bet · H901KU25 · 2022-02-18 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motioner som behandlas i betänkandet. Motionsyrkandena rör frågor om allmänna helgdagar, regler om flaggning, skånska flaggans officiella status, nationalsången, nationella symboler, minnesdagar m.m. och offentliga belöningssystem. I betänkandet finns fyra reservationer (SD). 17 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Regler om flaggning och skånska flaggans officiella status Nationalsången och nationella symboler 1.Allmänna helgdagar, punkt 1 (SD) 2.Regler om flaggning, punkt 2 (SD) 3.Nationalsången, punkt 4 (SD) 4.Nationella symboler, punkt 5 (SD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2021/22:131 av (KD), 2021/22:1829 av (M) och 2021/22:3292 av m.fl. (SD) yrkande 10. Reservation 1 (SD) 2021/22:3292 av m.fl. (SD) yrkande 16. Reservation 2 (SD) Skånska flaggans officiella status 2021/22:1450 av Boriana m.fl. (M). 2021/22:321 av och (båda SD) yrkande 2 och 2021/22:3292 av m.fl. (SD) yrkande 19. Reservation 3 (SD) 2021/22:321 av och (båda SD) yrkande 1 och 2021/22:3292 av m.fl. (SD) yrkande 18. Reservation 4 (SD) 2021/22:66 av (SD) yrkande 1, 2021/22:316 av och (båda SD) yrkande 1, 2021/22:475 av (SD), 2021/22:1684 av (S) och 2021/22:2346 av (L). 2021/22:316 av och (båda SD) yrkandena 2 och 3 samt 2021/22:2924 av och (båda SD). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (SD), (S), Per Schöldberg (C), (V), (M), (S), Skånberg (KD), (S), (L), (SD), (MP), (M), (S) och (SD). I betänkandet behandlar utskottet 17 yrkanden i motioner från den allmänna motionstiden /22. Motionsyrkandena handlar om allmänna helgdagar, regler om flaggning, skånska flaggans officiella status, nationalsången, nationella symboler, minnesdagar m.m. och offentliga belöningssystem. En förteckning över de behandlade förslagen finns i bilagan till betänkandet. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om förändringar av de allmänna helgdagarna. Jämför reservation 1 (SD). I kommittémotion 2021/22:3292 av m.fl. (SD) yrkande 10 föreslås att första maj bör utgå och ersättas med en annan dag såsom veterandagen, Engelbrektsdagen eller någon liknande dag med motsvarande koppling till det svenska arvet alternativt byta namn till Valborgsdagen för att markera att den är en angelägenhet för hela svenska folket. I motion 2021/22:1829 av (M) föreslås att veterandagen ska göras till allmän helgdag så att svenska folket ges möjlighet att hedra sina veteraner. Motionären anser att man genom att höja veterandagens status till allmän helgdag skulle öka uppmärksamheten kring och kunskapen om veteranernas viktiga insatser hos befolkningen i stort och slutligt erkänna veteranerna. I motion 2021/22:131 av (KD) föreslås att möjligheten att återinföra som helgdag bör utredas. Motionären anför att är en helg som av tradition använts för konfirmationer och bröllop i när naturen står i sin vackra försommargrönska. Bakgrund och gällande rätt I 1 § lagen (1989:253) om allmänna helgdagar anges att med allmän helgdag avses i lag eller annan författning , däribland och , nyårsdagen, , första maj, juldagen och annandag jul, även när de inte infaller , , , himmelsfärdsdag, nationaldagen, och Nationaldagen blev allmän helgdag 2005 (prop. 2004/05:23). Förslaget skulle finansieras genom att en annan helgdag togs bort och regeringen föreslog att skulle upphöra att vara allmän helgdag. I övervägandena i propositionen om vilken helgdag som borde tas bort när nationaldagen blev helgdag, anförde regeringen bl.a. att trossamfundens uppfattning var viktig när man skulle ta sällning till vilken helgdag som borde tas bort. verkade vara eniga om att – för det fall infördes som allmän helgdag – var den av de kyrkliga helgdagarna som skulle ge minst negativa konsekvenser om den upphörde att vara allmän helgdag. Regeringen pekade även på att det alternativet syntes innebära minst negativa samhällsekonomiska konsekvenser. I betänkande 2004/05:KU6 anslöt sig till regeringens bedömning. högtidlighålls som veterandag inom Försvarsmakten. Veterandagen syftar till att hedra personal som deltar eller har deltagit i nationella eller internationella militära operationer och att högtidlighålla minnet av stupade och omkomna. Till högtidlighållandet inbjuds samtliga veteraner och deras anhöriga, inte bara de militära utan även från polisen, tullen, , Kriminalvården och andra myndigheter. Veterandagen högtidlighålls samma datum och har statsceremoniella inslag. De ceremonier som anordnas under veterandagen samordnas av Försvarsmakten, men ofta deltar representanter för andra statliga myndigheter, representanter för kungafamiljen och för Försvarsmaktens ideella samarbetsorganisationer. tillkännagav för regeringen att veterandagen skulle göras till allmän flaggdag (bet. 2016/17:KU29, rskr. 2016/17:246). Regeringen beslutade att ska vara allmän flaggdag. har tidigare behandlat motioner om att avskaffa första maj som helgdag (se bl.a. bet. 2016/17:KU29, 2017/18:KU28 och 2018/19:KU18). Utskottet har även behandlat motioner om att göra veterandagen till allmän helgdag (se bl.a. bet 2018/19:KU18). Motionerna har avstyrkts. Senast utskottet behandlade motioner om att förändra de allmänna helgdagarna var (bet. 2020/21:KU15). Utskottet avstyrkte då bl.a. motioner om att ersätta första maj som allmän helgdag och om att återinföra som allmän helgdag. Utskottet ansåg liksom tidigare att antalet helgdagar inte bör ändras, att gällande helgdagar inte bör tas bort och att någon ny helgdag inte bör införas. Utskottet avstyrkte även i förenklad ordning en motion om att göra veterandagen till allmän helgdag. Utskottet anser liksom tidigare att de allmänna helgdagarna inte bör ändras och är inte berett att förorda att någon gällande helgdag tas bort eller att någon ny helgdag införs. Regler om flaggning och skånska flaggans officiella status Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om regler om flaggning och om att låta utreda den skånska flaggans officiella status. Jämför reservation 2 (SD). I kommittémotion 2021/22:3292 av m.fl. (SD) yrkande 16 föreslås att en ny allmän flagglag införs där alla regler för flaggning samlas. Motionärerna anför att flagglagen bör innehålla regler för flaggans utseende, ceremoniel för flaggning, vilka flaggdagar som ska anses vara officiella och att myndigheter endast ska föra den svenska flaggan, regionala flaggor, eventuella gästflaggor och myndighetsspecifika flaggor. Flagglagen bör enligt motionärerna även påbjuda att samtliga svenska myndigheter ska flagga på officiella flaggdagar och följa de ceremonier som gäller för flaggning. Skånska flaggans officiella status I motion 2021/22:1450 av Boriana m.fl. (M) föreslås att den skånska flaggans officiella status bör utredas. Motionärerna anför att beslutade att den rödgula flaggan ska användas jämsides med EU-flaggan, regionens flagga och den svenska flaggan. Beslutet ifrågasattes av bl.a. som uttalade att korsprydda landskapsflaggor inte har någon officiell status och därför ska undvikas i officiella sammanhang. förtydligade därför sitt ställningstagande genom att 2017 besluta att skånska flaggan ska vara officiell och att det ska flaggas med den som svenska flaggan och EU-flaggan utanför . kom ett medborgarförslag i att kommunen också borde flagga skånskt. I samband med det uttalade den biträdande statsheraldikern att endast staten kan erkänna en flagga som officiell, antingen genom lagstiftning i eller genom en regeringsförordning. Enligt motionärerna bör självfallet den skånska flaggan få användas i officiella sammanhang i . Motionärerna konstaterar att det saknas ett resonemang kring den skånska flaggan status i betänkandet Ett modernt belöningssystem, de allmänna flaggdagarna och redovisningen av anlaget till hovet (SOU 2021:74). I proposition 1981/82:109 med förslag till ny lagstiftning om riksvapen och flagga framhölls att det då inte fanns några bindande föreskrifter om flaggning – frånsett på Försvarsmaktens område. Emellertid hade s.k. allmänna flaggdagar angetts i den vanliga almanackan . Denna förteckning över flaggdagar hade karaktären av inofficiell rekommendation och hade tillkommit på initiativ av Bestyrelsen för . Tanken på att införa en skyldighet att på de allmänna flaggdagarna flagga på byggnader som inrymmer statliga myndigheter och institutioner avvisades av ekonomiska och praktiska skäl. Man ansåg att flaggningsfrågan därför liksom dittills borde lämnas oreglerad förutom inom Försvarsmakten. Detta innebar att varje civil myndighet själv utifrån praktiska och andra överväganden fick avgöra i vilken utsträckning seden att flagga på de allmänna flaggdagarna lämpligen kunde upprätthållas. Mot bakgrund av att vid åtskilliga tillfällen behandlat önskemål om att de allmänna flaggdagarna skulle förtecknas och fastställas officiellt föreslogs att så skulle ske. När det gäller frågan om vilka dagar som borde tas upp som flaggdagar påpekades i propositionen att flaggdagarna i princip hade varit oförändrade och att de således hade vuxit sig in i allmänhetens medvetande. Därför borde ingen dag uteslutas utan starka skäl. De dåvarande borde alltså behållas. Två nya flaggdagar föreslogs med hänsyn bl.a. till uttalanden från sida. Det gällde dagen för riksdagsval och . För att det skulle bli möjligt att utan riksdagsbehandling ändra i förteckningen när förhållandena ändrades för de kungliga flaggdagarna rekommenderades i den promemoria som låg till grund för propositionen att de allmänna flaggdagarna skulle anges i en förordning. Förordningen (1982:270) om allmänna flaggdagar utfärdades och innehåller endast en förteckning över de . Genom en ändring i förordningen 2017 blev allmän flaggdag. Vidare blev en tillfällig allmän flaggdag för att fira demokratins genombrott i genom ändringar 2018 och 2019. I lagen (1982:269) om flagga regleras bl.a. svenska flaggans utseende. Vilka dagar som är allmänna flaggdagar regleras i förordningen (1982:270) om allmänna flaggdagar. Enligt 1 § förordningen är följande dagar allmänna flaggdagar: – ; Konungens namnsdag – ; Kronprinsessans namnsdag – ; Konungens födelsedag – ; nationaldag och – ; Kronprinsessans födelsedag – ; Drottningens namnsdag – dag för val i hela riket till – ; Drottningens födelsedag Vad gäller militära myndigheter anges i 1 § förordningen (1994:657) om användning av tretungad flagga att den tretungade flaggan används som örlogsflagga, förutom av Försvarsmakten även av , , , och . Försvarsmakten har beslutat om föreskrifter (FFS 1999:4) med närmare bestämmelser om förande av örlogsflagga. I 16 kap. 7 § fanns tidigare en bestämmelse som innebar att den som offentligen skymfat flagga eller vapen eller annat rikets tecken kunde dömas för skymfande av rikssymbol till böter eller fängelse . Bestämmelsen upphävdes (prop. 1970:12, första lagutskottets utlåtande nr 47, SFS 1970:225). Efter ett tillkännagivande av , på förslag av , tillsatte regeringen en parlamentariskt sammansatt kommitté som bl.a. skulle göra en översyn av de allmänna flaggdagarna (dir. 2019:76 och 2020:127). Kommittén tog namnet (Ju 2019:09), och uppdraget redovisades . Enligt utredningens direktiv skulle översynen ha inriktningen att antalet kungliga flaggdagar ska minska till nästa tronskifte. Kommittén fick även i uppdrag att ta ställning till om en eller flera nya allmänna flaggdagar bör införas för att uppmärksamma och högtidlighålla händelser och liknande som är av större betydelse för riket som helhet. Kommittédirektiven uttryckte att de allmänna flaggdagarna ska ha en bred förankring och stå sig . I betänkandet Ett modernt belöningssystem, de allmänna flaggdagarna och redovisningen av anslaget till hovet (SOU 2021:74) redovisas kommitténs förslag. Det föreslås bl.a. att valdagen för val till , vilket infaller , blir ny allmän flaggdag. Kommittén föreslår också att de för de kungliga namnsdagarna samt flaggdagen för drottningens födelsedag utgår vid nästa tronskifte. De kungliga flaggdagarna ska efter den tidpunkten enligt utredningen endast omfatta tronföljarens födelsedag från det år tronföljaren fyller och regentens födelsedag. Utredningen gör bedömningen att inga andra flaggdagar ska läggas till eller tas bort. Förslagen har varit föremål för remissbehandling och bereds inom . Regeringen har aviserat att den avser att fatta beslut om propositionen Det offentliga belöningssystemet och de allmänna flaggdagarna. Utskottet har framhållit att frågor om flaggning vid de statliga myndigheterna och institutionerna borde avgöras av myndigheterna och institutionerna själva (se bl.a. bet. 1999/2000:KU18, 2000/01:KU15, 2006/07:KU12, 2010/11:KU25 och 2014/15:KU8). I betänkande 2016/17:KU29 avstyrkte utskottet en motion om att införa regler om flaggningstider. Utskottet noterade att det finns regler för flaggningstider som gäller Försvarsmakten och andra militära myndigheter och att det finns rekommendationer för vilka tider flaggan i övrigt bör vara hissad. Med hänvisning till det ovan nämnda tillkännagivandet om en översyn av bl.a. de allmänna flaggdagarna och till den pågående översynen, har utskottet avstyrkt motionsyrkanden om att införa nya allmänna flaggdagar och om att låta utreda den skånska flaggans officiella status (bet. 2017/18:KU28, 2020/21:KU15). Yrkanden om en flagglag behandlades i betänkande 2018/19:KU18. Utskottet ansåg att det inte fanns skäl för att ta något initiativ till en allmän flagglag. Vidare framhöll utskottet liksom tidigare att frågor om flaggning vid de statliga myndigheterna och institutionerna bör avgöras av myndigheterna och institutionerna själva. avstyrkte utskottet i förenklad ordning en motion om att införa en flagglag (bet. 2020/21:KU15). På initiativ tillsatte regeringen en parlamentariskt sammansatt kommitté som bl.a. skulle göra en översyn av de allmänna flaggdagarna. Kommittén, som tog namnet , överlämnade sitt betänkande Ett modernt belöningssystem, de allmänna flaggdagarna och redovisningen av anslaget till hovet. I betänkandet lämnas bl.a. förslag om ändringar av allmänna flaggdagar. Bl.a. mot denna bakgrund anser utskottet, liksom tidigare, att det inte finns skäl för att ta något initiativ till en allmän flagglag. Som utskottet tidigare anfört bör dessutom frågor om flaggning vid de statliga myndigheterna och institutionerna avgöras av myndigheterna och institutionerna själva. Utskottet anser även att det inte finns skäl för att ta initiativ till en utredning om den skånska flaggans officiella status. Utskottet avstyrker motionsyrkandena. Nationalsången och nationella symboler Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att lagfästa nationalsången och om större exponering av nationella symboler. Jämför reservation 3 (SD) och 4 (SD). I kommittémotion 2021/22:3292 av m.fl. (SD) yrkande 19 föreslås att Du gamla, du fria bör stadgas som officiella nationalsång. Motionärerna anför att detta är viktigt för att stärka den nationella förankringen och medborgarnas nationalkänsla. Även i motion 2021/22:321 av och (båda SD) yrkande 2 föreslås att Du gamla, du fria ges officiell status som nationalsång. Motionärerna anför att rent juridiskt saknar en officiell nationalsång. I kommittémotion 2021/22:3292 av m.fl. (SD) yrkande 18 föreslås att det offentliga bör verka för att de nationella symbolerna ska synas mer i det offentliga rummet. Motionärerna anför att paralleller kan dras till hur nationella symboler används globalt. När t.ex. president talar i tv finns det ofta en nationalsymbol – den amerikanska flaggan – bredvid eller bakom podiet. Motionärerna föreslår att både och regeringen bör verka för att stärka den nationella förankringen och medborgarnas nationalkänsla genom ökad exponering av nationalsymboler i officiella sammanhang. Även i motion 2021/22:321 av och (båda SD) yrkande 1 föreslås en utökad exponering av nationalsymboler i officiella sammanhang. Motionärerna anför att skälet till detta är att vi behöver stärka den nationella förankringen och våra medborgares nationalkänsla. I anges att en rikssymbol är ett lands flagga och riksvapen samt sådana ”höghetstecken” som används jämte eller i stället för flaggor eller vapen, i t.ex. riksregalierna samt och möjligen även andra beståndsdelar av riksvapnet. Enligt 1 § lagen (1982:268) om riksvapen har två riksvapen, stora riksvapnet, som också är statschefens personliga vapen, och lilla riksvapnet. Riksvapnen används som symboler för den svenska staten. Stora riksvapnet bör endast när det finns särskilda skäl användas av andra än statschefen, , regeringen, departementen, utrikesrepresentationen och Försvarsmakten. Statschefen kan ge andra medlemmar av det kungliga huset tillåtelse att som personligt vapen bruka stora riksvapnet med de ändringar och tillägg som statschefen bestämmer. I 6 § 1 förordningen (2007:824) med instruktion för Kammarkollegiet anges att myndigheten ska ansvara för att på en plats som regeringen godkänner, under fyra olika lås, förvara och vårda rikets regalier och dyrbarheter enligt särskilda förteckningar. Rikets regalier är statlig egendom och består av rikssvärden, kungakronan, spiran, äpplet och nyckeln. Kammarkollegiet måste ge tillstånd till att föremål tas ur Skattkammaren på för att användas vid exempelvis en kunglig ceremoni. I samband med t.ex. trontillträden och kyrkliga ceremonier inom kungahuset, som vigslar, begravningar och dop, placeras regalierna på hyenden på speciella regaliebord för att markera aktens betydelse. Som framgår ovan finns regler om den svenska flaggan i lagen (1982:269) om flagga. har behandlat frågan om nationalsången. I betänkande 1987/88:KU10 uttalade utskottet följande: Den utveckling som lett till att ”Du gamla, Du fria” numera allmänt betraktas som nationalsång har ägt rum utan påverkan av några av statsmakterna fattade beslut. Såvitt utskottet kunnat bedöma bör det för dem som anser angeläget att vi äger en sång med karaktär av nationalsång framstå såsom väsentligt, att denna sång kunnat få så fast förankring hos mycket stora grupper av vårt folk att dess egenskap av nationalsång i praktiken icke ifrågasättes. Enligt utskottet bör en nationalsång tillkomma på detta sätt och utskottet anser icke motiverat med något officiellt fastställande av nationalsång för . I betänkande 2000/01:KU15 uttalade utskottet att det inte fanns behov av ett juridiskt erkännande av Du gamla, du fria som nationalsång och avstyrkte en motion med ett yrkande om ett tillkännagivande om ett juridiskt erkännande av sången. Utskottet vidhöll därefter denna bedömning bl.a. i betänkandena /04:KU15, 2008/09:KU6, 2012/13:KU16, 2014/15:KU8 och 2017/18:KU28. Även avstyrkte utskottet motionsyrkanden om att Du gamla, du fria ska ges officiell status som nationalsång liksom tidigare med hänvisning till att utskottet inte ansåg att det fanns något behov av ett juridiskt erkännande av nationalsången (bet. 2018/19:KU18). avstyrktes liknande yrkanden efter beredning i förenklad ordning (bet. 2020/21:KU15). Utskottet har tidigare, , även behandlat motionsyrkanden om nationella symboler (bet. 2016/17:KU29, 2017/18:KU28 och 2018/19:KU18). Utskottet ansåg att det inte fanns skäl för att ta något initiativ för att stärka den svenska nationalkänslan genom en större exponering av nationalsymboler. reserverade sig varje gång. avstyrktes liknande yrkanden efter beredning i förenklad ordning (bet. 2020/21:KU15). Utskottet anser liksom tidigare att det inte finns något behov av ett juridiskt erkännande av Du gamla, du fria som nationalsång. Utskottet anser vidare liksom tidigare att det inte finns skäl för att ta något initiativ för att stärka den svenska nationalkänslan genom en större exponering av nationalsymboler. Utskottet avstyrker motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om nya minnesdagar och om att inrätta särskilda dagar för att uppmärksamma islamofobi respektive blåljuspersonal. I motion 2021/22:1684 av (S) föreslås att islamofobi bör uppmärksammas med . Enligt motionären har hat och hot mot muslimer ökat. Utvecklingen är enligt motionären skrämmande och oroväckande. Detta måste uppmärksammas och synliggöras mer. Därför bör en särskild dag när man uppmärksammar islamofobi införas. I motion 2021/22:66 av (SD) yrkande 1 föreslås att det införs en svensk minnesdag tillägnad kommunismens offer. Motionären konstaterar att har varit en svensk nationell minnesdag för Förintelsens offer, och 2005 deklarerade FN denna dag som internationell minnesdag. Vidare påpekar motionären att kommunismen är en ideologi som orsakat miljontals offer. Det har enligt motionären visat sig att svenska ungdomars kunskaper om kommunismens illgärningar, till skillnad från nationalsocialismens, är mycket bristfälliga. I motion 2021/22:316 av och (båda SD) yrkande 1 föreslås att det inrättas en minnesdag tillägnad offren för folkmordet på armenier, assyrier, syrianer, greker, yazidier och andra minoriteter i . Motionärerna anför att offren fortfarande inte fått upprättelse och att den fruktansvärda tragedin inte ens erkänns av alla. Vidare anför motionärerna att vi även har sett hur dessa minoriteter, tillsammans med shiamuslimer, varit de främsta offren för Islamiska statens brutala härjningar i stora delar av världen. Även i motion 2021/22:2346 av (L) föreslås att en nationell minnesdag införs för det armeniska folkmordet , eller Seyfo som är den syrianska benämningen. I motion 2021/22:475 av (SD) föreslås att det bör införas en blåljuspersonalens dag. Med blåljuspersonal avses enligt motionären personal som arbetar i utryckningsfordon, såsom poliser, sjukvårdare och brandmän. Enligt motionären har vi sett en skrämmande utveckling med exempel på angrepp, våld och hot mot blåljuspersonal. Denna utveckling får aldrig accepteras utan måste motarbetas med kraft. Ett steg i den riktningen, vid sidan av mer handfasta åtgärder, är att samhället lyfter fram och hedrar den personal som arbetar i denna verksamhet. Motionären föreslår därför att blåljuspersonalens dag införs som en årligt återkommande temadag. Allmänna helgdagar är reglerade i lagen (1989:253) om allmänna helgdagar. I förordningen (1982:270) om allmänna helgdagar förtecknas de allmänna flaggdagarna. I övrigt regleras inte särskilda minnesdagar i lagar eller förordningar. Andra dagar förutom allmänna flaggdagar och kyrkliga högtidsdagar som har getts särskild beteckning i svenska almanackor är bl.a. internationella , och internationella . Forum för levande historia har regeringens uppdrag att främja högtidlighållandet av Förintelsens minnesdag . behandlade i sitt betänkande 2009/10:UU9 ett antal motioner om att regeringen formellt borde erkänna folkmordet på olika minoriteter i . Utskottet anförde i sitt ställningstagande bl.a. att det inte ankommer på som ett representativt organ att göra folkrättsliga ställningstaganden. Utskottet underströk vikten av att det internationella forskarsamfundet ges bästa möjliga förutsättningar för oberoende studier och diskussion om etniska och religiösa minoriteter vid upplösningen av det osmanska imperiet. Utskottet avstyrkte motionsyrkandena. Ledamöterna från Socialdemokraterna, och reserverade sig och yrkade att borde tillkännage för regeringen som sin mening att ska erkänna förföljelse av kristna i 1915 som folkmord. biföll reservationen (rskr. 2009/10:206). Regeringen meddelade i skrivelse 2013/14:75 att riksdagsskrivelse 2009/10:206 var slutbehandlad. Frågan har därefter blivit föremål för riksdagsbehandling (se t.ex. bet. 2017/18:UU14), senast genom prövningen av motion 2020/21:689 av m.fl. (SD) och motion 2020/21:96 av (SD). I motionerna föreslås det bl.a. att på nytt ska rikta ett tillkännagivande till regeringen om att formellt erkänna folkmordet på olika minoriteter i . avstyrkte motionsyrkandena, varav en efter beredning i förenklad ordning (bet. 2020/21:UU15). Ledamöterna från reserverade sig.