bet · H901NU16 · 2022-03-08 00:00:00 — 2021/22:3879 av m.fl. (KD) yrkande 41, 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 6 och 2021/22:4223 av m.fl. (KD) yrkande 2. lämnar svenska företag in ca 96 miljoner blanketter till 90 olika myndigheter, bl.a. Vidare utövas tillsyn av länsstyrelserna och olika specialistmyndigheter. Alla dessa myndighetskontakter genererar en orimlig regelbörda för företagen. Reformen ”En dörr in”, en plattform där företagare bara lämnar in samma uppgifter en gång och till en mottagare, menar vi är ett steg i rätt riktning. Vi anser att regeringen ska vidta åtgärder för att underlätta företagens kontakter med myndigheter genom att utveckla konceptet ”En dörr in” så att det gäller för fler myndighetskontakter, t.ex. inom företagsrådgivning. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. En dörr in, punkt 11 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3580 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 7 och 2021/22:115 av (M), 2021/22:1655 av (C) yrkande 2, 2021/22:3134 av (M), 2021/22:3380 av m.fl. (L) yrkande 4, 2021/22:3690 av m.fl. (M) yrkande 14, 2021/22:3879 av m.fl. (KD) yrkande 41, 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 6 och 2021/22:4223 av m.fl. (KD) yrkande 2. Att driva företag medför återkommande kontakter med många olika myndigheter och innebär ett omfattande uppgiftslämnande. Att behöva lämna samma uppgifter är betungande för företagen. Det tar tid och kostar pengar som i stället skulle kunna läggas på verksamheten. Vi anser att lagar, regler och myndigheternas verksamheter ska utformas och tillämpas på ett sätt som minimerar företagens administrativa börda och gör det enkelt. Företag ska inte behöva lämna samma uppgifter till myndigheter och till flera olika ställen. Regeringen bör därför vidta åtgärder för att förenkla och minimera företagens uppgiftslämnande. Detta bör tillkännage för regeringen. En dörr in, punkt 11 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3879 av m.fl. (KD) yrkande 41, 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 6 och 2021/22:4223 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2021/22:115 av (M), 2021/22:1655 av (C) yrkande 2, 2021/22:3134 av (M), 2021/22:3380 av m.fl. (L) yrkande 4, 2021/22:3580 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 7 och 2021/22:3690 av m.fl. (M) yrkande 14. Företag behöver vända sig till en rad olika myndigheter – kontakter som alltför ofta är byråkratiska och genererar en tung administrativ börda. Ett system där företagen bara skulle behöva lämna en uppgift en gång till myndigheterna genom konceptet ”En dörr in”, där uppgifterna slussas vidare till aktuell myndighet, menar jag påtagligt skulle minska tiden som företag behöver lägga på administration. Det innebär i förlängningen att de får mer tid att lägga på sin kärnverksamhet – att skapa värde och jobb. Regeringen bör därför införa en garanti som innebär att företag bara behöver lämna en uppgift en gång till myndigheterna. Detta bör tillkännage för regeringen. Övrigt om företagens uppgiftslämnande, punkt 12 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3690 av m.fl. (M) yrkande 23 och 2021/22:1655 av (C) yrkande 3 och 2021/22:2709 av (M). Digitaliseringen medför stora möjligheter att underlätta för medborgare och företag liksom att minska den offentliga byråkratin. Exempelvis har med digitala hjälpmedel inom områden som deklarationer bidragit med stor nytta, vilket är bra. Vi kan dock konstatera att andra länder kommit längre än i digitaliseringen. Det svenska digitaliseringsarbetet har dessutom försvårats av regeringens haverier när det gäller att hantera allvarliga brister i datasystemen hos samhällsviktiga aktörer som Transportstyrelsen och . Dessa skandaler sätter emellertid fingret på att utveckling och användning av datasystem kräver förstklassigt säkerhetsarbete. Andra länder har kommit betydligt längre än även i detta hänseende och vi menar att det är nödvändigt att växla upp. I arbetet bör man ta lärdom av andra länder som t.ex. och . I sköts i princip all kommunikation mellan företag och myndigheter digitalt. är enligt vår uppfattning en tydlig förebild när det gäller digitalisering och regelförenkling som bör ha som referens för kommande reformer. Sammantaget anser vi att regeringen både kan och bör göra väsentligt mer på området. Regeringen bör således överväga att utveckla och införa fler digitala verktyg för att bidra till regelförenklingar för företagare. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Implementeringsråd, punkt 13 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3690 av m.fl. (M) yrkande 6, 2021/22:3791 av m.fl. (M) yrkande 11 och 2021/22:4225 av m.fl. (M) yrkandena 8 och 9 samt 2021/22:2429 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2021/22:3580 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 8, 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 12 och 2021/22:4223 av m.fl. (KD) yrkande 9. Vi anser att ett steg för arbetet att motverka överimplementering av EU-lagstiftning är att regeringen bör inrätta ett implementeringsråd inom med inspiration från bl.a. och förslag från . Det danska rådet, som är en del av Erhvervslivets EU- og regelforum, fungerar som ett oberoende rådgivande organ för att göra det lättare att driva företag i . Uppgiften är att ge råd om nya EU-bestämmelser så att införandet innebär minsta möjliga kostnad för företagen och också att identifiera och prioritera områden där befintlig nationell tillämpning eller tolkning av EU-bestämmelser kan förenklas. Ett svenskt implementeringsråd bör i första hand ha till uppgift att granska och brett bedöma konsekvenserna av genomförande av EU-lagstiftning och bevaka att den inte lägger nya tunga regelbördor på företagen. , eller motsvarande funktion, ska även ha i särskilt uppdrag att säkerställa att genomförandet av EU-regler innebär minimala kostnader för företagen. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Implementeringsråd, punkt 13 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2429 av m.fl. (SD) yrkande 7 och 2021/22:3580 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 8, 2021/22:3690 av m.fl. (M) yrkande 6, 2021/22:3791 av m.fl. (M) yrkande 11, 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 12, 2021/22:4223 av m.fl. (KD) yrkande 9 och 2021/22:4225 av m.fl. (M) yrkandena 8 och 9. Vi kan konstatera att ligger i framkant när det gäller regelförenklingsarbete, och en av anledningarna till det är sannolikt det danska implementeringsrådet som inrättades 2015 och benämns Erhvervslivets EU- og regelforum. Syftet med forumet är att stärka insatserna för att göra det enklare att driva företag i samt värna om konkurrenskraft. Forumets uppgift är bl.a. att granska och ge råd vid genomförandet av EU-lagstiftning i . I sitt arbete utgår rådet från följande fem principer: • inte överskrida minimikraven i • lagstiftningen ska inte missgynna danska företag • flexibilitet och nyttja undantag då det är möjligt • försöka nyttja andra alternativ än regelverk då det går • inte införa nya regelverk före deadline. Det är vår mening att ett liknande råd som verkar utifrån motsvarande principer behövs även här i . Regeringen bör därför utreda inrättandet av ett implementeringsråd eller motsvarande. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Implementeringsråd, punkt 13 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3580 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 8 och 2021/22:2429 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2021/22:3690 av m.fl. (M) yrkande 6, 2021/22:3791 av m.fl. (M) yrkande 11, 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 12, 2021/22:4223 av m.fl. (KD) yrkande 9 och 2021/22:4225 av m.fl. (M) yrkandena 8 och 9. Genomförandet av EU-direktiv i är ett problem för svenska företag, i synnerhet för små företag med begränsade förutsättningar att hantera invecklad byråkrati. utmärker sig ofta genom att överimplementera . Vi kan konstatera att har infört ett implementeringsråd för att hantera denna problematik. Vi anser att det finns skäl för att inspireras av den danska modellen, t.ex. genom att utveckla som arbetat med just regelförenkling. Vi anser att regeringen ska se över hur kan förstärkas och ges ökade befogenheter i linje med det vi här har anfört i syfte att minska den offentliga byråkratin. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Implementeringsråd, punkt 13 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 12 och 2021/22:4223 av m.fl. (KD) yrkande 9 och 2021/22:2429 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2021/22:3580 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 8, 2021/22:3690 av m.fl. (M) yrkande 6, 2021/22:3791 av m.fl. (M) yrkande 11 och 2021/22:4225 av m.fl. (M) yrkandena 8 och 9. I inrättades 2015 ett särskilt implementeringsråd med uppgift att bidra i arbetet mot överimplementering av EU-direktiv i dansk lagstiftning. I rådet fanns representanter från näringsliv, arbetstagarorganisationer och brukarorganisationer samt sakkunnig expertis. Rådet gav regeringen förslag med anledning av kommande EU-rättsakter och genomförandet av nya och förändrade direktiv. Även existerande lagstiftning granskades av rådet. Genom s.k. grannkontroller jämfördes regeltillämpning och genomförande i med hur andra medlemsländer hade gjort för att på så vis värna de egna företagens konkurrensvillkor. Rådet uppmärksammade även i ett tidigt skede kommande EU-initiativ där det fanns anledning för regeringen att göra en särskild insats för danska intressen. Jag kan konstatera att implementeringsrådets arbete bar frukt och genomfördes över 100 av rådets förslag för konkurrenskraftigare regler. Rådet bytte 2019 namn till Erhvervslivets EU- og regelforum och fick ett bredare uppdrag. Utöver de uppgifter jag nämnt ovan föreslår rådet numera även förenklingar av regler som följer av nationell rätt. Jag anser att bör dra lärdom av arbete, och regeringen bör därför inrätta en fast struktur med ett förenklingsforum likt det danska. Det är väsentligt att förenklingsforumet får mandat att lämna förslag som hanteras enligt principen ”Följ eller förklara”, dvs. att regeringen offentligt måste motivera förslag från forumet som regeringen inte följer. Förenklingsforumet ska ha en centralt placerad roll i regelprocessen och processen bör utvecklas i linje med de förslag som har lämnats av i fråga om en ny regelprocess. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Genomförande på miniminivå, punkt 14 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2388 av m.fl. (SD) yrkande 9 och 2021/22:3580 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 11. I har politiken ägnat sig åt s.k. gold-plating och överimplementerat EU-regler på ett sätt som verkar hämmande för landets industriella utveckling. Som framgår av betänkandet tillkännagav för regeringen att den bör verka för att EU-direktiv genomförs i nationell rätt på ett sätt som inte missgynnar företagens konkurrenskraft (bet. 2018/19:NU7, rskr. 2018/19:166). Utskottet anförde bl.a. att utgångspunkten bör vara att EU-direktiv ska införas på miniminivå i nationell lagstiftning. Vi tycker att regeringen agerat för saktfärdigt på den här punkten. Det har snart gått tillkännagivandet. var regeringens bedömning att tillkännagivandet kunde behandlas först när de nya målen för förenklingspolitiken har fastställts och att den därför inte hade vidtagit några åtgärder . Regeringen har beslutat om nya mål, men av skrivelsen framgår det att regeringen fortfarande överväger vilka ytterligare åtgärder som bör vidtas mot bakgrund av tillkännagivande för att genomförandet av EU-rätt i nationell rätt ska ske på ett sätt som skyddar företagens konkurrenskraft. Vi menar att det är fullt möjligt att inom ramarna för befintliga EU-regler öppna för fler undantag i än vad som görs. Vi anser därför att det finns skäl att understryka detta för regeringen. Praxis bör vara att , om det inte finns synnerligen goda skäl, genomför EU-direktiv på en miniminivå. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Genomförande på miniminivå, punkt 14 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3580 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 11 och 2021/22:2388 av m.fl. (SD) yrkande 9. Genomförandet av EU-direktiv i svensk rätt har blivit ett återkommande gissel för svenska företag genom att ofta överimplementerar . Det är inte rimligt att svenska företag får bära onödiga kostnader för att genomförandet av EU-regler i svensk rätt i många fall går utöver vad som krävs av det bakomliggande direktivet. Detta är kännbart för hela det svenska näringslivet i allmänhet och för små företag med begränsade resurser i synnerhet. Överimplementeringen är ett konkurrenskraftsproblem för hela . Detta problem är något som genom ett tillkännagivande underströk betydelsen av att komma till rätta med (bet. 2018/19:NU7, rskr. 2018/19:166). Dessvärre är det fortfarande ett problem och det är därför både bekymmersamt och anmärkningsvärt att regeringen trots att den beslutat om nya mål för förenklingspolitiken fortfarande överväger vilka ytterligare åtgärder som bör vidtas mot bakgrund av tillkännagivande för att genomförandet av EU-rätt i nationell rätt ska ske på ett sätt som skyddar företagens konkurrenskraft. För att komma till rätta med problemet anser vi att bör övergå till direktimplementering av EU-direktiv med EU:s miniminivå som standard. Endast när det finns tungt vägande skäl bör EU-direktiv uttryckas i särskild lagstiftning. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övrigt om genomförande av EU-lagstiftning, punkt 15 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2388 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2021/22:2429 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2021/22:4226 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2021/22:3470 av (M) yrkande 2, 2021/22:3880 av m.fl. (KD) yrkande 11, 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 11 och 2021/22:4223 av m.fl. (KD) yrkande 8. Nationella regler som går utöver EU:s minimilagstiftning leder till högre kostnader nationellt och en snedvriden konkurrens inom unionen. Vi anser att regeringen bör överväga att införa ett eget mål för förenklingspolitiken som gäller EU-lagstiftning. Ett exempel på ett sådant mål skulle kunna vara: ”Vid genomförandet av EU-direktiv ska de genomföras i nationell rätt på ett sätt som inte missgynnar svenska företags konkurrenskraft.” Mål är viktiga, men det krävs också konkreta åtgärder för att komma åt problemet med överimplementering av EU-rätt. I förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning regleras hur förvaltningsmyndigheter under regeringen ska arbeta med konsekvensutredningar vid införandet av nya föreskrifter. I förordningen anges bl.a. att det ska göras ”en bedömning av om regleringen överensstämmer med eller går utöver de skyldigheter som följer av anslutning till Europeiska unionen”. Regeringen bör skärpa denna skrivning och revidera förordningen så att det framgår att regelgivaren ska beskriva effekterna när svenska regler föreslås gå utöver vad som krävs av EU:s lagstiftning. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övrigt om genomförande av EU-lagstiftning, punkt 15 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3880 av m.fl. (KD) yrkande 11, 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 11 och 2021/22:4223 av m.fl. (KD) yrkande 8 och 2021/22:2388 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2021/22:2429 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2021/22:3470 av (M) yrkande 2 och 2021/22:4226 av m.fl. (SD) yrkande 3. tillkännagav 2019 att regeringen bör verka för att EU-direktiven ska genomföras i nationell rätt på ett sätt som inte missgynnar företagens konkurrenskraft. Jag vill understryka att i tillkännagivandet angav att utgångspunkten i detta arbete bör vara att EU-direktiv ska införas på miniminivå i nationell lagstiftning. Dessvärre har regeringen inte gjort tillräckligt på detta område, och tillkännagivandet är fortfarande under beredning. I anslutning till det tillkännagivande som redan beslutat om vill jag framföra att det även finns utrymme för myndigheterna att spela en mer aktiv roll när det gäller att motverka överimplementering av EU-rätt. Regeringen bör därför ge relevanta myndigheter i uppdrag att återkommande kartlägga sina respektive områden för att synliggöra på vilket sätt överimplementerar EU-regler. En sådan transparens menar jag kan främja medvetenheten och bidra till diskussioner om nödvändiga lättnader. Som en del av denna process bör myndigheterna därför även lämna eventuella förslag om hur överimplementerade regler kan göras om. Detta räcker dock inte; regeringen måste göra mer för att försäkra sig om att existerande regler är konkurrenskraftiga. I genomförs på ett strukturerat sätt s.k. grannkontroller (nabotjek) där det danska genomförandet av EU-lagstiftning jämförs med hur grannländer eller andra relevanta länder har genomfört motsvarande lagstiftning för att se om danska företag missgynnas. Om så är fallet ska förändringar föreslås. Näringslivet är involverat i denna process. Min uppfattning är att regeringen ska utreda hur skulle kunna arbeta med strukturerade grannkontroller. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Solnedgångsklausuler, punkt 16 (S, V, MP) av (S), (S), (S), (S), (MP), (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: 2021/22:2107 av (M). Regeringen har i skrivelsen redovisat tillkännagivande om solnedgångsklausuler som slutbehandlat. Vi delar denna bedömning. Vi delar även den slutsats som regeringen landar i när den prövar förslag i ett teoretiskt resonemang. Att införa generella och automatiska solnedgångsklausuler vore olämpligt inte minst eftersom det skulle medföra betydande administration och kostnader för staten, vilket är tid och pengar som i stället kan läggas på att genomföra andra mer riktade åtgärder för regelförenklingar. Enligt regeringens bedömning är det mer lämpligt att hantera utvärderingen av regler på ett sätt som möter de grundläggande behoven av en mer systematisk ex-post-utvärdering av relevanta regler. Vi konstaterar att regeringen överväger vilka ytterligare åtgärder som bör vidtas t.ex. genom en vidareutveckling av konsekvensutredningarna. Vi noterar att utredningen om förenklingar för mikroföretag m.m. har lämnat ett flertal förslag när det gäller en mer systematisk utvärdering av befintliga regelverk. Utredningen har remissbehandlats och bereds tillsammans med remissvaren inom . Vi anser inte att det finns behov av ett förnyat tillkännagivande till regeringen om solnedgångsklausuler. Därmed avstyrks motionsyrkandet. Övrigt om företagens regelbörda, punkt 17 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3707 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2021/22:4225 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2021/22:2445 av (M), 2021/22:3380 av m.fl. (L) yrkande 3, 2021/22:3511 av m.fl. (C) yrkande 5 i denna del, 2021/22:3580 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 12, 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 8 och 2021/22:4223 av m.fl. (KD) yrkande 3. behöver fler jobb och fler entreprenörer. Företagsamhet är grunden för landets välstånd och det som driver samhället framåt. Vi kan konstatera att fyra av fem jobb skapas hos småföretagare, och då behövs en politik som underlättar för företagen och inte regelverk som skapar onödigt höga trösklar för nyföretagande. Företagens administrativa kostnader till följd av regler ökade med ca enligt som påverkar företagens kostnader och konkurrenskraft . Företagens årliga administrativa kostnader till följd av regler har i genomsnitt ökat med 2013 enligt rapporten och regeländringarna gäller vitt skilda områden och berör många och olika typer av företag. Enligt en opinionsundersökning från som publicerades tyckte av landets företagare att reglerna blivit krångligare . Det är fler än i någon tidigare undersökning. ansåg att reglerna var enklare än . Vi menar att en viktig del av regelbördan är regler kopplade till företagens associationsform. Regeringen bör därför genomföra ett omfattande arbete i syfte att minska regelbördan för företag. Arbetet bör fokusera på att genomföra genomgripande regelförenklingar för att underlätta för företagande. Vi tycker att regeringens ambition är god när det gäller målsättningen om att kostnaderna för svenska företag som följer av regler ska minska som andel av BNP samt att kostnadsutvecklingen ska vara lägre än i omvärlden. För att nå dit anser vi dock att det kommer att krävas en högre grad av konkretion i åtgärderna som föreslås än vad som framgår av regeringens skrivelse. Vi anser att ett kvantitativt mått är rätt väg att gå. Vi anser därför att det bör införas ett konkret mål om att minska regelbördan som innebär att företagens administrativa kostnader netto ska minska med i jämförelse med . Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övrigt om företagens regelbörda, punkt 17 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3511 av m.fl. (C) yrkande 5 i denna del och 2021/22:3580 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 12 och 2021/22:2445 av (M), 2021/22:3380 av m.fl. (L) yrkande 3, 2021/22:3707 av m.fl. (M) yrkande 7, 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 8, 2021/22:4223 av m.fl. (KD) yrkande 3 och 2021/22:4225 av m.fl. (M) yrkande 2. För att ska kunna nystarta efter coronakrisen krävs ett företagsklimat som gör det möjligt för företag att växa, anställa och stärka sin internationella konkurrenskraft. Vi vill i det sammanhanget framhålla vikten av att politiken inte i onödan reglerar eller överreglerar teknik i utvecklingsskedet utan tvärtom uppmuntrar företag och människor att ta fram och nyttja ny teknik och utveckla nya affärsformer. Regeringen bör därför se över möjligheten att avskaffa fler regler för företagare. Utskottet har tidigare i betänkandet föreslagit att riktar ett förnyat tillkännagivande till regeringen om solnedgångsklausuler eftersom utskottet inte delar regeringens bedömning att tidigare tillkännagivande är slutbehandlat. Det är bra. Vi anser dock att därutöver bör förtydliga att sådana klausuler kan ha ett brett tillämpningsområde. Ett tydligt exempel på detta är de s.k. riksintressena. Ungefär halva är klassat som statligt riksintresse, något som försvårar t.ex. både kommersiellt och samhällsnyttigt byggande.