bet · H901MJU18 · 2022-03-22 00:00:00 — Utdöendet går ca hundra till snabbare än det naturliga utdöendet. Av jordens ca 8 miljoner djur- och växtarter riskerar nära nog 1 miljon arter att utrotas. Naturkrisen handlar om processer som är avgörande för våra mänskliga samhällen och vårt välbefinnande. Att ha kontroll på situationen genom att minska utsattheten för de 1 500 arter som är hotade till sin existens i och skydda världsunik natur som ur ett landskapsperspektiv kan försvinna är en mycket viktig politisk fråga. Naturkrisen handlar om ekosystemens tillstånd i stort och orsakas av markanvändning, klimatförändringar, miljögifter, invasiva arter och överutnyttjande av arter. I dominerar effekter av skogsbruk och igenväxning av jordbrukslandskapet. Cirka en tredjedel av arter av flercelliga organismer har bedömts av Artdatabanken. 4 746 () arter är rödlistade, varav 2 249 () är hotade. Skogs- och jordbruksmark har flest rödlistade arter. Även arbetet för en stärkt ägande- och brukanderätt måste bidra till uppfyllelse av miljömålen. Samhället skapar regler för detta och dessa regler måste säkerställa att brukandet är långsiktigt hållbart. Utvärderingar visar dock att dagens regelverk är otillräckligt för att bevara arter och nå samhällets miljömål. Det svenska skogsbruket når inte upp till miljökvalitetsmålen och inte heller till EU:s naturvårdsdirektiv. Alltför ofta uppfylls inte kraven i den svenska miljölagstiftningen. Det behövs en grönare skogsvårdslag och en utredning bör tillsättas som ser över nuvarande skogsvårdslag i ljuset av nationell rättsutveckling, EU-direktiv och domar, internationella avtal och konventioner samt omvärldshändelser. måste också följas bättre, exempelvis hänsynsreglerna, och tillsynsarbetet på måste förstärkas. Relationen mellan skogsvårdslagen och , punkt 10 (V, MP) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3279 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 25. Gällande lagstiftning för skogsbruket har brister då den i alltför låg omfattning klarar att värna nödvändig miljöhänsyn i skogsbruket. I förarbetena till som trädde i kraft var det många miljöjurister som hävdade att även skogsvårdslagstiftningen borde ingå i för att värna miljöhänsynen i skogsbruket. menar att det inte minst med anledning av tillståndet för den biologiska mångfalden finns starka skäl för en sådan juridisk ordning. Regeringen bör därför återkomma med förslag på hur skogsvårdslagen kan arbetas in under . Äganderätt, punkt 11 (M, SD, KD) av (M), (M), (M), (SD), (KD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2451 av m.fl. (SD) yrkande 24 och 2021/22:4030 av m.fl. (M) yrkande 47 och 2021/22:1825 av (M), 2021/22:2872 av i (M), 2021/22:2940 av (M) yrkandena 6–8, 2021/22:2977 av (KD) och 2021/22:3118 av (M) yrkandena 2 och 3. Fundamentet för ett långsiktigt hållbart skogsbruk utgörs av äganderätten. Detta är speciellt viktigt när det gäller skogsbruk eftersom skogar har så lång omloppstid. Generationers arbete och investeringar kan behövas för att åstadkomma avkastning i samband med slutavverkning efter upp till av skötsel. Markägare och företagare inom de gröna näringarna ger i växande omfattning uttryck för en oro över att äganderätten håller på att urholkas genom flera förslag som den nuvarande regeringen lagt fram. Det hållbara aktiva skogsbruket är en förutsättning för att ska kunna fortsätta övergången till en cirkulär bioekonomi med värnandet om höga naturvärden och biologisk mångfald. Vi vill stärka enskilda skogsägares rätt att bruka skogen. Markbrukandebegränsningar ska i det längsta undvikas och miljöorganisationer ska inte ges möjlighet att ta initiativ till rättslig prövning av beslut som rör normala skogsbruksåtgärder. Vi vill tillsätta en äganderättsutredning för de gröna näringarna. Redovisning av skyddad natur, punkt 12 (S, V, MP) av (MP), (S), (S), (V), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: 2021/22:198 av (C) yrkande 2, 2021/22:2456 av m.fl. (SD) yrkande 53, 2021/22:3432 av m.fl. (M) yrkande 9, 2021/22:3438 av m.fl. (M) yrkande 15, 2021/22:3880 av m.fl. (KD) yrkande 80 och 2021/22:4336 av m.fl. (M) yrkande 21. Vi anser inte att det finns skäl för ett sådant tillkännagivande som motionärerna efterfrågar. Vi anser därför att bör avslå motionerna. Vi utvecklar våra skäl för detta i våra särskilda yttranden 1, 2 och 3. Olika skyddsformer i rapporteringen av skyddad natur, punkt 13 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3880 av m.fl. (KD) yrkandena 77–79. I skrivelse (NV-01318-21) föreslås, efter en internationell jämförelse och analys mot Internationella naturvårdsunionens (IUCN) kriterier, att ett antal mindre skyddsformer ska börja rapporteras. IUCN står för International Union for Conservation of Nature and som grundades och har betecknats som världens största naturvårdsorganisation med över 1 000 ideella organisationer, myndigheter och stater som medlemmar. De skyddsformer som föreslår ska läggas till i rapporteringen till Europeiska miljöbyrån (EEA) 2022 är arealer med ”obrutna fjäll”, dvs. fjällnära skog, nationalstadsparker, Natura 2000-områden, biotopskyddsområden och naturvårdsavtal. Att dessa föreslås ingå i rapporteringen till EEA är ett erkännande av den underrapportering som och många andra påpekat . Regeringen bör godta förslaget om att ta med de föreslagna skyddsformerna i rapporteringen till EEA. De nya skyddsformer som föreslår ska tas med i rapporteringen till EEA handlar emellertid om små ytor och förändrar inte orättvisa positionering i EU:s strykklass. föreslår att skyddsformen frivilliga avsättningar ska börja rapporteras som en lägre form av avsättning (OECM). Den huvudsakliga anledningen till detta är att marken valts ut av markägaren. Oviljan att erkänna skogsbrukarens förmåga att identifiera naturvärden uttrycker en bristande tillit till skogsbrukets naturvårdsarbete. Frivilliga avsättningar bör läggas till i rapporteringen till EEA. Andra skyddsformer med stora arealer som föreslår ska inkluderas i rapporteringen är strandskydd, riksintressen och skogliga impediment. Det är alla exempel på skyddsformer där markanvändningen har starka restriktioner med ett skydd som överstiger vad andra länder redovisar. anför att skyddsformerna kan vara dåligt dokumenterade och avgränsade. Undantagsvis förekommer jord- och skogsbruk utifrån etablerade förhållanden som föregår skyddsklassningen. I fallet strandskydd oroar sig över att djur- och växtliv inte prioriteras över det rörliga friluftslivet; för riksintressen och impediment är inte det huvudsakliga syftet med skyddsklassningen att bevara naturområden. Likväl är områdena fredade från exploatering. Det går att fråga sig vilken betydelse strandskydd och skogliga impediment har när deras betydelse underkänns på det sätt som görs. Om de i ögon inte förtjänar att medräknas som skyddade områden kan man fråga sig om de ska fortsätta vara skyddade. De tre skyddsformerna skogliga impediment, riksintressen och strandskydd bör tas med i rapportering till EEA. Hinder, som bristande dokumentation, bör lösas genom stärkt dokumentation eller, som i fallet med impediment, att de tas med i en skogsbruksplan. Översyn av mer förmånliga skatteregler, punkt 14 (M, KD) av (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4335 av m.fl. (KD) yrkande 4 i denna del och 2021/22:4336 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2021/22:3682 av m.fl. (C) yrkande 9 och 2021/22:4337 av m.fl. (L) yrkande 2. I propositionen föreslår regeringen att det bör utredas om ersättningar till skogsägare ska kunna beskattas inom ramen för systemet med ersättningsfond samt att det bör göras en översyn av reglerna om ersättning för naturvårdsavtal för att möjliggöra periodisering genom insättning på skogskonto eller liknande. Syftet är att undvika oönskade progressionseffekter i beskattningen. Vi delar regeringens bedömning att ersättningarna ska kunna periodiseras. Naturvård ska inte vara en förlust för skogsägaren. noterar vi att regeringens formuleringar inte på ett tillräckligt tydligt sätt kommer att styra en framtida utredning i den riktningen. Regeringen har även valt att exkludera ersättning vid nekat avverkningstillstånd i fjällnära skog. Det senare måste ses mot bakgrund av att regeringen även avser att återkomma till med förslag som tydliggör bestämmelserna om rätt till ersättning vid avslag på ansökan om tillstånd till avverkning i fjällnära skog. Mot bakgrund av den långa tid som regeringen tagit på sig för att presentera en inriktning för skogspolitiken anser vi att det krävs större tydlighet, samt skyndsamhet, i hanteringen av frågor om ersättningar. Vi anser därför att regeringen ska tillsätta utredningen om beskattning av ersättningarna samt att utredningen ska omfatta beskattning av alla former av ersättningar vid begränsning av skogsbruk. Utredningen ska syfta till att ge skogsägare stor frihet att hantera ersättningarna antingen för markköp eller för andra syften i sin näringsverksamhet, inklusive utdelning till aktieägarna. Översyn av mer förmånliga skatteregler, punkt 14 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4337 av m.fl. (L) yrkande 2 och 2021/22:3682 av m.fl. (C) yrkande 9, 2021/22:4335 av m.fl. (KD) yrkande 4 i denna del och 2021/22:4336 av m.fl. (M) yrkande 5. Ersättning till skogsägare genom naturvårdsavtal eller löseskilling för naturvårdande ändamål ska kunna periodiseras genom insättning på skogskonto eller liknande. Genom denna ändring i hur intäkter från skogen beskattas är det också rimligt att ersättningen till markägare minskas från dagens av marknadsvärdet. Regeringen bör därför återkomma med ett detaljerat förslag på en förändring av beskattningen av intäkter från naturvårdande insatser i skogen. Kriterier för biotopskydd, punkt 15 (M, KD) av (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4335 av m.fl. (KD) yrkande 5 och 2021/22:4336 av m.fl. (M) yrkande 4. Vi anser att biotopskyddsbestämmelserna inte ska utökas till att omfatta t.ex. kulturmiljövärden och sociala värden, enligt vad som anges i propositionen. Uppdrag om nya modeller för biotopskydd, punkt 16 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4335 av m.fl. (KD) yrkande 4 i denna del. Regeringen vill se över den formella skyddsformen biotopskydd i syfte att göra den mer flexibel och attraktiv. Detta uppdrag är befogat eftersom biotopskydd som skyddsform präglas av rigida beslut med oförutsedda konsekvenser. Uppdraget behöver behandlas skyndsamt och ges i närtid, . Nya och utvidgade nationalparker, punkt 17 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4334 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 2021/22:4338 av Per m.fl. (MP) yrkande 7. I propositionen skrivs att takten i arbetet med att bilda nya och utvidgade nationalparker enligt nationalparksplanen bör öka. Vi anser att nationalparker inte är ett effektivt sätt att skydda natur eftersom de tenderar att blockera nyttjandet av obefogat stora arealer. De stora parker vi har i framför allt fjällområdet är fantastiska och bidrar till turism och till Sverigebilden utomlands, men i större delen av landet är andra skyddsformer oftast mer lämpliga, inte minst därför att miljöer som kräver skötsel bättre bevaras genom en kombination av brukande och skydd av sin ägare, gärna med stöd av myndigheter. När det gäller regeringens bedömning i propositionen om nya och utvidgade nationalparker instämmer vi i att lokal delaktighet och samverkan vid bildande av nationalparker är viktigt. Vidare anser vi att buffertzoner till nationalparker ska beslutas av som en eventuell ny nationalpark föreslås och beslutas. Fortsatt brukande av mark inom nationalparker under överenskomna förutsättningar är vanligt i många andra länder och man bör överväga om detta inte borde bli vanligare även i . Skogar med höga naturvärden, punkt 18 (M, SD, KD) av (M), (M), (M), (SD), (KD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4334 av m.fl. (SD) yrkande 5 i denna del och 2021/22:4335 av m.fl. (KD) yrkande 3 och 2021/22:3279 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 8 och 11 i denna del. Det är olyckligt att myndigheter låter tolkningsfrågor kring skogsvårdslagen och frågor som berör rätten att avverka skog gå till domstol för att få domstolens stöd att hindra avverkningar eller inte betala ersättning. Vi känner inte till något fall där berörda myndigheter vänt sig till domstol för att pröva sina möjligheter att skydda ägarens rätt eller betala ut ersättning tidigare. Detta skadar markägares tilltro till myndigheterna. För att undvika att olika tolkningar av lagar fortsätter att leda till allt fler domstolsärenden måste ambitionen vara att undvika tvetydigheter när lagar skrivs och myndigheter får direktiv. Vi vill därför se en ökad tydlighet när det bl.a. gäller avverkning i det fjällnära området. Regeringen skriver i propositionen att ”inom det fjällnära området medges oftast inte avverkning”. Denna formulering riskerar att tolkas som att avverkning i det fjällnära området inte ska tillåtas. Avverkning i det fjällnära området ska vara tillåten om skogen inte skyddas på goda grunder, i samverkan med markägaren samt med ersättning. Skogar med höga naturvärden, punkt 18 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3279 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 8 och 11 i denna del och 2021/22:4334 av m.fl. (SD) yrkande 5 i denna del och 2021/22:4335 av m.fl. (KD) yrkande 3. sker avverkning av skogar med höga befintliga naturvärden, s.k. värdekärnor, trots att det råder stor brist på dessa naturmiljöer för en mängd hotade växt- och djurarter. Dessa skogar har ofta hög variation och är ofta naturskogsartade. anser att såväl staten som skogsbruket bör göra stora ansträngningar för att skyddsvärda skogar inte ska avverkas. Regeringen är av uppfattningen att inga skogar med höga naturvärden ska avverkas, men trots att detta ändå fortsätter att ske har man underlåtit att vidta åtgärder för att förhindra det. Därmed försvåras kontinuerligt möjligheterna att bevara de kvarvarande livsmiljöerna för missgynnade arter i skogsbruket. Regeringen bör skyndsamt ta fram förslag på lagstiftning för att stoppa avverkning av skogar med höga naturvärden. Den svenska fjällnära skogen är ett unikt område med stora naturskogar och höga naturvärden. Naturskogarna i fjällområdet är några av de få intakta skogslandskap som fortfarande finns kvar i . Det är av högsta prioritet att dessa skogar skyddas. Mark- och kom 2020 med vägledande domar som konstaterar att skogsägare som inte får avverka i fjällnära skog på grund av att det finns höga naturvärden har rätt till ersättning från staten. Regeringen måste nu säkerställa att natur- och kulturvärdena långsiktigt bevaras och att statliga medel finns tillgängliga för att ersätta markägare som har rätt till ersättning. Jag välkomnar att regeringen i budgeten ökar anslaget för skydd av värdefull natur men det saknas en långsiktig strategi för att säkerställa att de fjällnära skogarna får ett långsiktigt formellt skydd. har också tydliggjort behovet av medel för skyddet av fjällnära skogar i sitt budgetunderlag till regeringen –2024. Myndigheten har även konstaterat att det behövs särskilda insatser för att bevara stora naturskogar som förvaltas av de statliga skogsförvaltarna. Regeringen bör se till att en strategi presenteras med nödvändiga anslagsmedel för att säkerställa att de fjällnära skogarnas natur- och kulturvärden långsiktigt bevaras. Arealmål för skog undantagen från skogsbruk, punkt 19 (M, SD, KD) av (M), (M), (M), (SD), (KD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2456 av m.fl. (SD) yrkandena 7 och 31, 2021/22:3432 av m.fl. (M) yrkande 16, 2021/22:3436 av m.fl. (M) yrkande 35, 2021/22:4030 av m.fl. (M) yrkandena 43 och 46 samt 2021/22:4336 av m.fl. (M) yrkande 19 och 2021/22:3255 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2. skyddar stora arealer skog. Att undanta ytterligare arealer från produktion utgör ett hot mot skogens möjligheter att bidra till klimatomställningen. Naturvård sker inte heller bara genom statlig försorg och övertagande av mark utan utförs av skogsägarna själva. Det hållbara svenska skogsbruket har länge kombinerat produktion tillsammans med naturhänsyn. Skogsägarnas medverkan är viktig för att skogsbruket ska bli ännu bättre på att skydda sällsynta arter. Att ytterligare öka totalarealen skog undantagen från brukande behövs inte för att bevara skogslevande arter men hotar däremot en redan utsatt landsbygd. Det totala arealmålet för skog är med råge uppfyllt, även om utvärderingar och rättelser av enskilda skyddade områden löpande behöver göras. I den mån specifika områden behöver undantas från skogsbruk bör detta motiveras med att akut hotade arter behöver detta skydd. Kraven på att mer och mer skogsmark ska tas ur produktion, trots att mer än en fjärdedel av skogsmarken inte brukas, är även oförenliga med omställningen till ett fossilfritt samhälle där ett aktivt och hållbart skogsbruk bidrar med produkter som ersätter fossila produkter, t.ex. cement vid husbyggen och fossila bränslen i fordon. Forskning från SLU visar att vi tvärtom behöver öka tillväxten och produktionen i skogen för att dra större nytta av den i klimatomställningen. skördas i princip hela den tillgängliga tillväxten i skogen. Det betyder att om vi ska göra mer av någon skogsprodukt måste vi göra mindre av någon annan, eller också måste skogens tillväxt öka så att skogen räcker till mer. Den ökade efterfrågan måste tillåtas vara mer styrande för den svenska skogspolitiken. Produktionskraven som ställs på skogen är stora och politiken får inte utformas på ett sätt som gör det omöjligt att leva upp till dessa. Den aktivt och hållbart brukade skogen gör störst nytta för miljön och klimatet. Om kraven på att skydda mer skog fortsätter kommer snart i praktiken att få ett avverkningstak. Det skulle innebära en kraftig inskränkning i skogsägarnas frihet och försvåra för skogens bidrag till klimatomställningen. Vi anser därför att gränsen, arealmässigt, för hur mycket skog som kan tas ur produktion har passerats. Vi anser att såväl skogsutredningen som regeringen misslyckats med att beskriva hur skogsbruket ska klara av att möta denna ökande efterfrågan, och att regeringen inte tydligt markerar mot ambitionerna i skogsutredningen att undanta stora arealer från att brukas. Bioekonomin är en viktig del av klimatomställningen. Det är dags att skogsproduktionen styrs mer mot att kunna leverera så mycket klimatnytta som möjligt. Vi anser att den totala arealen mark som ska undantas från produktion inte ska öka. När nya områden tas ur produktion för att skydda höga naturvärden bör utgångspunkten vara att i motsvarande omfattning börja bruka områden med relativt lägre naturvärden som tidigare skyddats. Olika krav på undantag av skog från brukande, punkt 20 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2456 av m.fl. (SD) yrkandena 4–6, 9, 32, 36 och 38, 2021/22:2462 av m.fl. (SD) yrkande 18 och 2021/22:4334 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2021/22:2767 av (M), 2021/22:3682 av m.fl. (C) yrkande 11 och 2021/22:4337 av m.fl. (L) yrkande 6. Den enskilt ägda skogen utgör grunden för det svenska skogsbruket och har mycket stor betydelse för sysselsättning och boende på landsbygden. Därför ska enskilt ägd skogsmark inte få köpas eller på annat sätt överföras till bolagsägd skog vare sig genom vanlig försäljning eller som kompensation för arealer avsatta för skyddsändamål. Dessutom bör enskilt ägd skogsmark inte få köpas eller på annat sätt överföras till statlig ägo för naturskydd utan att motsvarande skog i samma eller en närliggande kommun överförs från naturskydd till enskilt ägd produktionsskog. Vidare ska undantagande av skog från brukande genom myndighetsbeslut i första hand ske på redan tidigare statligt ägd mark. Vidare hänvisas ofta i debatten om naturskydd till förekomsten av arter som är inskrivna i rödlistan. Att använda hela rödlistan är missvisande, eftersom många av de rödlistade arterna är allmänt förekommande, såsom björktrast och skogshare. Starkare fokus bör riktas mot klasserna akut hotade och starkt hotade arter i rödlistan. Ett fokus på de mest utrotningshotade arterna kommer att leda till effektivare naturvård och mycket lägre kostnad för samhället. Nya skyddsåtgärder bör i första hand riktas mot de akut hotade arterna i rödlistan, och i andra hand mot starkt hotade enligt samma lista. På så sätt krävs ett verkligt konstaterat behov i det enskilda fallet för att mark ska tas ur bruk. kan även ett stort antal andra arter gynnas, som behöver liknande miljöer. Det är effektiv naturvård. Kriterierna för biotopskyddsområden är för vida , vilket gör att områden kan undantas från brukande trots att de egentligen är ganska vanliga. Situationen är inte förutsägbar för markägare. Därför ska i normalfallet skydd av skog som undantas från brukande på privat mark villkoras med påvisad förekomst av akut hotade arter och arealen som undantas från brukande ska inte överstiga vad som verkligen krävs för att skydda denna förekomst. Skydd av skog på privat mark och på myndigheternas initiativ bör grundas på konstaterad förekomst av akut hotade arter enligt den svenska rödlistan. När det gäller hänvisning till förekomst av ovanliga arter vid nyttjandebegränsning ska endast konstaterad förekomst av akut hotad art enligt rödlistan kunna anföras. Ett exempel på sådant myndighetsutövande som med rätta kan uppfattas som godtyckligt är att hindra markanvändning genom att åberopa att det på just den aktuella platsen finns en i inte akut hotad art men som där befinner sig vid gränsen av sitt utbredningsområde. Det torde knappast finnas någon mark i landet som inte hyser åtminstone någon art som befinner sig vid gränsen för sitt utbredningsområde. Sådan argumentation ska inte kunna utgöra skäl för att hindra av markanvändning, t.ex. avverkning. Vi vill understryka att restriktioner i fråga om brukande av skog utöver vad som är tydligt fastlagt i lag alltid och omgående ska åtföljas av ersättning. När man från vissa håll talar om att skogar ska undantas från skötsel bör man hålla i minnet inte bara att en stor del redan är undantagna från skötsel utan också att de mest skyddsvärda skogarna redan tidigare överförts till och .