bet · H901UbU22 · 2022-04-05 00:00:00 — Regeringen bedömer att avgiften för en enskild som ansöker om godkännande som huvudman inom skolväsendet eller som ansöker om tillstånd att bedriva verksamhet enligt socialtjänstlagen och lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade bör beräknas utifrån myndigheternas genomsnittliga kostnader för handläggningen och kan behöva justeras i takt med att kostnaderna förändras. Skälen för regeringens bedömning Regeringen konstaterar att rätten för Skolinspektionen och Inspektionen för vård och omsorg () att ta ut en avgift för prövning av ansökningar från en enskild som vill godkännas som huvudman för en fristående skola eller få tillstånd att bedriva verksamhet inom socialtjänstområdet infördes genom antagande av regeringens förslag i propositionen Ökade tillståndskrav och särskilda regler för upphandling inom välfärden (prop. 2017/18:158, bet. 2017/18: FiU43, rskr. 2017/18:356). I samma proposition behandlades även en utvidgad lämplighetsprövning av den som ansöker om godkännande eller tillstånd. Av förarbetena framgår att avgifterna ska baseras på självkostnadsprincipen, dvs. att kostnaden som uppkommer för prövning av ansökan utifrån de krav som uppställts bör bekostas av de enskilda aktörer som väljer att vara verksamma inom skolväsendet eller socialtjänstområdet. Bestämmelserna trädde i kraft . I den nämnda propositionen gjorde regeringen bedömningen att förslaget om tillståndsavgift i genomsnitt skulle medföra en kostnad per ansökan om ca för en enskild huvudman inom skolväsendet och ca för enskild utförare inom . Skolinspektionen har inkommit med en framställan till (U2020/06607) om befrielse från kravet på full kostnads-täckning för de avgifter som tas ut för tillståndsprövning, alternativt en justering av avgifternas storlek. Skolinspektionen anger att den kalkyl som låg till grund för beräkning av avgifternas nivå har visat sig inte stämma. Tidsåtgången har väsentligt överstigit vad som uppskattades i den ursprungliga kalkylen av avgifter – sammantaget för ansökningar om nyetablering av en skola i genomsnitt per ärende i stället . Regeringen uppmärksammar att enligt vad som anges i proposition 2017/18:158 ska självkostnadsprincipen gälla vid bestämmande av avgifterna, dvs. att myndighetens kostnader för att pröva ansökningar ska täckas av avgifter som tas ut av de sökande. Det är inte avsett att avgifterna ska låsas vid en viss nivå. I enlighet med ställningstagande till propositionen om att självkostnad ska gälla anser regeringen att avgiftsnivåerna bör följa kostnaderna för handläggningen. Regeringen föreslår att ändringarna i skollagen ska träda i kraft . De ska tillämpas första gången på utbildningar som påbörjas . Äldre bestämmelser i lagen ska fortfarande gälla för utbildning som påbörjats före . I partimotion 2021/22:4405 av m.fl. (L) yrkande 1 begärs att avslår propositionen. Motionärerna framhåller sig principiellt vara öppna för den förändring som föreslås i propositionen, men den måste i så fall göras på ett sätt som vårdar yrkesprogrammens särart och inte indirekt sänker kunskapskraven i de teoretiska inslagen. I kommittémotion 2021/22:4406 av m.fl. (MP) begärs att antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800), med den ändringen att bilaga 2 till lagen ska ha den lydelse som framgår enligt en bilaga till motionen vilken infogats som bilaga 3 i betänkandet. Motionärerna vidhåller kravet på att estetiska ämnen ska återinföras på samtliga nationella gymnasieprogram. Bilaga 2 till skollagen, som anger poängplanen för gymnasieskolans nationella program bör därför ha den lydelse som föreslogs i den tidigare propositionen Ökade möjligheter till grundläggande behörighet på yrkesprogram och ett estetiskt ämne i alla nationella program (prop. 2017/18:184) i stället för regeringens förslag till bilaga 2. Reformen som genomfördes (Gy11) innebar bl.a. att samtliga nationella program kategoriserades som antingen yrkesprogram eller högskoleförberedande program. Förändringarna medförde att yrkesprogrammen inte längre automatiskt gav grundläggande behörighet till högre utbildning. Tanken var att en tydligare arbetsmarknadsanknytning och mer långtgående yrkesinriktning skulle göra yrkesprogrammen attraktiva. Som framgått ovan lyckades dock inte reformen vända trenden med minskande intresse för yrkesutbildning. Tvärtom minskade andelen elever som väljer yrkesprogram. Enligt hänger detta troligtvis samman med att många elever och föräldrar känner en oro över att de inte skulle få tillräckligt med generella kunskaper, som bl.a. behövs för att vara behörig till högre studier. avslog förslaget om ändring i skollagen som lades fram i proposition 2017/18:184 Ökade möjligheter till grundläggande behörighet på yrkesprogram och ett estetiskt ämne i alla nationella program (bet. 2017/18:UbU30, rskr. 2017/18:429). Avslaget motiverades med hänvisning till att förslaget riskerade att leda till en försämrad genomströmning i gymnasieskolan m.m. Den nu aktuella propositionen är en något justerad version av det tidigare förslaget och det föreslås inte att ett estetiskt ämne ska ingå i alla nationella program. När det gäller frågan om ett estetiskt ämne i alla nationella program är utskottet inte berett att nu införa ett sådant förslag. Regeringens förslag är väl avvägt. Utskottet konstaterar att det efter den föregående riksdagsbehandlingen finns fortsatta tecken på att yrkesprogrammens attraktionskraft behöver öka. Utskottet delar regeringens bedömning att det vikande intresset hotar kompetensförsörjningen och att det kan innebära problem för individen att etablera sig på arbetsmarknaden. Brist på gymnasialt yrkesutbildad arbetskraft är ett av de största och mest akuta problemen på svensk arbetsmarknad . Enligt uppger sju av tio företag att de haft svårt att hitta den kompetens de söker och vart femte rekryteringsförsök misslyckas helt. Utskottet anser att om svenska företag ska kunna växa och vara konkurrenskraftiga behöver deras kompetensförsörjningsbehov tillgodoses bättre, och att göra yrkesprogrammen mer attraktiva är ett led i det. Utskottet bedömer att ett genomförande av förslaget kan komma att öka attraktionskraften genom att elever som väljer ett yrkesprogram kan känna sig helt säkra på att de dels har möjlighet att söka arbete där arbetsgivaren ställer krav på yrkeskunnande, dels kan gå vidare till högre studier. Utskottet välkomnar därför förslaget att det som krävs för grundläggande behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå ska ingå i alla yrkesprogram vilket innebär att den som väljer ett yrkesprogram förbereder sig för arbetslivet utan att dörren till högre utbildning stängs. Syftet med förslagen är att göra yrkesprogrammen mer attraktiva för elever som inte har bestämt sig för om de vill studera vidare efter gymnasieskolan eller inte. För att inte minska yrkesförberedelsen, ska yrkesprogrammens omfattning utökas när det gäller både gymnasiepoäng och garanterad undervisningstid. Det ska vara möjligt att välja bort den grundläggande behörigheten om eleven så önskar. Utskottet anser att det finns goda skäl att genomföra förslaget. Med det anförda föreslår utskottet att antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen. Därmed bifaller proposition 2021/22:94 och avslår motionerna 2021/22:4405 (L) yrkande 1 och 2021/22:4406 (MP). Utskottet övergår nu till att under särskilda rubriker behandla de motionsyrkanden med förslag om tillkännagivanden till regeringen som anknyter till lagförslaget. Lagens framtida utformning m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om att inrätta tvååriga yrkesprogram med möjlighet att läsa in grundläggande högskolebehörighet under ett tredje år, om ett reviderat lagförslag som säkerställer att kunskapsinnehållet i gymnasiekurserna inte riskerar att urholkas och om att stärka studie- och yrkesvägledningen m.m. Jämför reservation 3 (SD) och 4 (L). I kommittémotion 2021/22:4403 av m.fl. (SD) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att inrätta tvååriga yrkesprogram med möjlighet att läsa in grundläggande högskolebehörighet under ett tredje år. Motionärerna framhåller att de inte är negativa till att elever på yrkesprogram kan få grundläggande behörighet till högskola och universitet, men befarar att regeringens förslag kommer att leda till sämre genomströmningstider och att det kommer att finnas många elever på de högskoleförberedande kurserna som inte är tillräckligt motiverade. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att stärka kopplingen mellan elevers val av gymnasieutbildning och arbetsmarknadens behov genom en förstärkt studie- och yrkeslivsvägledning. Motionärerna anför att yrkesprogrammen inte lyckas locka till sig fler elever och att studie- och yrkesvägledningen bör stärkas för att leda elever till rätt skolval. I partimotion 2021/22:4405 av m.fl. (L) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att regeringen ska återkomma med ett reviderat lagförslag som säkerställer att kunskapsinnehållet i gymnasiekurserna inte riskerar att urholkas på grund av förändringar av programmen. Motionärerna anför att den föreslagna förändringen bör genomföras på ett sätt som säkerställer att de elever som läser högskoleförberedande kurser på yrkesprogrammen tillförsäkras den undervisningstid som behövs för att nå målen utan sänkta kunskapskrav. Detta kan med fördel kan göras i kombination med andra konkreta åtgärder som bidrar till att fler elever både väljer och fullföljer yrkesprogram i gymnasieskolan. Exempelvis behövs åtgärder för att stärka studie- och yrkesvägledningen men även fördjupad samverkan mellan skolmyndigheter, näringslivet och offentliga arbetsgivare. I samband med att gymnasieskolan reformerades förlängdes yrkesutbildningarna från två till och de allmän-teoretiska inslagen utökades. Ett viktigt inslag var att alla elever efter gymnasieskolan skulle ha möjlighet att gå vidare till högre studier och även de yrkesförberedande programmen skulle ge eleverna en bred kompetens. Ett fullföljt treårigt program skulle ge grundläggande behörighet till högre utbildning. Reformen som genomfördes innebar som nämnts ovan bl.a. att kraven för grundläggande behörighet till högre utbildning höjdes. Förändringarna innebar att yrkesprogrammen inte längre automatiskt gav grundläggande behörighet till högre utbildning. Förslaget som utskottet tillstyrker ändrar detta igen så att det som krävs för grundläggande behörighet ska ingå i alla yrkesprogram. När det gäller genomströmning vill utskottet uppmärksamma att eleverna har rätt till stöd för att nå målen. Utskottet anser inte att ett återinförande av tvååriga yrkesprogram skulle möta dagens kompetensbehov. Utskottet konstaterar att det har blivit alltmer komplext att planera ett framtida yrkesliv och elever behöver räkna med att vidareutveckla kompetenser och förmågor genom hela sitt kommande yrkesliv. Det ställer ökade krav på eleverna att kunna hantera information om ett stort antal valmöjligheter och att kunna välja strategiskt. Detta ställer enligt utskottet i sin tur krav på att skolans studie- och yrkesvägledning är anpassad för att möta alla elevers behov. Det är därför av stor vikt att eleverna erbjuds studie- och yrkesvägledning av hög kvalitet i samband med valet av gymnasieutbildning. Det är även viktigt att eleverna informeras om möjligheten som finns att välja bort delar av det som krävs för grundläggande behörighet. Utskottet påminner om att har tillkännagett att regeringen ska låta ta fram och uppdatera en digital studie- och yrkesvägledningsplattform och att studie- och yrkesvägledarnas roll i skolan måste stärkas och i högre grad integreras i skolans verksamhet (bet. 2016/17:UbU18 punkt 7, rskr. 2016/17:251). lämnades betänkandet Framtidsval – karriärvägledning för individ och samhälle (SOU 2019:4) till regeringen. Betänkandet innehåller ett antal förslag som syftar till att utveckla skolans studie- och yrkesvägledning så att elever ges likvärdiga förutsättningar att göra väl övervägda val utifrån goda kunskaper om utbildningsvägar och arbetslivet. Betänkandet bereds inom . För att stärka studie- och yrkesvägledningen och bidra till att fler elever får möjlighet att göra väl övervägda utbildnings- och yrkesval har regeringen gett i uppdrag att se över och utveckla befintliga digitala verktyg för studie- och yrkesvägledning. Uppdraget ska redovisas , (U2020/05523). Tillkännagivandet är inte slutbehandlat (skr. 2020/21:75 s. 224). När det gäller frågan om att de elever som läser högskoleförberedande kurser på yrkesprogrammen ska tillförsäkras den undervisningstid som behövs för att nå målen vill utskottet peka på att yrkesprogrammen byggs ut i fråga om såväl omfattning som garanterad undervisningstid. När det sedan gäller frågan om kunskapsinnehållet i gymnasiekurserna urholkas noterar utskottet att regeringen föreslår att alla nationella yrkesprogram i gymnasieskolan ska innehålla det som krävs för att eleverna ska uppnå grundläggande behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå. För att det ska vara möjligt utan att minska yrkesförberedelsen föreslås också att yrkesprogrammens omfattning utökas. Regeringen noterar att elever som vill fokusera på programmets yrkesinriktning och inte är intresserade av att läsa in grundläggande behörighet, ska ha möjlighet att välja bort detta. Detta innebär att eleverna på yrkesprogrammen även fortsättningsvis kommer att ha möjlighet att läsa ett yrkesprogram inom ramen för 2 500 gymnasiepoäng. Med hänvisning till det som har redovisats avstyrker utskottet motionerna 2021/22:4403 (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2021/22:4405 (L) yrkande 2. Högskolebehörighet för samtliga yrkesprogram på gymnasieskolan Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om högkolebehörighet för samtliga yrkesprogram på gymnasieskolan. Motioner från allmänna motionstiden /22 Enligt kommittémotion 2021/22:3990 av m.fl. (M) yrkande 7 bör samtliga gymnasieprogram ge särskild behörighet för studier på högskolenivå. Enligt partimotion 2021/22:2609 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 10 begärs att högskolebehörigheten återinförs för samtliga gymnasieprogram. I propositionen föreslås att alla nationella yrkesprogram i gymnasieskolan ska innehålla det som krävs för att eleverna ska uppnå grundläggande behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå. Det ska vara möjligt att välja bort grundläggande behörighet. Utskottet tillstyrker ovan förslagen i propositionen. Motionerna 2021/22:2609 (V) yrkande 10 och 2021/22:3990 (M) yrkande 7 får anses vara tillgodosedda. Lagförslaget, punkt 1 (SD, L) av (L), (SD), (SD), (L) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: 2021/22:4405 av m.fl. (L) yrkande 1 och avslår proposition 2021/22:94 och motion 2021/22:4406 av m.fl. (MP). Sedan alliansregeringens reformer är de högskoleförberedande kurserna på yrkesprogrammen valfria tillval för de elever som så önskar. Elever som inte läser dessa kurser på gymnasiet kan i stället komplettera på komvux om de senare vill läsa vidare på högskola. Regeringens förslag innebär att ordningen i stället blir att de högskoleförberedande kurserna ingår i det ordinarie kursinnehållet men är möjliga att välja bort. Vi är principiellt öppna för att göra en sådan förändring, men den måste i så fall göras på ett sätt som vårdar yrkesprogrammens särart och inte indirekt sänker kunskapskraven i de teoretiska inslagen. På denna punkt finns det allvarliga brister i regeringens förslag. avstyrker regeringens förslag av flera skäl, som även vi instämmer i. Konsekvensen av regeringens förslag är bl.a. att elever på yrkesförberedande program kan behöva läsa fler poäng än elever på de teoretiska programmen, men . Regeringen har inte heller redovisat hur eleverna på de yrkesförberedande programmen ska kunna tillgodogöra sig kunskapsinnehållet i de högskoleförberedande teoretiska kurserna utan att tillförsäkras samma undervisningstid i dessa kurser som elever på studieförberedande program. Risken är uppenbar att detta leder till att kvaliteten i utbildningen urholkas. Följden av detta riskerar bli att elevernas yrkeskunnande försämras, eller att de teoretiska kurserna tunnas ut. Det som på papperet ser ut som att fler får högskolebehörighet blir då i praktiken en reträtt tillbaka till sänkta kunskapskrav. Detta kommer vi inte att medverka till. bör avslå proposition 2021/22:94. Lagförslaget, punkt 1 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800), med den ändringen att bilaga 2 till lagen ska ha den lydelse som framgår av reservantens lagförslag, bilaga 3. 2021/22:4406 av m.fl. (MP), bifaller delvis proposition 2021/22:94 och avslår motion 2021/22:4405 av m.fl. (L) yrkande 1. Bildning för alla är en självklar del av en jämlik skola. vill ge estetiska kunskaper större plats i utbildningen, från förskola till folkbildning. Estetiska ämnen bör återinföras på samtliga nationella gymnasieprogram. Därför bör bilaga 2 till skollagen (2010:800), som anger poängplan för gymnasieskolans nationella program, ha den lydelse som föreslogs i den tidigare propositionen (Ökade möjligheter till grundläggande behörighet på yrkesprogram och ett estetiskt ämne i alla nationella program, prop. 2017/18:184) i stället för nu liggande förslag till bilaga 2. Detta innebär att även ett estetiskt ämne som omfattar 50 gymnasiepoäng ska ingå bland de gymnasiegemensamma ämnena i alla nationella program i gymnasieskolan, utom i det estetiska programmet. Ämnet ska heta estetiska uttryck. På det estetiska programmet ska omfattningen av karaktärsämnena i stället ökas från 1 050 till 1 100 gymnasiepoäng. För att ge utrymme för förändringen, innebär förslaget också att gymnasiearbetets omfattning minskas från 100 gymnasiepoäng till 50 gymnasiepoäng. Därmed kan både det estetiska ämnet och gymnasiearbetet i omfattning jämföras med vissa av yrkesprogrammens gymnasiegemensamma ämnen, t.ex. historia, naturkunskap och religionskunskap. Konsten och kulturen är viktiga hörnstenar i bildningen. Det intellektuella ramverk där kunskap och information får sitt sammanhang skapas delvis genom konsten och estetiken. Konst, kultur och estetik öppnar nya perspektiv som ger människan möjlighet att utveckla sin syn på omvärlden. Eftersom konsten och kulturen, på samma sätt som språk, historia och humaniora i allmänhet, är en del av den bildning som ska vara till för alla, kan inte kulturen begränsas till de estetiska programmen och till de elever som har ambitionen att göra konst och estetik till sin yrkeskarriär. Bildningen är viktig för alla elever. bör anta förslaget till lag om ändring i skollagen, med den ändringen att bilaga 2 till lagen ska ha den lydelse som framgår av bilaga 3 i detta betänkande. Lagens framtida utformning m.m., punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4403 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2021/22:4405 av m.fl. (L) yrkande 2. Yrkesprogrammen har alltsedan de gjordes om till treåriga gymnasieprogram haft svårt att locka till sig elever vid valet av gymnasieutbildning. Regeringen lyfter fram ett flertal faktorer som den menar kan förklara detta och fokuserar mest på det faktum att yrkesprogrammen inte automatiskt ger högskolebehörighet. Problemet är emellertid större än så. Den politiska diskussionen har i huvudsakligen kretsat kring just högskolebehörighetens vikt snarare än att fokusera på kvalitet och innehåll i yrkesprogrammen. När yrkesprogrammen gjordes om till treåriga utbildningar försvann också incitamenten för den praktiskt lagde eller skoltrötte eleven att välja just något annat än ett teoretiskt, högskoleförberedande program. Signalen från politiskt håll var tydlig: Det är högskolan som gäller. Det ligger helt i linje med den politiska tanken om att stöpa alla elever i en och samma form, vilket präglat svensk skolpolitik i ett drygt halvsekel. är inte negativa till att elever på yrkesprogram kan få grundläggande behörighet till högskola och universitet, men vi anser att systemet borde konstrueras så att yrkesprogrammen blir tvååriga med ett valfritt tredje år för att läsa in högskolebehörighet. Vi befarar att regeringens förslag kommer att leda till sämre genomströmningstider och att det kommer att finnas många elever på de högskoleförberedande kurserna som inte är tillräckligt motiverade. Regeringen bortser också från andra förklaringsmodeller till att yrkesprogrammen tappar i attraktivitet. Den mest uppenbara är att eleverna har dåliga kunskaper om arbetsmarknadens behov av yrkeskompetens. arbetsmarknadsprognos visar att det finns många utbildningsområden där det kommer att råda brist på arbetskraft med yrkeskompetens på gymnasienivå. Trots detta lyckas inte yrkesprogrammen locka till sig fler elever. Enligt vår mening måste kopplingen mellan elevers val av gymnasieutbildning och arbetsmarknadens behov stärkas genom en förstärkt studie- och yrkeslivsvägledning. Regeringen bör vidta åtgärder enligt det som har anförts ovan. Lagens framtida utformning m.m., punkt 2 (L) av (L) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4405 av m.fl. (L) yrkande 2 och 2021/22:4403 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2. Vi ser behovet av åtgärder för att få fler elever att välja yrkesprogram. Att näringslivet i efterfrågar både åtgärder och initiativ för att fler elever ska se det som attraktivt och gynnsamt att läsa ett yrkesförberedande program är viktigt att ta fasta på. Vi kommer däremot inte att medverka till att sänka kvaliteten i gymnasieskolan eller på andra sätt medverka till att elevernas utbildning försämras. Om förändringar av vilka ordinarie kurser som ska ingå i de yrkesförberedande programmen ska göras, behöver det ske tillsammans med andra reformer för att lyfta statusen för yrkesutbildningar och praktiska färdigheter i det svenska skolsystemet. Dessvärre lyser de med sin frånvaro i regeringens proposition. Vi menar därför att regeringen bör återkomma med ett reviderat förslag som garanterar att den föreslagna förändringen genomförs på ett sätt som säkerställer att de elever som läser högskoleförberedande kurser på yrkesprogrammen tillförsäkras den undervisningstid som behövs för att nå målen utan sänkta kunskapskrav. Med fördel kan detta göras i kombination med andra konkreta åtgärder som bidrar till att fler elever både väljer och fullföljer yrkesprogram i gymnasieskolan. Utöver de frågor som behandlas specifikt i denna proposition menar vi att det exempelvis behövs åtgärder för att stärka studie- och yrkesvägledningen, så att fler elever i tidigare årskurser får information om arbetsmarknadens behov och yrkesprogrammens fördelar. Det krävs även fördjupad samverkan mellan skolmyndigheter, näringslivet och offentliga arbetsgivare för att yrkesprogrammen på ett bättre sätt ska vara matchade mot behoven på arbetsmarknaden. Regeringen bör vidta åtgärder enligt det som har anförts ovan. Lagförslaget, punkt 1 (V) (V) anför: gick ungefär hälften av eleverna i gymnasieskolan på ett yrkesförberedande program. Sedan den nya gymnasieskolan (GY 2011) infördes går bara knappt en tredjedel ett yrkesprogram. I den första ansökningen till den nya gymnasieskolan hade andelen sökande till yrkesprogrammen minskat med och minskningen har fortsatt år . En betydelsefull del av förändringen av yrkesprogrammen var att de inte längre gav grundläggande högskolebehörighet utan att eleverna aktivt valde att lägga till de berörda ämnena. Utifrån den sociala struktur som råder på de olika nationella programmen var det lätt att konstatera att den sociala snedrekryteringen skulle öka på högskolan med den nya gymnasieskolan.