bet · H901KU34 · 2022-05-13 00:00:00 — Kommunala och regionala frågor Utskottet föreslår att avslår motionsyrkanden från allmänna motionstiden /21 och 2021/22 om kommunala och regionala frågor. Yrkandena gäller den kommunala självstyrelsen, försökskommuner, kommunsamverkan och kommunsammanslagningar, ekonomisk förvaltning m.m., antalet ledamöter och ersättare i fullmäktige, byte av partitillhörighet, styrelsens ställning i förhållande till övriga nämnder, representation och minoritetsskydd, förtroendevaldas rätt till insyn, distansdeltagande i fullmäktige- och nämndsammanträden, fullmäktigesammanträden , talartid i fullmäktige, förtroendevaldas roll och villkor, revision och ansvarsprövning, kommunalt lag- och domstolstrots, kommunala folkomröstningar, medborgerlig förslagsrätt, tillgänglighet i lokaler där demokratin utövas, undantag från lokaliseringsprincipen för , kommunala tillståndsprocesser, pensionärsråd samt regionalisering. I betänkandet finns 17 reservationer (M, SD, C, L). Cirka 80 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /21 och 2021/22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Antalet ledamöter och ersättare i fullmäktige Styrelsens ställning i förhållande till övriga nämnder Förtroendevaldas rätt till insyn Distansdeltagande i fullmäktige- och nämndsammanträden Förtroendevaldas roll och villkor Kommunalt lag- och domstolstrots Tillgänglighet i lokaler där demokratin utövas Undantag från lokaliseringsprincipen för bredbandsutbyggnad 1.Den kommunala självstyrelsen, punkt 1 (M) 2.Den kommunala självstyrelsen, punkt 1 (SD) 3.Försökskommuner, punkt 2 (L) 4.Kommunsamverkan och kommunsammanslagningar , punkt 3 (L) 5.Ekonomisk förvaltning m.m., punkt 4 (SD) 6.Antalet ledamöter och ersättare i fullmäktige, punkt 5 (SD) 7.Byte av partitillhörighet, punkt 6 (SD) 8.Styrelsens ställning i förhållande till övriga nämnder, punkt 7 (SD) 9.Representation och minoritetsskydd, punkt 8 (SD) 10.Förtroendevaldas rätt till insyn, punkt 9 (SD) 11.Distansdeltagande i fullmäktige- och nämndsammanträden, punkt 10 (M) 12.Revision och ansvarsprövning, punkt 14 (SD) 13.Revision och ansvarsprövning, punkt 14 (L) 14.Kommunalt lag- och domstolstrots, punkt 15 (L) 15.Kommunala folkomröstningar m.m., punkt 16 (SD) 16.Tillgänglighet i lokaler där demokratin utövas, punkt 18 (C) 17.Kommunala tillståndsprocesser, punkt 20 (M) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 Motioner från allmänna motionstiden /22 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2020/21:685 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2020/21:1942 av Boriana (M), 2020/21:3488 av m.fl. (M) yrkandena 11 och 12, 2021/22:1166 av (C), 2021/22:3289 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2021/22:3689 av m.fl. (M) yrkandena 22 och 23. Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) 2021/22:1360 av (M) och 2021/22:3388 av m.fl. (L) yrkande 16. Reservation 3 (L) 2020/21:1416 av (L), 2020/21:3247 av m.fl. (L) yrkande 6 och 2021/22:3379 av m.fl. (L) yrkande 6. Reservation 4 (L) 2020/21:153 av (KD), 2020/21:685 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2021/22:347 av (KD), 2021/22:3006 av (SD) och 2021/22:3289 av m.fl. (SD) yrkande 2. Reservation 5 (SD) Antalet ledamöter och ersättare i fullmäktige 2020/21:685 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 2021/22:3289 av m.fl. (SD) yrkande 6. Reservation 6 (SD) 2020/21:685 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2020/21:1524 av (L), 2020/21:3392 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2021/22:256 av m.fl. (SD) yrkande 7 och 2021/22:3289 av m.fl. (SD) yrkande 5. Reservation 7 (SD) Styrelsens ställning i förhållande till övriga nämnder 2020/21:685 av m.fl. (SD) yrkande 9 och 2021/22:3289 av m.fl. (SD) yrkande 9. Reservation 8 (SD) 2020/21:685 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2020/21:3392 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2021/22:256 av m.fl. (SD) yrkande 5 och 2021/22:3289 av m.fl. (SD) yrkande 7. Reservation 9 (SD) Förtroendevaldas rätt till insyn 2020/21:685 av m.fl. (SD) yrkande 10 och 2021/22:3289 av m.fl. (SD) yrkande 10. Reservation 10 (SD) Distansdeltagande i fullmäktige- och nämndsammanträden 2021/22:3790 av m.fl. (M) yrkande 5. Reservation 11 (M) 2020/21:3392 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2021/22:256 av m.fl. (SD) yrkande 3. 2021/22:669 av (SD). Förtroendevaldas roll och villkor 2020/21:509 av (-) och 2020/21:3630 av (M). 2020/21:685 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2020/21:1420 av (L), 2020/21:1687 av (M), 2020/21:3392 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2021/22:256 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2021/22:668 av (SD), 2021/22:1730 av och (båda M) och 2021/22:3289 av m.fl. (SD) yrkande 4. Reservation 12 (SD) Reservation 13 (L) Kommunalt lag- och domstolstrots 2020/21:3267 av m.fl. (L) yrkande 6 och 2021/22:3388 av m.fl. (L) yrkande 14. Reservation 14 (L) 2020/21:224 av (SD), 2020/21:229 av (SD), 2020/21:685 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2021/22:382 av (SD), 2021/22:385 av (SD), 2021/22:3287 av m.fl. (SD) yrkande 8 och 2021/22:3289 av m.fl. (SD) yrkande 8. Reservation 15 (SD) 2020/21:1519 av (L) yrkandena 2 och 3 samt 2021/22:2363 av (L) yrkandena 2 och 3. Tillgänglighet i lokaler där demokratin utövas 2021/22:3509 av m.fl. (C) yrkande 34. Reservation 16 (C) Undantag från lokaliseringsprincipen för bredbandsutbyggnad 2020/21:398 av m.fl. (V) yrkande 1, 2020/21:1100 av (M) yrkande 3, 2020/21:1491 av (S), 2020/21:2127 av och (båda S), 2020/21:2809 av m.fl. (KD) yrkandena 80 och 82, 2020/21:3479 av m.fl. (M) yrkande 6, 2020/21:3488 av m.fl. (M) yrkande 16, 2021/22:446 av m.fl. (V) yrkande 1, 2021/22:2935 av (M) yrkande 3, 2021/22:3689 av m.fl. (M) yrkande 14, 2021/22:3753 av m.fl. (M) yrkande 8 och 2021/22:3879 av m.fl. (KD) yrkandena 79 och 81. 2021/22:3690 av m.fl. (M) yrkande 18. Reservation 17 (M) 2021/22:1128 av (M). 2020/21:2269 av (M) yrkandena 1–3 och 2021/22:2238 av (M) yrkandena 1–3. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (SD), (S), Per Schöldberg (C), (V), (M), (SD), Skånberg (KD), (MP), (M), (S), (S), (SD) och (L). I betänkandet behandlar utskottet ca 80 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /21 och 2021/22. Motionsyrkandena handlar om den kommunala självstyrelsen, försökskommuner, kommunsamverkan och kommunsammanslagningar, ekonomisk förvaltning m.m., antalet ledamöter och ersättare i fullmäktige, byte av partitillhörighet, styrelsens ställning i förhållande till övriga nämnder, representation och minoritetsskydd, förtroendevaldas rätt till insyn, distansdeltagande i fullmäktige- och nämndsammanträden, fullmäktigesammanträden , talartid i fullmäktige, förtroendevaldas roll och villkor, revision och ansvarsprövning, kommunalt lag- och domstolstrots, kommunala folkomröstningar, medborgerlig förslagsrätt, tillgänglighet i lokaler där demokratin utövas, undantag från lokaliseringsprincipen, kommunala tillståndsprocesser, pensionärsråd samt regionalisering. En förteckning över de behandlade förslagen finns i bilagan till betänkandet. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att stärka den kommunala självstyrelsen. Jämför reservation 1 (M) och 2 (SD). I kommittémotion 2020/21:3488 av m.fl. (M) begärs tillkännagivanden om att minska den statliga detaljstyrningen av kommunerna (yrkande 11) samt om att införa undantag i den statliga regleringen för småkommuner (yrkande 12). Motionärerna anser att den statliga styrningen av kommunerna bör minska för att minska den administrativa bördan, förbättra kommunernas möjligheter att anpassa verksamheten efter lokala behov och skapa förutsättningar för innovation. Eftersom statliga regler och administration innebär en relativt större börda för små kommuner anser motionärerna vidare att undantag i den statliga regleringen bör införas för dessa kommuner. Likalydande yrkanden finns i kommittémotion 2021/22:3689 av m.fl. (M) yrkandena 22 och 23. m.fl. (SD) begär i kommittémotionerna 2020/21:685 och 2021/22:3289 (båda yrkande 1) ett tillkännagivande om att återta den kommunala självstyrelsen. Motionärerna anför att den kommunala självstyrelsen är en central och viktig princip som har urholkats genom medlemskap i unionen. Vidare menar motionärerna att kommunerna bör återfå den makt som tagits ifrån dem exempelvis genom lagstiftning som tvingar kommunerna att ta emot flyktingar. Motionärerna anser att regeringen bör återkomma till med konkreta förslag på hur den kommunala självstyrelsen kan stärkas. Enligt motion 2020/21:1942 av Boriana (M) bör en utredning tillsättas med syfte att lägga fram förslag om nödvändiga förändringar av lagstiftningen för att återupprätta den kommunala självstyrelsen. Även (C) föreslår i motion 2021/22:1166 en översyn av hur det kommunala självstyret har kringskurits och hur det kan stärkas. I 1 kap. 1 § regeringsformen (RF) anges att den svenska folkstyrelsen förverkligas genom ett representativt och parlamentariskt statsskick och genom självstyrelse. Särskilda bestämmelser om kommunerna finns i 14 kap. RF. Av 2 § följer att kommunerna sköter lokala och regionala angelägenheter av allmänt intresse på den kommunala självstyrelsens grund. Närmare bestämmelser om detta finns i lag. På samma grund sköter kommunerna även de övriga angelägenheter som bestäms i lag. I 3 § finns en proportionalitetsprincip som innebär att en inskränkning i den kommunala självstyrelsen inte bör gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till de ändamål som har föranlett den. Av 8 kap. 2 § första stycket 3 RF framgår att grunderna för kommunernas organisation och verksamhetsformer och för den kommunala beskattningen samt kommunernas befogenheter i övrigt och deras åligganden ska meddelas genom lag. Enligt 8 kap. 21 § andra stycket 5 ska Lagrådets yttrande inhämtas innan beslutar om en lag om beskattning eller en lag som innebär åligganden för kommunerna. Om förslagen i ett kommittébetänkande har betydelse för den kommunala självstyrelsen ska konsekvenserna i det avseendet anges i betänkandet, enligt 15 § kommittéförordningen (1998:1474). Uppföljning av den statliga styrningen av kommuner och regioner har Statskontoret i uppdrag att följa hur den statliga styrningen av kommuner och regioner utvecklas. Som en del av uppdraget publicerade Statskontoret även en fördjupad analys på området i rapporten av den statliga styrningen av kommuner och landsting – en analys (2019:2). Statskontorets analys visar att den statliga styrningen av kommuner och regioner har ökat i omfattning och detaljeringsgrad och att den är mycket omfattande och detaljerad. Detta gäller främst de riktade statsbidragen men också kunskapsstyrningen (t.ex. riktlinjer och handböcker) och statens styrning med mål och inriktningsdokument. I ett lite längre perspektiv har även regelstyrningen blivit mer detaljerad och fått ett ökat inslag av rättstillämpning, vilket har skärpt kraven på kommuner och regioner. Även EU påverkar på olika sätt kommunernas och regionernas verksamhet, t.ex. genom regelstyrning, ekonomisk styrning och kunskapsstyrning. överlämnade slutbetänkandet Starkare kommuner – med kapacitet att klara välfärdsuppdraget (SOU 2020:8). I betänkandet framhålls att kommunerna har stora och ökande utmaningar, bl.a. till följd av den demografiska utvecklingen och den snabba urbaniserings-takten. I fråga om självstyrelse och statlig styrning redovisar utredningen följande sammanfattande slutsatser (s. 115 f.): Den kommunala självstyrelsen i är i jämförelse med de flesta andra europeiska länder mycket omfattande och svenska kommuner har ansvaret för en stor del av de offentliga uppgifterna. Kommunerna har också en viktig roll som demokratisk arena samt som aktör i den lokala samhällsutvecklingen. Den kommunala självstyrelsen har historiska rötter och kommunerna utgör en central del i det demokratiska systemet och i uppbyggnaden av den moderna välfärdsstaten. Balansgången mellan likvärdighet och självbestämmande präglar i stor utsträckning debatten om den kommunala självstyrelsens omfattning. En viktig princip som var vägledande när den kommunala självstyrelsen infördes i regeringsformen är att genom stiftande av vanlig lag ska kunna anpassa den kommunala självstyrelsens omfattning till samhällsutvecklingen. Staten har ett grundläggande ansvar för att kommunerna har förutsättningar och kapacitet att sköta sitt uppdrag. Staten har också vidtagit en rad åtgärder för att stärka kommunernas kapacitet. Kommunsammanläggningarna respektive , införandet av det kommunalekonomiska utjämnings-systemet, förändringar i det ekonomiska regelverket och underlättandet av samverkan, är åtgärder som staten har vidtagit. Finansieringsprincipen är också en viktig del i statens åtgärder för att skapa goda förutsättningar för kommunerna att hantera nya uppgifter och höjda ambitioner i befintlig verksamhet. Det finns mycket som pekar mot att den statliga styrningen av kommunerna har ökat . Frågan om att skapa likvärdiga förutsättningar för medborgarna har i stor utsträckning varit i förgrunden. En viktig aspekt är också att det kommunala uppdraget har blivit mer omfattande och komplext jämfört med då välfärdsstaten fortfarande var under expansion. Statens styrning genom riktade statsbidrag har också vuxit i omfattning . Framför allt SKR men även har riktat kritik mot den omfattande användningen av riktade statsbidrag, inte minst inom skolans område. I betänkandet redovisas en strategi för stärkt kapacitet i kommunerna och förslag lämnas inom en rad olika områden. Utredningen föreslår bl.a. åtgärder för att stimulera strategisk kommunsamverkan och frivilliga sammanläggningar; en försöksverksamhet där kommuner får ges undantag från bestämmelser i lag m.m. för att pröva sätt att stärka kommuners kapacitet, möjliggöra anpassning av verksamhet till lokala förhållanden eller minska statliga regleringar; att en kommundelegation inrättas inom för att föra en dialog med kommuner om kapacitetsstärkande åtgärder; att Statskontoret ges ett kunskapsutvecklande uppdrag när det gäller kommunernas förutsättningar och utvecklingsbehov; att en statsbidragsprincip införs som innebär att färre riktade statsbidrag ska användas för att styra kommunernas verksamhet, samt en bred översyn av det kommunalekonomiska utjämningssystemet. Utredningen menar att strategin och förslagen kan bidra till att stärka den kommunala självstyrelsen. Att ge kommunerna bättre förutsättningar och stärkt kapacitet att långsiktigt kunna utföra sina uppgifter bidrar i förlängningen till att värna den decentraliserade samhällsmodellen med starka kommuner som har rådighet över sin egen organisation och sina egna verksamheter. Betänkandet bereds inom . har tidigare uttalat att den kommunala självstyrelsen har en central ställning i och är en viktig del av vårt demokratiska system (yttr. 2015/16:KU5y). Utskottet konstaterade då att det inte finns någon formellt fastlagd definition av vad som avses med självstyrelse. I vårt land präglas förhållandet mellan kommunerna och statsmakten och därmed den kommunala självstyrelsen enligt utskottet av en helhetssyn, vilket framhölls förarbeten. Generellt sett gäller alltså att staten och kommunerna samverkar på skilda områden och i olika former för att uppnå gemensamma samhälleliga mål. Utgår man från detta synsätt är det enligt utskottet varken lämpligt eller möjligt att en gång för alla dra orubbliga och preciserade gränser i grundlag kring en självstyrelsesektor. Arbets- och befogenhetsfördelningen mellan staten och kommunerna måste i stället i ganska vid omfattning kunna ändras i takt med samhällsutvecklingen (prop. 1973:90 s. 190). Utskottet konstaterade vidare att kommunernas och regionernas ställning markerades vid grundlagsreform genom att bestämmelser om kommunerna fördes in i ett nytt kapitel i regeringsformen. Den tydligare markeringen av principen om självstyrelse i 14 kap. 2 § RF innebar inte att den kommunala självstyrelsen utvidgades. Det ska även i fortsättningen vara möjligt att föreskriva skyldigheter för kommuner och regioner i speciallagstiftning, i de fall detta motiveras av vikten av att åstadkomma en reglering som ger likvärdig service för invånarna, oberoende av var de är bosatta. I dessa fall måste dock den proportionalitetsprincip som föreskrivs i 14 kap. 3 § regeringsformen beaktas. Som det uttalas i motiven till den bestämmelsen är det inte ovanligt att den kommunala självstyrelsen i lagstiftningsärenden ställs mot andra intressen och att det uppstår en omfattande diskussion om kommunernas krav på en lokal eller regional bestämmanderätt och nationella krav på en enhetlig reglering. Det är i sådana sammanhang viktigt att konsekvenserna för den kommunala självstyrelsen blir föremål för ingående överväganden (prop. 2008/09:80 s. 211 f.). har inom ramen för sin granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning granskat förekomsten av proportionalitetsbedömningar vid inskränkningar av den kommunala självstyrelsen (bet. 2016/17:KU10). Utskottets granskning visade att det i det stora flertalet lagstiftningsärenden som rör kommunerna har gjorts en proportionalitetsprövning som redovisas i propositionen. Utskottet framhöll bl.a. att det förhållandet att ett lagförslag avser genomförande av EU-rätt i sig inte är en grund för att avstå från en proportionalitetsprövning. I fråga om innehållet i proportionalitetsprövningen betonade utskottet vikten av att möjligheterna att vidta mindre ingripande åtgärder undersöks som ett led i proportionalitetsprövningen och att de överväganden som görs i det avseendet tydligt framgår av propositionen. behandlade utskottet ett motionsyrkande om en utredning som tydliggör definitionen och funktionen av den kommunala självstyrelsen (bet. 2016/17:KU17). Utskottet hänvisade till sina tidigare uttalanden om den kommunala självstyrelsen och fann inte skäl att ta initiativ till en sådan utredning. Utskottet har därefter avstyrkt motionsyrkanden om att stärka den kommunala självstyrelsen. hänvisade utskottet till sina tidigare uttalanden och fann inte skäl att ta något sådant initiativ som yrkades på i motionen (bet. 2018/19:KU31). framhöll utskottet i sitt ställningstagande att den kommunala självstyrelsen har en central ställning i och är en viktig del i vårt demokratiska system (bet. 2019/20:KU15). Utskottet konstaterade att principen gavs en tydligare markering i regeringsformen genom grundlagsreform. Vidare konstaterade utskottet att frågan behandlas i slutbetänkande som då hade remitterats. Mot den bakgrunden hänvisade utskottet till sina tidigare ställningstaganden och fann inte skäl att ta något initiativ till ett sådant tillkännagivande som föreslogs i motionen. En reservation lämnades (SD). Utskottet vidhåller sina tidigare uttalanden om den kommunala självstyrelsen. Utskottet konstaterar vidare att i sitt slutbetänkande Starkare kommuner – med kapacitet att klara välfärdsuppdraget (SOU 2020:8) redovisar en strategi för att stärka kommunernas kapacitet att möta samhällsutvecklingen och lämnar förslag som kan bidra till att stärka den kommunala självstyrelsen. Betänkandet bereds inom . Mot den bakgrunden avstyrker utskottet motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om införande av försökskommuner. Jämför reservation 3 (L). I kommittémotion 2021/22:3388 av m.fl. (L) yrkande 16 begärs ett tillkännagivande om införande av s.k. reformkommuner. Motionärerna anför att de lokala förutsättningarna och engagemanget avgör om en bygd kan skapa en god framtid, men att detta alltför ofta hindras av stelbent lagstiftning som reglerar verksamheter sektorsvis. Motionärerna vill att det i en kommun, eller i en del av en kommun, ska vara möjligt att pröva arbetsformer som innebär utökat samarbete mellan olika förvaltningsenheter inom kommunen, mellan kommuner, med regioner och statliga myndigheter och aktörer i civilsamhället. Syftet med verksamheten ska vara lärande och den bör därför vara begränsad och utformad så att den kan följas upp och utvärderas. Även (M) efterfrågar i motion 2021/22:1360 någon form av nytt frikommun- och regionförsök. Motionären begär ett tillkännagivande om en översyn av möjligheten att bevilja ett antal kommuner undantag från vissa lagar och regler för att på försök få pröva nya sätt att lösa sina uppgifter. Stat-kommunberedningen föreslog 1984 att en försöksverksamhet med ökad självstyrelse skulle genomföras. beslutade att en sådan försöksverksamhet, det s.k. frikommunförsöket, skulle inledas. Riksdagsbeslutet innefattade dels en lag (1984:382, omtryckt 1988:382) om försöksverksamhet med en friare nämndorganisation, dels ett principiellt bemyndigande för regeringen att inom ramen för försöksverksamheten medge avsteg från vad beslutat i samband med anvisning av anslag, godkännande av riktlinjer för en viss verksamhet och liknande åtgärder. I samband med att frikommunförsöken avslutades gjorde regeringen bedömningen att de hade spelat en viktig roll för att förnya och utveckla kommunernas verksamhet (prop. 1991/92:13 s. 8). föreslår i sitt slutbetänkande Starkare kommuner – med kapacitet att klara välfärdsuppdraget (SOU 2020:8) att regeringen ska initiera en försöksverksamhet där kommuner får ges undantag från bestämmelser i lag, förordning eller myndighetsföreskrifter. Tillitsdelegationen föreslår i sitt betänkande Med tillit växer handlingsutrymmet – tillitsbaserad styrning och ledning av välfärdssektorn (SOU 2018:47) försöksverksamhet med tillitsbaserad styrning och ledning på lokal och nationell nivå. innovation och etik föreslår i en skrivelse (Fi2021/03479) till regeringen att regeringen ska utarbeta en strategi som främjar en ökad användning av försöksverksamhet i hela landet. föreslår bl.a. att en brett inriktad försöksverksamhet i kommuner och regioner initieras med målet att identifiera områden där permanenta förändringar bör övervägas för att bidra till kommuners och regioners långsiktiga kapacitet att klara välfärdsuppdraget (Fi2019/04300). Utredning om försöksverksamhet i kommuner och regioner tillsatte regeringen en särskild utredare med uppdrag att främja försöksverksamheter i kommuner och regioner (dir. 2021:110). Det kan exempelvis handla om nya sätt att samverka på eller hur ny teknik kan användas. Syftet med utredningen är att öka kommunernas och regionernas kapacitet att hantera de samhällsutmaningar de står inför. Utredaren ska bl.a. identifiera uppslag till försöksverksamheter, bedöma om och i så fall hur staten bör främja och stödja försöksverksamheterna, samt analysera vilka hinder staten kan och bör undanröja för att möjliggöra genomförandet av försöksverksamheterna. Utredaren ska lämna nödvändiga författningsförslag och eventuellt föreslå andra statliga insatser. En delredovisning av uppdraget att främja och stödja försöksverksamhet som inte kräver författningsändringar ska lämnas senast . I direktiven framhålls att de försöksverksamheter som ska omfattas ska vara innovativa jämfört med vad som kan anses vara ett normalt utvecklingsarbete. Utredaren ska därför ta ställning till hur länge försöksverksamheterna bör pågå, löpande följa försöksverksamheterna, vid behov föreslå och motivera vilka ytterligare åtgärder staten bör vidta för att stödja, främja och följa försöksverksamheterna, sprida information, lärdomar och erfarenheter från försöksverksamheterna, samt lämna förslag på hur försöksverksamheterna kan följas upp och utvärderas. Förslag om sådan försöksverksamhet som kräver författningsförslag för att kunna genomföras, t.ex. i form av tidsbegränsade undantag från gällande bestämmelser, ska lämnas i samband med slutredovisningen av uppdraget . Utskottet behandlade ett motionsyrkande om att införa ett nytt frikommunförsök (bet. 2019/20:KU15). Utskottet konstaterade då att förslag om ett nytt frikommunförsök fanns i betänkanden av såväl Tillitsdelegationen som , som var under beredning. Utskottet avstyrkte motionsyrkandet med hänvisning till att beredningen inte borde föregripas. En reservation lämnades (M). En särskild utredare har fått i uppdrag att analysera och lämna förslag på hur försöksverksamhet i kommunsektorn kan främjas, bl.a. genom att se över behoven av och möjligheterna till tidsbegränsade undantag från gällande bestämmelser för vissa kommuner som vill pröva nya sätt att lösa sina uppgifter.