bet · H901FiU22 · 2022-04-05 00:00:00 — Motionärerna anser också att regeringen bör återkomma med förslag på utformning av en grön statlig omställningsfond (yrkande 10). En sådan fond kan enligt motionärerna finansiera investeringar i eller subventioner av nya energisnåla bostäder, fossilfria transporter eller förnybar energi. m.fl. (MP) efterfrågar i kommittémotion 2021/22:4066 yrkande 10 åtgärder för att främja en grön finansmarknad i syfte att öka takten i omställningen. Motionärerna anser bl.a. att en grön statlig investeringsbank bör upprättas för att mobilisera kapital till hållbara investeringar med goda lånevillkor. De anser också att finansiella institutioner bör genomgå klimatrelaterade stresstester. Vidare anser m.fl. (S) i motion 2021/22:978 yrkande 2 att regeringen bör se över möjligheten att utfärda gröna investeringsobligationer för att minska investeringskostnaden vid lån, bl.a. mot bakgrund av att kommunerna står inför stora behov av investeringar i vatten- och avloppssystem. Arbetet med hållbarhet och det finansiella systemet Ett av delmålen på finansmarknadsområdet som beslutat om är att det finansiella systemet ska bidra till en hållbar utveckling, och regeringen skriver i budgetpropositionen att de finansiella marknaderna spelar en viktig roll i omställningen till en hållbar ekonomi. Att ta hänsyn till hållbarhetsfaktorer är enligt regeringen en del i att hantera risker i ett långsiktigt perspektiv och är därför en naturlig del i arbetet med den finansiella regleringen och tillsynen (se prop. 2021/22:1 utg.omr. 2 s. 19). har i uppdrag att arbeta för att det finansiella systemet bidrar till en hållbar utveckling. I beskrivs bl.a. dess arbete med kommande EU-regleringar och för att få fram en global standard för hållbarhetsrapportering. Bland annat har inspektionen undersökt i vilken utsträckning de finansiella företagen frivilligt mäter och rapporterar klimatrelaterade risker och klimateffekter. Av rapporten framgår också att ska inkludera ett hållbarhetsperspektiv i granskningen av affärsmodeller och kreditrisker hos banker. Det handlar bl.a. om att analysera hållbarhetsrisker i bankernas kreditportföljer. Utredning om grönt sparande Utredningen om grönt sparande har haft till uppgift att kartlägga i vilken utsträckning kapitalmarknaden beaktar miljö- och klimatfrågor samt analysera om projekt som bidrar till miljömålen (gröna projekt) under nuvarande marknadsförutsättningar tilldelas investeringar i en sådan omfattning som kan anses vara samhällsekonomiskt optimalt (SOU: 2020:17). Enligt utredningen förekommer det fortfarande omfattande marknadsmisslyckanden eftersom färre miljömässigt anpassade investeringar görs än vad som vore optimalt utifrån ett samhällsperspektiv. Det finns enligt utredningen dock många andra huvudsakliga orsaker till en för låg investeringstakt än brist på kapital, framför allt bristfälliga eller motstridiga styrmedel, bristande samordning av styrmedel och reglering samt teknologirelaterade risker. Den svenska marknaden för gröna obligationer Enligt budgetpropositionen är den svenska marknaden för gröna obligationer relativt stor och svenska kronor är den fjärde mest använda valutan globalt när det gäller att ge ut gröna obligationer. uppgick de icke-finansiella företagens emissionsbelopp i gröna obligationer till ca , vilket motsvarade av den totala emissionsvolymen. För kommuner och regioner uppgick emissionsvolymen till , vilket motsvarade av kommuners och regioners totala emissionsvolym 2020. Sammanlagt har icke-finansiella företag gett ut gröna obligationer för och kommuner och regioner för (prop. 2021/22:1 utg.omr. 2 s. 19). gav ut den svenska statens första gröna obligation på uppdrag av regeringen. Pengarna som lånades upp med obligationen kopplades till gröna utgifter i statsbudgeten som valts utifrån strikta kriterier. Arbete på EU-nivå för att finansiera omställningen till en hållbar ekonomi På EU-nivån bedriver kommissionen ett arbete med omställningen till en hållbar ekonomi. EU:s gröna taxonomiförordning syftar t.ex. till att hjälpa investerare att identifiera och jämföra miljömässigt hållbara investeringar. Förordningen tillämpas i de delar som gäller de klimatrelaterade miljömålen (se prop. 2021/22:11, bet. 2021/22:FiU15, rskr. 2021/22:78). Vidare ska EU:s förordning om hållbarhetsrelaterade upplysningar tillämpas i huvudsak fr.om. (se prop. 2020/21:66, bet. 2020/21:FiU19, rskr. 2020/21:189). Kommissionen har också tagit fram en strategi för att stärka för hållbar finansiering (se fakta-PM 2020/21:FPM128). I strategin identifierar kommissionen åtgärder för att stärka det finansiella systemets förmåga att stödja omställningen till en hållbar ekonomi. presenterade kommissionen ett förslag till en förordning om en frivillig EU-standard för gröna obligationer (se fakta-PM 2020/21:FPM129). Förslaget är en del av kommissionens arbete med en hållbar finansmarknad och syftar till att styra kapitalflöden i riktning mot en mer hållbar ekonomi. Förhandlingar om förslaget pågår. Utskottet har tidigare behandlat frågor om hållbart sparande och gröna investeringsbanker, senast i betänkande 2019/20:FiU22. Utskottet har avstyrkt motionerna och framför allt hänvisat till pågående arbete. biföll utskottets förslag. De finansiella marknaderna spelar enligt utskottet en viktig roll i omställningen till en hållbar ekonomi. Att det finansiella systemet ska bidra till en hållbar utveckling är också ett av de delmål som beslutat om på finansmarknadsområdet. Utskottet konstaterar att det pågår ett omfattande arbete på detta område såväl på nationell nivå som på EU-nivå. Till exempel har i uppdrag att arbeta för att det finansiella systemet bidrar till en hållbar utveckling. Det innebär bl.a. att inspektionen inkluderar ett hållbarhetsperspektiv i granskningen av affärsmodeller och kreditrisker hos banker. Vidare kan nämnas att den svenska marknaden för gröna obligationer är relativt stor i ett globalt perspektiv och svenska kronor är den fjärde mest använda valutan globalt när det gäller emittering av gröna obligationer. gav vidare på regeringens uppdrag ut statens första gröna obligation, där pengarna som lånades upp kopplades till gröna utgifter i statsbudgeten. Också på EU-nivå bedrivs ett omfattande arbete med en hållbar finansmarknad som syftar till att styra kapitalflöden i riktning mot en mer hållbar ekonomi. Exempelvis pågår förhandlingar om ett förslag till en förordning om en frivillig EU-standard för gröna obligationer. Utskottet avstyrker mot den bakgrunden de här aktuella motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om kontanthantering och betaltjänster. Utskottet hänvisar till genomförd lagstiftning om kreditinstituts skyldighet att tillhandahålla kontanttjänster och till pågående arbete med en ny riksbankslag. Utskottet hänvisar också till utredningen om statens roll på betalningsmarknaden och till pågående arbete på EU-nivå som rör bl.a. kryptovalutor. Jämför reservation 13 (C), 14 (V), 15 (KD), 16 (L) och 17 (MP). m.fl. (C) framhåller i kommittémotion 2021/22:3686 yrkande 4 att kontanthanteringen bör tryggas i hela landet i syfte att värna grundläggande servicefunktioner och tryggheten för såväl privatpersoner som näringsverk-samheter. I partimotion 2021/22:3232 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) anförs att skyldigheten att tillhandahålla platser för dagskasseinsättningar bör gälla alla institut som tillhandahåller betalkonton till företag (yrkande 8). Vidare menar motionärerna att insättningsmöjligheter för privatpersoner bör ingå i begreppet kontanttjänster (yrkande 9). m.fl. (KD) pekar i kommittémotion 2021/22:4164 yrkande 12 på vikten av att upprätthålla en infrastruktur för kontanter. m.fl. (MP) framhåller i kommittémotion 2021/22:4065 yrkande 48 att möjligheten att betala med olika betalmedel, inklusive kontanter, bör ses som en rättighet. Att helt gå över till digital hantering gör dessutom samhället mer sårbart enligt motionärerna. (KD) förespråkar i motion 2021/22:11 en utredning om förutsättningarna för att införa en skyldighet för företag och näringsidkare att ta emot kontanter som betalningsmedel. I motion 2021/22:1632 efterfrågar (C) en skyndsam utvärdering av den nya lagen om kontanthantering. Utvärderingen bör särskilt belysa frågor om skydd och säkerhet för människor med skyddad identitet. (M) anser i motion 2021/22:1855 att man borde se över möjligheten att ålägga bankerna att tillhandahålla en god nivå av kontanthantering i hela landet, för företag och föreningar såväl som för privatpersoner. I motion 2021/22:1967 menar (M) att förutsättningarna borde ses över för att införa en skyldighet för alla bemannade affärer att ta emot kontanter. Liknande yrkanden om kontanthantering finns också i motion 2021/22:48 av (SD), motion 2021/22:2342 av (L), motion 2021/22:3054 av (M), motion 2021/22:3305 av (M) och motion 2021/22:3583 av (M). (M) menar i motion 2021/22:2949 att man bör utreda dels logistiken kring distribution av kontanter till befolkningen i hela i händelse av kris, katastrof eller ofred (yrkande 1), dels hur stor kontroll staten behöver ha över betalningssystemen i för att säkra trygga betalningssystem även i sådana tider av kris (yrkande 2). I kommittémotion 2021/22:3227 av m.fl. (C) yrkande 20 framhålls att staten mot bakgrund av ett allt större beroende av den digitala infrastrukturen för betalningar bör säkra robustheten i systemen samt att betalningar ska kunna göras genom flera digitala lösningar. Motionärerna anser också att utvecklingen av en e-krona bör bejakas. Det bör även undersökas om det går att skapa en smidig lösning för gruppen gode män och förvaltare i användandet av digital identifiering. Motionärerna anser vidare att det bör skapas bättre förutsättningar och större öppenhet kring kryptovalutor samt att konsumentens rättigheter kopplat till dessa måste säkras (yrkande 34). Motionärerna menar dessutom att det bör skapas en öppen infrastruktur för digitala betalningar för att öka transparens, konkurrens och redundans i det digitala betalningssystemet (yrkande 36). Slutligen anser motionärerna att medborgarnas rättighet till anonyma betalningar bör utredas (yrkande 37). m.fl. (V) anför i kommittémotion 2021/22:2600 yrkande 14 att regeringen bör utreda möjligheten för gode män att kunna använda e-legitimation för de personer de har förvaltarskap för. Också och (båda S) efterfrågar i motion 2021/22:827 en översyn av om det är möjligt att ge gode män och personer med fullmakt för bankärenden möjlighet att ändra från pappersfaktura till e-faktura. m.fl. (L) vill i kommittémotion 2021/22:3980 yrkande 4 se ett tilläggsdirektiv till utredningen om framtidens betalmarknad om hur tillgängligheten till andra uppgifter kan åstadkommas för dem som inte har tillgång till digitala tjänster. och (båda SD) menar i motion 2021/22:389 att kortbetalningssystemen bör standardiseras så att konsumenten kan utföra säkra korttransaktioner genom att totalsumman är angiven och att eventuella tillägg som t.ex. dricks hanteras genom menyval. I motion 2021/22:1907 av (M) efterfrågas en gemensam nordisk digital betalplattform. Det kan enligt motionären åstadkommas genom harmoniserad lagstiftning och ett utvecklat samarbete mellan tillsynsmyndigheter. Skyldighet för kreditinstitut att tillhandahålla kontanttjänster antog regeringens proposition om skyldighet för kreditinstitut att tillhandahålla kontanttjänster (prop. 2019/20:23, bet. 2019/20:FiU29, rskr. 2019/20:77). Lagändringarna innebär att vissa och filialer till utländska kreditinstitut ska vara skyldiga att tillhandahålla kontanttjänster i betryggande utsträckning i hela landet. och filialer som tillhandahåller betalkonton med grundläggande funktioner till konsumenter ska tillhandahålla platser för kontantuttag, och institut eller filialer som tillhandahåller betalkonton till företag ska tillhandahålla platser för dagkasseinsättning. lämnade regeringen proposition 2021/22:41 En ny riksbankslag till . Förslaget grundar sig på den parlamentariskt sammansatta arbete. I förslaget ges ett övergripande ansvar för att kontanthanteringen i fungerar. Bland annat föreslås en ny bestämmelse om att ska bidra till att det finns tillgång till kontanter i betryggande utsträckning i hela . Lagförslaget innehåller också en skyldighet för att driva minst fem depåer, dvs. platser för lagring och ut- och inlämning av sedlar. ska följa, analysera och vid behov samordna hanteringen av kontanter i . Vid höjd beredskap får enligt förslaget ge ut beredskapspengar till allmänheten. Beredskapspengar gäller vid sidan av kontanter. Kontanter och beredskapspengar ska vara lagliga betalningsmedel. Kraven ökar också på företag på betalningsmarknaden att bl.a. planera, utbilda personal och förbereda för att kunna fortsätta sin verksamhet under fredstida kriser och vid höjd beredskap. Förslaget bereds i . Statens roll på betalningsmarknaden Mot bakgrund av ett tillkännagivande från (bet. 2018/19:FiU44, rskr. 2018/19:293) beslutade regeringen att ge en särskild utredare i uppdrag att se över statens roll på betalningsmarknaden (dir. 2020:133). Utredaren har ett brett mandat att utreda statens roll på betalningsmarknaden, digitala centralbankspengar och innebörden av begreppet lagligt betalningsmedel. Till utredningen har det knutits en referensgrupp med företrädare för samtliga politiska partier i . Uppdraget ska redovisas . trädde EU:s andra betaltjänstdirektiv i kraft. Direktivet har genomförts i genom ändringar i lagen om betaltjänster och nya och ändrade föreskrifter som trädde i kraft . Syftet med direktivet är att utveckla marknaden för elektroniska betalningar och skapa bättre förutsättningar för säkra och effektiva betalningar. Betaltjänstlagens tillämpningsområde har utvidgats bl.a. så att s.k. tredjepartsbetaltjänstleverantörer omfattas av tillståndsplikt. Vilken information som ska lämnas i samband med att en betaltjänstleverantör tillhandahåller en betaltjänst regleras av direktivet. Direktivet är ett s.k. fullharmoniseringsdirektiv. Det innebär att varken får införa strängare eller mer liberala krav när det gäller vilken information som ska tillhandahållas i samband med en betaltjänst än vad som anges i direktivet. En översyn av det andra betaltjänstdirektivet är aviserad att inledas . presenterade kommissionen en EU-strategi för massbetalningar, dvs. betalningar mellan privatpersoner, företag och myndigheter (se fakta-PM 2020/21:FPM14). Strategin vilar på fyra pelare: ökning av tillgången till digitala betalningslösningar och lösningar för omedelbara betalningar i hela EU, betalningsmarknader som präglas av innovation och konkurrens, effektiva och samverkande betalningssystem och andra stödinfrastrukturer samt effektiva betalningar, däribland remitteringar. Yrkesmässig förvaltning eller handel med kryptovalutor omfattas av penningtvättslagen. Regleringen i har gått längre än EU:s minimikrav, t.ex. genom att också kryptoväxlare som växlar kryptovalutor med andra kryptovalutor omfattas. presenterade kommissionen, inom ramen för strategin för digitalisering av finanssektorn ett förslag till förordning om marknader för kryptotillgångar, den s.k. Micaförordningen (se fakta-PM 2020/21:FPM15). Syftet med förordningen är att skapa en enhetlig reglering för kryptotillgångar som inte omfattas av EU:s befintliga regelverk för finansmarknaderna. Förordningen omfattar både utgivning av kryptotillgångar och tillhandahållande av kryptotillgångstjänster. Förhandlingar om dessa förslag pågår. Översyn av regler om gode män och förvaltare lämnade sitt betänkande om översyn av regler om gode män och förvaltare (SOU 2021:36). Utredningen föreslår bl.a. att det ska föras ett nationellt register över ställföreträdarskap, vilket kan förenkla för ställföreträdare och ge både ställföreträdare och huvudmän en möjlighet att använda digitala tjänster. Stöd till äldre konsumenter Statsrådet besvarade en skriftlig fråga från (SD) om stöd till äldre konsumenter (skriftlig fråga 2021/22:471). Enligt statsrådet är goda kunskaper om och möjligheter att nyttja digitala verktyg ofta en förutsättning för att fullt ut delta i dagens samhälle. Statsrådet nämner att har i uppdrag att identifiera och stödja olika samhällsaktörer som har förutsättningar att hjälpa konsumenter i särskilt behov av stöd med att ta tillvara sina intressen i samband med köp och med att hantera privatekonomiska problem. Uppdraget ska slutredovisas . Flera av motionerna tar upp frågor som utskottet har behandlat, senast i betänkande 2020/21:FiU22. Utskottet avstyrkte då yrkandena bl.a. med hänvisning till de lagändringar om tillhandahållande av kontanttjänster som trädde i kraft och till att regeringen tillsatt en utredning om betalningsmarknaden. biföll utskottets förslag. Utskottet kan konstatera att efterfrågan på kontanter minskar och utvecklingen mot en minskad kontanthantering har gått snabbt i jämfört med många andra länder. ökar de elektroniska betalningarna, en utveckling som också har förstärkts under pandemin. Det är viktigt att säkerställa att alla i samhället får tillgång till grundläggande betaltjänster som t.ex. kontantuttag och dagskasseinsättningar till rimliga kostnader. Utskottet vill framhålla de lagändringar om skyldighet för kreditinstitut att tillhandahålla kontanttjänster som trädde i kraft . Lagändringarna bidrar till att säkerställa att det finns välfungerande kontanttjänster i betryggande utsträckning i hela . Dessutom hanteras ytterligare frågor om ansvaret för en väl fungerande kontanthantering i hela landet i propositionen om en ny riksbankslag som bygger på slutbetänkande. Förslaget till ny riksbankslag innehåller bl.a. en skyldighet för att driva sedeldepåer i hela landet och ökade krav på företag på betalningsmarknaden att förbereda för att kunna upprätthålla verksamheten vid fredstida kriser och vid höjd beredskap. Propositionen bereds i . Den digitala utvecklingen kan bidra till att säkerställa väl fungerande finansiella marknader och tillgodose hushållens och företagens behov av finansiella tjänster. Digitaliseringen av den svenska betalningsmarknaden i kombination med minskad kontantanvändning leder till frågor om statens och den privata sektorns framtida roll på betalningsmarknaden. Utskottet konstaterar att utredningen om statens roll på betalningsmarknaden, som har sin grund i ett tillkännagivande från , ska redovisa sitt uppdrag senast . Utredaren har ett brett mandat att utreda statens roll på betalningsmarknaden, digitala centralbankspengar och innebörden av begreppet lagligt betalningsmedel. När det gäller kryptovalutor kan utskottet konstatera att yrkesmässig förvaltning eller handel med sådana valutor omfattas av penningtvättslagen. Vidare pågår det ett arbete på EU-nivå som syftar till att skapa en mer enhetlig reglering av denna typ av tillgångar. Dessutom innebär kommissionens förslag till penningtvättspaket som presenterades ökad transparens i överföringar av kryptovalutor. Slutligen noterar utskottet att en utredning lämnat förslag som ska förenkla för både ställföreträdare som t.ex. gode män och huvudmän att använda digitala tjänster. Vidare har i uppdrag att identifiera och stödja olika samhällsaktörer som har förutsättningar att hjälpa t.ex. äldre konsumenter i särskilt behov av stöd. Mot denna bakgrund avstyrks motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om vissa försäkringsrelaterade frågor. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående beredning av förslag om utvidgad rätt till återköp och flytt av fond- och depåförsäkringar. Jämför det särskilda yttrandet (SD). I kommittémotion 2021/22:2533 av m.fl. (SD) yrkande 5 anförs att försäkringar tecknade före borde omfattas av den fria flytträtten. Motionärerna hänvisar till att riktade ett tillkännagivande till regeringen med anledning av denna fråga. m.fl. (SD) vill enligt motion 2021/22:242 yrkande 4 se en opartisk kontroll av premiepensionsrådgivning. I motion 2021/22:1597 av Per Åsling och (båda C) vill motionärerna att regeringen utreder förutsättningarna för att vara en hemvist för försäkringsrelaterade instrument, dvs. värdepapperisering av försäkringsrisker. Kopparklint (M) anför i motion 2021/22:2064 att försäkringstagare i större utsträckning bör få en mer opartisk medicinsk bedömning i personskadeärenden. Motionären menar att objektiviteten ibland kan ifrågasättas eftersom finansieringen i grund och botten kommer från försäkringsbolaget. Utvidgad rätt till återköp och flytt av fond- och depåförsäkringar Enligt nuvarande regler har en försäkringstagare inte lagstadgad rätt att få en individuell livförsäkring återköpt av försäkringsföretaget om försäkringsavtalet ingåtts före . En försäkringstagare har inte heller rätt att överföra (flytta) värdet av en sådan försäkring till en annan försäkring om försäkringsavtalet ingåtts före . I proposition 2021/22:74 En utvidgad rätt till återköp och flytt av fond- och depåförsäkringar som lämnades till behandlas frågor om en utvidgad rätt till återköp och flytt av individuella livförsäkringar där försäkringstagarna eller andra ersättningsberättigade bär placeringsrisken. Sådana försäkringar utgörs av fond- respektive depåförsäkringar. Det föreslås att den lagstadgade rätten till återköp och flytt ska gälla oavsett när ett fond- och depåförsäkringsavtal har ingåtts. Det föreslås vidare att bestämmelserna i försäkringsrörelselagen om avgifter vid återköp och flytt av fond- och depåförsäkringar ska tillämpas även i fråga om sådana försäkringsavtal som har ingåtts före . Lagändringarna föreslås träda i kraft . Förslaget bereds i (bet. 2021/22:FiU36). Uppföljning av nya regler om provisioner och oberoende rådgivning gäller nya regler om provisioner och oberoende rådgivning samt rådgivning grundad på opartisk och personlig analys för värdepappersinstitut och försäkringsdistributörer. Syftet med reglerna är att stärka kundskyddet och gå mot en mer likartad reglering för de som tillhandahåller rådgivning på finansmarknadsområdet. Reglerna genomför delar av EU:s direktiv om marknader för finansiella instrument Mifid 2 och direktivet om försäkrings-distribution (IDD). har i en rapport följt upp de nya reglerna om provision och oberoende rådgivning. Inspektionens kartläggning visar bl.a. att det bara är ett fåtal företag som erbjuder oberoende rådgivning och rådgivning grundad på opartisk och personlig analys. Trots att de flesta företagen inte erbjuder oberoende rådgivning uppger många att de skickar vidare hela eller delar av mottagen provision till kund om det rör fondandelar. Dessutom uppger flera företag att deras affärsmodeller blir alltmer avgiftsbaserade, dvs. företaget tar ut en avgift direkt från kund i stället för att ta emot provisioner från produktbolag. har granskat statens tillsyn och konsumentskyddet på det finansiella området (RiR 2019:32). Bland annat har omfattningen av åtgärder för att stärka konsumentskyddet inom premiepensionssystemet undersökts. sammantagna bedömning är att konsumentskyddet inom premiepensionssystemet har förbättrats väsentligt. finns det förutsättningar för att vara hemvist för försäkringsrelaterade instrument genom specialföretag som regleras i försäkringsrörelselagen (2010:2043). Denna reglering genomför ett harmoniserat EU-direktiv, Solvens II (prop. 2015/16:9, bet. 2015/16:FiU7, rskr. 2016/16:38). Regeringen konstaterade i budgetpropositionen att frågan om tillsyn över medicinska rådgivare har utretts och behandlats av regeringen och (prop. 2020/21:1, utg.omr. 2 s. 19). Slutsatserna har varit att tillsyn inte bör införas av principiella skäl. Regeringen anförde vidare att försäkringsbranschen har inlett ett arbete med förtroendehöjande rutiner och att branschens insatser enligt kan bidra till en lösning på problemet med bristande förtroende. har riktat ett tillkännagivande till regeringen om att försäkringar tecknade före bör omfattas av motsvarande flytträtt som försäkringar tecknade därefter, dock under förutsättning att inte avgörande skäl talar mot detta (bet.