bet · H901KU21 · 2022-06-09 00:00:00 — I justitieutskottets yttrande ifrågasätts att regeringen anser att tillkännagivanden är slutbehandlade trots att de åtgärder som vidtagits inte kan anses tillgodose det som efterfrågar. har tidigare uttalat att det inte kan sägas vara konstitutionellt fel av regeringen att i skrivelsen göra bedömningen att vissa tillkännagivanden är slutbehandlade även om de inte skulle vara tillgodosedda. Det kan dock förutsättas vara ovanligt att så sker eftersom utgångspunkten är att regeringen tillgodoser ett tillkännagivande (bet. 2016/17:KU21). Vidare lyfts bl.a. frågan om när ett tillkännagivande kan anses vara slutbehandlat i justitieutskottets yttrande. Utskottet framhåller att tillkännagivanden som efterfrågar utredningsinsatser från regeringen inte kan anses vara slutbehandlade förrän utredningen är klar, bl.a. eftersom en utredning kan läggas ned. uttalade i betänkandet 2016/17:KU21 att vilka åtgärder som ska krävas för att ett tillkännagivande ska anses vara slutbehandlat naturligtvis varierar. Har endast begärt en utredning kan det räcka med att en utredning tillsätts, men om har begärt förslag krävs normalt att förslag läggs fram av regeringen för att tillkännagivandet ska anses vara slutbehandlat. Utskottet vill påminna om vikten av att regeringen är tydlig med hur dess behandling av ett tillkännagivande förhåller sig till det som efterfrågas i tillkännagivandet. För att regeringen ska kunna vara tydlig krävs att tillkännagivandet från är tydligt (bet. 2016/17:KU21). Vad som begärs i ett tillkännagivande bör uttryckligen framgå av det aktuella utskottets ställningstagande. Även om utskottet föreslår att en motion helt ska bifallas bör det som utskottet vill ska framföras till regeringen framgå av utskottets ställningstagande. Därmed blir det tydligt för både och regeringen vad utskottet anser att regeringen bör göra (bet. 2017/18:KU21). När det gäller regeringens skrivelse om skrivelser till regeringen konstaterar inledningsvis att regeringens redogörelse för behandlingen av skrivelser ger en mer utförlig redovisning av åtgärder vidtagna av regeringen och kan anses ge en korrekt bild av skrivelser till regeringen. Utskottet ser positivt på denna utveckling. Utskottet vill dock uppmärksamma regeringen på att ett utskott har påpekat brister i detta hänseende. Utskottet har gjort en genomgång av riksdagsskrivelser på område i redogörelsen, både slutbehandlade och inte slutbehandlade. När det gäller slutbehandlade riksdagsskrivelser noterar utskottet att tre av dem avser tillkännagivanden. Utskottet gör när det gäller dessa ingen annan bedömning än regeringen. När det gäller inte slutbehandlade riksdagsskrivelser noterar utskottet att en av dem gäller tillkännagivandet om tjänstemannaansvar. I tillkännagivandet begärdes en översyn av lagstiftningen om tjänstefel med inriktningen att det straffbara området skulle utvidgas (bet. 2017/18:KU37 p. 8, rskr. 2017/18:229–230). Av regeringens redovisning framgår att regeringen fattade beslut om kommittédirektiv . Enligt direktiven skulle utredningen överväga och ta ställning till om det straffrättsliga ansvaret för tjänstefel borde utvidgas. Uppdraget redovisades genom betänkandet En skärpt syn på brott mot journalister och utövare av vissa samhällsnyttiga funktioner (SOU 2022:2). I betänkandet föreslogs inga ändringar i det straffrättsliga ansvaret för tjänstefel. Betänkandet har remitterats och remisstiden löpte ut . Utskottet har ingen invändning mot regeringens redovisning av tillkännagivandet som inte slutbehandlat, men avvaktar regeringens vidare beredning. När det gäller riksdagsskrivelser på andra utskotts områden framhåller flera utskott i sina yttranden till vikten av att regeringen är skyndsam i sin behandling av tillkännagivanden och undviker onödig tidsåtgång. har tidigare framhållit vikten av att regeringen behandlar skrivelser skyndsamt. Utskottet har också anfört att frågan om huruvida den redovisade tidsåtgången är rimlig bör bedömas med hänsyn till tillkännagivandets innehåll och de beredningsåtgärder som behöver vidtas. Utskottet kan vid årets genomgång konstatera att ett större antal tillkännagivanden som beslutats under tidigare mandatperioder kvarstår som inte slutbehandlade. För bedömning av om tidsåtgången är rimlig hänvisar till det som framförs av respektive utskott i sina yttranden över redogörelsen. Flera utskott påtalar också vikten av att regeringen redovisar när ett tillkännagivande kan komma att slutbehandlas. Några utskott välkomnar att regeringen i skrivelsen i högre grad redovisar när ett tillkännagivande bedöms kunna slutbehandlas. Andra utskott påtalar brister i regeringens redovisning i detta hänseende. Utskottet vill påminna om sina tidigare uttalanden om vikten av att regeringen är utförlig i sina redogörelser för vidtagna, pågående och planerade åtgärder (bet. 2016/17:KU21). Sådana redogörelser ger en möjlighet att reagera på regeringens åtgärder med anledning av tillkänna-givanden. I några yttranden lyfts frågan om när ett tillkännagivande kan anses vara slutbehandlat. uttalade i betänkandet 2016/17:KU21 att vilka åtgärder som ska krävas för att ett tillkännagivande ska anses vara slut-behandlat av naturliga skäl varierar. Har endast begärt en utredning kan det räcka med att en utredning tillsätts, men om har begärt förslag krävs normalt att förslag läggs fram av regeringen för att tillkännagivandet ska anses vara slutbehandlat. Utskottet påminde om vikten av att regeringen är tydlig med hur dess behandling av ett tillkännagivande förhåller sig till det som efterfrågas i tillkännagivandet. För att regeringen ska kunna vara tydlig krävs att tillkännagivandet från är tydligt. Vad som begärs i ett tillkännagivande bör uttryckligen framgå av det aktuella utskottets ställningstagande. Även om utskottet föreslår att en motion helt ska bifallas bör det som utskottet vill ska framföras till regeringen framgå av utskottets ställningstagande. Därmed blir det tydligt för både och regeringen vad utskottet anser att regeringen bör göra (bet. 2017/18:KU21). Vidare konstateras att utskotten i sina yttranden i vissa fall har gjort en annan bedömning än regeringen av huruvida ett tillkännagivande är slut-behandlat eller inte. gör inte någon egen bedömning av de aktuella fallen utan hänvisar till vad som anförts av respektive utskott i deras yttranden. Som tidigare framhållits av ska regeringen i de fall ett utskott i ett yttrande har anfört att ett tillkännagivande inte är slutbehandlat återkomma till med sin redovisning och bedömning. Utskottet föreslår att lägger skrivelsen till handlingarna. Utskottets förslag i korthet lägger redogörelse /22:RS4 till handlingarna. redovisar riksdagsstyrelsen behandlingen av skrivelser till riksdagsstyrelsen i en redogörelse till . I årets redogörelse redovisas totalt tio riksdagsskrivelser från /18 och senare (redog. 2021/22:RS4). En av riksdagsskrivelserna som innehåller ett tillkännagivande redovisas som slutbehandlad. Den gäller en utredning om budgetpropositionens lämnande och provisorisk budget. Tre av riksdagsskrivelserna som innehåller ett tillkännagivande redovisas som inte slutbehandlade. De gäller en översyn av bestämmelserna om säkerhetsskydd i och dess myndigheter, en översyn av ombudsmän () samt en uppföljning av arbete under Coronapandemin. När det gäller tillkännagivandet om en utredning om budgetpropositionens lämnande och provisorisk budget anges att riksdagsstyrelsen beslutade att en parlamentariskt sammansatt kommitté skulle göra en översyn av vissa frågor som gäller arbete (bet. 2018/19:KU30 punkt 19, rskr. 2018/19:215). I översynen ingick bl.a. att se över tidpunkten för när budgetpropositionen lämnas och reglerna om provisorisk budget. Uppdraget redovisades i betänkandet riksdagsöversyn (2020/21:URF1). Riksdagsstyrelsen beslutade om framställningen riksdagsöversyn (framst. 2020/21:RS5). föreslog att skulle anta riksdagsstyrelsens förslag om när budgetpropositionen senast ska lämnas efter ett val till och om provisorisk budget (bet. 2021/22:KU3). biföll utskottets förslag (rskr. 2021/22:34), och lagändringar trädde i kraft . gör i sitt yttrande bl.a. två reflektioner med anledning av riksdagsstyrelsens redogörelse (yttr. 2021/22:UU4y). Den första gäller riksdagsskrivelse 2020/21:342 om Interparlamentariska unionen (IPU) där utskottet delar riksdagsstyrelsens bedömning att skrivelsen kan anses vara slutbehandlad. vill utskottet påminna om vad det tidigare uttryckt i fråga om riksdagsstyrelsens behandling av IPU-redogörelsen inklusive riksdagsstyrelsens möjlighet att överlämna det betänkande som skrivelsen avser till den svenska IPU-delegationen (2020/21:UU6y). En sådan formell återkoppling skulle enligt utskottet kunna främja den integrering av delegationens arbete och övriga verksamhet som är motivet bakom årliga behandling av IPU-redogörelsen. Den andra av utskottets reflektioner gäller skrivelse 2020/21:91 som behandlar regeringens budgetproposition 2021/22:1 utgiftsområde 7 Internationellt bistånd, där utskottet likaså delar riksdagsstyrelsens bedömning att skrivelsen kan anses vara slutbehandlad. Utskottet noterar med uppskattning att även riksdagsstyrelsen har meddelats beslut om utgiftsområdet genom en skrivelse, vilken också redovisats för i riksdagsstyrelsens redogörelse för behandlingen av riksdagsskrivelser. Meddelande om beslut genom en skrivelse ställs således såväl till regeringen och som till riksdagsstyrelsen, vilka samtliga tre är del i verkställandet av beslut om utgiftsområde 7. Att även riksdagsstyrelsen meddelas beslut, i linje med utskottets resonemang i yttrande 2020/21:UU6y, anser utskottet bidrar till tydlighet i styr- och ansvarskedjan. noterade i förra årets betänkande två iakttagelser som framhållits i utrikesutskottets yttrande med anledning av riksdagsstyrelsens redogörelse (bet. 2020/21:KU21). noterar utrikesutskottets reflexion kring dess betänkande med IPU-redogörelsen. gör inte någon egen bedömning i frågan utan förutsätter att den uppmärksammas och övervägs vidare av riksdagsstyrelsen. När det gäller riksdagsskrivelserna på område har utskottet inte några invändningar mot redogörelsen. Härutöver kan utskottet notera att riksdagsstyrelsen valt att inte slutredovisa vissa riksdagsskrivelser i avvaktan på beslut. Utskottet vill med anledning av detta peka på att det finns utrymme för riksdagsstyrelsen att slutredovisa en riksdagsskrivelse utan att tagit ställning till den åtgärd som ligger till grund för slutredovisningen. Utskottet föreslår att lägger redogörelsen till handlingarna. skrivelser till regeringen, punkt 1 (M, SD, KD) (M), (M), (SD), Skånberg (KD), (SD), (M), (SD) och (M) anför: beslutade ett tillkännagivande till regeringen om ett modernare och tydligare tjänstemannaansvar genom ett utvidgat straffansvar för tjänstefel (bet. 2017/18:KU37 s. 33 f.). Det bör noteras att i och med dess beslut biföll motion 2017/18:3119. beslutade regeringen kommittédirektiv Ett förstärkt straffrättsligt skydd för vissa samhällsnyttiga funktioner och några andra straffrättsliga frågor (dir. 2020:54). Enligt direktiven skulle utredningen överväga och ta ställning till om det straffrättsliga ansvaret för tjänstefel bör utvidgas och vid behov lämna nödvändiga författningsförslag. kallade till sig för att säkerställa att regeringen avsåg att genomföra tillkännagivandet. Det besked regeringen gav var att så skulle ske och att det inte fanns anledning till oro. Genom tilläggsdirektiv som beslutades förlängdes utredningstiden till . Uppdraget redovisades slutligen genom betänkandet En skärpt syn på brott mot journalister och utövare av vissa samhällsnyttiga funktioner (SOU 2022:2). I betänkandet föreslogs inga ändringar i det straffrättsliga ansvaret för tjänstefel, varvid regeringen nu inte har någon reell möjlighet att i närtid införa ett modernare och tydligare tjänstemannaansvar genom ett utvidgat straffansvar för tjänstefel. Betänkandet har remitterats och remisstiden löpte ut . Vi har ingen invändning mot regeringens redovisning av tillkännagivandet som inte slutbehandlat. Regeringen bör dock påminnas om att i de fall regeringen inte avser att tillgodose tillkännagivandet bör detta meddelas . I det fall regeringen avser att tillgodose tillkännagivandet bör regeringen skyndsamt vidta åtgärder för att kunna göra så. har redan gått sedan tillkännagivande 2018. Förteckning över behandlade förslag Skrivelse 2021/22:75 Regeringens skrivelse 2021/22:75 skrivelser till regeringen – åtgärder . Redogörelse /22:RS4 Redogörelse för behandlingen av skrivelser till riksdagsstyrelsen. yttrande 2021/22:FiU3y yttrande 2021/22:SkU5y yttrande 2021/22:JuU5y yttrande 2021/22:CU4y yttrande 2021/22:UU4y yttrande 2021/22:FöU3y yttrande 2021/22: SfU3y yttrande 2021/22:SoU4y yttrande 2021/22:KrU5y yttrande 2021/22:TU3y Miljö- och jordbruksutskottets yttrande 2021/22:MJU5y yttrande 2021/22:NU3y Det parlamentariska läget innebär en rad utmaningar för ansvarsfördelningen mellan riksdag och regering. Å ena sidan gäller det uppgift att stifta lagar, besluta om skatter till staten och bestämma hur statens medel ska användas, i enlighet med regeringsformens 1 kap. 4 §. Å andra sidan gäller det regeringens uppgift att styra riket, ständigt ansvarig inför , i enlighet med regeringsformens 1 kap. 6 §. Det handlar till syvende och sist vårt gemensamma ansvar att värna och ta hand om vårt land, , med allt vad det innebär. Detta ställer krav på samvaron, relationen mellan riksdag och regering, för att tillförsäkra en respekt för regeringsformens bestämmelser och ett fungerande styresskick. För det är just vad detta ärende till stor del handlar om. I regeringens skrivelse 75 redogör regeringen för vilka åtgärder den vidtagit med anledning av de tillkännagivanden har beslutat om. I vårt betänkande, KU21, behandlar vi hur ser på just regeringens hantering av våra tillkännagivanden. Kortfattat: Detta dokument handlar om huruvida är nöjd eller ej med vad regeringen gjort för att följa våra beslut här i kammaren. Också vill vi i upprepa vad vi har sagt tidigare, nämligen att vi konstaterar att regeringens redogörelse för behandlingen av skrivelser ger en mer utförlig redovisning av åtgärder vidtagna av regeringen och kan anses ge en korrekt bild av skrivelser till regeringen. Vi ser självklart positivt på denna utveckling. Utskottet har gjort en genomgång av skrivelser på område i redogörelsen, både slutbehandlade och inte slutbehandlade. När det gäller slutbehandlade riksdagsskrivelser noterar utskottet att tre av dem avser tillkännagivanden. Utskottet gör när det gäller dessa ingen annan bedömning än regeringen. Jag vill ta tillfället i akt och säga några ord om vad vi i utskottet uttalat kring när ett tillkännagivande kan anses vara slutbehandlat, detta eftersom frågan lyfts fram i några yttranden från andra utskott. uttalade i betänkande KU21 att vilka åtgärder som ska krävas för att ett tillkännagivande ska anses vara slutbehandlat av naturliga skäl varierar. Har endast begärt en utredning kan det räcka med att en utredning tillsätts. Men om har begärt förslag krävs normalt att förslag läggs fram av regeringen för att tillkännagivandet ska anses vara slutbehandlat. KU påminde om vikten av att regeringen är tydlig med hur dess behandling av ett tillkännagivande förhåller sig till det som efterfrågas i tillkännagivandet. Men för att regeringen ska kunna vara tydlig krävs att tillkännagivandet från är tydligt. Vad som begärs i ett tillkännagivande bör uttryckligen framgå av det aktuella utskottets ställningstagande. Även om utskottet föreslår att en motion helt ska bifallas bör det som utskottet vill ska framföras till regeringen framgå av utskottets ställningstagande. Därmed blir det tydligt för både och regeringen vad utskottet anser att regeringen bör göra. Jag vill gärna rekommendera såväl regering som kollegor i andra utskott att läsa vårt ställningstagande i sin helhet både i detta betänkande och de senaste årens vad gäller regeringens skrivelse 75, för att på så vis se vårt fulla resonemang och den konstitutionella karta vi har försökt framskapa för att tydliggöra vad som kan sägas gälla i denna terräng. I konstaterar vi att utskotten i sina yttranden i vissa fall har gjort en annan bedömning än regeringen av huruvida ett tillkännagivande är slutbehandlat eller inte. KU gör inte någon egen bedömning av de aktuella fallen utan hänvisar till vad som anförts av respektive utskott i deras yttranden. Avslutningsvis, fru talman, vill jag yrka bifall till betänkande 21 Behandlingen av skrivelser. KU21 Behandlingen av skrivelser är en viktig del av kontrollmakt. Det belyser också en viktig del i den avgörande maktdelningen som vi har i mellan riksdag och regering. I den svenska politiken har vi talat och mer än tidigare relativt mycket fokuserat på så kallade tillkännagivanden. Det är uppdrag som ger till regeringen som regeringen bör men faktiskt inte måste verkställa. Om regeringen inte genomför det som har uppmanat till kommer ytterst bollen tillbaka till kammare och oss ledamöter här inne att fundera på huruvida vi har förtroende för regeringen eller inte. På så sätt blir det regeringen som styr vårt rike och som beslutar om lagarna. I detta betänkande redogör först regeringen för de åtgärder som den har vidtagit efter olika uppmaningar från oss i . Utskotten får chansen att kommentera dessa och bedöma om de strikt sett är nöjda med exempelvis hur det har tagit och hur det har skett. Vi överprövar i inte den bedömningen - ytterst för att det kräver väldigt mycket sakkunskap för att kunna avgöra frågan. Den sakkunskapen besitter våra kollegor i respektive utskott bäst. På område gör vi dock en egen bedömning i sak. Vi är överens om bedömningen även ; vi brukar vara det. Men vi kan också konstatera när det gäller helheten att det är fler tillkännagivanden som tar aningen för regeringen att verkställa. Vi kan även konstatera att den förbättring som vi har sett angående hur regeringen redovisar sitt arbete kritiseras på en punkt i ett av utskotten. Vi moderater har ett särskilt yttrande. Det är alltså ingen reservation, utan vi är överens med övriga i sak angående egna tillkännagivanden och regeringens behandling av dem. Det gäller både det som är slutfört och det som inte är slutfört. Men vi har funnit skäl att fylla ut orden lite grann kring processen och regeringens arbete med tillkännagivandet om tjänstemannaansvar. Ni kan läsa yttrandet på sidan ®®30 i betänkandet. Kortfattat handlar det om att vi anser att regeringen bör påminnas om att i de fall den inte avser att tillgodose ett tillkännagivande bör detta meddelas så att kan värdera om man vill rikta ett nytt tillkännagivande eller ändra ett tillkännagivande och om man har förtroende för regeringen eller inte. I detta fall har det gått , och det har kommit ett utredningsförslag som är under beredning. Frågan borde alltså kunna närma sig sitt slut nu när regeringen ges möjlighet att landa i en slutsats. Vi väntar på den. Ett enigt utskott står bakom betänkandet, och jag yrkar bifall till utskottets förslag. Ett tillkännagivande - vad är det? Jo, ett tillkännagivande i riksdag är ett beslut där meddelar regeringen sin åsikt. Det kan exempelvis vara att anser att en viss fråga bör utredas eller att regeringen bör återkomma med ett förslag. kan säga till regeringen att den inte vill ha en viss åtgärd vidtagen, att regeringen ska fortsätta att göra något som är bra och inte sluta med det eller att regeringen ska sluta att göra något som inte tycker om. En del i ansvarighetsförhållandet inför är den konstitutionella praxis som har utvecklats vad gäller tillkännagivanden. Utgångspunkten är att regeringen ska tillgodose tillkännagivanden. När och dess utskott agerar genom tillkännagivanden förväntas regeringen agera genom att agera i enlighet med tillkännagivandet eller återkomma till om man inte avser att göra detta. En utredning, till exempel, kan påverka om ett tillkännagivande är rimligt att genomföra. Uttalanden har gjorts, inte minst i anslutning till utskottets behandling av just skrivelse 75 om uppfattning om hur man ska se på tillkännagivanden. I betänkandet påminner om vad det har uttalat om vikten av att regeringen är utförlig i sina redogörelser för vidtagna, pågående och planerade åtgärder med anledning av tillkännagivanden. När det gäller riksdagsskrivelser på område redovisas tre tillkännagivanden som slutbehandlade. Utskottet gör när det gäller dessa ingen annan bedömning än regeringen. När det gäller inte slutbehandlade riksdagsskrivelser noterar utskottet att en av dem gäller tillkännagivandet om tjänstemannaansvar. Utskottet har ingen invändning mot regeringens redovisning av tillkännagivandet som inte slutbehandlat men avvaktar regeringens vidare beredning. Antalet beslutade tillkännagivanden ökade val. val ökade antalet ytterligare. Från och med föregående har en markant ökning skett. /18 riktades 153 tillkännagivanden, 2018/19 var det 100, 2019/20 var det 98, 2020/21 var det 245 och hitintills har under detta 214 tillkännagivanden riktats. Vad denna ökning beror på och konsekvenserna av detta lär säkerligen komma att diskuteras och analyseras . Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .)