bet · H901UbU17 · 2022-02-18 00:00:00 — Mot denna bakgrund anser utskottet att det gällande regelverket är väl avvägt och att någon åtgärd från därför inte är motiverad. Därmed avstyrks motionerna 2021/22:2427 (SD) yrkande 9 och 2021/22:2524 (SD) yrkande 4. När det gäller motionsyrkandet om att justera förordningen som styr försöksverksamheten med branschskolor vill utskottet hänvisa till med branschskolor – En utvärdering av (dnr 2018:1288) som publicerades . har gjort utvärderingen på regeringens uppdrag och rapporten syftar till att ge en samlad bild av verksamhetens tre första läsår. Utskottet ser inga skäl att föregripa det arbete som pågår och avstyrker därför motion 2021/22:3222 (C) yrkande 64. Planering av gymnasial utbildning samt koppling till arbetsmarknaden Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om planering av gymnasial utbildning samt koppling till arbetsmarknaden. Jämför reservation 4 (SD) och 5 (C, KD). I kommittémotion 2021/22:2524 av m.fl. (SD) yrkande 5 anförs att styrningen av antalet platser på gymnasieprogrammen bör förbättras och i yrkande 6 framförs att utbudet och placeringen av gymnasieskolor måste dimensioneras bättre. I kommittémotion 2021/22:3222 av m.fl. (C) yrkande 50 framförs att gymnasieskolans koppling till arbetsmarknaden och arbetet med att minska felval till gymnasiet bör stärkas. Bakgrund och gällande rätt Planering av gymnasial utbildning samt koppling till arbetsmarknaden Av 15 kap. 3 § skollagen framgår att utbildningen i gymnasieskolan ska utgöra en bas för den nationella och regionala kompetensförsörjningen till arbetslivet och en bas för rekrytering till högskolesektorn. Enligt 15 kap. 7 § består utbildningen i gymnasieskolan av nationella program som är yrkesprogram eller högskoleförberedande program. Av 1 kap. 5 § gymnasieförordningen framgår att föreskrifter om ämnesplaner för yrkesämnen i gymnasieskolan ska meddelas efter samråd med ett nationellt programråd. Vidare framgår av 1 kap. 8 § att det för yrkesprogrammen ska finnas ett eller flera lokala programråd för samverkan mellan skola och arbetsliv. Därutöver ska berörda nationella programråd höras dels innan meddelar föreskrifter om programfördjupning för yrkesprogram, dels om behandlar en ansökan om att inrätta en särskild variant som avser yrkesprogram (4 kap. 5 § och 5 kap. 9 § gymnasieförordningen). har i uppdrag att enligt 10 § förordningen (2015:1047) med instruktion för ansvara för nationella programråd för gymnasial yrkesutbildning. Det finns 13 nationella programråd, ett för varje yrkesprogram. Programråden syftar till att stärka samarbetet mellan gymnasieskolan och arbetslivet så att yrkesutbildningarna bättre ska motsvara arbetslivets behov. De nationella programråden diskuterar och ger råd i olika frågor som rör yrkesutbildning, exempelvis analyser av utbildningar utifrån arbetsmarknadens behov, yrkesutbildningarnas innehåll eller utformning av stöd till handledare. Ledamöterna i råden är representanter från arbetslivet med kunskap om programmens yrkesområden, t.ex. som ansvariga för utbildnings- eller kompetensförsörjningsfrågor (). Av budgetpropositionen framgår att efterfrågan på arbetskraft med gymnasial yrkesutbildning beräknas öka starkt . överlämnades betänkandet Gemensamt ansvar – en modell för planering och dimensionering av gymnasial utbildning (SOU 2020:33). beslutade regeringen om lagrådsremissen Dimensionering av gymnasial utbildning för bättre kompetensförsörjning. Förslagen syftar till att underlätta ungdomars och vuxnas etablering på arbetsmarknaden och att förbättra kompetensförsörjningen till välfärd och näringsliv. Regeringen föreslår att arbetsmarknadens behov ska vägas in när huvudmän, såväl offentliga som enskilda, bestämmer vilka utbildningar som ska erbjudas och antalet platser på dessa. Vid nya godkännanden av enskilda huvudmän för gymnasieskolor kommer kompetensförsörjningen att få betydelse. Ett nytt godkännande föreslås förutsätta att utbildningen i fråga bidrar både till att möta ungdomars efterfrågan och fylla ett arbetsmarknadsbehov. Regeringen föreslår också att det ska införas krav på att kommunerna ska samverka genom avtal med minst två andra kommuner om planering, dimensionering och erbjudande av utbildning i gymnasieskolan och komvux. Dessutom avser regeringen att ge i uppdrag att ta fram regionala planeringsunderlag som stöd till huvudmännen. Underlagen ska innehålla tydliga bedömningar av behovet av ändringar i utbildningsutbudet. För arbete med att ta fram regionala planeringsunderlag beräknade regeringen i budgetpropositionen att anslaget 1:1 behöver ökas med 2022 och . beslutade i enlighet med detta (bet. 2021/22:UbU1, rskr. 2021/22:108). Lagändringarna föreslås träda i kraft och tillämpas första gången i fråga om utbildning som påbörjas . Av propositionsförteckningen (publicerad ) framgår att regeringen avser att överlämna propositionen Dimensionering av gymnasial utbildning för en bättre kompetensförsörjning till . Enligt 2 kap. 29 § skollagen ska elever i alla skolformer utom förskolan och förskoleklassen ha tillgång till personal med sådan kompetens att deras behov av vägledning inför val av framtida utbildnings- och yrkesverksamhet kan tillgodoses. Även den som avser att påbörja en utbildning ska ha tillgång till vägledning. Enligt läroplanen för m.m. (Lgr11) ska eleverna få underlag för att välja fortsatt utbildning. För detta krävs att skolan har en nära samverkan med de gymnasiala utbildningarna liksom en samverkan med arbetslivet och närsamhället i övrigt. Rektorn har ett särskilt ansvar för att samverkan med skolor och arbetslivet utanför skolan utvecklas så att eleverna får konkreta erfarenheter av betydelse för deras val av fortsatt utbildning och yrkesinriktning. Rektorn ska även organisera den studie- och yrkesorienterande verksamheten så att eleverna får vägledning inför de olika val som skolan erbjuder och inför val av fortsatt utbildning. På motsvarande sätt anges i läroplanen för gymnasieskolan (Gy11) att gymnasieskolan ska ha en nära samverkan med bl.a. arbetslivet, särskilt när det gäller yrkesutbildningen. Målet är att varje elev ska kunna ta ställning till sin fortsatta studie- och yrkesinriktning på grundval av samlade erfarenheter och kunskaper. Eleven ska också bli medveten om att alla yrkesområden förändras i takt med den tekniska utvecklingen, förändringar i samhälls- och yrkeslivet m.m. och därmed förstå behovet av personlig utveckling i yrket. Skolans personal ska bidra med underlag för elevernas val av utbildning och yrke samt informera och vägleda eleverna inför deras val av kurser, fortsatt utbildning och yrkesverksamhet samt motverka sådana begränsningar i valet som grundar sig på föreställningar om kön och på social eller kulturell bakgrund. Rektorn har ett särskilt ansvar bl.a. för att studie- och yrkesvägledningen organiseras så att eleverna får information om och vägledning inför de olika val som skolan erbjuder och inför val av framtida utbildning och yrke. har tillkännagett att regeringen ska låta ta fram och uppdatera en digital studie- och yrkesvägledningsplattform och att studie- och yrkesvägledarnas roll i skolan måste stärkas och i högre grad integreras i skolans verksamhet (bet. 2016/17:UbU18 punkt 7, rskr. 2016/17:251). beslutade regeringen att ge en särskild utredare i uppdrag att utreda och föreslå åtgärder för att ge alla elever inom skolväsendet möjlighet att göra väl övervägda utbildnings- och yrkesval fattade utifrån goda kunskaper om arbetsliv och utbildningsvägar. I uppdraget ingick frågan om hur studie- och yrkesvägledarens roll kan stärkas och i högre grad integreras i verksamheten samt hur nätbaserade och interaktiva studie- och yrkesvägledningstjänster används och kan utvecklas (U 2017:10, dir. 2017:116, dir. 2018:60). lämnade utredaren betänkandet Framtidsval – karriärvägledning för individ och samhälle (SOU 2019:4). Betänkandet har remitterats. gav regeringen i uppdrag att se över och utveckla befintliga digitala verktyg för studie- och yrkesvägledning. Uppdraget ska redovisas . Tillkännagivandet är inte slutbehandlat (skr. 2020/21:75 s. 224). I betänkandet Framtidsval – karriärvägledning för individ och samhälle (SOU 2019:4) lämnades även ett antal förslag som syftar till att utveckla skolans studie- och yrkesvägledning så att elever ges likvärdiga förutsättningar att göra väl övervägda val utifrån goda kunskaper om utbildningsvägar och arbetslivet. Betänkandet har remissbehandlats och bereds inom . har följt upp hur arbetet med studie- och yrkesvägledningen i grund- och gymnasieskolan fungerar. Uppföljningen redovisas i i och gymnasieskolan – en uppföljning (2017/18:RFR24, ). I uppföljningen diskuteras bl.a. vikten av studie- och yrkesvägledningen ur ett matchnings- och arbetsmarknadsperspektiv och betydelsen av studie- och yrkesvägledningen för den enskilda individen och för samhället. Vidare redogörs för aktuell forskning om studie- och yrkesvägledningens effekter. När det gäller motionsyrkandena om att förbättra planeringen och dimensioneringen av gymnasial utbildning samt kopplingen till arbetsmarknaden hänvisar utskottet till den lagrådsremiss som regeringen har överlämnat till Lagrådet med förslag som syftar till att underlätta ungdomars och vuxnas etablering på arbetsmarknaden och att förbättra kompetensförsörjningen till välfärden och näringslivet. Regeringen föreslår bl.a. att arbetsmarknadens behov ska vägas in när huvudmän, såväl offentliga som enskilda, bestämmer vilka utbildningar som ska erbjudas och antalet platser på dessa samt att kommuner ska träffa samverkansavtal om planering, dimensionering och erbjudande av utbildning. Regeringen har aviserat att den avser att överlämna propositionen Dimensionering av gymnasial utbildning för en bättre kompetensförsörjning till . Vad gäller motionsyrkandet om att minska felval till gymnasiet anför utskottet följande. En väl fungerande studie-och yrkesvägledning är av stor vikt. Med väl underbyggda utbildningsval minskar risken för avhopp och felval, och fler unga kan gå vidare till högre studier eller arbete. är enligt utskottet också viktig för att åstadkomma bättre balans mellan utbud och efterfrågan av kompetenser på arbetsmarknaden. Utskottet kan även konstatera att elever i grund- och gymnasieskolan enligt 2 kap. 29 § skollagen ska ha tillgång till personal med sådan kompetens att deras behov av vägledning inför val av framtida utbildnings- och yrkesverksamhet tillgodoses. Utskottet vill i sammanhanget också hänvisa till utredningen – karriärvägledning för individ och samhälle (SOU 2019:4) som har lämnat ett antal förslag som syftar till att utveckla skolans studie- och yrkesvägledning så att elever ges likvärdiga förutsättningar att göra väl övervägda val utifrån goda kunskaper om utbildningsvägar och arbetslivet. Betänkandet har remissbehandlats och bereds inom . Mot ovanstående bakgrund ser inte utskottet skäl att föregripa det arbete som pågår och avstyrker motionerna 2021/22:2524 (SD) yrkandena 5 och 6 och 2021/22:3222 (C) yrkande 50. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om särskilda kunskapsområden i gymnasieskolan. Jämför reservation 6 (SD), 7 (V) och 8 (KD). I motion 2021/22:1305 av (S) framförs att det bör övervägas om arbetsrättsliga kunskaper ska ingå i studieplanen för gymnasieskolan. I motion 2021/22:2501 av m.fl. (SD) yrkande 15 begärs att regeringen bör utreda vilka kurser som behöver införas eller utvecklas för att det framöver ska finnas tillräckligt med datorspelsutvecklare i . I motion 2021/22:209 av (C) anser motionären att gymnasieskolans program med inriktning ekonomisk redovisning bör utvecklas. I kommittémotion 2021/22:4210 av m.fl. (KD) yrkande 63 framförs att frågor om privatekonomi måste ta större plats på gymnasiet genom att även omfatta frågor om aktier, investeringar och hur pensionssystemet är uppbyggt. Bakgrund och gällande rätt Ämnen och kurser i gymnasieskolan Utbildningen i gymnasieskolan består av 18 nationella program som är indelade i de två programtyperna yrkesprogram och högskoleförberedande program. I gymnasieskolan finns bl.a. också utbildning i form av olika introduktionsprogram och vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år (15 kap. 7 § skollagen). De nationella programmen består av olika ämnen där vissa ämnen är gemensamma för samtliga program (gymnasiegemensamma ämnen) och andra är specifika för ett visst program eller inriktning (programgemensamma ämnen och inriktningsgemensamma ämnen). De gymnasiegemensamma ämnen som ingår i de nationella programmen beslutas av (bilaga 2 skollagen) medan regeringen beslutar om vilka ämnen som ska vara programgemensamma (bilaga 1 gymnasieförordningen). Det finns också i varierande omfattning för olika program och inriktningar utrymme avsatt för valbara kurser (programfördjupning). fattar beslut om vilka kurser som får erbjudas som programfördjupning för varje program (4 kap. 5 § gymnasieförordningen). På alla nationella program finns även utrymme avsatt för individuellt val. Skolans huvudman beslutar om vilka kurser som ska erbjudas som individuellt val (4 kap. 7 § gymnasieförordningen). I utbildningen på alla nationella program ingår också ett gymnasiearbete (4 kap. 4 § gymnasieförordningen). För varje ämne ska det finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska det framgå vad ämnets syfte är, vilka kurser som ingår i ämnet och för varje kurs det centrala innehållet, antalet poäng och kunskapskrav. Ämnesplanerna för de gymnasiegemensamma ämnena beslutas av regeringen efter förslag från . För övriga ämnen får meddela föreskrifter om ämnesplaner (16 kap. 21 § skollagen och 1 kap. 4 § gymnasieförordningen). Övergripande perspektiv i läroplanerna m.m. Enligt 1 kap. 11 § skollagen ska en läroplan som utgår från bestämmelserna i skollagen gälla för varje skolform och för fritidshemmet. Läroplanen ska ange utbildningens värdegrund och uppdrag. Den ska också ange mål och riktlinjer för utbildningen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om läroplaner. I läroplanen för gymnasieskolan (Gy11) anges fyra övergripande perspektiv som ingår i skolans uppdrag och som ska anläggas i all undervisning: ett historiskt perspektiv, ett miljöperspektiv, ett internationellt perspektiv och ett etiskt perspektiv. Av läroplanen framgår att gymnasieskolans huvuduppgift är att förmedla kunskaper och skapa förutsättningar för att eleverna ska tillägna sig och utveckla kunskaper. Utbildningen ska främja elevernas utveckling till ansvarskännande människor, som aktivt deltar i och utvecklar yrkes- och samhällslivet, och bidra till elevernas allsidiga utveckling. Vidare framgår att skolan har till uppgift att överföra värden, förmedla kunskaper och förbereda eleverna för att arbeta och verka i samhället. Skolan ska förmedla sådana mer beständiga kunskaper som utgör den gemensamma referensramen i samhället och som utgår från grundläggande demokratiska värderingar och de mänskliga rättigheterna. I ett allt mer digitaliserat samhälle ska skolan också bidra till att utveckla elevernas digitala kompetens. Vidare ska skolan bl.a. utveckla elevernas kommunikativa och sociala kompetens samt uppmärksamma hälso-, livsstils- och konsumentfrågor. Särskilt om digital kompetens beslutade regeringen om förtydliganden i och förstärkningar av bl.a. läroplaner, kursplaner och ämnesplaner för och gymnasieskolan med syfte att tydliggöra skolans uppdrag att stärka elevernas digitala kompetens. Av läroplanen för gymnasieskolan framgår bl.a. att skolan ska bidra till att eleverna utvecklar förståelse av hur digitaliseringen påverkar individen och samhällets utveckling. Alla elever ska ges möjlighet att utveckla sin förmåga att använda digital teknik. De ska också ges möjlighet att utveckla ett kritiskt och ansvarsfullt förhållningssätt till digital teknik, för att kunna se möjligheter och förstå risker samt för att kunna värdera information. Ämnet programmering i gymnasieskolan syftar till att eleverna utvecklar kunskaper om programmeringens grunder, färdigheter i att tillämpa relevanta metoder för programutveckling och förmåga att lösa programmeringstekniska problem. Undervisningen ska bl.a. bidra till att eleverna utvecklar förmåga att analysera, designa och vidareutveckla program. När det gäller kunskaper om arbetsrätt framgår det av kursplanerna i samhällskunskap att utbildningen ska ge eleverna kunskaper om – arbetsmarknad, arbetsrätt och arbetsmiljö – arbetsmarknadens parter, deras olika roller och betydelse för samhällsutvecklingen – digitaliseringens påverkan på arbetsmarknaden. När det gäller kunskaper om privatekonomi framgår det av kursplanerna i samhällskunskap att utbildningen ska ge eleverna kunskaper om: – hushållets inkomster, utgifter, tillgångar och skulder – konsumenträtt samt konsumtion i förhållande till behov och resurser – hur privatekonomin påverkas av samhällsekonomiska förändringar. Utskottet konstaterar, i likhet med tidigare ställningstaganden under innevarande valperiod (senast i bet. 2020/21:UbU13), att det är regeringen eller som beslutar om att införa nya inriktningar på nationella program och på så sätt införa eller uppmärksamma vissa ämnen eller kunskapsområden i gymnasieskolan. Det finns därmed ingen anledning för att vidta några åtgärder med anledning av motionsyrkanden om särskilda kunskapsområden, bl.a. kunskaper om programmering, arbetsrätt och privatekonomi. Utskottet avstyrker därför motionerna 2021/22:209 (C), 2021/22:1305 (S), 2021/22:2501 (SD) yrkande 15 och 2021/22:4210 (KD) yrkande 63. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motionsyrkanden som beretts i förenklad ordning. Jämför särskilt yttrande 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (V), 5 (KD) och 6 (L). I betänkandet behandlas motionsyrkanden som rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet behandlat tidigare , under /19 (bet. 2018/19:UbU11 Gymnasieskolan), under /20 (bet. 2019/20:UbU13 Gymnasieskolan) och under /21 (bet. 2020/21:UbU13 Gymnasieskolan). har avslagit motionsyrkandena i enlighet med utskottets förslag. Utskottet ser ingen anledning att nu göra någon annan bedömning och avstyrker därför de motionsyrkanden som finns upptagna i bilaga 2. Vissa övergripande frågor om gymnasieskolan, punkt 1 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3224 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 11 och 2021/22:2160 av (S) yrkandena 1–3 och 2021/22:2830 av (M). Av samma skäl som att skolan ska erbjuda en stege till framgång så måste samhället aktivt fånga upp ungdomar som riskerar att hamna i kriminalitet. Det bör finnas en finmaskig uppsökande verksamhet där socialtjänst och skola söker upp föräldrar och ungdomar i hemmet när ungdomar förekommit i brottsutredningar och kriminella sammanhang, men även att det verkligen finns en uppsökande verksamhet gentemot ungdomar som varken studerar eller arbetar, ett kommunalt ansvar. I den uppsökande verksamheten ska organisationer i civilsamhället med starka demokratiska ideal involveras eftersom det visat sig att de i många fall kan nå individer med samma budskap och samhällsinformation på ett effektivare sätt än myndigheterna. När ungdomar riskerar att hamna fel måste de och deras familjer se och höra att samhället reagerar redan innan rättsväsendet träder in. Vid samma tillfällen måste ungdomarna ges en positiv chans att utveckla andra, konstruktiva vardagsaktiviteter, att få stöd att ta sig tillbaka till en god skolgång och karriärchanser. I botten krävs möjligheter till ett aktivt liv utanför skola och hemmet, med idrottsföreningar och andra aktiviteter, byggda på en värdegrund av ansvarstagande. Det behöver göras en uppföljning av det kommunala ansvaret om uppsökande verksamhet, och initiativ bör tas för att kommunerna på egen hand eller tillsammans med civilsamhället systematiskt kontaktar ungdomar som förekommit i brottsutredningar eller i kriminella sammanhang för att diskutera situationen och erbjuda vägar till fortsatta studier och arbete. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Gymnasial yrkesutbildning och lärlingsutbildning m.m., punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2427 av m.fl. (SD) yrkande 9 och 2021/22:2524 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2021/22:3222 av m.fl. (C) yrkande 64. Utbildning och kompetensförsörjning är nyckelfaktorer för små företags möjlighet att växa. På grundskole- och gymnasienivå är det angeläget att fånga ungdomarnas teknikintresse i syfte att säkra kompetensförsörjningen för framtiden, vilket kan göras exempelvis genom s.k. teknikcollege. Ytterligare ett sätt att möta företagens behov av yrkeskunniga medarbetare är införandet av lärlingsanställningar. Lokala utbildningar med anknytning till lokalt företagande ska bevaras och utvecklas, gärna i direkt samarbete med företagen. Lika viktigt som det är att reformera nuvarande yrkesprogram, lika betydelsefullt är det att finna andra vägar för elever som är skoltrötta eller som inte vill söka sig till teoretiska program. I såväl som finns väl fungerade lärlingsutbildningar, som till skillnad från den svenska varianten är hårdare knutna till arbetsplatsen än till skolan. Vi menar att lärlingsutbildningarna måste reformeras. Ett hantverksyrke lär man sig bäst på arbetsplatsen, inte i skolan. Vi vill därför att fler gymnasieutbildningar till hantverksyrken ska ges inom ramen för lärlingsutbildning och att de ska avslutas med ett gesällprov, samt att det ska införas möjligheter till anställning . Vi vill även utreda en form av lärlingsanställningar riktade till arbetssökande. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Gymnasial yrkesutbildning och lärlingsutbildning m.m., punkt 2 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3222 av m.fl. (C) yrkande 64 och 2021/22:2427 av m.fl. (SD) yrkande 9 och 2021/22:2524 av m.fl. (SD) yrkande 4. En viktig del i att säkra kompetensförsörjningen för företag är att det finns olika alternativ för att kunna byta yrkesbana under karriären. Branschskolor är ett sådant alternativ som med rätt förutsättningar kan underlätta företagens kompetenshöjning genom att efterfrågade utbildningar tillgängliggörs. redovisning av försöksverksamheten med branschskolor /20 visar att bidraget till branschskolor var kraftigt underutnyttjat. Rapporten konstaterar även att förordningen om statsbidraget är ett hinder. föreslog förändringar för att bättre nyttja avsatta resurser, förslag som regeringen borde kunna genomföra om ambitionen för branschskolor kvarstår. Jag vill att förordningen om branschskolor justeras så att det på ett ännu bättre sätt kan bidra till angelägen kompetensutveckling för företagen. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Planering av gymnasial utbildning samt koppling till arbetsmarknaden, punkt 3 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2524 av m.fl. (SD) yrkandena 5 och 6 samt 2021/22:3222 av m.fl. (C) yrkande 50. Trots en stor arbetskraftsbrist inom många yrkesområden lockar inte yrkesprogrammen tillräckligt många elever. I stället för att stärka yrkesprogrammen är lösningen för att få fler elever att studera på gymnasienivå att utöka antalet platser på de högskoleförberedande programmen. Inte minst gäller detta det samhällsvetenskapliga programmet. Risken är stor att ett flertal elever utbildas till något som inte kommer att leda till arbete och egen försörjning.