt 5 kap. 11 a § SoL till uppgift att verka för att den som utsätter eller har utsatt närstående för våld eller andra övergrepp ska ändra sitt beteende. När socialnämnden fullgör uppgiften ska nämnden särskilt beakta säkerheten för den som utsätts eller har utsatts för våld eller andra övergrepp och dennes närstående. Lagen om utredningar för att förebygga vissa skador och dödsfall Enligt 2 § lagen (2007:606) om utredningar för att förebygga vissa skador och dödsfall ska en utredning genomföras när ett brott har begåtts mot ett barn och det finns anledning att anta att brottet har samband med något förhållande som har inneburit att barnet varit i behov av skydd om bl.a. barnet har avlidit med anledning av brottet eller om barnet har utsatts för grov misshandel eller synnerligen grov misshandel av en närstående eller tidigare närstående person. Enligt 2 a § ska en utredning också genomföras när ett brott har begåtts mot en vuxen person av en närstående eller tidigare närstående person och det finns anledning att anta att brottet har samband med något förhållande som har inneburit att den vuxna personen varit i behov av skydd eller stöd och hjälp för att förändra sin situation om den vuxna personen har avlidit med anledning av brottet eller om brottet utgör försök, förberedelse eller stämpling till mord eller dråp. Även i vissa andra fall ska händelser utredas om det finns särskilda skäl för det. Syftet med utredningsverksamheten är enligt 1 § samma lag att ge regeringen underlag för beslut om åtgärder som har som mål att förebygga att barn far illa eller att vuxna utsätts för våld eller andra övergrepp av närstående eller tidigare närstående personer. Av 7 § framgår att skade- och dödsfallsutredningarna ska klarlägga det händelseförlopp som föregått händelsen, möjliga orsaker till händelsen och vilka åtgärder som har vidtagits eller kunnat vidtas för att skydda barnet eller skydda eller stödja och hjälpa den vuxna personen. Regeringen har genom förordningen (2007:748) om utredningar för att förebygga vissa skador och dödsfall utsett till utredningsmyndighet. Utredningsverksamhetens resultat och slutsatser ska enligt 5 § denna förordning redovisas i en rapport till regeringen . Rapporten ska enligt 6 § innehålla en redogörelse för utredningsverksamhetens omfattning och de slutsatser som den gett upphov till, uppgifter om de åtgärder som redan har vidtagits av en statlig förvaltningsmyndighet som genomfört tillsyn eller intern tillsyn av verksamhet som berörs av en utredning samt eventuella förslag till ytterligare åtgärder som har som mål att förebygga att barn far illa eller att vuxna utsätts för våld eller andra övergrepp av närstående eller tidigare närstående personer. Den senaste rapporten publicerades (art.nr 2022-1-7738). föreskrifter och allmänna råd om våld i nära relationer föreskrifter och allmänna råd (SOSFS 2014:4) om våld i nära relationer ska tillämpas i socialnämndens och i vårdgivares arbete med barn och vuxna som är eller har varit utsatta för våld eller andra övergrepp av närstående (våldsutsatta) och med barn som har bevittnat våld eller andra övergrepp av eller mot närstående (barn som bevittnat våld). Enligt 7 kap. 2 § i föreskrifterna ska socialnämnden vid behov erbjuda våldsutsatta vuxna, den som är och har utsatts för våld eller andra övergrepp av sin partner och den som är och har utsatts för hedersrelaterat våld stöd och hjälp i form av lämpligt, tillfälligt boende som motsvarar den våldsutsattas behov av skydd med utgångspunkt i utredningen och riskbedömningen. Som allmänna råd gäller att ett skyddat boende, om den våldsutsatta behöver stöd och hjälp i ett sådant, bör ha tillräcklig bemanning och tillräckliga skyddsanordningar för att kunna erbjuda skydd mot hot, våld och andra övergrepp. När det gäller stöd och hjälp enligt 5 kap. 11 § SoL framgår det av de allmänna råden att socialnämnden bl.a. bör se till att de metoder som används för att ge stöd och hjälp har utformats med utgångspunkt i bästa tillgängliga kunskap. Vidare bör nämnden såväl vid planering av verksamheten som i enskilda ärenden beakta de särskilda behov som en våldsutsatt kan ha på grund av bl.a. sin ålder, funktionsnedsättning, sexuell läggning och risken för hedersrelaterat våld. Den personal som arbetar med handläggning och uppföljning av alla slags ärenden som gäller enskilda enligt SoL bör enligt de allmänna råden ha kunskap om våld och andra övergrepp av eller mot närstående samt ha förmågan att omsätta kunskaperna i det praktiska arbetet. Nationell strategi för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor För att förebygga våld i nära relationer och mäns våld mot kvinnor har regeringen antagit en tioårig nationell strategi som gäller (skr. 2016/17:10, bet. 2016/17:AU5, rskr. 2016/17:150). Strategin inbegriper arbete mot hedersrelaterat våld och förtryck samt mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål. Den innehåller åtgärder som stärker skydd och stöd till våldsutsatta kvinnor, insatser mot våld i samkönade relationer samt åtgärder som motarbetar destruktiv maskulinitet och hederstänkande. Strategin sätter också fokus på mäns delaktighet och ansvar för att stoppa våldet. Övergripande ska strategin bidra till att uppnå det jämställdhetspolitiska delmålet att mäns våld mot kvinnor ska upphöra och att kvinnor och män, flickor och pojkar ska ha samma rätt och möjlighet till kroppslig integritet. Verksamheten inom strategin har fyra målsättningar: • ett utökat och verkningsfullt förebyggande arbete mot våld • förbättrad upptäckt av våld och starkare skydd och stöd för våldsutsatta kvinnor och barn • förbättrad kunskap och metodutveckling. Strategin genomförs i fleråriga åtgärdsprogram. Det andra åtgärdsprogrammet gäller för perioden –2023 (A2021/02397). avser regeringen fortsätta att prioritera två områden som varit i fokus de föregående åren. Det gäller dels hedersrelaterat våld och förtryck, dels prostitution och människohandel. Därutöver anger regeringen ett antal utvecklingsområden som den anser bör ägnas särskild uppmärksamhet . Det gäller särskild sårbarhet till följd av olika omständigheter som t.ex. ålderdom och sexuell läggning. Det gäller också utsatthet efter separation, våld i ungas partnerrelationer och utsatthet för hot och övergrepp på nätet. Åtgärdsprogrammet omfattar sammanlagt 99 åtgärder som har inletts eller som ska inledas . har i uppdrag att samordna och stödja andra myndigheter i arbetet med att genomföra strategin, och länsstyrelserna utgör navet i genomförandet av strategin på regional nivå. och hälso- och sjukvården inklusive tandvården är centrala aktörer för att upptäcka våldet och ge stöd, skydd och hjälp till utsatta barn och vuxna. Av förteckningen över propositioner som är avsedda att lämnas under återstoden av framgår att regeringen avser att lämna en skrivelse om uppföljning av den nationella strategin mot mäns våld mot kvinnor till . Utvecklingsmedel och kompetensstöd för arbete mot våld i nära relationer m.m. Regeringen har gett ett förnyat treårigt uppdrag att –2022 fördela medel för att utveckla och hälso- och sjukvårdens arbete mot våld i nära relationer, sexuellt våld, hedersrelaterat våld och förtryck samt för att stödja arbete med vuxna och barn i prostitution och människohandel för sexuella ändamål (S2020/01591/). ska även tillhandahålla och kvalitetssäkra kunskaps- och metodstöd, s.k. kompetensstöd, för och hälso- och sjukvården inklusive tandvården. Myndigheten ska i samverkan med (Nationellt centrum för kvinnofrid, NCK) och (Nationellt centrum för kunskap om våld mot barn, Barnafrid) tillhandahålla nationellt kompetensstöd, främja spridningen av kompetensstödet och underlätta mottagandet av nationellt stöd. Uppdraget ska slutredovisas till . Samordning och kunskapsutveckling för återfallsförebyggande arbete gav regeringen i uppdrag att analysera och lämna förslag på hur en nationell samordning och kunskapsutveckling avseende återfallsförebyggande arbete med personer som utsätter närstående för våld kan utvecklas inom myndigheten (A2021/02083). I uppdraget hänvisar regeringen till att flera lagändringar i syfte att förebygga våld och andra övergrepp i nära relationer trädde i kraft , bl.a. en bestämmelse i socialtjänstlagen om att det till socialnämndens uppgifter hör att verka för att personer som utsätter eller har utsatt närstående för våld eller andra övergrepp ska ändra sitt beteende. Regeringen anser att det är av vikt att regioner och kommuner får stöd från nationell nivå att kunna omhänderta dessa lagändringar. Uppdraget bygger på ett förslag i betänkandet Att bryta ett våldsamt beteende – återfallsförebyggande insatser för män som utsätter närstående för våld (SOU 2018:37). Uppgifterna för den nationella samordningen och kunskapsutvecklingen omfattar bl.a. att följa upp, se över och utvärdera metoder, insatser och behandlingar som ska användas i framför allt och hälso- och sjukvården. ska slutredovisa uppdraget . Kunskapsluckor och utbildningsbehov om mäns våld mot kvinnor har i regleringsbrevet fått i uppdrag att identifiera eventuella kunskapsluckor om mäns våld mot kvinnor och våld i nära relationer hos yrkesgrupper som möter våldsutsatta. Uppdraget omfattar alla målgrupper och typer av våldsutsatthet som ingår i den nationella strategin för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor. Uppdraget ska särskilt belysa kunskapsluckor hos yrkesgrupper som möter människor som av olika skäl befinner sig i en utsatt situation. ska i uppdraget beakta kunskap från det uppdrag som har haft att genomföra utbildningsinsatser för personal om våld i nära relationer och mäns våld mot kvinnor (S2018/03930). I uppdraget ingår även att vid behov lämna förslag på åtgärder. Uppdraget ska redovisas till . Tillsyn av och hälso- och sjukvårdens arbete mot mäns våld mot kvinnor Regeringen gav ett uppdrag till Inspektionen för vård och omsorg () att förstärka och utveckla tillsynen av och hälso- och sjukvårdens arbete mot mäns våld mot kvinnor, våld i nära relationer och hedersrelaterat våld och förtryck, inbegripet våld som omfattas av den nationella strategin för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor som barn utsätts för eller bevittnar. Utvecklingen ska avse hur tillsynen kan vara mer förebyggande och riskbaserad samt bidra till lärande för berörda aktörer (A2021/01714). Arbetet ska inkludera samtliga områden i den nationella strategin för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor, vilket bl.a. omfattar vad som framgår av föreskrifter och allmänna råd om våld i nära relationer (SOSFS 2014:4). Ett särskilt fokus ska läggas på hur insatser ges och anpassas för personer som utsätts, eller riskerar att utsättas, för hedersrelaterat våld och förtryck. ska lämna en slutredovisning av uppdraget till regeringen. Utifrån resultaten av den utvecklade tillsynen ska också, vid behov, lämna förslag till regeringen på ytterligare åtgärder som behöver vidtas på nationell nivå för att skapa förutsättningar för att utveckla och hälso- och sjukvårdens arbete mot mäns våld mot kvinnor, våld i nära relationer och hedersrelaterat våld och förtryck. Myndighetsgemensamt uppdrag om ökad upptäckt av våld m.m. Regeringen gav Arbetsförmedlingen, , , och i gemensamt uppdrag att verka för förbättrad upptäckt av våld m.m. med utgångspunkt i den plan för ökad samverkan på området –2021 som redovisade (A2019/01517/JÄM). De fem myndigheterna ska samverka i frågor om • rutiner och metoder för upptäckt av våldsutsatthet och våldsutövande • övergripande information om våld, lagstiftning, skydd och stöd • hänvisning till socialtjänst, hälso- och sjukvård samt rättsväsen för berörda individer • förstärkt stöd till relevant personal med klientkontakter. lämnade en samlad redovisning av uppdraget (rapport 2022:9). I redovisningen uppmärksammas framgångar i arbetet med att skapa förutsättningar för ökad upptäckt av våld men också ett antal utvecklingsområden. Dessa gäller bl.a. implementeringen och uppföljningen av rutiner och metoder samt förtydliganden av arbetsgivarens ansvar och insatser för att nå ut till flickor och unga kvinnor. föreslår att regeringen ska ge myndigheterna ett fortsatt långsiktigt samverkansuppdrag om ökad upptäckt av våld. Nationellt centrum för kvinnofrid och nationella stödtelefoner Nationellt centrum för kvinnofrid (NCK) vid och har regeringens uppdrag att höja kunskapen nationellt om mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer. NCK har även regeringens uppdrag att ge stöd till våldsutsatta kvinnor. Som en del av verksamheten driver NCK den nationella stödtelefonen Kvinnofridslinjen. Till Kvinnofridslinjen kan kvinnor som utsatts för hot, våld och sexuella övergrepp ringa för att få stöd och hjälp. Även närstående och personal som möter våldsutsatta kvinnor i sitt yrke kan ringa. fick NCK i uppdrag av regeringen att stärka och utveckla verksamheten med den nationella stödtelefonen för våldsutsatta, bl.a. med avseende på kvinnor och flickor som är utsatta för hedersrelaterat våld och förtryck (A2019/01272/JÄM). I uppdraget ingick även att lämna förslag på hur verksamheten med den nationella stödtelefonen kan utvecklas till att också omfatta våldsutsatta män och pojkar samt personer som identifierar sig på annat satt än som kvinna eller man, flicka eller pojke. Detta uppdrag redovisades (dnr NCK 2019/28). beslutade regeringen om ett nytt uppdrag att starta en pilotverksamhet med att tillhandahålla en nationell stödtelefon som riktar sig till män som utsatts för den typ av våld som omfattas av den nationella strategin för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor, t.ex. våld i nära relationer eller sexuella övergrepp, oavsett sexuell läggning och om man befinner sig i en relation eller inte. Uppdraget omfattar också att tillhandahålla en stödtelefon för icke-binära personer och personer med transerfarenhet som utsatts för sådant våld som omfattas av den nationella strategin (A2021/02054). ska uppdraget slutredovisas, vilket bl.a. omfattar att ge förslag på hur stödtelefonen för våldsutsatta i sin helhet ska drivas i fortsättningen och en analys av för- och nackdelar med att fortsätta med separata stödtelefoner, med särskilda överväganden om vad som krävs för att på bästa sätt utforma verksamheten för att arbeta med en sammanhållen stödtelefon med kapacitet att ge stöd till alla grupper som omfattas av den nationella strategin. får NCK använda för uppdraget (Regleringsbrev för avseende anslag 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder inom utgiftsområde 13). Regeringen beräknar att samma summa ska avsättas för uppdraget . Statsbidrag till verksamheten med en telefonlinje för våldsutövare I regleringsbrevet har fått i uppdrag att lämna bidrag till i för verksamheten med en telefonlinje för dem som vill få hjälp att förändra ett kontrollerande eller våldsamt beteende. ska även följa upp verksamheten. För uppdraget får användas . En redovisning ska lämnas till . Nationell strategi mot våld mot barn beslutade regeringen att tillsätta en särskild utredare som ska lämna förslag till en nationell strategi för att förebygga och bekämpa våld mot barn, inklusive hedersrelaterat våld och förtryck (dir. 2021:29, A 2021:02). Strategin ska anlägga ett helhetsperspektiv och möjliggöra en samlad inriktning för arbetet med att förebygga och bekämpa våld mot barn . Utredningen, som tagit namnet En uppväxt fri från våld, ska redovisa uppdraget (tilläggsdirektiv 2022:17). Vägledning för anskaffning av skyddat boende tillhandahåller en vägledning för hur kommuner kan finansiera eller anskaffa skyddat boende. Av vägledningen framgår bl.a. att en verksamhet relaterad till skyddat boende som är en tjänst som utförs mot ersättning i allmänhet är ett offentligt kontrakt som ska upphandlas. För den typen av välfärdstjänster innehåller emellertid upphandlingsreglerna lättnader som gör att upphandling kan genomföras enklare. När kommunen inte måste upphandla insatsen i konkurrens, utan i stället ska lämna bidrag till den aktuella verksamheten, måste kommunen beakta statsstödsreglerna. Vidare anges att kvinnojourers drift av skyddat boende kan finansieras genom en överenskommelse om idéburet offentligt partnerskap (IOP). Det finns inga särskilda förfarande- eller undantagsregler för idéburna offentliga partnerskap utan dessa partnerskap måste vara förenliga med både upphandlings- och statsstödsreglerna. Efter att vägledningen utarbetades har regelverket för offentliga upphandlingar under EU:s tröskelvärden förenklats. De nya reglerna trädde i kraft . Det förenklade regelverket tillämpas även på sociala tjänster och andra särskilda tjänster (prop. 2021/22:5, bet. 2021/22:FiU14, rskr. 2021/22:31). lämnade regeringen proposition 2021/22:135 Idéburen välfärd till . I propositionen föreslås att upphandlande myndigheter ges möjlighet att reservera rätten att delta i upphandlingar och valfrihetssystem i fråga om vissa välfärdstjänster till idéburna organisationer vars allmännyttiga syfte bidrar till att uppfylla ändamålet med de aktuella tjänsterna. De tjänster som ingår sorteras under rubrikerna Hälsovård, socialtjänst och närbesläktade tjänster respektive Administration inom samt utbildningsadministration och hälsovårdsförvaltning. Med idéburen organisation avses en juridisk person som uteslutande har ett allmännyttigt syfte som är angivet i stadgar, bolagsordning, urkund eller motsvarande handling. Lagreglering av skyddat boende överlämnades utredningsbetänkandet Ett fönster av möjligheter (SOU 2017:112) till regeringen. I betänkandet föreslås bl.a. att insatsen skyddat boende ska regleras i SoL som en ny placeringsform för vuxna och barn som medföljande till en vuxen vårdnadshavare. Vidare föreslås att skyddat boende ska vara tillståndspliktigt och omfattas av nya kvalitetskrav samt att barn i skyddat boende ska omfattas av samma regelverk som andra placerade barn, vilket bl.a. innebär att socialnämnden noga ska följa barnets vistelse där. Under beredningen av betänkandet framkom att förslagen borde kompletteras i vissa avseenden. tog därför fram promemorian Stärkt barnrättsperspektiv för barn i skyddat boende – förslag till bestämmelser rörande bl.a. omedelbar placering, sekretess och skolgång (Ds 2020:16). beredning har därefter fortsatt med utgångspunkt i både betänkandet och promemorian. I budgetpropositionen redogjorde regeringen för sin avsikt att lägga fram förslag för att införa skyddat boende som en ny placeringsform i socialtjänstlagen med tillståndsplikt och höjda kvalitetskrav. I samband med det ska även förslag läggas för att stärka barnrättsperspektivet i verksamheten (prop. 2021/22:1 utg.omr. 9, bet. 2021/22:SoU1, rskr. 2021/22:123–124). Enligt regeringens förteckning över propositioner som är avsedda att lämnas under återstoden av är en proposition till att vänta . Med anledning av de kommande förslagen anförde regeringen i budgetpropositionen att stärkta kvalitetskrav utifrån en ny lagstiftning kan innebära att vissa ideella organisationer som driver skyddade boenden behöver utveckla sitt arbete för att leva upp till nya krav. För att stödja dessa organisationers arbete med att utveckla kvaliteten i verksamheten inrättades därför ett riktat, tillfälligt statsbidrag. Vidare anförde regeringen att den vill öka förutsättningarna för att våldsutsatta vuxna och barn ska få tillgång till ett behovsanpassat skyddat boende och stöd i övergången till ett mer varaktigt boende. Regeringen tillsätter därför en expertgrupp som ska bidra till att stärka arbetet med att fler ska kunna gå vidare till stadigvarande boende efter placering i skyddat boende genom att se över hur kommunernas arbete med detta på bästa sätt kan stödjas och utvecklas (prop. 2021/22:1 utg.omr. 13, bet. 2021/22:AU1, rskr. 2021/22:106). Nationellt mot hedersrelaterat våld och förtryck i har haft nationella uppdrag att förebygga och bekämpa hedersrelaterat våld och förtryck. genomförs uppdragen inom ramen för ett nationellt kompetensteam mot hedersrelaterat våld och förtryck. gav regeringen i i uppdrag att förbereda inrättandet av ett nationellt sektorsövergripande mot hedersrelaterat våld och förtryck (A2020/02708/JÄM). Centret ska stödja kommuner och regioner att bekämpa hedersrelaterat våld och förtryck genom att utveckla ett strategiskt, förebyggande och kunskapsbaserat arbete. Centret ska samverka med berörda myndigheter och kommuner utan att ta över det ansvar som ligger på andra aktörer. Till det nationella kompetenscentrets uppgifter ska höra att • ge råd och vägledning på generell nivå till vuxna, unga och barn som är utsatta eller riskerar att utsättas för hedersvåld samt deras anhöriga • stödja kommuners, regioners och statliga myndigheters samordning av insatser till utsatta • ge råd och förmedla kunskap om hedersvåld till yrkesverksamma • stödja kommuner och regioner i deras arbete att kartlägga förekomst av hedersvåld, planera verksamhet samt att införa, följa upp och utvärdera kvalitetssäkrade arbetssätt och metoder för att förebygga hedersvåld och erbjuda stöd till enskilda utsatta • regelbundet undersöka omfattningen av hedersvåld i samt utvecklingen av samhällets insatser på området • samla och sprida kunskap om förebyggande arbete mot hedersvåld liksom ge långsiktigt stöd baserat på forskning och beprövad erfarenhet • främja övergripande informationsutbyte mellan nationella myndigheter i frågor om hedersvåld. lämnade i en delredovisning av vidtagna åtgärder och en plan för det fortsatta arbetet med kompetenscentret (Rapport 2021:15). Uppdraget ska redovisas i dess helhet (Fi2022/00421). Myndighetsgemensamt uppdrag om information och vägledning i arbetet mot hedersrelaterad brottslighet Regeringen gav Nationella kompetensteamet mot hedersrelaterat våld och förtryck vid i i uppdrag att samordna gemensamma myndighetsinsatser för att främja tillämpningen av de nya bestämmelser mot hedersrelaterad brottslighet som trädde i kraft (A2020/02649/JÄM).