bet · H901UbU20 · 2022-04-29 00:00:00 — Arbetet kommer (2025–2030) att utvidgas till att även omfatta folksjukdomar såsom hjärt-kärlsjukdomar, diabetes, kroniska inflammationstillstånd i leder, muskler och hjärna samt psykiatriska sjukdomar (s. 91–92). Vidare anger regeringen att GMS baseras på ett unikt samarbete mellan SciLifeLab, samtliga sju regioner med universitetssjukvård, övriga 14 regioner, landets sju universitet med medicinsk forskning, näringslivet och patientorganisationer. Inom ramen för anslagsökning för forskning och utveckling avsätts 2021, 2022, 2023 och 2024 för infrastruktur för utveckling av ny molekylär diagnostik och behandling (s. 92). Enligt regleringsbrev (N2022/00696) ska myndigheten använda till molekylär diagnostik och behandling. Av förordningen med instruktion för framgår att myndigheten har olika uppgifter som rör klinisk forskning (2 §). ska stödja och utveckla förutsättningarna för kliniska studier i . Till exempel har rådet etablerat ett samarbete mellan sex hälso- och sjukvårdsregioner (Kliniska studier ). ska också förbättra tillgängligheten till och underlätta användningen av registeruppgifter för forskningsändamål och bistå forskare med information om relevanta bestämmelser om register. Detta gör rådet tillsammans med bl.a. , som finns vid myndigheten. ska dessutom bistå styrgruppen för avtalet mellan svenska staten och vissa hälso- och sjukvårdsregioner om samarbete om utbildning av läkare, klinisk forskning och utveckling av hälso- och sjukvården (det s.k. ) med administrativt stöd. Därutöver utvärderar rådet den kliniska forskningen i de sju regioner som omfattas av . Av förordningen med instruktion för framgår även att finansierar klinisk forskning. beslutar för medicin och hälsa om fördelning av medel till forskning, såväl grundforskning som tillämpad forskning, bl.a. i syfte att överbrygga avståndet mellan experimentell biomedicinsk forskning och patientnära forskning inom medicin, inklusive vårdvetenskap, odontologi och farmaci (8 §). behandlingsforskning beslutar om fördelning av sådana medel som har tilldelats för klinisk behandlingsforskning (8 §). Fri forskning inom alla områden Högskolelagen innehåller en bestämmelse om allmänna principer för forskningens frihet. I 1 kap. 6 § andra stycket anges att för forskningen ska som allmänna principer gälla att forskningsproblem får väljas fritt, att forskningsmetoder får utvecklas fritt, och att forskningsresultat får publiceras fritt. Regeringen anger i den forskningspolitiska propositionen följande. Resultat från fri forskning av hög kvalitet, där forskare själva formulerat sina forskningsområden och frågeställningar, lägger grunden för den kunskap som samhällsutvecklingen vilar på. Det fria kunskapssökandet är en hörnsten i ett demokratiskt samhälle, i synnerhet i när falska eller förvrängda påståenden riskerar att få stor spridning. Resultat från den fria forskningen kan leda till tillämpningar och innovation. Starka fria forsknings- och utbildningsmiljöer attraherar även samarbeten och samverkan med näringslivet, det offentliga och andra aktörer. Universitets och högskolors anslag för forskning och utbildning på forskarnivå utgör grunden för all forskning som bedrivs vid svenska lärosäten. En höjning av forskningsanslagen syftar till att lärosätena ska få långsiktiga förutsättningar, ha möjligheter att välja forskningsområden och göra egna strategiska prioriteringar samt ta ansvar för hög kvalitet genom bl.a. profilering mot lärosätenas styrkeområden, liksom för samverkan (s. 18). Enligt regeringen är det viktigt att ge utrymme för den fria forskarinitierade forskningen. I syfte att skapa vetenskaplig förnyelse, bredd och kvalitet har fått ökade anslag för att fördela medel för fri forskning inom alla forskningsområden. Inom ramen för anslagsökning för forskning avsätts 2021, 2022, 2023 och 2024 för fri forskning (s. 57). Utskottet vill inledningsvis påminna om att forskning kan finansieras via anslag direkt till universitet och högskolor, som själva beslutar om den interna fördelningen av dessa medel. Forskning kan också t.ex. finansieras av statliga forskningsråd och myndigheter, som fördelar medel enligt sina uppdrag. behandlade den forskningspolitiska propositionen där regeringen presenterade sin forskningspolitik –2024. ställde sig bakom förslagen i propositionen som bl.a. innebar en höjning av forskningsanslagen med syftet att lärosätena ska få långsiktiga förutsättningar och ha möjligheter att välja forskningsområden och göra egna strategiska prioriteringar samt ta ansvar för hög kvalitet genom bl.a. profilering mot lärosätenas styrkeområden. beslut innebar även ökade satsningar på olika forskningsprogram (bet. 2020/21:UbU1 s. 49, rskr. 2020/21:141). Inom området hälsa och välfärd vill utskottet hänvisa till att regeringen gav flera nya uppdrag med anledning av satsningarna i den forskningspolitiska propositionen. Dessa inkluderar bl.a. en satsning på till det nationella forskningsprogrammet om virus och pandemier, till precisionsmedicin och till forskningskompetens i primärvården. Utskottet konstaterar likt regeringen att svensk hälso- och sjukvård genomgår strukturella förändringar med en utveckling mot en mer nära vård vid tex. Forskning och utbildning behöver då följa med i den utvecklingen. Utskottet ser positivt på att regeringen fortsätter att bygga upp forskningskompetens inom primärvården. Utskottet vill också i sammanhanget lyfta att har olika uppgifter som rör klinisk forskning och att myndigheten finansierar klinisk forskning. Vad gäller yrkanden om olika sjukdomar vill utskottet nämna projektet som enligt regeringen har en bärande funktion för att förverkliga det mål som satts upp i den nationella life science-strategin om att ska vara ett föregångsland när det gäller att införa individanpassad diagnostik och behandling i hälso- och sjukvård. Initialt fokus i projektet ligger på ärftliga sjukdomar, cancer och infektionssjukdomar samt undersökningar av hur arvsanlag påverkar effekten av läkemedel och risken för läkemedelsbiverkningar. Vad gäller yrkanden om psykisk hälsa vill utskottet lyfta det särskilda forskningsprogram om psykisk hälsa som regeringen föreslog i den forskningspolitiska propositionen och som Forte har fått i uppdrag att inrätta. Forskningsprogrammet bör enligt regeringen inkludera bl.a. förebyggande och tidiga insatser vid psykisk ohälsa, suicidprevention samt samordnade insatser för personer med svår psykiatrisk problematik. Programmet bör också verka för att finansiera tvärvetenskaplig forskning utifrån prioriterade kunskapsbehov, samla forskningen, skapa plattformar för att sprida och nyttiggöra resultat samt stimulera strategisk samverkan mellan finansiärer, forskningsutförare, relevanta myndigheter och andra användare av forskningsresultaten. Utskottet noterar också i Fortes regleringsbrev (S2020/09593) att Forte fått i uppdrag att fördela ytterligare medel till äldreforskning i syfte att stärka forskningen om vård och omsorg om äldre. Slutligen vill utskottet lyfta att har fått ökade anslag för att fördela medel för fri forskning inom alla forskningsområden. Utskottet anser likt regeringen att det är viktigt att ge utrymme för den fria forskarinitierade forskningen i syfte att skapa vetenskaplig förnyelse, bredd och kvalitet. Med hänvisning till vad som har redovisats avstyrker utskottet motionerna 2021/22:734 (V) yrkande 1, 2021/22:975 (S), 2021/22:1718 (MP), 2021/22:2048 (M), 2021/22:3145 (M), 2021/22:3244 (C) yrkande 30, 2021/22:3361 (M) yrkande 8, 2021/22:3362 (M) yrkande 13, 2021/22:3363 (M) yrkande 50, 2021/22:3398 (MP), 2021/22:3414 (MP) yrkande 4, 2021/22:3696 (M) yrkande 5, 2021/22:3697 (M) yrkande 7, 2021/22:3699 (M) yrkande 13, 2021/22:3700 (M) yrkandena 16 och 22, 2021/22:3765 yrkandena 6–8, 2021/22:3802 (SD) yrkande 26 och 2021/22:3989 (M) yrkandena 3 och 4. Forskning om klimat och miljö Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om forskning om klimat och miljö. Jämför reservation 13 (M), 14 (C) och 15 (V). I motion 2021/22:3070 av m.fl. (S) yrkande 1 vill motionären verka för forskning om och utredning av det lågfrekventa buller som genereras av stora vindkraftverk på land. I kommittémotion 2021/22:3431 av m.fl. (M) yrkande 9 framförs behovet av beteendeforskning för att nå framgång i arbetet med cirkulär ekonomi. Enligt kommittémotion 2021/22:3691 av m.fl. (M) yrkande 8 bör forskningsanslaget för återvinningssektorn öka för att främja materialåtervinningen inom gruvnäringen. I motion 2021/22:3665 av m.fl. (C) yrkande 55 anser motionärerna att forsknings- och kunskapsläget kring återvinning av innovationskritiska material behöver stärkas. Enligt kommittémotion 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkande 116 bör möjligheterna till stärkt forskning och utveckling inom de gröna näringarna ses över. I kommittémotion 2021/22:3199 av m.fl. (V) yrkande 23 behandlas frågan om att se över hur staten kan omfördela forskningsstöd för att stötta återvinningsindustrin. För att utöka möjligheten till en återvinningsbransch inom mineralsektorn krävs det fler incitament från samhället, menar motionärerna. Ett av incitamenten är att rikta mer resurser till den typen av forskning, anser motionärerna. Det nationella forskningsprogrammet om klimat Regeringen framhåller i den forskningspolitiska propositionen att ska bli ett fossilfritt föregångsland och vara ledande i genomförandet av och Agenda 2030. Regeringen bedömer att det behövs ökade medel för forskning om bl.a. klimat och biologisk mångfald och en forskningssatsning som kan bidra till att den cirkulära och biobaserade ekonomin utvecklas. Vidare anser regeringen att forskningen inom livsmedelsområdet bör permanentas och utökas. Sammantaget bedömer regeringen att det behövs kraftigt ökade medel till forskningssatsningar inom klimat- och miljöområdet (s. 66–67). Regeringen har gett Formas i uppdrag att genomföra ett nationellt forskningsprogram om klimat (M2017/01282). En strategisk forskningsagenda som ska styra genomförandet –2026 har tagits fram i samråd med berörda intressenter. För att skapa ytterligare förutsättningar att hantera klimatutmaningen och därmed sammankopplade utmaningar i fråga om biologisk mångfald och ekosystemtjänster anser regeringen att det pågående nationella forskningsprogrammet behöver en betydande förstärkning. Regeringen anger att inom ramen för Formas anslagsökning för forskning och utveckling avsätts 2021, 2022, 2023 och 2024 för det nationella forskningsprogrammet om klimat (prop. 2020/21:60 s. 68–69). Enligt Formas regleringsbrev har rådet i uppdrag att inrätta tioåriga nationella forskningsprogram om klimat respektive hållbar samhällsbyggnad (U2017/02404 och M2017/01282). Uppdraget ska redovisas . Enligt regleringsbrevet är villkoren för anslaget att ska användas till ett nationellt forskningsprogram om klimat i enlighet med regeringsuppdrag M2017/01282 och regeringens forskningspolitiska proposition. Av dessa medel ska användas till utlysningar om forskning om biologisk mångfald och ekosystemtjänster. Dessa utlysningar ska stödja det nationella forskningsprogrammet om klimat genom ökad kunskap om hur klimatanpassning, utsläppsminskning, ökat kolupptag, riskreducering och förvaltningen av våra ekosystem kan integreras. Forskningssatsning på hållbar utveckling av den gröna och blå biobaserade ekonomin Regeringen anger i den forskningspolitiska propositionen följande. För att minska klimat- och miljöpåverkan är det viktigt att även biobaserade material återanvänds och återvinns. Forskningssatsningen på skogsråvaror och biomassa som presenterades i den forskningspolitiska propositionen 2012 (prop. 2012/13:30 Forskning och innovation) fortsätter och breddas till forskning och innovationsverksamhet för hållbar utveckling av den gröna och blå biobaserade ekonomin, inklusive nya varor, tjänster, återbruk och konsumtion. Detta rör kunskapsområden som också står högt på den globala agendan och där svensk forskning kan bidra (s.73–74). Regeringen anger att inom ramen för Formas anslagshöjning för forskning och utveckling avsätts 2021, 2022, 2023 och 2024 för en satsning på hållbar tillväxt och utveckling av den gröna och blå biobaserade ekonomin (s. 74). Av Formas regleringsbrev framgår att för har beslutat om anslag och bemyndiganden om ekonomiska åtaganden (prop. 2021/22:1 utg.omr. 23, bet. 2021/22:MJU2, rskr. 2021/22:99). Vidare framgår att av anslaget (713 664 000) ska användas till forskning för hållbar tillväxt och utveckling av den gröna och blå biobaserade ekonomin. Nationell strategi för cirkulär ekonomi presenterade regeringen en nationell strategi för cirkulär ekonomi. Den nationella strategin pekar ut inriktningen för det arbete som regeringen anser behöver göras för att ställa om till cirkulär produktion och konsumtion och cirkulära affärsmodeller samt giftfria och cirkulära materialkretslopp. Regeringens vision är ett samhälle där resurser används effektivt i giftfria cirkulära flöden och ersätter jungfruliga material. I strategin anges universiteten, högskolorna och forskningsinstituten som en av de centrala aktörerna i omställningen till en cirkulär ekonomi, tillsammans med politiken, näringslivet, offentlig sektor, privatpersoner och civilsamhället. Flera forskningsinstitut m.m. nämns i strategin som på olika sätt bedriver verksamhet för att främja omställningen till en cirkulär ekonomi: IVL , , of (), Svenska skogsbrukets forskningsinstitut (Skogforsk) och (Nationell strategi för cirkulär ekonomi s. 30.). Till exempel bidrar RISE:s forskning inom cirkulär omställning till återanvändning av sekundära resurser som plaster, matrester, möbler, bygg- och rivningsavfall, biomassa och metaller (). Återvinning av metaller och geologiska undersökning (SGU) har fått ett regeringsuppdrag (N2021/01038) om metallåtervinning och har lämnat delrapporten utvinning och återvinning av och metall från sekundära resurser. I rapporten framhålls behovet av mer kunskap. I delrapporten föreslås också fortsatta insatser för att öka kunskapsbasen. I uppdragets slutfas kommer en samlad analys att genomföras för att säkerställa att även behov av insatser som inte direkt knyts till en specifik aktivitet identifieras och beskrivs. Slutrapporten kommer 2023. I den forskningspolitiska propositionen framhåller regeringen flera forskningssatsningar för att utveckla en mer cirkulär och biobaserad ekonomi av högsta kvalitet. Av Formas anslagspost 2022 ska t.ex. användas till forskning för hållbar tillväxt och utveckling av den gröna och blå biobaserade ekonomin. Utskottet anser att det är positivt att forskningssatsningen på skogsråvaror och biomassa ska fortsätta och breddas till forskning och innovationsverksamhet för hållbar utveckling av den gröna och blå näringen. Utskottet vill lyfta att akademin är en central aktör i regeringens nationella strategi för cirkulär ekonomi. Flera forskningsinstitut bedriver verksamhet för att främja omställningen till en cirkulär ekonomi. Till exempel bidrar med forskning inom cirkulär omställning till återanvändning av sekundära resurser som plaster, matrester, möbler, bygg- och rivningsavfall, biomassa och metaller. Vad gäller övriga yrkanden avvaktar utskottet pågående utredningsarbete. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2021/22:3070 (S) yrkande 1, 2021/22:3199 (V) yrkande 23, 2021/22:3431 (M) yrkande 9, 2021/22:3665 (C) yrkande 55, 2021/22:3684 (C) yrkande 116 och 2021/22:3691 (M) yrkande 8. Forskning om demokrati och samhälle Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om forskning om demokrati och samhälle. Jämför reservation 16 (SD, L), 17 (M) och 18 (MP). Enligt motion 2021/22:1592 av och (båda S) bör regeringen se över forskningsbehov och lagstiftning kring ökad insyn vad gäller algoritmer och artificiell intelligens (AI) för att säkra såväl medborgarnas personliga integritet som det demokratiska styrelseskicket här i landet. I kommittémotion 2021/22:3788 av m.fl. (M) yrkande 5 lyfter motionärerna betydelsen av forskning för att minska kunskapsluckor och skapa bättre förståelse för hur hedersförtryck och våldsbejakande extremism kan motverkas. I kommittémotion 2021/22:4006 av m.fl. (L) yrkande 27 föreslår motionärerna att regeringen skyndsamt ger ett formellt uppdrag att kartlägga den s.k. replikationskrisen i . I kommittémotion 2021/22:4197 av m.fl. (MP) yrkande 11 vill motionärerna stödja forskning och annan verksamhet som har ett helhetsfokus med syftet att främja synergier inom utbildning, forskning och beredskap. I motion 2021/22:4096 av m.fl. (MP) yrkande 1 framhåller motionärerna behovet av forskning om förebyggande av hedersrelaterat våld och förtryck. Enligt regeringen innebär digitaliseringen många möjligheter till utveckling, effektivisering och innovation men väcker också frågor om aspekter som etik, säkerhet, demokrati och integritet. Vidare menar regeringen att förstärkt forskning om digitaliseringens samhälleliga konsekvenser kan anlägga olika perspektiv på konkurrens, konsumentskydd och kompetens, lika väl som delaktighet, trygghet och jämställdhet. Inom ramen för anslagsökning för forskning föreslog regeringen att det skulle avsättas 2022, 2023 och 2024 för inrättandet av ett nationellt forskningsprogram om digitaliseringens samhälleliga konsekvenser. Det framgår av den forskningspolitiska propositionen (s. 95). beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 2020/21:UbU16, rskr. 2020/21:254). Av regleringsbrev framgår att får användas till digitaliseringens samhälleliga konsekvenser. Ett nationellt forskningsprogram om brottslighet och satsning på säkra samhällen I den forskningspolitiska propositionen anger regeringen följande. Mäns våld mot kvinnor, vålds- och sexualbrott mot barn och andra särskilt utsatta brottsoffer, hedersrelaterat våld och förtryck, våld i ungas relationer samt sexuella trakasserier fortsätter att utgöra omfattande samhällsproblem. Andra hot är terrorism och våldsbejakande extremism, hatbrott och andra brott som hotar demokratin. har också tryggheten minskat. Regeringen anser att det behövs ett nationellt forskningsprogram om brottslighet som inkluderar såväl tillämpad forskning som en mångfald av discipliner (s. 132). Vidare framgår det att regeringen anser att det behövs en satsning på forskning om säkra samhällen utifrån möjliga påfrestningar och hot som kan påverka de mål som finns för säkerhet och att bl.a. störningar i samhällsviktig verksamhet, covid-19-pandemin och kommande pandemier måste hanteras. Genom ökad kunskap om vilka utmaningarna är ges bättre förutsättningar för att skapa ett mer motståndskraftigt samhälle. Forskning inom krisberedskap och civilt försvar är ömsesidigt förstärkande och spänner över många discipliner. Det är även enligt regeringen av vikt att främja internationell forskningssamverkan för att dra lärdom av internationella erfarenheter och genom utbyte och i samarbete med andra kunna generera och få tillgång till relevant kunskap (s. 133–134). Mot denna bakgrund föreslog regeringen att det inom ramen för anslagsökning för forskning skulle avsättas medel dels för att inrätta ett nationellt forskningsprogram om brottslighet, dels för forskning om säkra samhällen (s. 132 och 134). beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 2020/21:UbU16, rskr. 2020/21:254). Av regleringsbrevet (U2022/01581) framgår att ska rapportera om uppdraget att inrätta det nya nationella forskningsprogrammet om brottslighet och att ska användas för forskning om säkra samhällen. Kvalitetssäkringssystem för både kvalitetsutveckling och kontroll av resultat Enligt högskolelagen ska verksamheten avpassas så att en hög kvalitet nås i utbildningen och forskningen (1 kap. 4 §). I den forskningspolitiska propositionen anger regeringen följande. Lärosätena har ett tydligt ansvar för att verksamheten bedrivs så att hög kvalitet uppnås och andra myndigheters arbete med uppföljning, utvärdering och kvalitetssäkringsarbete bidrar till att ytterligare stärka och utveckla forskningens kvalitet. Kvaliteten på lärosätenas forskning prövas fortlöpande i interna och externa processer, nationellt och internationellt, exempelvis i samband med beslut om anställningar, finansiering och publicering och i samband med examination i utbildning på forskarnivå (s. 145–146. Lärosätenas eget ansvar för kvalitetssäkring är utgångspunkten för det nationella kvalitetssäkringssystem som UKÄ ansvarar för. UKÄ har haft uppdraget att inkludera forskningsverksamheten i kvalitetssäkringssystemet (s. 150). Enligt sin instruktion ska bl.a. fördela medel till forskning av internationellt hög kvalitet samt utvärdera forskning och bedöma forskningen och dess vetenskapliga kvalitet och betydelse (1 § förordningen med instruktion för ). använder sig av sakkunnigbedömning, s.k. peer review, för att bedöma ansökningarnas vetenskapliga kvalitet och forskningens potential. Bedömningen innebär att välmeriterade forskare inom samma eller närliggande ämnesområden granskar ansökningarna. har åtta grundläggande principer för att se till att bedömningen görs i enlighet med en sund granskningskultur och god forskningssed samt riktlinjer för sakkunnigbedömningen. Det framgår av webbplats. , Formas, Forte, m.fl. finansiärer utvärderar vanligen de forsknings- och innovationsprojekt som de har fördelat medel till. har också ett mer övergripande ansvar för att följa upp och analysera hur forskningssystemet som helhet fungerar. Inom ramen för den uppgiften utvärderas den svenska forskningens vetenskapliga kvalitet och betydelse för samhällets utveckling samt vissa riktade satsningar från regeringen (prop. 2020/21:60 s. 151). Utskottet välkomnar att regeringen har avsatt medel i enlighet med vad som presenterades i den forskningspolitiska propositionen för att inrätta ett nationellt forskningsprogram om brottslighet. I den forskningspolitiska propositionen lyfter regeringen flera samhällsproblem och hot mot demokratin som motiv till forskningsprogrammet, bl.a. hedersrelaterat våld och förtryck och våldsbejakande extremism. Det framgår att programmet ska inkludera såväl tillämpad forskning som en mångfald av discipliner samt möjliggöra ett närmare samarbete mellan forskning och praktik. Vidare delar utskottet regeringens uppfattning i den forskningspolitiska propositionen att det behövs en satsning på forskning om säkra samhällen utifrån möjliga påfrestningar och hot som kan påverka de mål som finns för säkerhet och att bl.a. störningar i samhällsviktig verksamhet måste hanteras. Regeringen framhåller att forskning inom krisberedskap och civilt försvar är ömsesidigt förstärkande och spänner över många discipliner. Det är även enligt regeringen av vikt att främja internationell forskningssamverkan för att dra lärdom av internationella erfarenheter och genom utbyte och i samarbete med andra kunna generera och få tillgång till relevant kunskap. Utskottet vill hänvisa till att regeringen har gett i uppdrag att inrätta det nya nationella forskningsprogrammet och att ska användas för forskning om säkra samhällen. Utskottet vill lyfta att kvaliteten på lärosätenas forskning fortlöpande prövas i interna och externa processer, nationellt och internationellt, exempelvis i samband med beslut om anställningar, finansiering och publicering och i samband med examination i utbildning på forskarnivå. Vidare ansvarar t.ex. UKÄ för ett nationellt kvalitetssäkringssystem där lärosätenas forskningsverksamheter ingår och använder sig av sakkunnighetsbedömningar för att bedöma ansökningarnas vetenskapliga kvalitet och forskningens potential. Mot ovanstående bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2021/22:1592 (S), 2021/22:3788 (M) yrkande 5, 2021/22:4006 (L) yrkande 27, 2021/22:4096 (MP) yrkande 1 och 2021/22:4197 (MP) yrkande 11. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om särskilda forskningssatsningar. Jämför reservation 19 (M), 20 (SD), 21 (C), 22 (V), 23 (L) och 24 (MP).