bet · H901NU16 · 2022-03-08 00:00:00 — Regeringen bör därför arbeta för att införa regulatoriska sandlådor för att underlätta för innovationsutveckling inom näringsliv och i offentlig sektor. I detta arbete ser vi att regeringen gärna kan hämta inspiration från som arbetat länge med regulatoriska sandlådor framför allt när det gäller nya tekniker som t.ex. AI. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övriga övergripande frågor om regelförenkling för företag, punkt 7 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2391 av m.fl. (SD) yrkande 14, 2021/22:2427 av m.fl. (SD) yrkandena 4 och 8 samt 2021/22:2429 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2021/22:163 av (M) yrkande 1, 2021/22:172 av (M), 2021/22:340 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2021/22:600 av (M), 2021/22:701 av (C) yrkande 2, 2021/22:1111 av (M), 2021/22:1125 av (M), 2021/22:1645 av (C), 2021/22:1745 av (M), 2021/22:1925 av (M) yrkande 2, 2021/22:1998 av (M), 2021/22:2707 av (M), 2021/22:2841 av (M) yrkandena 1–5, 2021/22:3227 av m.fl. (C) yrkande 29, 2021/22:3511 av m.fl. (C) yrkande 30, 2021/22:3540 av (M), 2021/22:3580 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 2, 2021/22:3689 av m.fl. (M) yrkande 4, 2021/22:3690 av m.fl. (M) yrkandena 1–3, 5 och 25, 2021/22:3753 av m.fl. (M) yrkande 26, 2021/22:3791 av m.fl. (M) yrkandena 9 och 10, 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 7, 2021/22:4223 av m.fl. (KD) yrkandena 1 och 6, 2021/22:4225 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2021/22:4230 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 2. är av tradition ett land med starka myndigheter och många detaljregleringar. Lagar och regler är nödvändiga för ett civiliserat samhälle men är också per definition begränsande. I en värld med global handel och hård konkurrens finns en uppenbar risk att allt för många eller fel utformade regler kan vara konkurrenshämmande. Vår uppfattning är att regelbördan för svenska företag är betydande och att det behövs förändringar för att företag ska kunna växa och i ökad omfattning bidra till det svenska samhället. Regelbördan innebär onödig administration och kostnader som tar fokus och resurser från företagens egentliga verksamhet. Dessa merkostnader drabbar i förlängningen hela samhället. Det är därför av största vikt att staten eftersträvar enklare och färre regler. Till exempel bör onödiga regleringar där konsekvenserna inte motsvarar nyttan tas bort, och nya och förändrade regler ska alltid vara kostnadseffektiva – proportionalitetsprincipen ska råda genomgående. För att åstadkomma detta är det enligt vår mening nödvändigt med ett aktivt regelförenklingsarbete som utgår från en tydlig styrning från regeringens sida. I ett sådant arbete menar vi att det är nödvändigt att man ser till att regelgivare har tillgång till relevanta analysverktyg och beräkningsmodeller för att bra konsekvensutredningar ska kunna upprättas. Man bör även se till att tillgången till rätt kompetens säkras och att det finns möjligheter till ansvarsutkrävande. Arbetet bör också bedrivas i samarbete med näringslivsorganisationer, som ofta har sakkunskap. Det är tydligt att regeringen och svenska förvaltningsmyndigheter behöver prioritera regelförenklingsarbetet och införa en grundläggande systematik i hur arbetet utförs. Vi menar att ett sådant systematiskt arbete bör ta utgångspunkt i följande: • Svenska näringslivsorganisationer får möjlighet att, lämpligtvis med som samordnande instans, inkomma med skrivelser till regeringen där det redogörs för regler som man önskar förändra, förenkla eller ta bort samt hur de bör prioriteras. • Regeringen hänvisar därefter förslagen till ansvarigt departement som i sin tur ger respektive myndighet i uppdrag att svara på hur den avser att gå vidare med de förslag som framförs i skrivelserna. I uppdragen ska respektive myndighet redogöra för om de föreslagna regelförändringarna kräver lagändringar och vad som i övrigt skulle krävas för att en regel ska kunna förändras i den riktning näringslivet efterfrågar. • Regeringen sammanställer och tar ställning till myndigheternas svar på de inkomna skrivelserna från näringslivet. Regeringen redogör därefter för sin syn på myndigheternas svar i en skrivelse som lämnas till en gång . Utöver ett sådant systematiskt arbetssätt ser vi även ett behov av en bred översyn av regelverk och regeltillämpning som hämmar små företag. Detta är ett problem som inte minst drabbar företag inom besöksnäringen där det finns många exempel på regler och tillämpningar av dessa som är obsoleta eller rent av hindrar företagens tillväxt. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övriga övergripande frågor om regelförenkling för företag, punkt 7 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3227 av m.fl. (C) yrkande 29, 2021/22:3511 av m.fl. (C) yrkande 30, 2021/22:3580 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 2 och 2021/22:4230 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 2, 2021/22:600 av (M) och 2021/22:163 av (M) yrkande 1, 2021/22:172 av (M), 2021/22:340 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2021/22:701 av (C) yrkande 2, 2021/22:1111 av (M), 2021/22:1125 av (M), 2021/22:1645 av (C), 2021/22:1745 av (M), 2021/22:1925 av (M) yrkande 2, 2021/22:1998 av (M), 2021/22:2391 av m.fl. (SD) yrkande 14, 2021/22:2427 av m.fl. (SD) yrkandena 4 och 8, 2021/22:2429 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2021/22:2707 av (M), 2021/22:2841 av (M) yrkandena 1–5, 2021/22:3540 av (M), 2021/22:3689 av m.fl. (M) yrkande 4, 2021/22:3690 av m.fl. (M) yrkandena 1–3, 5 och 25, 2021/22:3753 av m.fl. (M) yrkande 26, 2021/22:3791 av m.fl. (M) yrkandena 9 och 10, 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 7, 2021/22:4223 av m.fl. (KD) yrkandena 1 och 6 samt 2021/22:4225 av m.fl. (M) yrkande 1. Det behövs en modern, effektiv och ändamålsenlig politik för regelförenkling i . Det är bra att regeringen har lagt fram sin uppdaterade politik på området för att skapa bättre förutsättningar för företag, myndigheter och entreprenörer att skapa tillväxt i samhället. För oss är regelförenklingen en helt central fråga. De fem nya mål som regeringen beslutat om är i sig bra, men det räcker inte. Vi vill se tydligare reformer som snabbt kan omsättas i handling. Vi har flera sådana förslag som också framgår av detta betänkande. I detta sammanhang vill vi lyfta följande. Pandemin har inneburit att det uppstått nya rutiner och samverkansformer mellan enskilda näringsidkare respektive kommunen och andra myndigheter. Det som kan beskrivas som ”undantagstillstånd” som etablerades, inte minst mellan tillståndsenheter på lokal nivå mellan företag och kommun, har visat sig vara positivt och pragmatiskt för båda parter. Vi anser att det är viktigt att utvärdera de rutiner som har effektiviserats och hålla kvar vid det som fungerat bra. Vi anser att de regellättnader som införts under pandemin ska vara kvar. I de fall detta kräver ny lagstiftning bör regeringen ta initiativ till en sådan översyn för att därefter återkomma till med förslag. Företag måste kunna starta och växa i hela , inte bara i städerna utan även på mindre orter. Fyra av fem nya arbetstillfällen har under skapats i små och medelstora företag. Det digitaliserade samhället går också mer och mer mot decentralisering där små företag och mikroföretag samverkar i nätverk. Mot bakgrund av den snabba tekniska utvecklingen och framväxten av ett allt mer digitaliserat samhälle är det också nödvändigt att den lagstiftning och de regelverk som rör företag och företagande går hand i hand med samhällsutvecklingen. Tyvärr kan vi konstatera att de nuvarande regelverken är dåligt anpassade för ett utspritt och småskaligt företagande som verkar i en allt mer digitaliserad värld. Vi kan exempelvis nämna vikten av att sänka trösklarna för att småskaliga företag ska växa och skapa jobb. Vi ser att många startup-företag lämnar eller köps upp. Det är viktigt för utvecklingen av den svenska digitala ekonomin att se över hur vi kan säkra att fler av de mest innovativa verksamheterna stannar kvar i . För att ta vara på den digitala ekonomins potential anser vi att regeringen ska verka för regelverk som främjar innovation och utveckling. Äldre regelverk bör ses över och anpassas till en digital verklighet och ny lagstiftning ska vara enkel, tydlig och digitaliseringsredo. Det skulle gynna både ekonomin och den teknologiska kunskapsutvecklingen i . Avslutningsvis anser vi att regeringen ska införa en implementeringsfunktion på för att vässa och stärka arbetet med regelförenklingar samt ett regelråd för det offentliga i syfte att minska den offentliga byråkratin. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övriga övergripande frågor om regelförenkling för företag, punkt 7 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 7 och 2021/22:4223 av m.fl. (KD) yrkandena 1 och 6 samt 2021/22:163 av (M) yrkande 1, 2021/22:172 av (M), 2021/22:340 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2021/22:600 av (M), 2021/22:701 av (C) yrkande 2, 2021/22:1111 av (M), 2021/22:1125 av (M), 2021/22:1645 av (C), 2021/22:1745 av (M), 2021/22:1925 av (M) yrkande 2, 2021/22:1998 av (M), 2021/22:2391 av m.fl. (SD) yrkande 14, 2021/22:2427 av m.fl. (SD) yrkandena 4 och 8, 2021/22:2429 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2021/22:2707 av (M), 2021/22:2841 av (M) yrkandena 1–5, 2021/22:3227 av m.fl. (C) yrkande 29, 2021/22:3511 av m.fl. (C) yrkande 30, 2021/22:3540 av (M), 2021/22:3580 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 2, 2021/22:3689 av m.fl. (M) yrkande 4, 2021/22:3690 av m.fl. (M) yrkandena 1–3, 5 och 25, 2021/22:3753 av m.fl. (M) yrkande 26, 2021/22:3791 av m.fl. (M) yrkandena 9 och 10, 2021/22:4225 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2021/22:4230 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 2. Jag välkomnar att regeringen äntligen kommit med den aviserade förenklingsskrivelsen men noterar att det dröjde ungefär efter att näringsministern avslutade sin förenklingsresa. De nya förenklingsmål som regeringen beslutat om och presenterar i skrivelsen är på ett övergripande plan relevanta och funktionella. Särskilt välkommet är målet om proportionalitet. Med det sagt kan jag konstatera att graden av konkretisering är väldigt låg. Läsningen av skrivelsen lämnar efter sig ett stort mått av osäkerhet när det gäller hur långt regeringen vill gå, hur snabbt arbetet ska bedrivas och på vilket sätt målen ska nås. Det finns med andra ord en hel del att efterlysa. Målen innehåller inte några delnivåer, riktmärken eller verktyg för att en konkret förenkling verkligen ska kunna nås. Erfarenheten säger att det man mäter, det förbättrar man. Det man inte mäter, det förfaller. Med denna insikt som grund ser jag ett behov av att målen kompletteras och konkretiseras. Detta är något som regeringen bör göra i närtid. En god källa att hämta uppslag ifrån menar jag är utredningen om förenklingar för mikroföretag m.m. Utredningens slutbetänkande beskriver på ett bra sätt hur regelförbättringar kan genomföras i en sammanhållen process och förtjänar att inspirera det fortsatta arbetet. Ett övergripande systemfel som jag menar måste åtgärdas är att det saknas en samordnad och systematisk process med ett tydligt ansvar inom för att ta hand om hela regelförenklingsarbetet. Det behövs ett arbetssätt som håller , oberoende av politisk prioritering och inriktning. Det måste finnas funktioner som har ansvar för att ta hand om, bemöta och fatta beslut om regelförbättringar och befintlig lagstiftning. Vidare behöver det finnas funktioner för att utreda och hantera konsekvenser och genomförandefrågor och ny förändrad lagstiftning och för att kontinuerligt samråda med näringslivet. I snitt tvingas företagare lägga på administration, och sex av tio företagare upplever regler som ett tillväxthinder. NNR:s undersökningar visar att företagare upplever att bördan av att följa statliga regelverk har ökat . Arbetet mot regelkrångel måste ges högre prioritet. Sammantaget anser jag att regeringen ska ta fram en sammanhållen handlingsplan med tydligt mätbara mål för hur regelbelastningen ska minska. Planen ska innehålla delmål och beskriva insatser som ska göras för att nå dessa. För att säkerställa att planen följs ska regeringen återkommande redovisa för hur arbetet med planen fortlöper. Regeringen behöver vidare återkomma till med konkreta förslag på hur de övergripande målen för förenklingspolitiken ska uppnås. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Mål och strategier, punkt 8 (M, SD) av (M), (M), (SD), (M), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2429 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 2021/22:3690 av m.fl. (M) yrkande 13. När lagar och regler ska omsättas i praktiken krävs handläggning av myndigheterna. Den processen kan dra ut och begränsa företagens möjlighet att bedriva sin verksamhet. har tidigare beslutat om tillkännagivanden som rör tider för handläggning. Regeringen har ansett att flera av dessa är slutbehandlade. Vi kan dock konstatera att de grundläggande problemen med långa handläggningstider vid landets myndigheter kvarstår. Ett tydligt exempel på långa handläggningstider är olika typer av miljötillstånd. Att en del ansökningar kan ta både sex, åtta och är inte rimligt. Det är inte heller rimligt att utgången av processerna är oklar och emellanåt oförutsägbar. presenterade sin slutrapport att följa upp mål för förenklingsarbetet på centrala myndigheter. Av rapporten framgår att utvecklingen när det gäller handläggningstider och kundnöjdhet inte gått i den riktning som regeringen önskat. Vår slutsats är att detta sannolikt beror på för dålig politisk styrning och ett felaktigt uppdrag. Rapporten pekar också på att arbetet måste fortsätta och förbättras. För att underlätta för företagare anser vi därför att regeringen ska ge relevanta myndigheter i uppdrag att identifiera processer där det förekommer kostsamma och långa handläggningstider. Därefter ska regeringen sätta upp mål och ta fram strategier för myndigheterna som syftar till att lösa problemen och uppnå rimliga handläggningstider. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Servicegaranti, punkt 9 (M, KD) av (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3690 av m.fl. (M) yrkande 12, 2021/22:3880 av m.fl. (KD) yrkande 12 och 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 14 och 2021/22:213 av (C). Myndigheternas service till företagen kan vara helt avgörande för företagens utveckling. Förutsägbarhet är en viktig faktor i kontakten med myndigheter. kan myndighetsutövning ibland ta och andra gånger ta väsentligt . En företagare vet vanligtvis inte hur det tar att få ett beslut. Vi anser att myndigheter ska ha en kort, effektiv och rättssäker tillämpning och ser ett behov av en s.k. servicegaranti och menar att det kan vara en väg att effektivisera statsförvaltningen och underlätta för företag. I en sådan garanti ska det från myndighetens sida framgå vad en företagare kan förvänta sig när det gäller service och finnas tydligt definierade och tidssatta garantier när det gäller handläggning och beslut. Vidare bör det även framgå hur företagen ska kompenseras om myndigheten inte lever upp till garantin och dess maxtider för handläggning. För att bidra till snabbare, mer kvalitativ och mer förutsägbar myndighetsservice anser vi att regeringen ska införa en servicegaranti i enlighet med det vi har uttalat ovan. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vissa frågor om tillståndsprocesser och tillsyn, punkt 10 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3791 av m.fl. (M) yrkandena 5, 7 och 8 samt 2021/22:701 av (C) yrkandena 1, 3 och 4, 2021/22:2391 av m.fl. (SD) yrkande 15, 2021/22:2451 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2021/22:3511 av m.fl. (C) yrkande 5 i denna del och 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 28. Ett område som medför välkända problem för företagare är landets olika tillståndsprocesser. Tillsyn och tillstånd är allt som oftast förenat med en avgift, men även om landets kommuner generellt har samma uppdrag skiljer sig avgiftsnivåerna mycket åt. En förklaring till detta kan vara att självkostnadsprincipen som offentliga avgifter ska utgå från inte tillämpas på ett enhetligt sätt. Det är exempelvis vanligt att det offentliga summerar totalkostnaden för all sin verksamhet för att sedan fördela dessa kostnader efter andra parametrar än själva kostnaden för tillsynens arbetsinsats. Företagens omsättning är exempel på en vanlig sådan parameter. Detta är inte i enlighet med tanken bakom självkostnadsprincipen men ett enklare sätt för det allmänna att säkerställa att verksamheten är avgiftsfinansierad och inte bekostas av skattebetalare. Konsekvensen kan dock tyvärr bli att skötsamma och framgångsrika företagare betalar mycket, men kostar lite, medan de som fuskar betalar lite men kostar mycket. Vi anser att systemet tvärtom bör gynna dem som gör rätt för sig, är skötsamma och underlättar för tillsynsverksamheten. Ett viktigt led i detta är därför att öka genomslaget för en riktig självkostnadsprincip där den enskilde betalar för den tillsyn han eller hon får snarare än ett snittpris. bedrivs tillsynsverksamhet av flera olika aktörer i – kommuner, länsstyrelser och statliga myndigheter. Vi menar att det finns skäl att se över hur statliga och kommunala myndigheter i större utsträckning än kan samordna sin tillsyn med varandra för att höja såväl kvaliteten på tillsynen som servicen för företag och verksamheter. Inte minst i uppstartsfasen för ett företag inom t.ex. livsmedelsbranschen och restaurangnäringen krävs fortfarande flera olika myndighetskontakter. Om tillsynen samordnas vid fysiska besök kan processen och tidsåtgången för den enskilda företagaren effektiviseras. Även i det fall då tillståndsgivning kräver en närmare intern utredning eller väcker misstanke om allvarlig brottslighet kan det finnas vinster med samordning mellan myndigheter. Sammanfattningsvis anser vi att regeringen bör vidta åtgärder för att • självkostnadsprincipen ska få ett ökat genomslag i statliga och kommunala avgifter så att dessa i större uträckning beräknas på individnivå eller ärendenivå • statliga tillsynsmyndigheter i större utsträckning än samordnar sin tillsyn med andra myndigheter. Regeringen bör därutöver se över hur såväl statlig som och regional tillsyn kan samordnas i större utsträckning än . Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vissa frågor om tillståndsprocesser och tillsyn, punkt 10 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2391 av m.fl. (SD) yrkande 15 och 2021/22:2451 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2021/22:3511 av m.fl. (C) yrkande 5 i denna del och 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 28 och 2021/22:701 av (C) yrkandena 1, 3 och 4 samt 2021/22:3791 av m.fl. (M) yrkandena 5, 7 och 8. Entreprenörer som söker olika tillstånd för att expandera eller öppna ny verksamhet kan ibland fastna i en administrativ loop där ärendet bollas mellan olika kommunala aktörer och myndigheter utan en tydlig bortre tidsgräns. Dessa processer är kostsamma för både företagen och samhället. är ständigt i behov av investeringar från staten och näringslivet, inte minst för att klara omställningen mot en mer uthållig produktion och särskilt på landsbygden. vittnar många företagare om omfattande problem när miljöintresset ska balanseras mot investeringsbehoven. Ekonomiska intressen och andra samhällsintressen måste alltid kunna vägas mot ett aktuellt miljöintresse och det är nödvändigt att hitta en god balans. De krav som ställs av miljöskäl måste innebära en positiv inverkan på miljön, vilket vi menar inte alltid är fallet . Av samma skäl anser vi att tillståndsprocesser för ny eller utökad verksamhet ska snabbas på. Vid utökad verksamhet bör endast utökningen och inte hela verksamheten tillståndsprövas. Vidare ser vi behov av en tydlig strävan mot lika behandling av tillståndshanteringen oavsett i vilken landsända eller myndighet prövningen görs. Vi anser att det ska införas en bortre tidsgräns för ärendehanteringen av tillståndsansökningar. Vidare behöver hanteringen vid överklaganden förenklas. Sammantaget anser vi att regeringen ska se över hur tillståndsprövningen kan göras effektivare. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vissa frågor om tillståndsprocesser och tillsyn, punkt 10 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3511 av m.fl. (C) yrkande 5 i denna del, 2021/22:2451 av m.fl. (SD) yrkande 8 och 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 28 och 2021/22:701 av (C) yrkandena 1, 3 och 4, 2021/22:2391 av m.fl. (SD) yrkande 15 och 2021/22:3791 av m.fl. (M) yrkandena 5, 7 och 8. Vi vill understryka betydelsen av snabba, effektiva och transparenta tillståndsprocesser. Såväl kostnad som tidsåtgång för företag som söker tillstånd hos kommuner och myndigheter måste minska. ser vi exempel på alltför långa tillståndsprocesser. Vi vill därför att regeringen ska se över möjligheten att påskynda hanteringen av tillstånd. En fråga som bör ingå i en sådan översyn är möjligheten att reducera handläggningsavgiften för tillståndsprocesser när handläggningen för en komplett ansökan drar ut . På så sätt menar vi att det skulle skapas ett tryck på politiken att skapa snabbare processer. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vissa frågor om tillståndsprocesser och tillsyn, punkt 10 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 28, 2021/22:2451 av m.fl. (SD) yrkande 8 och 2021/22:3511 av m.fl. (C) yrkande 5 i denna del och 2021/22:701 av (C) yrkandena 1, 3 och 4, 2021/22:2391 av m.fl. (SD) yrkande 15 och 2021/22:3791 av m.fl. (M) yrkandena 5, 7 och 8. Svensk industri hade en negativ utveckling i förhållande till länder som liknar , vilket delvis kan härledas till myndigheternas långa tillståndsprocesser. Det är inte bara strategiska miljöprojekt, utan hela innovations- och utvecklingskedjan hos svenska industrier hämmas av de svenska tillståndsprocesserna som på många sätt har sitt ursprung i en miljö- och klimatpolitik som motverkar svensk industriproduktion. Förutom att det är en konkurrenskraftsfråga är det även en fråga som rör klimatet. I takt med att industrier flyttar från ökar också utsläppen globalt. Det finns därför anledning att göra en större översyn av den prövningsorganisation som står i vägen för att reducera omfattningen av tillståndsprocesserna och på så vis förkorta dem. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. En dörr in, punkt 11 (M, L) av (M), (M), (M) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3380 av m.fl. (L) yrkande 4 och 2021/22:3690 av m.fl. (M) yrkande 14 och 2021/22:115 av (M), 2021/22:1655 av (C) yrkande 2, 2021/22:3134 av (M), 2021/22:3580 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 7,