bet · H901KrU7 · 2022-04-11 00:00:00 — Regeringen gav i uppdrag åt utredningen för kulturen att bl.a. analysera kultursektorns förutsättningar för att återhämta sig, och utredningen skulle vid behov lämna förslag på åtgärder som kan bidra till att kultursektorn lättare kan återstarta, återhämta sig och utvecklas under och efter pandemin så att kulturen har förutsättningar att vara en stark och oberoende kraft i samhällsutvecklingen. I betänkandet Från kris till kraft – återstart för kulturen (SOU 2021:77) föreslås insatser som dels stärker förutsättningarna för kulturens återstart och utveckling under och efter covid-19-pandemin, dels möjliggör ett starkt, hållbart och oberoende kulturliv i alla delar av . Förslaget övervägs nu i . Konstnärers redan svaga ekonomiska villkor har enligt utredningen försvagats ytterligare under pandemin. Fram till dess att arbetsmarknaden återhämtat sig kommer stipendier och bidrag därför att vara viktiga för möjligheten att fortsätta vara verksam som konstnär. Utredningen föreslår därför att olika anslag för bidrag och stipendier förstärks, ett återstarts- och utvecklingsstöd som främst riktas till aktörer inom det fria kulturlivet. Vidare föreslås att bl.a. kultursamverkansmodellen förstärks. Utredningen föreslår ökade utgifter för staten med –2024. föreslås kostnaderna uppgå till . Givet den ekonomiskt utsatta situation som kultursektorn och näringslivet befinner sig i bedömer utredningen att omfördelningar inte kan göras inom befintlig ram, utan förslagen bör finansieras genom att staten tillför medel till utgiftsområdena 17 och 24. har återrapporterat ett uppdrag regleringsbrev att göra en uppföljning av de krisstöd som myndigheten fördelat med anledning av covid-19-pandemin. Rådet redovisade att fördelades i krisstöd till 2 660 organisationer 2021 och 2020, dvs. nästan dubbelt så mycket 2021 som . I rapporten angavs att arbetet med krisstöden har gett ny kunskap och nya insikter som ska tillvaratas i myndighetens arbete. återrapporterade ett motsvarande uppdrag regleringsbrev att göra en uppföljning av de krisstöd som myndigheten fördelat med anledning av spridningen av sjukdomen covid-19. I rapporten anges att har fördelat ca i krisstipendier till enskilda konstnärer , och har myndigheten tilldelats ytterligare 170 miljoner att fördela . De extra tillskotten innebär att fördelades dubbelt så mycket pengar i krisstöd som i ordinarie stöd. fördelades nästan så mycket pengar i krisstöd som i ordinarie stöd. tog emot ca 15 300 ansökningar från 9 500 individer till utlysningarna för krisstipendierna. meddelade att regeringen inrättat ett nytt sakråd för kris- och återstartsfrågor för kulturbranschen. En återstartssamordnare har utsetts. har träffats för diskussion med fokus på publikfrågor och hantering av krisstöd. Under pandemin har särskilda statliga medel tillförts kultursektorn. Regeringen har också inrättat ett sakråd för att diskutera kris- och återstartsfrågor för kulturbranschen. I utredningsbetänkandet Från kris till kraft – återstart för kulturen (SOU 2021:77) föreslås insatser som dels stärker förutsättningarna för kulturens återstart och utveckling under och efter covid-19-pandemin, dels möjliggör ett starkt, hållbart och oberoende kulturliv i alla delar av . Förslaget övervägs nu i . Utskottet avstyrker motion 2021/22:3526 (C) yrkande 2. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om att kultursamverkansmodellen bör utvecklas m.m. Jämför reservation 7 (M), 8 (C) och 9 (KD). Enligt kommittémotion 2021/22:3374 av m.fl. (M) yrkande 5 bör kultursamverkansmodellen utvecklas för att stärka den regionala kulturen. Staten bör tydligt visa tillit och vårda flernivåsamverkan som är syftet med samverkansmodellen. Enligt kommittémotion 2021/22:3526 av m.fl. (C) yrkande 4 bör kultursamverkansmodellen utvecklas och ett nationellt kulturhuvudstadsår bör inrättas. Tanken är att en svensk stad får statusen nationell kulturhuvudstad. Enligt motionens yrkande 8 bör vi ha en mer decentraliserad kulturpolitik som kan bidra till ett kulturliv som mer utgår från regionala önskemål och förutsättningar och som därmed kan utvecklas på ett friare sätt i förhållande till den statliga kulturpolitiken. Delar av den kultur som ligger på staten bör föras över till regionerna, och kultursamverkansmodellen bör utvecklas så att de regionala prioriteringarna får större genomslag. I kommittémotion 2021/22:4162 av m.fl. (KD) yrkande 9 konstateras att tyngdpunkten för beslutsfattandet har i och med kultursamverkansmodellen flyttats från staten ut till landets regioner. Motionärerna vill utveckla kultursamverkansmodellen genom att öka de samverkande insatserna från staten till regionerna så att man undviker att statliga kulturinsatser görs vid sidan av. Även i kommittémotion 2021/22:3379 av m.fl. (L) yrkande 10 framhålls att även om det kan finnas behov av strategiska nationella insatser bör det nationella stödet fördelas med större förtroende för de lokala och regionala kompetenserna. Kultursamverkansmodellen tillämpas för fördelning av statliga medel till regional och lokal kulturverksamhet. Syftet med modellen är att föra kulturen närmare medborgarna och att ge regionerna ett ökat ansvar och en ökad frihet inom kulturområdet. Staten har ett fortsatt övergripande strategiskt ansvar för den nationella kulturpolitiken. Modellen förutsätter samverkan mellan staten, regionerna, kommunerna och även det civila samhället samt de professionella kulturskaparna. uppgår anslaget 1:6 Bidrag till regional kulturverksamhet till . Medlen får användas till – regionala och lokala kulturverksamheter inom professionell teater-, dans-, och musikverksamhet – museiverksamhet och museernas kulturmiljöarbete – biblioteks-, läs- och litteraturfrämjande verksamhet – professionell bild- och formverksamhet – regional enskild arkivverksamhet, filmkulturell verksamhet – främjande av hemslöjd. ansvarar för fördelningen av huvuddelen av medlen och för en nationell uppföljning av de medel som utbetalas. lämnade en rapport med en utvärdering av modellen, rapporten allt möjligt. Av den framgår att har reviderat prioriteringsgrunderna för Kultursamverkansmodellen . Målsättningen är att bidra till att regionala kulturverksamheter ökar tillgängligheten till kultur och skapar förutsättningar för ökad kvalitet och förnyelse. De särskilda strategiska prioriteringar som regionerna gör inom verksamhetsbidraget innebär förstärkningar och insatser som – utvecklar den regionala kulturella infrastrukturen och etablerar och stärker samverkansformer och interregionala samarbeten – ger utrymme till konst- och kulturområden med en svag regional struktur – leder till att fler invånare deltar i kulturlivet. Utskottet konstaterade vid motionsbehandling till att kultursamverkansmodellen innebär en tyngdpunktsförskjutning från centralt fattade beslut till ökat regionalt ansvar för bl.a. lokala museer och annan kulturarvsverksamhet (bet. 2020/21:KrU4). har i uppdrag att inom ramen för sitt uppföljningsansvar för kultursamverkansmodellen se över hur regionerna arbetar med frågan om konstnärernas villkor och de konstnärspolitiska perspektiven. I rapporten – Uppföljning av ekonomi, personal och aktiviteter 2020 anger att pandemin har inneburit ökade behov av samtalsytor mellan stat, region och kommun, vilket skapat förutsättningar för stärkt samverkan mellan de olika styrnivåerna. Vidare anförs att utvecklad samverkan med regioner och kommuner har identifierats som ett strategiskt område som myndigheten särskilt kommer att beakta i det kommande arbetet med kultursamverkansmodellen. En uppföljning av det statliga krisstöd som regionerna fördelat till verksamheter inom kultursamverkansmodellen ska enligt regleringsbrevet redovisas till . ska även genomföra en uppföljning, analysera resultaten samt eventuellt föreslå förändringar av bidragsgivningen när det gäller tidsbegränsade bidrag till strategiska utvecklingsinsatser av nationellt intresse 2017–2021 inom ramen för anslaget 1:6 Bidrag till regional kulturverksamhet. Detta uppdrag ska redovisas . Enligt uppgift från kommer en översyn av kultursamverkansmodellen att påbörjas . Kultursamverkansmodellen tillämpas för fördelning av statliga medel till regional och lokal kulturverksamhet för att föra kulturen närmare medborgarna och ge regionerna ett ökat ansvar och en ökad frihet inom kulturområdet. Modellen förutsätter samverkan mellan staten, regionerna, kommunerna och även det civila samhället och de professionella kulturskaparna. har reviderat prioriteringsgrunderna för kultursamverkansmodellen med målsättningen att den ska bidra till att regionala kulturverksamheter ökar tillgängligheten till kultur och skapa förutsättningar för ökad kvalitet och förnyelse. Utskottet har tidigare konstaterat att kultursamverkansmodellen innebär en tyngdpunktsförskjutning från centralt fattade beslut till ökat regionalt ansvar för bl.a. lokala museer och annan kulturverksamhet. ska redovisa uppföljningar av dels vissa insatser inom det aktuella anslaget, dels de krisstöd som regionerna har fördelat inom kultursamverkansmodellen. Vidare kommer en översyn av kultursamverkansmodellen att påbörjas . Utskottet avstyrker i avvaktan på resultatet av pågående arbete motionerna 2021/22:3374 (M) yrkande 5, 2021/22:3379 (L) yrkande 10, 2021/22:3526 (C) yrkandena 4 och 8 och 2021/22:4162 (KD) yrkande 9. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om restitution av konst, att varje skola ska kunna ha en kulturpedagog knuten till sig, att bör ta fram en immateriell kulturkanon för svenska samhällsvärderingar och att antalet fristäder för konstnärer, författare och journalister bör utökas. Jämför reservation 11 (SD) och 12 (MP). I motion 2021/22:3393 av (L) anförs att regeringen i fråga om restitution av konst och andra tillgångar fortsatt bör ha en hög ambition att stärka arbetet för hågkomsten av Förintelsen, bekämpandet av antisemitism och andra former av rasism, liksom det internationella samarbetet på området. Högklassig konst bör ha proveniensen dokumenterad, dvs. att man kan följa vilka som har varit konstverkens tidigare ägare. Enligt partimotion 2021/22:3196 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 8 bör regeringen utreda vilka förutsättningar som redan finns och vilka åtgärder som behöver vidtas för att varje skola ska kunna ha en kulturpedagog knuten till sig. Enligt kommittémotion 2021/22:2496 av m.fl. (SD) yrkande 2 bör en immateriell kulturkanon för svenska värderingar tas fram. tog fram en kanon för immateriellt kulturarv. m.fl. (MP) framför i motionerna 2021/22:4118 yrkande 1 och 2021/22:4119 att antalet fristäder för konstnärer, författare och journalister bör utökas. Det finns 25 fristäder i , dvs. kommuner eller regioner som är anslutna till det internationella för författare och kulturpersonligheter (, ICORN). fanns det 19 fristadsförfattare och konstnärer på plats i landet. Regeringen beslutade att tillsätta en utredning om hur ett museum för att bevara och föra vidare minnet av Förintelsen ska inrättas (dir. 2019:36). Utredningen överlämnade betänkandet om Förintelsen (SOU 2020:21). öppnar ett nytt statligt museum inom i med uppdraget att bevara och föra vidare minnet av Förintelsen. Washingtonprinciperna 1998 och Terezindeklarationen är två internationella överenskommelser om identifiering och återlämnande (restitution) av nazikonfiskerade kulturföremål. De båda överenskommelserna är inte juridiskt bindande utan snarare moraliska åtaganden för staterna. De innebär i korthet att i de allra flesta fall ska nazikonfiskerade konst- och kulturföremål lämnas tillbaka till sina ägare om de rättmätiga ägarna kan identifieras. Proveniensforskning innebär att spåra och dokumentera konstverkets väg från den ena ägaren till nästa. Den bidrar till en ökad kunskap om konsten och kan också blottlägga oegentligheter och illegala eller oetiska transaktioner i ägarkedjan. Regeringen gav genom ett beslut i uppdrag att bedöma om det finns behov av att vidta särskilda åtgärder för att tydliggöra och underlätta den svenska efterlevnaden av Washington-principerna och Terezindeklarationen om nazikonfiskerade kulturföremål. Uppdraget skulle genomföras i samråd med de statliga museerna, , , , Judiska centralrådet, Föreningen och andra relevanta aktörer. redovisade i rapporten till åtgärder med anledning av Washington-principerna och Terezindeklarationen – Återrapportering av regeringsuppdrag. I rapporten föreslås en satsning på kulturarvsinstitutionernas proveniensforskning . Frågan bereds inom . överlämnade rapporten och kulturarvet – regeringsuppdrag att kartlägga och främja samverkan mellan skolväsendet och kulturarvsinstitutionerna. Rapporten är en övergripande kartläggning av hur samarbetet mellan skolväsendet (förskolan, förskoleklassen, och motsvarande skolformer, gymnasieskolan samt gymnasiesärskolan) och kulturarvsinstitutioner fungerar samt hur det har utvecklats . Kartläggningen skulle enligt regeringens uppdrag ligga till grund för förslag på hur samarbetet, i den utsträckning det är lämpligt, skulle kunna stärkas. skulle utarbeta och sprida vägledningar samt samla och sprida goda exempel på olika typer av samarbeten och samverkansprojekt. Uppdraget skulle genomföras i samverkan med och samt i bred dialog med andra berörda. skulle vidare begära synpunkter från på de förslag som utarbetade inom ramen för uppdraget i form av t.ex. vägledningar och goda exempel, och involvera när det gäller spridning av sådant material. Inom ramen för uppdraget skulle befintliga samarbetsformer beaktas, exempelvis Skapande skola. om att kartlägga kulturarvsarbetet och främja samverkan mellan skolan och kulturarvsinstitutionerna utgör enligt uppgift från nu ett underlag för diskussioner och arbete inom och övriga om eventuella insatser för att stärka tillgången till kultur och kulturarv i skolan. Rapporten adresserar inte specifikt inrättande av kulturpedagoger i skolorna. antog en s.k. Danmarks-kanon med tio värdeord som syftar till att beskriva de danska värderingar som formar den enskilda danska medborgaren och det danska samhället genom vanor, traditioner och tankesätt. I sammanhanget kan nämnas att en dansk kulturkanon presenterades . Personer, yrkesverksamma inom bl.a. arkitektur, bildkonst, design, konsthantverk, film och musik, valde ut totalt 108 danska verk, som i hög grad ansågs ge konstupplevelser till en samtida, dåtida och framtida publik. har också en dansk litteraturkanon. Att stödja konstnärer och kulturaktörer är enligt regeringens skrivelse 2020/21:109 Politik för konstnärers villkor en viktig del i regeringens arbete för att främja, förankra och försvara demokratin. Regeringen bedömer att måste bidra till att värna yttrandefriheten globalt och ta ett internationellt ansvar för den konstnärliga friheten genom att fortsätta att verka för en utveckling av fristadssystemet för författare, journalister och konstnärer. Det har varit etablerat i , och är det land i världen som har flest antal fristäder, totalt 29. Fristadssystemet innebär att en kommun eller region ger en konstnär, som i sitt hemland utsätts för hot och hat på grund av sin konstnärliga gärning och därmed lever under begränsad yttrandefrihet, en . Kommunen står för boende och uppehälle. Regeringen har genom uppdrag till säkerställt finansiering av en nationell samordnare för fristadssystemet. ska enligt regleringsbrevet verka för fler fristäder för förföljda konstnärer samt för en utveckling av fristadssystemet i . ska även främja uppmärksamheten kring fristadsfrågor samt verka för att de fristadskonstnärer som finns i ska få ökad möjlighet att bli en del av offentligheten. Uppdraget ska genomföras i samverkan med berörda myndigheter och organisationer i det civila samhället samt med kommuner och regioner. Enligt Statens kulturråds årsredovisning fördelades projektbidrag till insatser som främjar fristadskonstnärernas möjlighet att ta del av det offentliga kulturlivet i . För att främja att fristadssystemet utvecklas har även beviljat bidrag till en nationell samordnare av ICORN-fristäder i . Myndigheten har ett nära samarbete i främjandeuppdraget med den nationella samordnaren för fristäder inom ICORN, och sammantaget bidrar dessa insatser till att stärka den konstnärliga friheten med yttrandefriheten som grund. redovisade ett uppdrag där en satsning på kulturarvsinstitutionernas proveniensforskning föreslås . Frågan bereds inom . Utskottet avstyrker motion 2021/22:3393 (L) i avvaktan på resultatet av den fortsatta beredningen av ärendet. och kulturarvet – regeringsuppdrag att kartlägga och främja samverkan mellan skolväsendet och kulturarvsinstitutionerna övervägs inom . Utskottet avstyrker motion 2021/22:3196 (V) yrkande 8 i avvaktan på resultatet av de fortsatta övervägandena. När det gäller frågan om en immateriell kulturkanon vill utskottet framhålla att fastställda samhällsvärderingar i en immateriell kanon riskerar att ge en alltför statisk bild av ett samhälles värderingar och utveckling , såvida inte en sådan kanon revideras med jämna mellanrum. Ett sådant arbete kan bli kostsamt och består även av många överväganden vad gäller bl.a. metodval. Utskottet anser att det i sig inte är försvarbart att använda statliga medel inom kulturområdet till att producera listor som dessutom kan komma att ha en styrande effekt på innehållet i de kulturfrämjande och kulturutövande insatser som staten avsätter medel till. Utskottet förespråkar i stället en kontinuerlig samhällsdebatt om vilka värderingar som ska forma utvecklingen av det svenska samhället. Utskottet avstyrker motion 2021/22:2496 (SD) yrkande 2. Som framgår ovan ska verka för fler fristäder för förföljda konstnärer samt för en utveckling av fristadssystemet i . Myndigheten ska även främja uppmärksamheten kring fristadsfrågor samt verka för att de fristadskonstnärer som finns i ska få ökad möjlighet att bli en del av offentligheten. Utskottet avstyrker motionerna 2021/22:4118 (MP) yrkande 1 och 2021/22:4119 (MP). Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motionsyrkanden som har beretts i förenklad ordning. Jämför särskilt yttrande 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (V), 5 (KD), 6 (L) och 7 (MP). har motionsyrkanden om samma eller i huvudsak samma frågor som tas upp i bilaga 2 behandlats (bet. 2018/19:KrU11, bet. 2018/19:KrU12, bet. 2020/21:KrU1, bet. 2020/21:KrU4, bet. 2020/21:KrU7 och bet. 2020/21:KrU9). Utskottet avstyrker motionsförslagen i bilaga 2 med hänvisning till detta. Övergripande kulturpolitik, punkt 1 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3374 av m.fl. (M) yrkandena 3, 4 och 7 samt 2021/22:1243 av (S), 2021/22:3526 av m.fl. (C) yrkandena 7, 11 och 12, 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkande 18 och 2021/22:3745 av (S). behöver en ny, tidsanpassad och uppdaterad kulturpolitik, en kulturpolitik för 2020-talet. En ny kulturutredning bör tillsättas. Kulturområdet kännetecknas av särskilda förutsättningar i form av många små myndigheter och en mångfald av verksamhetsformer. Förutom myndigheter finns det ekonomiska föreningar, ideella föreningar, stiftelser och statligt ägda bolag. Det bör göras en översyn av myndighetsstrukturen inom kultursektorn. är det alldeles för många myndigheter involverade i tillsynen över och stödet till kultursektorn. En mindre del av budgetmedlen bör gå till administration och en större del till utövarna. Kulturområdet är starkt autonomt för att värna demokratins grundläggande principer som vilar på yttrandefrihetens grund. Det som betraktas som nyskapande kultur kan komma att vara en etablerad del av vårt gemensamma kulturarv. Villkoren för nyskapande kultur bör därför vara goda. Kulturbryggan skapades för att stötta nyskapande kultur. Erfarenheten visar att riktat stöd för nya konstnärer i början av deras yrkesverksamma gärning är viktigt. Vi värnar Kulturbryggan och vill löpande förbättra och bygga ut reformen. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen tillkänna. Övergripande kulturpolitik, punkt 1 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3526 av m.fl. (C) yrkandena 7, 11 och 12 samt 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkande 18 och 2021/22:1243 av (S), 2021/22:3374 av m.fl. (M) yrkandena 3, 4 och 7 samt 2021/22:3745 av (S). När stöd ges till olika verksamheter inom ett område bidrar det till förutsättningar för kulturutövande och konsumtion inom det området. Även om styrningen genom bidragen inte handlar om innehållet påverkas utbudet på detta sätt. Därför är det viktigt att ofta ompröva stöd så att det kan bli en större variation av verksamheter som får dessa förbättrade förutsättningar att verka. Politikens uppgift är att skapa förutsättningar för ett brett och fritt kulturliv i hela landet. En grundförutsättning är att det finns en infrastruktur för denna bredd i kulturen. Delar av denna infrastruktur förutsätter offentlig finansiering för att alla ska kunna ta del av kulturverksamhet i hela landet. Den kulturella infrastrukturen består av både offentliga, ideella och privata aktörer. Vi behöver kulturskolor, föreningsliv, studieförbund, samlingslokaler, offentliga och privata museer och teatrar m.m. De kulturella och kreativa näringarna är också en del av denna infrastruktur. Detsamma gäller det kulturutbud som tillhandahålls genom public service. Ytterligare åtgärder är nödvändiga för att ge bättre och mer rättvisa villkor för kulturella och kreativa näringar och det fria kulturlivet. Delar av kulturpolitiken bör utredas. Coronapandemin har slagit hårt mot stora delar av de kulturella näringarna och det finns nu anledning att se över frågor kring hur vi får ett rikt kulturliv framöver. Det bör erbjudas utbildning i entreprenörskap på de konstnärliga högskolorna och folkhögskolorna. För att underlätta för kulturskapare bör information om vilka typer av stöd som finns samlas på ett ställe så att sökande också kan få en överblick över bl.a. ansökningstider. Den konstnärliga friheten, punkt 2 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3374 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2021/22:3526 av m.fl. (C) yrkande 9 och 2021/22:4162 av m.fl. (KD) yrkandena 21–23. Regeringen bör se över regleringsbrev och det statliga uppdraget för att minska den politiska styrningen av konsten och kulturens innehåll. Kulturen och konsten har ett egenvärde. Kulturpolitikens huvuduppgift är att ge förutsättningar för att mer konst och kultur skapas, samt att mer konst och kultur kan möta en publik, både fysiskt och digitalt. Kultur angår alla. Det är en fråga om både bildning och demokrati. En prioriterad fråga inom kulturpolitiken bör vara att skapa ett samhälle där fler känner att de vill verka och kan utvecklas som konstnärer – där fler skapar kultur och där fler kan komma i kontakt med kulturen. De fria konsterna är ett av våra viktigaste medel för att värna yttrandefriheten. Den konstnärliga friheten, punkt 2 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3526 av m.fl. (C) yrkande 9 och 2021/22:3374 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2021/22:4162 av m.fl. (KD) yrkandena 21–23. Det finns anledning att se över det juridiska skyddet för en fri kultur. Om man exempelvis bildar stiftelser för vissa kulturverksamheter står kulturen mer fri från politisk påverkan. Den konstnärliga friheten, punkt 2 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen.