bet · H901FiU17 · 2022-03-24 00:00:00 — Ändrade regler för att möjliggöra utlämning av uppgifter för inkomststudier Utskottet förslår att antar regeringens förslag om ändringar i lagen (2001:99) om den officiella statistiken och offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Genom lagändringarna möjliggörs att uppgifter på individnivå om inkomstförhållanden, skulder och förmögenhet kan lämnas ut till det internationella data- och forskningscentret () i för statistik- och forskningsändamål. Lagändringarna föreslås träda i kraft . I betänkandet finns en reservation (M, SD). Proposition 2021/22:92 Ändrade regler för att möjliggöra utlämning av uppgifter för inkomststudier. Två yrkanden i en följdmotion. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Utlämnande av uppgifter för inkomststudier Utlämnande av uppgifter för inkomststudier (M, SD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Utlämnande av uppgifter för inkomststudier antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i lagen (2001:99) om den officiella statistiken, 2. lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Därmed bifaller proposition 2021/22:92 punkterna 1 och 2 samt avslår motion 2021/22:4402 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2. Reservation (M, SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (S), (M), (SD), (S), (C), (M), (SD), (KD), (S), (L), (SD), (MP), Boriana (M), (M), (S) och (V). I betänkandet behandlar utskottet propositionen Ändrade regler för att möjliggöra utlämning av uppgifter för inkomststudier (prop. 2021/22:92). I propositionen föreslår regeringen lagändringar som möjliggör utlämnande av uppgifter på individnivå om inkomstförhållanden, skulder och förmögenhet till det internationella data- och forskningscentret i för statistik- och forskningsändamål. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Ärendets beredning fram till dess regeringen beslutade propositionen framgår av propositionens avsnitt Ärendet och dess beredning. Regeringens förslag till riksdagsbeslut återges i bilaga 1. Regeringens lagförslag finns i bilaga 2. En motion har väckts med anledning av propositionen. Förslagen i motionen finns i bilaga 1. Utlämnande av uppgifter för inkomststudier Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkandena och antar regeringens förslag till ändringar i lagen om den officiella statistiken och offentlighets- och sekretesslagen, vilka möjliggör utlämnande av uppgifter på individnivå om inkomstförhållanden, skulder och förmögenhet till Income Study i för statistik- och forskningsändamål. Jämför reservationen (M, SD). Bakgrund och gällande rätt Income Study () är ett icke vinstdrivande internationellt data- och forskningscenter med säte i och en filial vid i . driver och tillhandahåller två databaser som är avsedda för forskning om inkomstfördelning, fattigdom och förmögenhetsfördelning. För att kunna analysera fördelningen av inkomster på hushålls- eller individnivå behövs uppgifter på individnivå (mikrodata). I är det () som sammanställer uppgifter av nu aktuellt slag. SCB har levererat uppgifter till sedan organisationen startade , avseende förhållanden under delar av perioden –2005. SCB har bedömt att det saknas rättsligt stöd i den svenska lagstiftningen för att lämna ut svenska uppgifter av nu aktuellt slag till . Den senaste leveransen av data från som har lämnats till avser därför 2005. Frågan om SCB:s möjlighet att lämna ut uppgifter till har berörts i olika utredningar . Grundläggande bestämmelser om det allmännas statistikinsamling finns i lagen om den officiella statistiken. I offentlighets- och sekretesslagen finns det sekretessbestämmelser till skydd för de uppgifter som används vid framställning av statistik. Grundläggande bestämmelser om skydd för den personliga integriteten finns i regeringsformen. Även i EU:s dataskyddsförordning samt i lagen (2018:218) med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning (dataskyddslagen) och förordningen (2018:219) med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning finns bestämmelser som har betydelse för skyddet av den personliga integriteten i fråga om dataskydd. Regeringen anser att det är av stor betydelse för samhället i stort, för såväl forsknings- och undervisningsändamål som för den offentliga debatten om exempelvis ekonomisk politik i vid mening, att fördelningen av inkomster samt inkomstutvecklingen generellt, och inom olika grupper av befolkningen, kan studeras och analyseras. Mikrodata ger enligt regeringen en mer komplett bild och förbättrar möjligheten att göra djupare analyser och utvärdera effekter av ekonomisk-politiska beslut. Utöver tillhandahåller en databas med mikrodata över hushållens inkomster och levnadsförhållanden. Till skillnad från databaser ingår dock endast EU-länder i denna databas, och data finns tillgänglig endast från den tidpunkt då respektive land blev medlem i EU. Detta innebär bl.a. att det är svårt att belysa frågor kopplade till hur EU-medlemskapet påverkar inkomstnivåer m.m. Det är inte heller möjligt att göra jämförande analyser med länder utanför EU. databaser innehåller uppgifter från ett större antal länder både inom och utanför EU, vilket möjliggör andra typer av studier. Därtill innehåller databaserna längre dataserier. Regeringen bedömer därför att det finns ett stort behov av att uppgifter om svenska förhållanden kan lämnas ut till för att behandlas i de databaser som organisationen tillhandahåller. För att möjliggöra detta föreslår regeringen att en uppgiftsskyldighet i förhållande till införs genom att den statistikansvariga myndigheten, i det här fallet SCB, ska lämna ut uppgifter om inkomstförhållanden, skulder och förmögenhet som den behandlar enligt lagen om den officiella statistiken till i den utsträckning som krävs för att svenska förhållanden ska återspeglas i de forskningsdatabaser som organisationen tillhandahåller. Dessa uppgifter ska inte direkt kunna hänföras till någon enskild. Känsliga personuppgifter ska inte lämnas ut, bortsett från uppgifter om socialförsäkringsförmåner vid sjukdom eller arbetsskada. Regeringen konstaterar att uppgiftsskyldigheten inte räcker för att uppnå sekretessbrytande verkan och föreslår därför att en ny sekretessbrytande bestämmelse införs så att statistiksekretessen inte hindrar att en uppgift lämnas till . Lagändringarna föreslås träda i kraft . m.fl. (SD) yrkar i kommittémotion 2021/22:4402 dels att propositionen ska avslås (yrkande 1), dels att regeringen ska uppmanas att återkomma med förslag på hur man kan garantera avidentifieringen, hur man får den registrerades samtycke samt hur man kan begränsa omfånget av personuppgifterna till det nödvändigaste (yrkande 2). Motionärerna anser att det finns flera skäl att återremittera propositionen. Det finns inte något i propositionen som visar att det kan garanteras att de uppgifter som överlämnas inte direkt kan hänföras till en enskild person. Regeringen anger själv i propositionen att det inte är möjligt för att säkerställa att utlämnad data används på rätt sätt. Det behövs en garanti om att samtliga data är helt avidentifierade innan de förs över till . Listan över de uppgifter som får kartläggas och lämnas ut bör också kortas ned ordentligt. I likhet med regeringen anser utskottet att det är av stor betydelse för samhället i stort att fördelningen av inkomster samt inkomstutvecklingen generellt och inom olika grupper av befolkningen kan studeras och analyseras. Möjligheten att använda de data som finns hos utgör en del i detta. För att dessa uppgifter ska vara av intresse för krävs att databaserna också innehåller statistiska uppgifter om svenska förhållanden. Mot denna bakgrund anser utskottet att bör avslå yrkande 1 i följdmotionen och, av de skäl som regeringen anför i propositionen, anta regeringens lagförslag. Vad gäller yrkande 2 i motionen om att rikta ett tillkännagivande till regeringen om att återkomma med ett förslag som begränsar utlämnandet av uppgifter instämmer utskottet med motionärerna i att det är viktigt att den personliga integriteten värnas i så stor utsträckning som möjligt. Till skillnad från motionärerna anser dock utskottet att regeringens förslag på ett balanserat sätt tillgodoser det kravet. Utskottet avstyrker därmed yrkande 2 i följdmotionen. Utlämnande av uppgifter för inkomststudier (M, SD) av (M), (SD), (M), (SD), (SD), Boriana (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: a) avslår regeringens förslag, b) ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4402 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2 samt avslår proposition 2021/22:92 punkterna 1 och 2. Det finns inte något i propositionen som visar att det finns garantier för att de uppgifter som överlämnas inte direkt kan hänföras till en enskild person. Regeringen anger själv i propositionen att det inte är möjligt för att säkerställa att utlämnad data används på rätt sätt. Vi kan se att det finns fördelar med delar av statistiken som efterfrågas, och det är bra att vissa data lämnas över för möjlighet till forskning och jämförelser med andra länder. Det vi efterfrågar är en garanti om att samtliga data är helt avidentifierade innan överförandet till . Det ska inte föreligga någon risk för övervakning eller kartläggning av en enskilds personliga förhållanden. Listan över de uppgifter som får kartläggas och lämnas ut bör också kortas ned ordentligt. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2021/22:92 Ändrade regler för att möjliggöra utlämning av uppgifter för inkomststudier: 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2001:99) om den officiella statistiken. 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). 2021/22:4402 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen avslår proposition 2021/22:92. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med förslag på hur man kan garantera avidentifieringen, hur man får den registrerades samtycke samt hur man kan begränsa omfånget av personuppgifterna till det nödvändigaste och tillkännager detta för regeringen. Vi ska nu debattera ändrade regler för att möjliggöra att uppgifter på individnivå ska lämnas ut. Det är uppgifter om inkomst, skuld och förmögenhet. Det kan handla om vilka kläder vi handlar, hur mycket pengar vi lägger på vår hobby och annan konsumtion. Det kan handla om köp av ett hus och i så fall när vi köper huset och hur mycket huset kostar. Det kan handla om studielån och hur vi tar på oss för att lösa det lånet. Det är ett internationellt data- och forskningscentrum i som efterfrågar dessa uppgifter. För att möjliggöra detta behövs en lagändring. Detta behöver verkligen debatteras, fru talman. Regeringen själv säger "att integritetsintrånget kan anses betydande". Regeringen anger också att det inte är möjligt för att säkerställa att utlämnade data används på rätt sätt. Alla som lyssnar! Vi får aldrig glömma det som hände med Transportstyrelsen och de sekretessbelagda uppgifterna. Därför behövs en garanti om att samtliga data är avidentifierade innan de förs över till det internationella data- och forskningscentrumet i , . Övervakning och kartläggning av vanligt folk får aldrig accepteras. Därför yrkar bifall till den reservation som har lagt fram om att ärendet behöver återremitteras för att ses över igen och för att säkra integritetsskyddet. Regeringen vill låta samla in och lämna ut personlig information till databaser både inom och utanför EU och EES. Detta ska ske genom att data- och forskningscentrumet Income Study, förkortat , kommer att få tillgång till inhämtad statistik i syfte att kunna lämna ut data till forskare och vissa internationella organisationer. får cirka 65 000 förfrågningar till databaserna. Det finns personuppgiftslagar inom EU och EES. Men dessa lagar gäller inte när uppgifter lämnas vidare till så kallat tredjeland, det vill säga samtliga länder utanför EU och EES. EU kräver visserligen att tredjeland ska erbjuda lämplig skyddsnivå men har ingen praktisk möjlighet att säkerställa att detta efterföljs. lämnar ut uppgifter till forskare över hela världen, och forskare kan även arbeta själva i databaserna. Regeringen ser kartläggningen av alla svenskar som något positivt, trots problem. Regeringen skriver: "Många av uppgifterna kan antas vara av integritetskänslig natur. Det talar för att integritetsintrånget kan anses betydande." anser att kartläggning av våra privatliv är detsamma som övervakning. Vad vi gillar att göra och vad vi tycker är viktigt - allt - kommer att kartläggas och sparas för att kunna lämnas ut till dem som vill studera oss. Regeringen listar vad de bedömer att till att börja med kommer att efterfråga på person- eller hushållsnivå. Jag ska nämna några av uppgifterna som ska lämnas ut. Man kommer att kartlägga om du tar emot underhållsbidrag eller stipendium. Man kommer att kartlägga ditt kön och civilstånd, antal medlemmar i hushållet och övriga förhållanden som gäller hushållets sammansättning. Man kommer att kartlägga ditt boende och dina räntebetalningar och amorteringar. Man kommer att kartlägga dina levnadsomkostnader, bland annat hur mycket pengar du lägger på livsmedel, kläder, hyror, transport, hälsa, kommunikation, fritidsaktiviteter, kultur och utbildning. Man kommer även att kartlägga om du tar emot sjukpenning eller annan ersättning. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Ändrade regler för att möjliggöra utlämning av uppgifter för inkomststudier Ett axplock av data som regeringen anser ska samlas in och lämnas över till LWS-databasen gäller dina reala och finansiella tillgångar, dina varaktiga konsumtionsvanor, dina bostadsköp, dina bostadslån, dina studieskulder och andra skulder. Om du får ett arv ska det också registreras. För att uppdatera databaserna kommer man att använda våra personnummer för att knyta uppgifterna till individen. Bara inhämtandet av uppgifterna är integritetskränkande, och det innan dessa data överförs till . Flera remissinstanser har granskat regeringens proposition. De flesta ser inte något problem med övervakningen och registreringen av våra privatliv. Men avstyrker förslaget i dess helhet. De påpekar att förslaget innebär omfattande behandling av personuppgifter utan de registrerades godkännande. Det rör sig om i stort sett hela svenska befolkningen och kommer även att omfatta integritetskänsliga uppgifter. konstaterar att det är oroande att endast en remissinstans delar våra farhågor om kartläggningen. Visserligen kommer forskare inte att ha tillgång till individers namn eller annan identifiering. Men regeringen utgår från att det är omöjligt att databasen kommer att missbrukas eller hackas. Jag är inte lika säker. avslöjades Transportstyrelsens it-läcka där bland annat register med uppgifter om svenska agenter och stridspiloter hamnade i fel händer. Den gången handlade det om uppgifter i polisens säkra databaser, som obehöriga av misstag fick access till. Dessutom outsourcade Transportstyrelsen hanteringen av myndigheters sekretessbelagda uppgifter till företag som var belägna i , och och där personalen inte var säkerhetsgodkänd. Felen var många och utgjorde ett hot mot rikets säkerhet. Men kanske värst av allt är att felen gjordes av den myndighet som ansågs vara mest kompetent inom säkerhetsskydd. Det säger något om hur sårbara våra databaser är. De uppgifter som kommer att lämnas ut till avser en, som regeringen själv skriver, identifierbar person. Det är alltså först när lämnar ut uppgifterna som de avidentifieras. Sammanfattningsvis kan man konstatera att regeringens proposition utelämnar uppgifter och är inkonsekvent. Om det är medvetet eller på grund av slarv vet jag inte. Till exempel nämner regeringen inte med ett ord att går från att ha en filial i tredjeland, i , till att öppna ännu en i tredjeland, vid . De fysiska platserna ger möjligheter att själv jobba i databasen till skillnad från att begära ut endast specifika data. Regeringen dribblar fram och tillbaka i propositionen i frågan om man kan eller inte kan identifiera personer bakom uppgifterna. Det är motstridiga bud på nästan varje sida. Men oavsett vad som döljer sig bakom propositionens text har regeringen varit tydlig med sin syn på oss vanliga medborgare. De skriver med kursiv text så att ingen ska missa budskapet: Behovet av att lämna ut uppgifter väger tyngre än skyddet av den personliga integriteten. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Ändrade regler för att möjliggöra utlämning av uppgifter för inkomststudier delar inte denna inställning utan värnar om grundlagsskyddet och den personliga integriteten. Därför yrkar jag bifall till vår reservation. debatterar vi finansutskottets betänkande 17 om ändrade regler för att möjliggöra utlämning av uppgifter för inkomststudier. Regeringen har lämnat en proposition med förslag på ändringar i lagen om den officiella statistiken och i offentlighets- och sekretesslagen. Bakgrunden är att SCB har bedömt att det saknas rättsligt stöd i den svenska lagstiftningen för att lämna ut svenska uppgifter till . Den senaste leveransen av data från som har lämnats till avser därför 2005. är en förkortning för Income Study, som är ett icke vinstdrivande data- och forskningscenter med säte i och med en filial vid i . Forskningscentret anses vara en högt respekterad organisation i forskarsamhället och har som verksamhetsmål att möjliggöra, underlätta, främja och bedriva forskning om socioekonomiska utfall och de institutionella förhållanden som bidrar till att skapa dessa utfall. driver och tillhandahåller två databaser som är avsedda för forskning om inkomstfördelning, fattigdom och förmögenhetsfördelning. För att kunna analysera fördelningen av inkomster på hushålls- eller individnivå behövs uppgifter på just individnivå. LIS-databasen innehåller därför uppgifter om individers inkomster, skatteinbetalningar, socialförsäkringar, offentliga bidrag och vissa kostnader från närmare 50 länder. För att dessa uppgifter ska vara meningsfulla behöver de knytas till personliga uppgifter såsom kön, ålder, civilstånd med mera. I dagens betänkande finns en reservation från och om att avslå propositionen och att regeringen ska återkomma med ett förslag som begränsar utlämnandet av uppgifter samt att det ska finnas garantier för att de uppgifter som överlämnas inte direkt kan hänföras till en enskild person. I regeringens proposition kan man läsa att uppgifterna inte ska kunna hänföras till någon enskild person och att känsliga personuppgifter inte ska lämnas ut, bortsett från uppgifter om socialförsäkringsförmåner vid sjukdom eller arbetsskada. Men samtliga uppgifter kommer att lämnas ut i avidentifierad form. Det kommer med andra ord inte att vara möjligt att hänföra en viss integritetskänslig uppgift till en enskild individ. Och uppgifterna kommer att behandlas av uteslutande för statistikändamål och ske i enlighet med bestämmelserna i dataskyddsförordning. lämnas uppgifter ut i samtliga nordiska länder utom just , men också i de flesta andra EU-länder samt , , , och , för att bara nämna ytterligare några. har det funnits en trend med stigande inkomstskillnader i många utvecklande länder. Flera internationella organisationer, såsom IMF, och , har i större utsträckning intresserat sig för frågor som rör just inkomstfördelning. Både FN och EU har därför satt upp mål som handlar om fattigdom och inkomstspridning. Med den mikrodata som samlar in kan man ge en mer komplett bild och förbättra möjligheten att djupare analysera och utvärdera effekter av ekonomisk-politiska beslut. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Ändrade regler för att möjliggöra utlämning av uppgifter för inkomststudier Vi socialdemokrater anser, precis som regeringen, att det är av stor betydelse för samhället i stort att kunna studera och analysera detta och inte minst använda det som grund när man fattar politiska beslut. Det gäller för såväl forsknings- och undervisningsändamål som för den allmänna debatten om exempelvis ekonomisk politik, fördelning av inkomster samt inkomstutveckling generellt och inom olika grupper av befolkningen. Jag yrkar därmed bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationen. Jag har läst propositionen så och med mer oro för varje gång. Jag skulle gärna vilja att förklarar för mig hur man ska hämta ut de föreslagna uppgifterna på individnivå. Det gäller framför allt punkten om levnadsomkostnader som livsmedel, kläder, hälsa, transport, fritidsaktiviteter, kultur och varaktiga konsumtionsvanor. Hur har regeringen tänkt att man ska hämta ut dessa uppgifter under varje svensks hela livstid? Jag tackar för frågan. I har vi en myndighet som heter , och den hämtar in uppgifter om precis det som du tar upp, . har man inte pekat ut just SCB som den myndighet som ska leverera dessa uppgifter till , men det är kanske inte helt omöjligt att det kan bli så. Då är det naturligtvis de uppgifter som SCB plockar in som man har möjlighet att leverera till LIS-systemet, precis som man gjorde . Det är också viktigt att peka på att uppgifterna ska vara avidentifierade. Det är alltså inte så att man kommer att få in uppgifter om hur eller har levt, utan det är avidentifierade fakta som kommer in i systemet, precis som man plockar in annan statistik. Det stämmer inte. Regeringen skriver själv i propositionen att det kommer att vara identifierbara uppgifter. De uppgifter som kommer att vara avidentifierade är de som lämnar ut. Vad jag tog upp var att vi har sett att regeringen inte har haft kontroll på Transportstyrelsen och att viktig information har läckt ut. Det finns ingenting som garanterar att inte detta kan ske inom . Dessutom är det inte SCB. De kartlägger inte vad du och jag specifikt lägger på olika saker. De tittar på hur mycket kläder som säljs i och så vidare. De kan inte titta på individnivå. Regeringen skriver själv på sidan 20 att det är på individnivå. Därför ställer jag om frågan: Hur kommer regeringen att hämta in dessa data på individnivå över vad vi konsumerar? Återigen: Den information som ska skickas till för statistikändamål ska vara avidentifierad. Man ska inte kunna gå in och titta på varje individ, utan man ska se bara persondata som inte berättar om det är du eller jag som gör detta. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Ändrade regler för att möjliggöra utlämning av uppgifter för inkomststudier Det är viktigt att det ska ske enligt lagen om den officiella statistiken. Orsaken till att vi har propositionen är att man inte tyckt att man har haft den tydligare lagen för statistikutlämningen. Det är därför som nu beslutar utifrån propositionen. Det betänkande vi behandlar bär den inte så uppseendeväckande rubriken regler för att möjliggöra utlämning av uppgifter för inkomststudier. Det kan förefalla ganska perifert och tekniskt och knappt värt att säga något om. Det är ett ärende vars bakgrund - och även den motion som har inkommit med anledning av propositionen, och som vill avslå den - säger en del viktiga saker om utvecklingen i och läget i svensk politik . Själva beslutet handlar bara om att införa en lagreglering som gör det möjligt för relevant myndighet, rimligen SCB, att efter ett uppehåll återigen leverera statistik till internationella jämförelser inom ramen för Income Study. Det är ett stort icke-kommersiellt internationellt projekt med två viktiga databaser för forskning om inkomstfördelning, förmögenhetsfördelning och fattigdomsutveckling. Den situation som vi nu äntligen kan råda bot på uppstod som en bieffekt av att tidigt under Reinfeldtregeringen avskaffade förmögenhetsskatten. Det var efter detta som SCB ansåg att det saknades lagstöd för att leverera uppgifter vidare. Jag noterar för övrigt att den bakgrundsbeskrivningen inte finns med i själva propositionen eller i betänkandet. Det är hur som helst en väldigt beklaglig för att inte säga pinsam situation. Jag minns ett besök i av den store brittiske ekonomen .