bet · H901AU8 · 2022-03-24 00:00:00 — Motionären anser vidare att regeringen bör arbeta fram en nationell handlingsplan mot hederskulturens brott för att skydda och hjälpa brottsoffren (yrkande 2). I motion 2021/22:301 av och (båda SD) tar motionärerna upp vikten av effektivt skydd för barn och unga mot hedersrelaterat våld (yrkande 1). Motionärerna anser vidare att det bör göras nya utredningar för att se hur situationen med hedersrelaterad brottslighet i ser ut (yrkande 4). I motion 2021/22:4096 av m.fl. (MP) anser motionärerna att det bör göras beräkningar av det hedersrelaterade våldets kostnader för samhället (yrkande 2). Motionärerna argumenterar att fokus därmed kan flyttas från när våld redan har inträffat till ett förebyggande arbete och att förhindra att det utövas. I motion 2021/22:80 av Amineh Kakabaveh (-) anser motionären att insatser bör göras för att öka kunskapen om hedersförtrycket bland både de grupper i samhället som drabbas av hedersförtryck och de som utövar det (yrkande 2). I motion 2021/22:81 anser samma motionär att regeringen bör genomföra en utvärdering av de insatser som statens myndigheter har gjort mot hedersrelaterat våld och förtryck (yrkande 1). Motionären anser vidare att regeringen bör utreda vilka myndigheter som bedriver ett seriöst arbete och visar ett genuint engagemang och som därför bör få medel för att utveckla sin verksamhet (yrkande 2). Motionären betonar även att medel för satsningar mot hedersrelaterat våld och förtryck bör gå till de frivilliga organisationer som har profilerat sig inom området och väl kan dokumentera att de gjort viktiga insatser mot hedersrelaterat våld och förtryck (yrkande 3). Samma motionär understryker i motion 2021/22:83 vikten av att stärka invandrade kvinnors ställning i samhället i kampen mot hedersförtryck, hedersvåld, segregationens inverkan på barnens uppväxt och risken för kriminalitet (yrkande 6). Ny lagstiftning mot hedersrelaterad brottslighet infördes ett särskilt barnäktenskapsbrott och en straffskärpningsgrund för brott med hedersmotiv. Det infördes även ett utreseförbud som ska skydda barn från att föras utomlands för att ingå barnäktenskap eller könsstympas. Regeringen överlämnade propositionen Ett särskilt brott för hedersförtryck (prop. 2021/22:138) till . I propositionen föreslår regeringen att ytterligare ett nytt brott, hedersförtryck, införs i . Lagändringarna föreslås träda i kraft . Propositionen bereds i justitieutskottet. För att främja tillämpningen av de nya bestämmelserna mot hedersrelaterad brottslighet beslutade regeringen om ett uppdrag till Nationella kompetensteamet mot hedersrelaterat våld och förtryck vid i , , (Barnafrid – Nationellt ), , och att 2021–2022 gemensamt genomföra insatser för att främja tillämpningen av de nya bestämmelserna mot hedersrelaterad brottslighet (A2020/02649/JÄM). Uppdraget ska slutredovisas av Nationella kompetensteamet vid i . Nationell strategi för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor För att förebygga våld i nära relationer och mäns våld mot kvinnor har regeringen antagit en tioårig nationell strategi som gäller (skr. 2016/17:10). Strategin inbegriper arbete mot hedersrelaterat våld och förtryck. En utförligare redovisning av innehållet i strategin finns ovan i avsnittet Mäns våld mot kvinnor och våld i nära relationer. Regeringens åtgärdsprogram för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor 2021–2023 Regeringen framhåller i åtgärdsprogrammet att den har vidtagit omfattande åtgärder när det gäller att motverka hedersrelaterat våld och förtryck samt prostitution och människohandel, och att dessa två områden kommer att fortsätta vara högt prioriterade för regeringen. Flera av åtgärderna i programmet är inriktade på att förebygga och bekämpa hedersrelaterat våld och förtryck. Det handlar bl.a. om inrättandet av ett nationellt mot hedersrelaterat våld och förtryck, om att länsstyrelserna får ett permanent, utvecklat och utökat uppdrag och om samarbete med Kommuner och Regioner för stöd till lokal och regional nivå. När det gäller omfattningen av hedersvåld i konstaterar regeringen att den har varit svår att undersöka och att den mest omfattande kartläggningen är den s.k. storstadskartläggningen, Heder och samhälle – Det hedersrelaterade våldets och förtryckets uttryck och samhällets utmaningar (2019), som genomfördes av på uppdrag av , och –2018. Enligt regeringen är det nationella mot hedersrelaterat våld och förtryck som ska inrättas vid i den aktör som kommer att ha bäst förutsättningar att följa upp området nationellt. En utförligare redogörelse för åtgärdsprogrammet och de utvecklingsområden som regeringen identifierat finns ovan i avsnittet Mäns våld mot kvinnor och våld i nära relationer. Inrättande av ett nationellt mot hedersrelaterat våld och förtryck Regeringen har uppdragit åt i att tillsammans med bl.a. , och förbereda inrättandet av ett permanent nationellt och sektorsövergripande mot hedersrelaterat våld och förtryck (A2020/02708/JÄM). I uppdragsbeskrivningen anges att centrumet ska vara sektorsövergripande och stödja kommuner och regioner att bekämpa hedersrelaterat våld och förtryck genom att utveckla ett strategiskt, förebyggande och kunskapsbaserat arbete. Centrumet ska samverka med berörda myndigheter och kommuner utan att ta över det ansvar som ligger på andra aktörer. Till det nationella kompetenscentrumets uppgifter ska höra att – ge råd och vägledning på generell nivå till vuxna, unga och barn som själva är utsatta eller riskerar att utsättas för hedersvåld samt deras anhöriga – stödja kommuners, regioners och statliga myndigheters samordning av insatser till utsatta – ge råd och förmedla kunskap om hedersvåld till yrkesverksamma – stödja kommuner och regioner i deras arbete att kartlägga förekomst av hedersvåld, planera verksamhet samt att införa, följa upp och utvärdera kvalitetssäkrade arbetssätt och metoder för att förebygga hedersvåld och erbjuda stöd till enskilda utsatta – regelbundet undersöka omfattningen av hedersvåld i samt utvecklingen av samhällets insatser på området – samla och sprida kunskap om förebyggande arbete mot hedersvåld liksom långsiktigt stöd baserat på forskning och beprövad erfarenhet – främja övergripande informationsutbyte mellan nationella myndigheter i frågor om hedersvåld. Det nationella kompetensteamet vid i har inlett sitt arbete för att bli ett nationellt mot hedersrelaterat våld och förtryck. lämnade en delredovisning av vidtagna åtgärder och en plan för det fortsatta arbetet (rapport 2021:15). ska redovisa uppdraget i sin helhet. Nationellt centrum för kvinnofrid Nationellt centrum för kvinnofrid (NCK) har regeringens uppdrag att nationellt höja kunskapen om mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer. NCK har även regeringens uppdrag att ge stöd till våldsutsatta kvinnor. För att genomföra uppdragen arbetar NCK med utbildning av yrkesverksamma och studenter, metodutveckling för omhändertagande av våldsutsatta kvinnor samt med information, forskning och kunskapssammanställning. Länsstyrelsernas arbete mot hedersrelaterat våld och förtryck I budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 13 s. 87 f.) framhåller regeringen att länsstyrelserna bedriver ett viktigt arbete för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor. Regeringen skriver vidare att länsstyrelsernas arbete för att stödja utvecklingen av regionala resurscentrum som samlar insatser för barn och vuxna som är utsatta, eller riskerar att utsättas, för hedersrelaterat våld och förtryck fortgår. När det gäller de regionala resurscentrumen anges i länsstyrelsernas regleringsbrev för att länsstyrelserna ska utveckla verksamheten med regionala resurscentrum för att bekämpa hedersrelaterat våld och förtryck. Arbetet ska utvecklas mot bakgrund av de utvärderingar som gjorts av arbetet samt samordnas av det nationella kompetensteamet mot hedersrelaterat våld och förtryck som finns vid i . ska lämna en redovisning av uppdraget till regeringen . Enligt förordningen (2021:995) om länsstyrelsernas regionala arbete mot mäns våld mot kvinnor som trädde i kraft ska det vid varje länsstyrelse finnas en samordningsfunktion för frågor om mäns våld mot kvinnor, våld i nära relationer, sexuellt våld, hedersrelaterat våld och förtryck samt prostitution och människohandel. Till samordningsfunktionen hör ett antal uppgifter, bl.a. att stödja och bidra till framtagandet och genomförandet av regionala sektorsövergripande strategier och handlingsplaner. Genom förordningen regleras länsstyrelsernas pågående uppdrag mot mäns våld mot kvinnor långsiktigt. har länsstyrelserna tilldelats permanenta medel för sitt uppdrag att arbeta mot mäns våld mot kvinnor. I uppdrag ligger att främja utvecklingen av förebyggande insatser mot hedersrelaterat våld och förtryck och att synliggöra och motverka hedersrelaterat våld och förtryck med inriktning på nationell kunskapsutveckling och strategiska övergripande frågor. Enligt regleringsbrevet för har i uppdrag att identifiera eventuella kunskapsluckor om mäns våld mot kvinnor och våld i nära relationer hos yrkesgrupper som möter våldsutsatta. Uppdraget omfattar alla typer av våldsutsatthet som ingår i den nationella strategin för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor. Uppdraget ska särskilt belysa kunskapsluckor hos yrkesgrupper som möter människor som av olika skäl befinner sig i en utsatt situation. ska i uppdraget beakta kunskap från uppdraget att genomföra utbildningsinsatser för personal om våld i nära relationer och mäns våld mot kvinnor (S2018/03930). I uppdraget ingår även att vid behov lämna förslag på åtgärder. Uppdraget ska redovisas till regeringen . Uppdrag till (Nationellt centrum för kunskap om våld mot barn, Barnafrid) fick (Nationellt centrum för kunskap om våld mot barn, Barnafrid) i uppdrag av regeringen att genomföra utbildningsinsatser om hedersrelaterat våld och förtryck och dess olika uttrycksformer barnäktenskap, tvångsäktenskap och könsstympning för landets barnahusverksamheter (S2018/03927). Uppdraget slutredovisades och i slutrapporten konstateras bl.a. att det på barnahusen finns behov av fortsatt kompetensutveckling när det gäller hedersrelaterat våld och förtryck. Vidare identifierade Barnafrid bl.a. följande behov: – kunskapshöjande insatser för yrkesverksamma i fråga om de nya lagarna mot hedersrelaterad brottslighet – behov av fortsatta tvärprofessionella utbildningsinsatser – utbildningsinsatser riktade mot verksamhetschefer och verksamhetsutvecklare – samla handlingsplaner och rutiner från kommunerna – fortsatt forskning på området – samverkan mellan de nordiska länderna. Regeringen har beslutat om fortsatt uppdrag för Barnafrid att genomföra utbildningsinsatser om hedersrelaterat våld och förtryck (A2020/02662). Inom ramen för uppdraget ska även erfarenheter från barnahusverksamheternas utredningsarbete av hedersrelaterad brottslighet samlas in och spridas. Arbetet ska bedrivas i samverkan med det nationella kompetensteamet mot hedersrelaterat våld och förtryck vid i och med beaktande av det myndighetsgemensamma uppdraget att förebygga och bekämpa könsstympning av flickor och kvinnor (A2021/01029). Uppdraget ska redovisas till regeringen . Pågående myndighetsuppdrag i övrigt För att förebygga och bekämpa hedersrelaterat våld och förtryck har regeringen beslutat om ett stort antal myndighetsuppdrag. Nedan redovisas några av dessa uppdrag. Regeringen gav ett myndighetsgemensamt uppdrag att förebygga och bekämpa könsstympning av flickor och kvinnor (A2021/01029). Delredovisningar av uppdraget ska göras till regeringen och slutredovisning . har i sitt regleringsbrev för fått i uppdrag att fortsätta att stödja organisationer som arbetar för att utveckla brottsofferverksamhet riktad till hbtqi-personer som utsatts för våld i nära relationer inklusive hedersrelaterat våld och förtryck. Uppdraget ska redovisas till regeringen . Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) har i sitt regleringsbrev för fått i uppdrag att genomföra informationsinsatser rörande hedersrelaterat våld och förtryck inklusive barnäktenskap, tvångsäktenskap och könsstympning samt hälsa och jämställdhet, inklusive prostitution och människohandel, riktade till yrkesverksamma och andra vuxna som möter unga nyanlända och unga asylsökande i sitt arbete eller inom ideella engagemang. Delredovisningar av uppdraget ska göras och en samlad redovisning av uppdraget ska göras . MUCF har även i uppdrag att sprida det kunskapsunderlag med fokus på hedersrelaterat våld och förtryck och på våldsförebyggande arbete som myndigheten har tagit fram (A2021/01300). Spridningsaktiviteterna ska rikta sig till den aktuella målgruppen fritidsledare och andra yrkesverksamma som arbetar med ungas fritid. Uppdraget ska redovisas . Myndigheten för vård- och omsorgsanalys har i sitt regleringsbrev för fått i uppdrag att genomföra en studie med fokus på hedersrelaterat våld och förtryck. Myndigheten ska inhämta kunskap och erfarenheter från personer som varit utsatta för hedersrelaterat våld och förtryck och som har haft kontakt med för stöd och hjälp. Uppdraget ska ge en bild av de utsattas syn på stöd och insatser som de fått från och innehålla en analys av om kvaliteten i stödet skulle kunna utvecklas. Uppdraget ska redovisas till regeringen . Inspektionen för vård och omsorg () fick i uppdrag av regeringen att förstärka och utveckla tillsynen av och hälso- och sjukvårdens arbete mot mäns våld mot kvinnor, våld i nära relationer och hedersrelaterat våld och förtryck (A2021/01714). Ett särskilt fokus ska läggas på hur insatser ges och anpassas för personer som utsätts, eller riskerar att utsättas, för hedersrelaterat våld och förtryck. En delredovisning av uppdraget ska göras . Uppdraget ska slutredovisas till regeringen . Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd (MFoF) fick i uppdrag av regeringen att främja utvecklingen av våldsförebyggande arbete genom stöd till föräldrar inriktat på familjer i en hederskontext (A2021/02053). Inom ramen för uppdraget ska MFoF inhämta kunskaper och erfarenheter från en rad olika myndigheter och vid behov föra dialog med regioner, kommuner samt organisationer inom civilsamhället. Uppdraget ska delredovisas i form av en handlingsplan för myndighetens arbete och slutredovisas till regeringen . Trygghetsberedningen (Ju 2020:09) Regeringen beslutade att tillsätta en parlamentariskt sammansatt kommitté i form av en trygghetsberedning. Trygghetsberedningen ska bistå regeringen med underlag till utformningen av en kunskapsbaserad och brett förankrad kriminalpolitik som ska bidra till att uppfylla de kriminalpolitiska målen att minska brottsligheten och öka människors trygghet. Kommittén lämnade ett första delbetänkande (SOU 2021:85) i vilken den redovisar en övergripande analys av de kriminalpolitiska utmaningar som samhället står inför samt ger vissa förslag när det gäller samhällets förmåga att ge stöd och skydd åt brottsoffer. Ett av förslagen är att bör ges i uppdrag att kartlägga kommunernas arbete med att erbjuda hjälp till brottsutsatta och att myndigheten ska ta fram vägledning för att stödja kommunernas socialtjänster i arbetet med att stötta brottsoffer. Kommittén ska lämna årliga delredovisningar –2023. Ett slutbetänkande ska lämnas . Nationell strategi mot våld mot barn (dir. 2021:29) Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att lämna förslag till en samlad nationell strategi för att förebygga och bekämpa våld mot barn, inklusive hedersrelaterat våld och förtryck. Strategin ska anlägga ett helhetsperspektiv och möjliggöra en sammanhållen inriktning för arbetet med att förebygga och bekämpa våld mot barn . I uppdraget ingår att bedöma behovet av utvecklad statistik och lämna förslag på hur barns våldsutsatthet regelbundet kan kartläggas och följas upp. Uppdraget ska redovisas till regeringen . Åtgärder mot kontroller av flickors och kvinnors sexualitet (dir. 2021:98) Regeringen beslutade att tillsätta en utredning om åtgärder mot kontroller av flickors och kvinnors sexualitet. I direktiven betonas att åtgärder måste vidtas som kan motverka att flickor och kvinnor utsätts för olika former av begränsningar och kontroller av sin sexualitet. I uppdraget ingår att inhämta kunskap om förekomsten av s.k. oskuldskontroller, utfärdande av oskuldsintyg, hymenoperationer och liknande fenomen, både inom hälso- och sjukvården och i samhället i övrigt, att analysera och ta ställning till hur skyddet mot denna form av otillbörlig kontroll av flickors och kvinnors sexualitet kan stärkas och föreslå vilka förändringar i lagstiftningen som bör göras med anledning av detta, och lämna nödvändiga författningsförslag. I uppdraget ingår också att analysera och ta ställning till om underlåtenhet att anmäla eller på annat sätt avslöja äktenskapstvång och barnäktenskapsbrott bör kriminaliseras, och oavsett ställningstagande i sak, lämna förslag som innebär en sådan kriminalisering. Uppdraget ska redovisas till regeringen . Överenskommelse med Kommuner och Regioner Kommuner och Regioner (SKR) genomför 2021–2023 en satsning för att stödja kommuner och regioner att utveckla arbetet för jämställdhet och kvinnofrid. Satsningen har särskilt fokus på att förebygga och motverka hedersrelaterat våld och förtryck. Satsningen finansieras med medel från regeringen och är en fortsättning på det arbete för stärkt jämställdhet och kvinnofrid som SKR genomförde efter överenskommelse med regeringen –2020. Arbetet har sin utgångspunkt i regeringens jämställdhetspolitiska delmål och nationella strategi för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor. Målen för satsningen är följande: – utveckla kvinnofridsarbetet med fokus på hedersrelaterat våld och förtryck – förebygga hedersrelaterat våld och förtryck genom att stärka och utveckla jämställdhetsarbetet i kommuner och regioner – stärka kommuner och regioners arbete med jämställdhetsintegrering och samverkan mellan lokal, regional och nationell nivå kring lösningar på specifika jämställdhetsproblem utifrån de jämställdhetspolitiska målen. Arbetet är organiserat i tre delprojekt på SKR, varav ett är en särskild kvinnofridssatsning 2021–2023. Med kvinnofridssatsningen vill SKR stödja kommuner och regioner att bättre förebygga och tidigt upptäcka våld, stödja våldsutsatta och deras barn, samt ge insatser till våldsutövare att förändra sitt beteende. Satsningen riktar sig till socialtjänst, hälso- och sjukvård, skola och förskola och arbetsgivare i kommuner och regioner. En analys av de olika kostnader som mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck förorsakar samhället har gjorts i betänkandet Nationell strategi mot mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck (SOU 2015:55). Utredningen redovisar uppskattningar av samhällskostnader som rör och en socioekonomisk belysning av mäns våld mot kvinnor i nära relation genom ett fiktivt fall. Utredningens slutsatser är att våldet är mycket samhällsekonomiskt och socioekonomiskt kostsamt och att kostnaderna kvarstår . Motionsyrkanden om arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck behandlades av utskottet senast i betänkande 2020/21:AU10 Jämställdhet och åtgärder mot diskriminering (s. 9 f.). Motionsyrkandena avstyrktes med hänvisning främst till pågående arbete. biföll utskottets förslag till beslut (prot. 2020/21:107). Utskottet vill inleda med att framhålla betydelsen av att samhället tydligt agerar mot alla former av hedersrelaterat våld och förtryck, och betona vikten av att det bedrivs ett uthålligt och långsiktigt arbete för att bekämpa hedersproblematiken. Det ska inte finnas någon som helst plats för hedersrelaterat våld och förtryck i vårt samhälle. Utskottet vill inledningsvis framhålla vikten av länsstyrelsernas arbete för att förebygga och bekämpa hedersrelaterat våld och förtryck, och välkomnar de satsningar som regeringen fortsätter att göra när det gäller detta arbete. För att kunna sätta in rätt åtgärder mot hedersrelaterat våld och förtryck är det nödvändigt med kunskap om dess omfattning och utbredning. Förslag som handlar om att få bättre kunskap om våldets omfattning finns i partimotion 2021/22:3509 (C) yrkande 27, kommittémotionerna 2021/22:3788 (M) yrkande 6, 2021/22:4210 (KD) yrkande 43 och 2021/22:3985 (L) yrkandena 1 och 33 samt motion 2021/22:301 (SD) yrkande 4. Utskottet instämmer givetvis med motionärerna om vikten av att kartlägga omfattningen, men anser dock inte att det finns anledning att ta något initiativ i frågan. Utskottet delar regeringens bedömning att det nationella mot hedersrelaterat våld och förtryck som ska inrättas kommer att ha bäst förutsättningar att följa omfattningen av hedersrelaterat våld och förtryck i . Till centrumets uppgifter ska bl.a. höra att regelbundet undersöka såväl omfattningen av hedersvåld i som utvecklingen av samhällets insatser på området. Utskottet noterar även att det i uppdraget ska ligga att stödja kommuner och regioner i deras arbete att kartlägga förekomst av hedersvåld. När det särskilt gäller hedersrelaterat våld och förtryck mot barn noterar utskottet utredningsuppdraget om en nationell strategi mot våld mot barn i vilket bl.a. ingår att bedöma behovet av utvecklad statistik och föreslå hur barns våldsutsatthet regelbundet kan kartläggas och följas upp. Utskottet anser med det anförda att de aktuella yrkandena i allt väsentligt får anses tillgodosedda och därmed bör avslås. Flera motionsförslag i avsnittet handlar om vikten av att nå ut med information och kunskap till både de som drabbas av hedersförtryck och de som utövar våldet och förtrycket. Utskottet håller naturligtvis med om detta, men med tanke på det omfattande arbete som bedrivs för att bl.a. genom informationsinsatser motverka hedersrelaterat våld och förtryck anser utskottet inte att det finns anledning att rikta något tillkännagivande till regeringen i frågan. Utskottet anser därmed att kommittémotionerna 2021/22:2652 (SD) yrkande 1 och 2021/22:3985 (L) yrkande 9 samt motion 2021/22:80 (-) yrkande 2 bör avslås. När det gäller att utveckla kunskapen och kompetensen i fråga om hedersrelaterat våld och förtryck hos olika yrkesgrupper, vilket flera motionsförslag handlar om, instämmer utskottet med motionärerna om att detta är ett viktigt utvecklingsområde. Utskottet kan konstatera att omfattande insatser har gjorts från regeringens sida, bl.a. genom uppdragen till olika myndigheter. Utskottet uppmärksammar bl.a. uppdraget till Barnafrid om att genomföra utbildningsinsatser om hedersrelaterat våld och förtryck och de uppdrag som Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor har på området. Vidare vill utskottet lyfta fram det uppdrag som har om att identifiera eventuella kunskapsluckor hos yrkesgrupper som möter våldsutsatta och vid behov lämna förslag på åtgärder. Utskottet välkomnar även att en av uppgifterna för det nationella kompetenscentrumet mot hedersrelaterat våld och förtryck kommer att vara att ge råd och förmedla kunskap om hedersvåld till yrkesverksamma. Utskottet anser sammantaget att det pågår ett aktivt arbete för att stärka kompetensen om hedersrelaterat våld och förtryck som ligger i linje med det som motionärerna efterfrågar och ser därmed inte att det finns skäl att rikta något tillkännagivande till regeringen på området. Utskottet anser därför att partimotionerna 2021/22:3509 (C) yrkande 26 och 2021/22:3666 (C) yrkande 74 och 109 samt kommittémotionerna 2021/22:2562 (SD) yrkande 3, 2021/22:3218 (C) yrkande 42, 2021/22:3512 (C) yrkande 28 och 2021/22:3514 (C) yrkande 33 bör avslås. Ett antal motionsförslag handlar om uppföljning och utveckling av det arbete som bedrivs för att förebygga och motverka hedersrelaterat våld och förtryck. Det handlar bl.a. om att länsstyrelsernas arbete bör följas upp och om att det bör byggas upp en struktur för utvecklingsarbete och erfarenhetsutbyte när det gäller kommunernas arbete på området. Även utvärdering av myndigheternas arbete på området efterfrågas.