bet · H901MJU24 · 2022-05-05 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets betänkande Naturvård och biologisk mångfald Med stöd av sin initiativrätt enligt 9 kap. 16 § första stycket riksdagsordningen föreslår utskottet att ska ställa sig bakom det som utskottet anför om artskydd och skogsbruk och tillkännage detta för regeringen. Enligt utskottet bör regeringen • utan tidsfördröjning dela upp fågeldirektivet och art- och habitatdirektivet så att de strikta bestämmelserna för hotade arter inte omfattar alla vilda fåglar • förtydliga att nationella fridlysta arter inte ska kunna avsevärt försvåra pågående markanvändning • förtydliga att skogsägaren vid olika former av brukandeförbud ska erbjudas formellt skydd eller naturvårdsavtal • tydligt reglera att staten har ansvar för att utreda förekomsten av arter. Utskottet föreslår även två tillkännagivanden till regeringen med anledning av motionsyrkanden om rovdjurspolitik och ett tillkännagivande med anledning av motionsyrkanden om biologisk mångfald. Tillkännagivandena rör följande frågor: • referensvärdet för varg och regionala förvaltningsplaner • en gemensam förvaltning av den skandinaviska vargstammen • insatser för att anlägga och restaurera ålgräsängar. Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden om naturvård och biologisk mångfald från allmänna motionstiden /22, främst med hänvisning till vidtagna åtgärder och pågående arbete. I betänkandet finns 27 reservationer (S, M, SD, C, V, KD, L, MP) och 18 särskilda yttranden (S, M, SD, C, V, KD, L, MP). I tre av reservationerna (S, V, L, MP) föreslås att inte ska göra något tillkännagivande till regeringen. Utskottet lägger på eget initiativ fram förslag om artskydd och skogsbruk. Cirka 250 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Det internationella arbetet för biologisk mångfald Det nationella arbetet för biologisk mångfald Handel med hotade arter Motioner som bereds förenklat 1.Artskydd och skogsbruk, punkt 1 (S, V, L, MP) 2.Genomförandet av naturvårdsdirektiven, punkt 2 (SD) 3.Genomförandet av naturvårdsdirektiven, punkt 2 (KD) 4.Sveriges intentioner i det internationella arbetet och inom EU, punkt 3 (M) 5.Sveriges intentioner i det internationella arbetet och inom EU, punkt 3 (SD) 6.Sveriges intentioner i det internationella arbetet och inom EU, punkt 3 (C) 7.Sveriges intentioner i det internationella arbetet och inom EU, punkt 3 (V) 8.Sveriges intentioner i det internationella arbetet och inom EU, punkt 3 (MP) 9.Biologisk mångfald i , punkt 4 (SD) 10.Nationella åtgärder för biologisk mångfald, punkt 5 (C) 11.Nationella åtgärder för biologisk mångfald, punkt 5 (L) 12.Färdplaner för ökad biologisk mångfald, punkt 6 (C, MP) 13.Rödlistan, punkt 8 (SD, KD) 14.Handel med hotade arter, punkt 9 (M, C, V, MP) 15.Invasiva främmande arter, punkt 10 (M, SD, KD) 16.Förvaltning av fåglar, punkt 11 (M) 17.Förvaltning av fåglar, punkt 11 (SD) 18.Förvaltning av fåglar, punkt 11 (KD) 19.Referensvärdet för varg och regionala förvaltningsplaner, punkt 12 (S, V, L, MP) 20.Gemensam skandinavisk förvaltning, punkt 13 (V, MP) 21.Rovdjursangrepp, punkt 15 (MP) 22.Skydd av områden, punkt 16 (V) 23.Skydd av områden, punkt 16 (L) 24.Marina skyddade områden, punkt 17 (V, MP) 25.Tätortsnära natur, punkt 18 (V) 26.Tätortsnära natur, punkt 18 (L) 27.Tätortsnära natur, punkt 18 (MP) 1.Artskydd och skogsbruk, punkt 1 (S) 2.Artskydd och skogsbruk, punkt 1 (V) 3.Artskydd och skogsbruk, punkt 1 (L) 4.Artskydd och skogsbruk, punkt 1 (MP) 5.Ålgräsängar, punkt 7 (S) 6.Referensvärdet för varg och regionala förvaltningsplaner, punkt 12 (S) 7.Referensvärdet för varg och regionala förvaltningsplaner, punkt 12 (V) 8.Referensvärdet för varg och regionala förvaltningsplaner, punkt 12 (L) 9.Referensvärdet för varg och regionala förvaltningsplaner, punkt 12 (MP) 10.Gemensam skandinavisk förvaltning, punkt 13 (S) 11.Gemensam skandinavisk förvaltning, punkt 13 (V) 12.Gemensam skandinavisk förvaltning, punkt 13 (MP) 13.Motioner som bereds förenklat, punkt 20 (M) 14.Motioner som bereds förenklat, punkt 20 (SD) 15.Motioner som bereds förenklat, punkt 20 (C) 16.Motioner som bereds förenklat, punkt 20 (V) 17.Motioner som bereds förenklat, punkt 20 (KD) 18.Motioner som bereds förenklat, punkt 20 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Utskottets förslag till riksdagsbeslut ställer sig bakom det som utskottet anför om artskydd och skogsbruk och tillkännager detta för regeringen. Reservation 1 (S, V, L, MP) 2021/22:2456 av m.fl. (SD) yrkande 56 och 2021/22:3880 av m.fl. (KD) yrkande 72. Reservation 2 (SD) Reservation 3 (KD) intentioner i det internationella arbetet och inom EU 2021/22:2456 av m.fl. (SD) yrkande 54, 2021/22:3279 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 1–6, 2021/22:3438 av m.fl. (M) yrkande 13, 2021/22:3650 av m.fl. (C) yrkandena 67 och 68 samt 2021/22:4069 av m.fl. (MP) yrkande 1. Reservation 4 (M) Reservation 5 (SD) Reservation 6 (C) Reservation 7 (V) Reservation 8 (MP) 2021/22:2553 av m.fl. (SD) yrkande 3. Reservation 9 (SD) Nationella åtgärder för biologisk mångfald 2021/22:3650 av m.fl. (C) yrkandena 70 och 74 samt 2021/22:3981 av m.fl. (L) yrkande 2 i denna del. Reservation 10 (C) Reservation 11 (L) Färdplaner för ökad biologisk mångfald 2021/22:3650 av m.fl. (C) yrkande 73. Reservation 12 (C, MP) ställer sig bakom det som utskottet anför om ålgräsängar och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3650 av m.fl. (C) yrkande 55 och 2021/22:3982 av m.fl. (L) yrkande 9. 2021/22:2456 av m.fl. (SD) yrkande 37 och 2021/22:2462 av m.fl. (SD) yrkande 4. Reservation 13 (SD, KD) Handel med hotade arter 2021/22:3430 av m.fl. (M) yrkandena 26 och 27 samt 2021/22:4061 av m.fl. (MP) yrkande 14. Reservation 14 (M, C, V, MP) 2021/22:2459 av m.fl. (SD) yrkande 57 och 2021/22:3438 av m.fl. (M) yrkande 6. Reservation 15 (M, SD, KD) 2021/22:2459 av m.fl. (SD) yrkande 34, 2021/22:3429 av m.fl. (M) yrkande 20 och 2021/22:3877 av m.fl. (KD) yrkande 19 i denna del. Reservation 16 (M) Reservation 17 (SD) Reservation 18 (KD) Referensvärdet för varg och regionala förvaltningsplaner ställer sig bakom det som utskottet anför om referensvärdet för varg och regionala förvaltningsplaner och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3429 av m.fl. (M) yrkandena 14 och 15 samt 2021/22:3877 av m.fl. (KD) yrkande 14 och 2021/22:1890 av (M), 2021/22:2656 av (M), 2021/22:2661 av och (båda M) och 2021/22:2939 av (M) yrkande 2. Reservation 19 (S, V, L, MP) ställer sig bakom det som utskottet anför om en gemensam förvaltning av den skandinaviska vargstammen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3438 av m.fl. (M) yrkande 17 och 2021/22:3877 av m.fl. (KD) yrkande 20 och 2021/22:1012 av och (båda S) yrkande 2. Reservation 20 (V, MP) 2021/22:1895 av (M) och 2021/22:2939 av (M) yrkande 5. 2021/22:4080 av och (båda MP) yrkandena 1–4. Reservation 21 (MP) 2021/22:3279 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 10 och 2021/22:3981 av m.fl. (L) yrkande 4. Reservation 22 (V) Reservation 23 (L) 2021/22:3279 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 35 och 2021/22:3406 av och (båda MP) yrkande 1. Reservation 24 (V, MP) 2021/22:2268 av (L) yrkande 3, 2021/22:2300 av (L) yrkande 1, 2021/22:3279 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 14, 2021/22:3981 av m.fl. (L) yrkande 11 och 2021/22:4067 av (MP) yrkande 5. Reservation 25 (V) Reservation 26 (L) Reservation 27 (MP) Skötsel av skyddade områden 2021/22:3166 av (M) yrkande 3. Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (C), (MP), (M), (S), (S), (M), (SD), (S), (S), (L), (SD), Kopparklint (M), (SD), (KD), (V), (C) och (S). Inom utskottet har det väckts en fråga om att utskottet, med stöd av sin initiativrätt enligt 9 kap. 16 § riksdagsordningen, ska ta initiativ till ett tillkännagivande om vissa frågor kopplade till artskyddslagstiftningen. Som ett led i beredningen av utskottsinitiativet hämtade utskottet vid sina sammanträden och in upplysningar i ärendet från ett antal myndigheter, organisationer m.fl. deltog företrädare för , , länsstyrelserna, , (), , Världsnaturfonden WWF, , (), Skogsindustrierna, Jordägarna, , och . Vid utskottets sammanträde informerade och om arbetet med artskyddsfrågorna i förhållande till ett hållbart skogsbruk. I betänkandet behandlar utskottet även ca 250 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Motionsyrkandena handlar bl.a. om det internationella och det nationella arbetet för biologisk mångfald, handel med hotade arter, invasiva främmande arter, förvaltning av fåglar, rovdjurspolitik och skyddade områden. Ett antal yrkanden tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare och behandlas därför i förenklad ordning. Förslagen i motionerna finns i bilaga 1. Motionsyrkanden som behandlas i förenklad ordning redovisas i bilaga 2. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om artskydd och skogsbruk och tillkännager detta för regeringen. avslår två motionsyrkanden om genomförandet av naturvårdsdirektiven med hänvisning till att de delvis får anses tillgodosedda genom tillkännagivandet. Jämför reservation 1 (S, V, L, MP), 2 (SD) och 3 (KD) samt särskilt yttrande 1 (S), 2 (V), 3 (L) och 4 (MP). Art- och habitatdirektivet[1] och fågeldirektivet[2] syftar till att bidra till att säkerställa den biologiska mångfalden genom bevarande av livsmiljöer, vilda djur och vilda växter i medlemsstaterna. Tillsammans utgör de grundstenen i EU:s naturvårdspolitik och genomför internationella konventioner som konventionen om skydd av europeiska vilda djur och växter samt deras naturliga miljö () och den globala konventionen om biologisk mångfald (Convention on Biological Diversity, CBD). Genom naturvårdsdirektiven föreskrivs dels ett system för områdesskydd, dels ett system för artskydd (samt även ett strikt artskydd). Även inom systemet för artskydd ställs krav på att vissa viktiga livsmiljöer (habitat) ska skyddas, vilket innebär att det även inom systemet för artskydd finns en form av områdesskydd. Art- och habitatdirektivets mål är att bidra till att säkerställa den biologiska mångfalden genom bevarandet av livsmiljöer samt vilda djur och växter inom EU. Åtgärder som vidtas i enlighet med direktivet ska syfta till att bibehålla eller återställa en gynnsam bevarandestatus hos livsmiljöer samt arter av vilda djur och växter av gemenskapsintresse och ta hänsyn till ekonomiska, sociala och kulturella behov samt till regionala och lokala särdrag (artikel 2). För att uppnå sina syften erbjuder art- och habitatdirektivet två huvudinstrument, som också kallas för direktivets två pelare: Natura 2000-nätverket med skyddade områden samt föreskrifterna om skydd för arter, som i princip utgörs av fridlysningsregler. De två typer av naturvårdsinstrument som framträder i art- och habitatdirektivet består alltså av skydd av livsmiljöer och skydd av arter. Livsmiljöskyddet skyddar vissa geografiskt bestämda områden som arterna skyddas genom generella föreskrifter var de än befinner sig. På så sätt kompletterar artskyddsreglerna reglerna om områdesskydd. Artskyddet handlar om direkt påverkan på själva arten och vad gäller djurarter deras ägg, häckningsplatser och viloplatser. Enligt artikel 12.1 i art- och habitatdirektivet ska medlemsstaterna vidta nödvändiga åtgärder för att införa ett strikt skyddssystem i det naturliga utbredningsområdet för de djurarter som finns förtecknade i bilaga 4 a till direktivet, med förbud mot att avsiktligt fånga eller döda exemplar av dessa arter i naturen, oavsett hur detta görs avsiktligt störa dessa arter, särskilt under deras parnings-, uppfödnings-, övervintrings- och flyttningsperioder avsiktligt förstöra eller samla in ägg i naturen skada eller förstöra parningsplatser eller rastplatser. Vidare ska medlemsstaterna enligt artikel 12.4 införa ett system för övervakning av oavsiktlig fångst och oavsiktligt dödande av de djurarter som finns förtecknade i bilaga 4 a. Mot bakgrund av den insamlade informationen ska medlemsstaterna vidta de ytterligare forsknings- eller bevarandeåtgärder som är nödvändiga för att säkerställa att oavsiktlig fångst eller oavsiktligt dödande inte får betydande negativa följder för de berörda arterna. Fågeldirektivet syftar till att skydda alla de vilda fågelarter som naturligt förekommer i EU. Fågeldirektivet omfattar skydd, skötsel, förvaltning och kontroll av dessa arter och fastställer regler för exploatering av dem och ska gälla för fåglar samt för deras ägg, bon och livsmiljöer. Det innehåller alltså bestämmelser om skydd för samtliga naturligt förekommande vilda fågelarter inom EU och innebär såväl artskydd som områdesskydd. Fågeldirektivet är ett s.k. minimidirektiv, vilket innebär att medlemsstaterna får ha strängare regler än de som finns i direktivet. Medlemsstaterna ska enligt artikel 2, med beaktande även av ekonomiska krav och rekreationsbehov, vidta de åtgärder som är nödvändiga för att bibehålla populationen av samtliga fågelarter som förekommer naturligt inom EU på en nivå som svarar särskilt mot ekologiska, vetenskapliga och kulturella behov eller för att återupprätta populationen av dessa arter till denna nivå. Medlemsstaterna ska enligt artikel 3 vidta de åtgärder som är nödvändiga för att skydda, bevara och återställa tillräckligt varierande och stora livsmiljöer för samtliga fågelarter som förekommer naturligt inom EU. Dessa åtgärder ska innefatta att i enlighet med livsmiljöernas ekologiska behov vidta underhålls- och skötselåtgärder inom och utanför de skyddade områdena skapa nya biotoper. När det gäller de särskilt skyddsvärda arter som listas i bilaga 1 till direktivet gäller enligt artikel 4 att särskilda åtgärder för bevarande av deras livsmiljö ska vidtas för att säkerställa deras överlevnad och fortplantning inom det område där de förekommer. I samband med detta ska hänsyn tas till följande: arter som är känsliga för vissa förändringar i livsmiljön arter som anses som sällsynta på grund av att populationerna är små eller den lokala utbredningen begränsad andra arter som kräver speciell uppmärksamhet på grund av den särskilda karaktären hos deras livsmiljö. Enligt artikel 5 i fågeldirektivet ska medlemsstaterna vidta nödvändiga åtgärder för att införa ett generellt system för skydd av samtliga fågelarter som avses i artikel 1, där särskilt följande ska förbjudas: att avsiktligt döda eller fånga sådana fåglar oavsett vilken metod som används att avsiktligt förstöra eller skada deras bon och ägg eller bortföra deras bon att samla in fågelägg i naturen och behålla dessa, även om de är tomma att avsiktligt störa dessa fåglar, särskilt under deras häcknings- och uppfödningsperiod, i den mån dessa störningar inte saknar betydelse för att uppnå syftet med direktivet att förvara fåglar av sådana arter som inte får jagas eller fångas. Kommissionens vägledning om art- och habitatdirektivet Kommissionen presenterade en vägledning om strikt skydd för djurarter av gemenskapsintresse enligt habitatdirektivet (C(2021) 7301 final). Kommissionen anför i vägledningen att en fullständig och effektiv tillämpning av artikel 12 i art- och habitatdirektivet kräver både införande av en sammanhängande rättslig ram, dvs. att det antas särskilda lagar, regelverk eller administrativa åtgärder för att effektivt förbjuda de verksamheter som anges i artikeln, och tillämpning av konkreta åtgärder för att verkställa dessa bestämmelser på plats för att skydda de arter som förtecknas i bilaga 4. Detta dubbla skydd är grundläggande för tillämpningen av artikel 12. Artikel 12.1 kräver alltså både införande och genomförande av ett strikt skyddssystem som effektivt förbjuder verksamheterna som förtecknas i artikeln. Därför kräver ett tillräckligt strikt skyddssystem för arter i bilaga 4 också en uppsättning sammanhängande och samordnade åtgärder av förebyggande karaktär. Dessa åtgärder måste bidra till målet att bibehålla arten på lång sikt eller återställa dess population i dess livsmiljö och måste verkställas effektivt. Åtgärder för strikt skydd som antas enligt artikel 12 måste bidra till att uppfylla direktivets huvudmål, dvs. att bibehålla eller återställa en gynnsam bevarandestatus. När det gäller pågående verksamheter anför kommissionen bl.a. att för pågående verksamheter som jordbruk, skogsbruk eller fiske ligger utmaningen i att tillämpa bestämmelserna om artskydd i artikel 12 på ett sådant sätt att alla motstridigheter förebyggs redan från början. Att använda verktyg som planeringsinstrument, uppförandekoder och praktisk information och vägledning skulle potentiellt kunna tillgodose bevarandebehoven som hänsyn också tas till ekonomiska, sociala och kulturella krav. Dessa verktyg måste dock åtföljas av en rättslig ram som säkerställer korrekt verkställande från tillsynsmyndigheterna vid bristande efterlevnad. När det gäller att utan uppsåt störa eller att oavsiktligt döda enskilda arter under pågående verksamheter måste detta behandlas enligt artikel 12.4. Kommissionen anför vidare att det i vissa avseenden är mer komplicerat att tillämpa artikel 12 på skogsbruk än andra verksamheter, eftersom det är mer sannolikt att de träd som ska avverkas själva utgör livsmiljön för arterna. Sektorns speciella särdrag, t.ex. långa produktionscykler och det därav följande behovet av långsiktig planering, utgör ytterligare särskilda utmaningar för artbevarande i skog. I sökandet efter hållbara skogsbruksmetoder som är förenliga med bevarandekraven har det tagits fram flera olika strategier i olika medlemsstater för att hantera problemet. De befintliga strategierna varierar från detaljerad skogsbruksplanering och förhandsgodkännande av skogsbruksplaner, eller uppförandekoder, till förhandsanmälan av avverkningar så att miljömyndigheterna kan ingripa när det eventuellt är kända populationer av skyddade arter inblandade. De förebyggande strategierna kan säkerställa skydd av de berörda arterna förutsatt att de kommuniceras effektivt och genomförs med god vilja och tillräckliga resurser. Ekonomiska incitament kan hjälpa till att främja acceptansen för sådana strategier. Det gäller exempelvis skogscertifieringssystem, där det kan krävas efterlevnad av vissa miljöskyddsbestämmelser, t.ex. om biologisk mångfald och artskydd. Strategierna kan behöva anpassas så att de överensstämmer med skyddskraven för arter i bilaga 4. Sådana strategier ger dock ingen absolut garanti, utom när det är obligatoriskt med fullständigt förhandsgodkännande av skogsbruksplaner, och de måste därför understödjas av en verkställbar rättslig skyddsordning. Skogsbruksåtgärder skulle också enligt kommissionen vara förenliga med artikel 12 om de planerades på ett sådant sätt att man undvek att någon av de situationer som beskrivs i artikel 12 uppstod från början. En lämplig förebyggande strategi skulle kunna göra att man undviker konflikter med förbuden i artikel 12, om den utesluter alla skadliga skogsbruksmetoder när arten är som mest utsatt, t.ex. . Utanför fortplantningsperioden bör de åtgärder som krävs i artikel 12 identifieras från fall till fall, grundat på arternas ekologiska behov, helst inom ramen för skogsbruksplaner och med syftet att undvika all skada på eller förstörelse av parningsplatser eller rastplatser. I artskyddsförordningen (2007:845) finns bl.a. regler om fridlysning som genomför fridlysningsbestämmelserna i art- och habitatdirektivet, fågeldirektivet och de svenska fridlysningsreglerna. Vissa växter och djur är fridlysta genom artskyddsförordningen. Det är förbjudet att skada dem, deras boplatser eller fortplantningsområden. I skogsbruket innebär det att hänsyn ska tas så att dessa arter kan fortsätta leva i skogslandskapet. Artskyddsförordningens regler ska säkra de fridlysta arternas överlevnad och det är förbjudet att skada de skyddade arterna. Alla vilda fåglar är skyddade i fågeldirektivet men inte alla individer. En bedömning av hur arten påverkas ska alltid göras. De nationellt fridlysta arter som finns i artskyddsförordningens bilaga 2 är skyddade och åtgärder som påverkar den aktuella bevarandestatus negativt är förbjudna enligt artskyddsförordningen. De arter som är skyddade i artskyddsförordningens bilaga 1 och markerade med N har ett strikt skydd och hänsyn måste tas till varje individ av de arterna. I 4 § föreskrivs följande: I fråga om vilda fåglar och i fråga om sådana vilt levande djurarter som i bilaga 1 till denna förordning har markerats med N eller n är det förbjudet att 1. avsiktligt fånga eller döda djur, 2. avsiktligt störa djur, särskilt under djurens parnings-, uppfödnings-, övervintrings- och flyttningsperioder, 3. avsiktligt förstöra eller samla in ägg i naturen, och 4. skada eller förstöra djurens fortplantningsområden eller viloplatser. Förbudet gäller alla levnadsstadier hos djuren. Första stycket gäller inte jakt efter fåglar och däggdjur eller fiske. Hänsynsreglerna i 2 kap. Av 2 kap. 1 § följer att alla som bedriver eller avser att bedriva en verksamhet eller vidta en åtgärd är skyldiga att visa att de förpliktelser som följer av 2 kap. iakttas. Det gäller i fråga om tillåtlighetsprövning, tillståndsprövning, vid godkännande och dispens, villkor som inte avser ersättning samt vid tillsyn enligt . Detta gäller även den som har bedrivit verksamhet som kan antas ha orsakat skada eller olägenhet för miljön. Bestämmelsen ger uttryck för en princip som delvis framträtt redan före : den som bedriver eller avser att bedriva en verksamhet eller vidta en åtgärd ska visa att hänsynsreglerna enligt kapitlet iakttas. Det anses naturligt att den som utövar en verksamhet är den som bäst kan klargöra hur denna bedrivits eller ska bedrivas och därför också får komma med utredning i frågan om det blir diskussion om huruvida verksamheten ska tillåtas. Bevisbördan är generell, både när det gäller verksamhetens tillåtlighet och vid tillsyn av verksamheter, oavsett om de behöver tillståndsprövas eller inte. Bevisregeln gäller samtliga skyldigheter enligt andra kapitlet. Enligt 2 kap. 2 § ska alla som bedriver eller avser att bedriva en verksamhet eller vidta en åtgärd skaffa sig den kunskap som behövs med hänsyn till verksamhetens eller åtgärdens art och omfattning för att skydda människors hälsa och miljön mot skada eller olägenhet. Av 2 kap. 3 § framgår att alla som bedriver eller avser att bedriva en verksamhet eller vidta en åtgärd ska utföra de skyddsåtgärder, iaktta de begränsningar och vidta de försiktighetsmått i övrigt som behövs för att förebygga, hindra eller motverka att verksamheten eller åtgärden medför skada eller olägenhet för människors hälsa eller miljön. Försiktighetsmåtten ska vidtas så snart det finns skäl att anta att en verksamhet eller åtgärd kan medföra skada eller olägenhet för människors hälsa eller miljön. Enligt 2 kap. 7 § ska ovannämnda krav gälla i den utsträckning det inte kan anses orimligt att uppfylla dem. Vid denna bedömning ska särskild hänsyn tas till nyttan av skyddsåtgärder och andra försiktighetsmått jämfört med kostnaderna för sådana åtgärder. Avverkningsanmälan och samråd enligt 12 kap. 6 § Av skogsvårdslagen (1979:429) framgår att den produktiva skogsmarkens ägare är skyldig att enligt föreskrifter som meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer underrätta om bl.a. avverkningar som ska ske på hans eller hennes mark. I 15 § skogsvårdsförordningen (1993:1096) preciseras att det ska anmälas till när avverkningen är större än och det är annan avverkning än sådan röjning eller gallring som främjar skogens utveckling.