bet · H901AU9 · 2022-03-24 00:00:00 — Den stora klyftan i dagens finns mellan de som har ett jobb och de som inte har det. Det är uppenbart att regeringen inte lyckades använda den långvariga högkonjunkturen till att minska de integrationsproblem som har. En viktig grundprincip för de integrationssatsningar som ska göras bör vara att tydligt ta sikte på självförsörjning och anpassa bidrags- och ersättningssystemen efter de förändringar som sker på arbetsmarknaden. Vi anser att regeringen måste vidta kraftfulla åtgärder så att drivkrafterna för att arbeta alltid är starkare än drivkrafterna att försörjas av bidrag – arbetslinjen ska gälla lika för alla. Integrationen måste börja fungera, och det svenska språket är nyckeln till det svenska samhället – till arbete, social rörlighet och förståelse för våra institutioner. Fler måste lära sig svenska snabbare än vad som sker . Vi är väl medvetna om möjligheten för nyanlända att delta i ett intensivår och förslag om språkkrav för medborgarskap. Vi motsätter oss inte dessa förändringar men till skillnad från utskottet anser vi att mer måste göras. Vi anser därför att regeringen skyndsamt bör verka för fler integrationsinsatser med fokus på tydliga krav på att invandrare ska lära sig grundläggande svenska, så att fler kan komma in på arbetsmarknaden snabbare än . Knappt hälften av alla som är inskrivna i etableringsuppdraget har en förgymnasial utbildning. Vägen till ett jobb kommer därför ofta att behöva gå via den kommunala vuxenutbildningen. Inom ramen för migrations-överenskommelsen 2015 drev på för en utbildningsplikt för vuxna nyanlända med kort utbildning. En form av utbildningsplikt har införts, men resultatet är blygsamt, och dessutom är utbildningsplikten i sig oklar och behöver förtydligas. Vi delar inte utskottets uppfattning om det lämpliga i att invänta eventuella åtgärder från regeringens sida. För att skapa bästa möjliga förutsättningar för nyanlända invandrare med kort utbildning anser vi att regeringen bör förtydliga utbildningsplikten. Etableringsinsatserna m.m., punkt 6 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3704 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2021/22:1226 av (S), 2021/22:3325 av m.fl. (M) yrkandena 4, 5 och 11, 2021/22:3615 av (M), 2021/22:3865 av m.fl. (S), 2021/22:3965 av m.fl. (L) yrkandena 8, 9, 22 och 32, 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkande 43 och 2021/22:4212 av m.fl. (KD) yrkandena 9, 14, 16 och 17. finns ett antal särskilda arbetsmarknadspolitiska stöd för nyanlända invandrare, främst i form av subventionerade anställningar. Subventionerade anställningar syftar till att underlätta för nyanlända att etablera sig på arbetsmarknaden. Det motsägs emellertid av forskningen som visar att satsningarna på subventioner har liten långsiktig effekt för möjligheten att få ett icke subventionerat arbete. Till skillnad från utskottet anser vi att invandrare ska omfattas av den generella politiken. Vi anser därför att regeringen bör avskaffa de arbetsmarknadspolitiska stöd som är särskilt riktade till nyanlända och andra invandrare. Etableringsinsatserna m.m., punkt 6 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4212 av m.fl. (KD) yrkandena 9, 16 och 17 samt 2021/22:1226 av (S), 2021/22:3325 av m.fl. (M) yrkandena 4, 5 och 11, 2021/22:3615 av (M), 2021/22:3704 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2021/22:3865 av m.fl. (S), 2021/22:3965 av m.fl. (L) yrkandena 8, 9, 22 och 32, 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkande 43 och 2021/22:4212 av m.fl. (KD) yrkande 14. Arbetsgemenskap är centralt för integrationen och för att personer som kommit till ska kunna komma i egen försörjning. Utrikes födda som har en lägre utbildningsbakgrund har ofta haft ett praktiskt arbete i hemlandet och har erfarenheter som kan komma väl till pass i en rad bristyrken i . För att matcha denna grupp krävs utbildningsinsatser i såväl språk som yrkesutbildning i ett tidigt skede i etableringen. I de s.k. snabbspåren ingår insatser för att snabbt göra nyanlända redo för ett jobb inom bristyrken i . Arbetsförmedlingen har dock dragit ned på snabbspåren som insats till följd av myndighetens prioriteringar inom ramen för ett mindre budgetanslag. Insatserna är dock viktiga för nyanlända och för svensk arbetsmarknad. Jag beklagar att utskottet inte fullt ut ser detta behov och anser att regeringen bör se till att snabbspåren prioriteras och vidareutvecklas. Arbetsförmedlingens upphandlingar av utbildningar tar och riktas framför allt till de större kommunerna. Det innebär svårigheter för många nyanlända att delta i dessa utbildningar eftersom möjlighet till pendling med kollektivtrafik ofta saknas mellan boende- och utbildningsorten. Jag anser att regeringen bör se till att Arbetsförmedlingens upphandlingar av utbildningar påskyndas och att utbildningarna erbjuds i de nyanländas närområde, särskilt där kollektivtrafik saknas. påtalar i en av sina motioner att det i vissa kommuner ställs formella språkkrav för att nyanlända inom ramen för utbildningsplikten ska få delta i vuxenutbildning, vilket riskerar att försvåra integrationsprocessen i olika avseenden. Jag är liksom utskottet naturligtvis medveten om att godkänt att det införs en skyldighet för kommunerna att inom den kommunala vuxenutbildningen tillhandahålla en sammanhållen utbildning för dem som omfattas av utbildningsplikt, och som på grund av kort utbildning inte bedöms kunna matchas mot arbete i etableringsprogrammet. Jag har förhoppningar om att denna reform kommer att bidra till att lösa det problem lyft fram, men om så inte blir fallet kommer jag att återkomma i andra sammanhang. Etableringsinsatserna m.m., punkt 6 (L) av (L) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3965 av m.fl. (L) yrkandena 8, 9, 22 och 32 samt 2021/22:1226 av (S), 2021/22:3325 av m.fl. (M) yrkandena 4, 5 och 11, 2021/22:3615 av (M), 2021/22:3704 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2021/22:3865 av m.fl. (S), 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkande 43 och 2021/22:4212 av m.fl. (KD) yrkandena 9, 14, 16 och 17. Integrationen är en ömsesidig process mellan människor, där känslan av samhörighet är resultatet. Men om integrationen inte fungerar växer i stället problemen. måste bli bättre på att ta till vara den potential och det entreprenörskap som många nyanlända bär med sig. Att starta och driva företag, t.ex. inom servicesektorn, kan för många vara en viktig väg till egen försörjning. Det behövs praktisk information för att enkelt komma igång, kommuner bör verka för att vara attraktiva företagarkommuner och samarbete med t.ex. det civila samhället är viktigt. Utskottet nämner en del initiativ på området men mer behöver göras. Vi anser därför att regeringen ytterligare bör verka för att ett företagarperspektiv finns med i hela etableringsprocessen och för att företagandet ses som en naturlig försörjningsväg in i det svenska samhället. Människor som är nya i är inte en homogen grupp. Kompetensgraden varierar kraftigt, liksom förutsättningarna att lära sig svenska eller tillgodogöra sig annan kompletterande utbildning. Det är viktigt att ta till vara nyanländas utbildning och yrkeskunskaper. Jag anser att regeringen bör se till så att det genomförs en tidig kompetenskartläggning för den som kommer till . Vi har inga direkta invändningar mot utskottets tolkning av innebörden av arbetslinjen som ett uttryck för samhällets förväntningar och aktivitetskrav . Vi anser dock att om integrationen ska bygga på arbetslinjen, inte bidragslinjen, måste perspektivet breddas. Vi anser därför att regeringen bör verka för att arbetslinjen ska prägla utformningen av såväl bidrags- som skattesystemet. Etableringsersättningen m.m., punkt 7 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkandena 4, 11, 30 och 32 samt 2021/22:919 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 6–8, 2021/22:1468 av Boriana (M), 2021/22:3223 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 2 och 2021/22:4005 av m.fl. (L) yrkande 7. Den som kommer som ny till ska kunna få samhällets hjälp för sin försörjning . Men det är avgörande att den sammanlagda ersättning som ges är låg och att den är kopplad till tydliga krav på att arbeta sig in i samhället. Den ersättning som nyanlända får är ofta högre än försörjningsstödet. Det finns dessutom möjligheter att utöver etableringsersättningen få kompletterande försörjningsstöd, och på så sätt öka bidragsnivån ytterligare. Vår utgångspunkt är att ersättningen till nyanlända ska vara lägre än för de som är födda i eller som har bott i . Den ersättning som ges ska också begränsas till ett ersättningssystem. Vi kan bara beklaga att utskottet inte verkar inse att detta är både rimligt och rättvist. Vi anser att regeringen i enlighet med ovanstående bör införa en enhetlig statlig ersättning för den som är ny i . Vi anser också att den möjliga tid som en person kan ha etableringsersättning bör utökas från till . Till skillnad från utskottet anser vi att staten, inte landets kommuner, ska ta ansvar för nyanländas försörjning . Därigenom skulle staten ta ett större ansvar för de kostnader som uppkommer till följd av en misslyckad integration. Vi anser att regeringen bör se till att en sådan ordning införs. Vidare kan vi konstatera att prestationen i språkutbildningen till skillnad från hur det är ordnat i många andra länder inte påverkar nivån på de ekonomiska ersättningar som det offentliga betalar ut till nyanlända. Till skillnad från utskottet vill vi ställa högre krav på deltagarna i svenska för invandrare så att fler lär sig svenska snabbare. Fler måste klara sfi för att kunna ta sig vidare till jobb eller utbildning. Vi anser därför att regeringen bör se till att det införs krav på godkända studier i sfi inom ramen för etableringsprogrammet för att nyanlända ska kunna få full etableringsersättning. För att ytterligare stärka drivkrafterna till arbete för barnfamiljer bör etableringstillägget avskaffas. Detta skulle göra det mer lönsamt att gå från etableringsersättning till arbete. Detta kommer att snabba på inte minst kvinnors inträde på arbetsmarknaden och förbättra självförsörjningsgraden. Vi anser därför att regeringen bör avskaffa etableringstillägget. Etableringsersättningen m.m., punkt 7 (C) av Alireza Akhondi (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3223 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 2 och 2021/22:919 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 6–8, 2021/22:1468 av Boriana (M), 2021/22:4005 av m.fl. (L) yrkande 7 och 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkandena 4, 11, 30 och 32. Jag anser att de nyanlända i högre grad än vad som är fallet borde bidra till den långsiktiga finansieringen av sin försörjning. På samma sätt som studenter försörjer sig med hjälp av studielån bör nyanlända kunna försörja sig med hjälp av lån under sin första tid i . Jag anser därför att regeringen bör utreda möjligheterna till ökad självförsörjning för nyanlända genom att införa etableringslån i stället för etableringsbidrag. Etableringsersättningen m.m., punkt 7 (V) av Ciczie Weidby (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:919 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 6–8 och 2021/22:1468 av Boriana (M), 2021/22:3223 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 2, 2021/22:4005 av m.fl. (L) yrkande 7 och 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkandena 4, 11, 30 och 32. Jag anser att etableringstillägget i flera avseenden behöver reformeras, inte minst utifrån ett jämställdhetsperspektiv. Utformningen av etableringstillägget medför att det ekonomiska utbytet av arbete är högre för den i ett sammanboende par som först börjar arbeta, och sämre för den andra partnern, vilket oftast är kvinnan. Jag anser därför att regeringen bör undersöka möjligheten att individualisera etableringstillägget. Jag noterar att utskottet tycks dela min uppfattning i denna fråga men ändå har valt att inte ställa sig bakom mitt förslag. Vidare anser jag att regeringen bör se över nivån på etableringstillägget för den som har flera barn. Syftet med en sådan översyn bör vara att harmonisera etableringstillägget med nivån i försörjningsstödet. Därutöver anser jag att regeringen bör verka för en harmonisering av regelverket för avräkning av etableringstillägg mot underhållsbidrag och underhållsstöd. Etableringsersättningen m.m., punkt 7 (L) av (L) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4005 av m.fl. (L) yrkande 7 och 2021/22:919 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 6–8, 2021/22:1468 av Boriana (M), 2021/22:3223 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 2 och 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkandena 4, 11, 30 och 32. Vi anser att möjligheten att dra in ersättning för den som skolkar från sfi-undervisning behöver ses över. Om man deltar i etableringsprogrammet på heltid betalas en ersättning på skattefritt per dag. saknas det dock bestämmelser om att ersättningen ska vara kopplad till närvaro. Först efter 30 dagars frånvaro i följd skrivs en person ut från etableringsprogrammet. Vi anser därför att regeringen bör utreda om ersättningen bör slopas helt för en månad om man uteblir utan giltiga skäl från sfi-undervisningen. Samhällsorientering och samhällsintroduktion, punkt 8 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3788 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkandena 8–10, 2021/22:612 av (M) yrkande 7 och 2021/22:612 av (M) yrkandena 1–6, 2021/22:1840 av (M), 2021/22:3704 av m.fl. (SD) yrkande 12 och 2021/22:3965 av m.fl. (L) yrkandena 6 och 12. Samhällsorienteringen är avgörande för att ge nyanlända en grundläggande förståelse för det svenska samhället. Vi har en rad konkreta förslag för att förbättra och förstärka samhällsorienteringen, bl.a. behövs ökad vikt vid frågor om jämställdhet och hedersförtryck. Liksom utskottet kan vi konstatera att en del positiva förändringar genomförts, men vi anser att det fortfarande läggs alltför stor vikt vid praktiska aspekter när fokus i stället bör ligga på värderingsskillnader och hur vi lever här i . Regeringen bör därför verka för att fördjupa samhällsorienteringens innehåll bl.a. när det gäller jämställdhet och kvinnors rättigheter. Det behövs också en nationell kursplan som tydligt anger samhällsorienteringens innehåll och mål, vilket också rekommenderas i länsstyrelsernas senast återrapportering. En sådan kursplan skulle bidra till att avhjälpa den bristande likvärdighet i kvalitet som kännetecknar samhällsorienteringen. Utskottets svar i detta avseende är långt i från tillräckligt och vi delar inte uppfattningen att det metodstöd som tagits fram kan ersätta en nationell kursplan. Vi anser därför att regeringen bör verka för att det tas fram en nationell kursplan för samhällsorienteringen. Regeringen bör också se till att samhällsorienteringen avslutas med examination, dvs. att ett prov i samhällskunskap införs. När det gäller tidiga insatser anser vi att asylsökande bör delta i förberedande samhällsintroduktion samt genomgå en hedersscreening, dvs. en bedömning av risk för hedersproblematik. Vi noterar att det införts en särskild samhällsintroduktion för asylsökande som i alla fall till namnet är obligatorisk. När det gäller hedersscreening kan vi konstaterat att utskottet inte verkar anse att det är en fråga som förtjänar någon större uppmärksamhet. Vi anser emellertid att en sådan insats skulle innebära en möjlighet att tidigt få en social bedömning utifrån risk för hedersproblematik som kan användas av den framtida mottagandekommunen vid bedömning av behov av familjestöd etc. Regeringen bör därför se över möjligheten att införa en hedersscreening som en del i de tidiga insatserna för asylsökande. Samhällsorientering och samhällsintroduktion, punkt 8 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3704 av m.fl. (SD) yrkande 12 och 2021/22:612 av (M) yrkandena 1–7, 2021/22:1840 av (M), 2021/22:3788 av m.fl. (M) yrkande 1, 2021/22:3965 av m.fl. (L) yrkandena 6 och 12 samt 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkandena 8–10. Vi delar inte utskottets bedömning att det ökade fokuset på bl.a. jämställdhet och mänskliga rättigheter i samhällsorienteringen för nyanlända och i samhällsintroduktionen för asylsökande är tillräckligt när det gäller samhällets syn på hederskultur. Vi anser att den samhällsinformation som staten ansvarar för saknar de normerande inslag som behövs för att visa vad som krävs för att bli en del av majoritetssamhället. Den statliga samhällsinformationen måste bl.a. framhålla majoritetsbefolkningens värderingar och att den nyanlända genom att välja att flytta till har ett ansvar att ta avstånd från t.ex. könsstympning och tvångsäktenskap. Vi anser att regeringen i enlighet med ovanstående bör se till att samhällsinformationen blir tydligt normerande. Samhällsorientering och samhällsintroduktion, punkt 8 (L) av (L) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3965 av m.fl. (L) yrkandena 6 och 12 samt 2021/22:612 av (M) yrkandena 1–7, 2021/22:1840 av (M), 2021/22:3704 av m.fl. (SD) yrkande 12, 2021/22:3788 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkandena 8–10. Vi välkomnar det pågående arbetet med att införa en obligatorisk samhällsintroduktion för asylsökande, och att denna introduktion bl.a. ska innehålla information om jämställdhet och hedersrelaterat våld och förtyck inklusive frågor om barnäktenskap och könsstympning. I detta arbete har Liberalerna förvisso varit delaktiga, men vi delar för den skull inte utskottets bedömning att våra förslag därmed är tillgodosedda. Vi anser t.ex. inte att utskottet på något övertygande sätt visat att samhällsintroduktionen verkligen kommer att vara obligatorisk mer än till namnet. Vi anser därför att regeringen bör verka för att samhällsundervisning för både asylsökande och nyanlända blir obligatorisk. Regeringen bör också verka för att all samhällsinformation, under både asyl- och etableringstiden, har ett tydligt fokus på jämställdhet och barnrättsperspektivet. Nyanlända kvinnors etablering, punkt 9 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4032 av m.fl. (M) yrkandena 26 och 32 samt 2021/22:3223 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkandena 7 och 8, 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkandena 22 och 23, 2021/22:3965 av m.fl. (L) yrkandena 7 och 35, 2021/22:4169 av m.fl. (KD) yrkande 8 och 2021/22:4212 av m.fl. (KD) yrkandena 10 och 26. Utrikes födda kvinnor har en särskilt svag ställning på arbetsmarknaden och fastnar i bidragsberoende i högre grad än andra. En av de viktigaste åtgärderna för att både öka jämställdheten och lösa integrationsfrågan är att bryta bidragsberoende och säkra kvinnors och flickors frihet och trygghet. Här krävs det konkreta reformer, men vi kan konstatera att utskottet blir svaret skyldigt när det sätter sin tilltro till allmänna utfästelser om ett jämställdhetsperspektiv i etableringsåtgärderna. Vad som inte heller verkar övertygande är när utskottet, som det verkar, förlitar sig på att Arbetsförmedlingen ska kunna åstadkomma någon verklig förändring när det gäller målsättningen att bättre nå gruppen utrikes födda kvinnor och öka deras deltagande på arbetsmarknaden. Trots att myndigheten har haft ett antal uppdrag för att åstadkomma ökad jämlikhet när det gäller bemötande visar undersökningar, däribland myndighetens egen återrapportering, på allvarliga brister i arbetsmarknadsetableringen för nyanlända kvinnor. Detta påverkar med stor sannolikhet deras möjligheter att etablera sig på arbetsmarknaden. Detta oroar oss djupt. Vi anser att regeringen i enlighet med vad vi anfört ovan skyndsamt bör vidta åtgärder för att öka deltagandet på arbetsmarknaden bland utrikes födda kvinnor. Nyanlända kvinnors etablering, punkt 9 (C) av Alireza Akhondi (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3223 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkandena 7 och 8 samt 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkandena 22 och 23 samt 2021/22:3965 av m.fl. (L) yrkandena 7 och 35, 2021/22:4032 av m.fl. (M) yrkandena 26 och 32, 2021/22:4169 av m.fl. (KD) yrkande 8 och 2021/22:4212 av m.fl. (KD) yrkandena 10 och 26. Liksom utskottet kan jag konstatera att det fortfarande finns brister i arbetsmarknadsetableringsprocessen för nyanlända kvinnor. Färre kvinnor skrivs in i etableringsprogrammet och fler kvinnor avbryter processen, kvinnor får färre möten och kvinnor bedöms i lägre grad som matchningsbara. Jag konstaterar att det pågår ett antal aktiviteter för att åstadkomma en jämställd etablering, men till skillnad från vad utskottet verkar anse räcker inte detta. Jag anser därför att regeringen behöver vidta ytterligare åtgärder för att ge utrikes födda kvinnor och män lika möjligheter att ta sig in på arbetsmarknaden. I detta ligger att regeringen bör se till att myndigheterna har samma krav och förväntningar på kvinnor och män och att bidrag utbetalas till båda parterna i en parrelation. Nyanlända kvinnors etablering, punkt 9 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4169 av m.fl. (KD) yrkande 8 och 2021/22:4212 av m.fl. (KD) yrkandena 10 och 26 samt 2021/22:3223 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkandena 7 och 8, 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkandena 22 och 23, 2021/22:3965 av m.fl. (L) yrkandena 7 och 35 samt 2021/22:4032 av m.fl. (M) yrkandena 26 och 32. Jag kan liksom utskottet konstatera att nyanlända kvinnor i mindre omfattning än män deltar i olika arbetsförberedande insatser. De registreras senare hos Arbetsförmedlingen och påbörjar svenska för invandrare . Nyanlända kvinnor och män möts inte heller av samma förväntningar och krav på att arbeta. I flera studier lyfts olika strukturella aspekter fram, exempelvis vilka typer av insatser Arbetsförmedlingen erbjuder kvinnorna, myndighetens bemötande, tillgång till barnomsorg, föräldraförsäkringens utformning och diskriminering bland arbetsgivare. För att få fler utrikes födda kvinnor i arbete behövs det insatser som är särskilt riktade till kvinnorna och deras förutsättningar, eftersom gruppen har visat sig vara särskilt svår att nå. Inte minst behövs det mer fokus på att aktivt nå kvinnor som är föräldralediga. Det är viktigt att utbildningsinsatser innehåller rådgivning om hur familjeansvar kan kombineras med arbete i det svenska samhället. Uppsökandeverksamheten för att få kvinnor som inte är föräldralediga ut i aktivitet måste också stärkas. Till skillnad från utskottet anser jag att det krävs fler initiativ på området.