bet · H901UU10 · 2022-06-08 00:00:00 — 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utrikes- och handelspolitik ska prioritera internationellt samarbete för att öka flödessäkerheten och tillkännager detta för regeringen. 22.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska vara drivande för att EU solidariskt motverkar påtryckningar från till följd av kinesiska investeringar och tillkännager detta för regeringen. 24.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att EU även bör forma sin Kinapolitik tillsammans med andra, , , , , , , och , för att kunna uppnå större tyngd i relationerna med och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3775 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka EU som utrikespolitisk aktör och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att prioritera EU:s östliga partnerskap och grannskapspolitik och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att EU bör fördjupa sitt samarbete med och detsamma med andra internationella aktörer och organisationer, och detta tillkännager för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att EU:s sanktionsverktyg används riktat och strategiskt samt att sanktionsregimen för mänskliga rättigheter utvidgas till att omfatta korruption, och detta tillkännager för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att den europeiska utrikestjänsten stärks och ges bättre förutsättningar att stärka EU:s utrikes- och säkerhetspolitik, framför allt i frågor om , och internationell norm- och standardsättning, och tillkännager detta för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att utrikestjänsten ges mandat och resurser att arbeta med strategisk kommunikation i förhållande till och , och detta tillkännager för regeringen. 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör sträva efter att posten som EU:s höga representant för utrikesfrågor och säkerhetspolitik innehas av en person med tillräcklig kompetens, erfarenhet, ledningsförmåga och diplomatisk tyngd för att på ett trovärdigt sätt kunna representera unionen i internationella sammanhang, och detta tillkännager för regeringen. 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att fler kvalificerade svenskar får plats i EU:s institutioner, inklusive den europeiska utrikestjänsten, och detta tillkännager för regeringen. 27.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska vara en drivande kraft i EU-kretsen för ett europeiskt engagemang på västra med ett tydligt reform- och medlemskapsperspektiv och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3776 av m.fl. (M): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för ett starkt europeiskt och transatlantiskt samarbete för att bemöta aggression mot och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för ett starkt europeiskt och transatlantiskt samarbete för att bemöta aggression mot och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för ett starkt europeiskt och transatlantiskt samarbete för att bemöta aggression mot och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka EU som utrikespolitisk aktör och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att prioritera EU:s östliga partnerskap och grannskapspolitik och tillkännager detta för regeringen. 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att EU ska fördjupa sitt samarbete med och med andra internationella aktörer och organisationer och tillkännager detta för regeringen. 18.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att EU:s sanktionsverktyg används riktat och strategiskt samt att sanktionsregimen för mänskliga rättigheter (s.k. Magnitskijsanktioner) bör utvidgas till att omfatta svår korruption och omfattande penningtvätt och tillkännager detta för regeringen. 21.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den europeiska utrikestjänsten bör stärkas och ges bättre förutsättningar att stärka EU:s utrikes- och säkerhetspolitik, framför allt i frågor som rör , och internationell norm- och standardsättning, och detta tillkännager för regeringen. 22.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge den europeiska utrikestjänsten mandat och resurser att arbeta med strategisk kommunikation i förhållande till och och tillkännager detta för regeringen. 23.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att fler kvalificerade svenskar får plats i EU:s institutioner, inklusive den europeiska utrikestjänsten och tillkännager detta för regeringen. 26.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör värna en samlad europeisk hållning i Rysslandspolitiken och att nuvarande principer för politiken bör ligga fast och tillkännager detta för regeringen. 27.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör inta en aktiv roll i värnandet av ett samstämmigt förhållningssätt mellan EU och likasinnade länder såsom , , och m.fl. i relationerna med och tillkännager detta för regeringen. 32.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka partnerskapet mellan EU och Nato och tillkännager detta för regeringen. 35.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fortsatt ska bidra till EU:s civila och militära insatser, i synnerhet i vårt närområde och tillkännager detta för regeringen. 45.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att svenska myndigheter som exempelvis beviljar lån till verksamheter i auktoritära stater som ska antingen göra en säkerhetspolitisk bedömning själva eller inhämta bedömningar från andra myndigheter och tillkännager detta för regeringen. 47.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i internationella sammanhang bör agera för att påtala destabiliserande inflytande i regionen och tillkännager detta för regeringen. 48.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för att tillsammans med andra, inte minst inom det europeiska samarbetet, sätta reell press på att avsluta stödet till terrorism och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3777 av m.fl. (M): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att aktivt bör arbeta för att den politiska oppositionen i ska friges och att den belarusiska regimen lever upp till sina internationella åtaganden och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att aktivt bör arbeta inom EU i syfte att förmå EU att aktivt arbeta för att den negativa utvecklingen i upphör och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att EU:s sanktionsregim för mänskliga rättigheter bör utvidgas till att omfatta korruption och tillkännager detta för regeringen. 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att aktivt tillsammans med andra länder i EU ska verka för att närma sig i den allians av demokratier som president sagt sig vilja knyta närmare och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3882 av m.fl. (KD): 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om handeln med konfliktmineraler och en klassificering av kobolt som konfliktmineral, och detta tillkännager för regeringen. 2021/22:3883 av m.fl. (KD): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska driva på för en mer aktiv, samstämmig och handlingskraftig europeisk utrikespolitik där främjandet av demokrati och ökad respekt för mänskliga fri- och rättigheter har absolut prioritet och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom EU ska verka för att enskilda medlemsländers vetorätt slopas inom utrikespolitiken exempelvis vad gäller ställningstaganden rörande mänskliga rättigheter och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kontinuerligt utvärdera EU:s globala strategi i syfte att utreda om den uppfyller ändamålen och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör initiera en ny översyn av EU:s grannskapspolitik och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om sanktioner mot för att få ett slut på kriget och den allvarliga situationen i östra och annekteringen av och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om östliga partnerskapet och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör stötta det belarusiska koordineringsrådet och tillkännager detta för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för att EU avslutar medlemskapsförhandlingarna med och tillkännager detta för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att EU bör fortsätta att spela en aktiv roll som politisk och ekonomisk partner till för att främja demokratisk utveckling och kampen mot terrorism och tillkännager detta för regeringen. 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att EU ska förstärka stödet till för att bekämpa islamistisk extremism och terror och tillkännager detta för regeringen. 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en långsiktig färdplan måste ingå i framtida EU-ledda militära interventioner och tillkännager detta för regeringen. 18.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att med länder som får del av EU:s handelsvillkor och bistånd ska innehålla en klausul om reformer som syftar till de mänskliga fri- och rättigheternas efterlevnad och tillkännager detta för regeringen. 38.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom EU och FN ska arbeta för sanktioner mot aktörer som begår övergrepp mot religiösa minoriteter, och detta tillkännager för regeringen. 42.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom EU och FN ska verka för sanktioner mot stater som sponsrar och sprider extremism och antisemitism, och detta tillkännager för regeringen. 47.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett gemensamt europeiskt förhållningssätt i relationen till och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3971 av m.fl. (L): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska införa Magnitskijsanktioner mot de individer inom kommunistiska parti (KKP) som står bakom förtrycket i , och detta tillkännager för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka inom EU för att införa Magnitskijsanktioner mot de personer inom KKP som står bakom grova människorättskränkningar i , och detta tillkännager för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för att balansera påverkan på det civila samhället i utvecklingsländer, och detta tillkännager för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör bidra till att koordinera den internationella insatsen mot kinesisk maktspridning, och detta tillkännager för regeringen. 17.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka mot det kinesiska informationssamlandet genom deras produkter och AI och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3996 av m.fl. (L): 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om EU:s inriktning i utrikespolitiken och ändring av beslutsförfarandet inom dessa frågor och tillkännager detta för regeringen. 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en fortsatt utvidgning av EU och tillkännager detta för regeringen. 26.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att driva på för att EU bör tillsätta ett särskilt sändebud för och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3998 av m.fl. (L): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpta sanktioner mot och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en svensk Magnitskijlag och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genom EU verka för att Nord Stream 2 inte tas i bruk och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genom EU verka för att EU:s sanktioner mot ska utvidgas till att också omfatta energisektorn och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka civilsamhället och de demokratiska krafterna i och tillkännager detta för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för en EU-gemensam utbildningsplattform för diplomater som ska verka i , och detta tillkännager för regeringen. 2021/22:4030 av m.fl. (M): 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för att EU ska prioritera klimatbistånd i den gemensamma biståndspolitiken, och detta tillkännager för regeringen. 2021/22:4039 av m.fl. (M): 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett mer geopolitiskt EU och tillkännager detta för regeringen. 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om samarbete med likasinnade länder och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4076 av m.fl. (MP): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska vara en stark röst i EU för en skarpare konfliktmineralförordning och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4199 av m.fl. (L): 18.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för att EU:s bistånd till klimatåtgärder ökar i omfattning, och detta tillkännager för regeringen. 2021/22:4214 av m.fl. (KD): 31.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om EU:s utvecklingsbistånd och återvändandearbete och tillkännager detta för regeringen. Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Motioner som bereds förenklat m.fl. (M) Amineh Kakabaveh (-) Nooshi Dadgostar m.fl. (V) 13, 17, 18 och 37 m.fl. (M) m.fl. (M) m.fl. (SD) m.fl. (SD) m.fl. (SD) m.fl. (SD) och (båda KD) m.fl. (C) 20, 21, 26–28 och 43 1, 2 och 4 m.fl. (M) m.fl. (M) m.fl. (M) m.fl. (M) m.fl. (KD) 4, 6, 8, 9, 13–15, 18, 38, 42 och 47 m.fl. (L) m.fl. (L) m.fl. (V) 2–6 och 9–30 yttrande 2021/22:FiU4y yttrande 2021/22:EUN1y Jag börjar med att yrka bifall till reservation 9. I övrigt står vi bakom även övriga reservationer. fortsatte att pröva unionens förmåga att hantera coronapandemin. Efter pandemin kommer sol - trodde vi. Denna debatt handlar om EU 2021, men det är ofrånkomligt att ta upp vad som har hänt även detta år. Omvärldsutvecklingen det har tydliggjort behovet av att förbättra motståndskraft. Därför står nu arbetet med att stärka strategiska autonomi högt på EU:s dagordning. Vi moderater vill driva på för ett mer geopolitiskt EU som vägleds av multilaterala principer och frihandel, inte isolationism och inte protektionism. Målsättningen ska vara att EU axlar en större roll som försvarare av det regelbaserade internationella samarbetet när detta utmanas av auktoritär politik. Den svenska linjen bör även omfatta ett större europeiskt ansvarstagande för att vårda och fördjupa partnerskapet mellan och . Det här är fundamentalt för autonomi. Ett mer geopolitiskt EU med förmåga att agera i utrikespolitiken förutsätter verktyg. Ett sådant är den europeiska utrikestjänsten, i synnerhet i frågor om och och när det gäller global norm- och standardsättning. Utrikestjänsten måste ha mandat och resurser för att arbeta med strategisk kommunikation i förhållande till och . Det är viktigt för att säkerställa att samverkar med likasinnade länder för att upprätthålla kärnvärden som demokrati, respekt för mänskliga rättigheter, jämställdhet och rättsstaten. Den viktiga posten som EU:s höga representant för utrikesfrågor och säkerhetspolitik måste innehas av en person med tillräcklig kompetens, erfarenhet, ledningsförmåga och diplomatisk tyngd för att på ett trovärdigt sätt kunna representera unionen i internationella sammanhang. Den europeiska säkerhetsordningen är satt under stark press av , som inte accepterar andra länders territoriella suveränitet och rätt att själva göra sina säkerhetspolitiska vägval. Det enda sättet att hantera konfrontationspolitik är att aldrig backa från de grundläggande principer som den europeiska säkerhetsordningen bygger på. Varje eftergift till Kreml måste vara utesluten så länge fortsätter att kränka den europeiska säkerhetsordningen och inte accepterar suveränitet. orättfärdiga krig mot visar att EU:s grannskapspolitik och det östliga partnerskapet måste fortsätta att vara centrala svenska prioriteringar i EU-politiken - detta då det östliga partnerskapet främjar demokrati, grundläggande friheter och rättsstatsprincipen i närområdet. Målet är att skapa välstånd och säkerhet men också att förhindra irreguljär migration och att bekämpa människosmuggling och terrorism. Nato fortsätter att garantera säkerheten i . Ett militärt starkare EU kan också bidra till att stärka Nato. Att EU inte ska duplicera det Nato gör bör vara en grundprincip, där kompetens för att hantera hybridhot, strategisk kommunikation och cybersäkerhet bör finnas både hos EU och hos Nato. Ett starkt och sammanhållet EU som arbetar tillsammans med är emellertid den enskilt viktigaste kraften för att säkerställa att försök att etablera en ny säkerhetsordning inte vinner mark. Partnerskapet med är fundamentalt för autonomi och måste värnas och fördjupas genom ett större europeiskt ansvarstagande. Ska de liberala demokratierna kunna stå upp mot säkerhetsutmaningarna från auktoritära länder som och måste ansträngningarna också samordnas. EU:s framtid handlar mycket om vilka länder som är en del av dess gemenskap. Ett utökat EU kan bidra till ökad gemenskap. Det är dock de konkreta resultaten i reformprocessen fram till ett medlemskap som är det centrala. Det gäller i synnerhet ländernas förmåga att leva upp till rättsstatens principer. framtid handlar om att stärka demokratin inom EU men också i dess omvärld. Fler demokratiska länder skapar en mer civiliserad och därmed tryggare värld. Demokratin kan aldrig tas för given, och utifrån den insikten togs initiativet till konferensen om framtid. Initiativet var gott, men där tog det också slut. var från början ifrågasatt såväl till form som innehåll och upplägg. Farhågorna rörde representativitet, trovärdighet och orealistiska förhoppningar om resultat. Många av dessa har besannats när konferensen till stora delar levt sitt eget liv. Förutsättningarna och arbetsmetodiken har ändrats efter hand. Inte minst har det som enbart skulle vara efterhörande av medborgarnas rådgivande synpunkter tenderat att bli skarpa förslag. Vissa förslag är så genomgripande att de skulle bli föremål för fördragsändringar. Det man kunde befara besannades. Medborgarpanelerna har förvisso gjort ett förtjänstfullt arbete, men de har varit alldeles för små för att ens kunna vara i närheten av att kallas representativa för Europeiska unionens medborgare. Med ett underlag på två tusendels promille av EU:s befolkning är de inte ens i närheten av att kunna liknas vid den enklaste gallupundersökning och än mindre att betrakta som underlag för laturgenta förändringar av Europeiska unionen. Självklart ska EU utvecklas, självklart ska unionen förbättras och självklart ska medborgarna känna att deras röster blir hörda. Men då måste det gå till på ett demokratiskt säkerställt sätt. Den bästa folkliga representativiteten sker genom val i parlamentariska församlingar. Den delen av demokratin måste värnas och också utvecklas. Att specifika intressen och intressegrupper ges oproportionerligt stort inflytande är inte att förstärka demokratin; det är snarare att försvaga och felbalansera densamma. Med lärdom av vad som inte blev bra blir möjligheten så mycket bättre att göra rätt nästa gång. ordförandeskap i EU , herr minister, erbjuder en ypperlig möjlighet att förbättra denna erfarenhet. Under fyra mandatperioder och har den här talarstolen varit min bästa vän. Här har jag i debatter med många politiska motståndare om viktiga frågor fått förmånen att tydliggöra de politiska skillnaderna - det som är riksdagsledamotens uppgift. Många av dessa debattörer har - trots sina understundom märkliga åsikter - blivit vänner för livet. är det att lämna den här talarstolen att förvaltas väl av kommande generationers riksdagsledamöter. Och en sak ska ni absolut veta: Jag kommer att ha koll på er! Jag vill rikta ett stort tack till alla talmän, alla debattörer och alla ministrar för denna underbara tid som bara rusade i väg. till trots: Underbart var kort - alldeles på tok för kort. Betänkandet vi nu debatterar om verksamheten i EU är ett mycket omfattande ärende, och det är därför svårt att lyfta allting som man skulle vilja. Jag tänker därför gå in på lite allmänna synpunkter från och även fokusera på några enskilda frågor. EU är tveklöst en av absolut viktigaste samarbetsorganisationer. kommer vi inte ifrån att det också är en överstatlig union som får alltmer makt på en lång rad politikområden. Mot bakgrund av detta finns det anledning att återkommande betona vikten av behovet av en stor reform av EU till förmån för ökad mellanstatlighet och mindre överstatlighet, det vill säga mindre makt till och mer till . Vi menar att EU bör fokusera betydligt mer på handel och givetvis på att lösa gränsöverskridandande problem. tillhör , sorgligt nog, toppskiktet av unionens nettobetalare räknat per capita. Det kan inte fortsätta så här. Vårt primära fokus bör därför vara att arbeta för att kraftigt minska EU:s utgifter i allmänhet och den svenska avgiften i synnerhet, vilket vi som bekant har verkat för som parti både här i riksdag och i . Vidare är det ingen nyhet att vi i grunden förhåller oss återhållsamt till en fortsatt utvidgning av EU. invasion av , , har dock påverkat omständigheterna, varför den östliga expansionen av EU är ställd i ett helt nytt ljus. Det här måste vi komma ihåg. Vi sverigedemokrater har därför, tillsammans med övriga partier, besvarat de länder som önskat närma sig EU med en positiv andemening. Det står vi naturligtvis fast vid. vill jag betona behovet av stora reformer av unionens funktionssätt, inte minst att makt återförs till medlemsländerna och att EU-budgeten krymper. I samband med behandlingen av verksamheten i EU vill vi vidare nämna några aspekter av hur EU:s överstatlighet drabbar medlemsländernas möjligheter att föra en nationellt anpassad och väl avvägd politik på en rad olika kompetensområden. Jag skulle kunna lista en lång rad exempel, men jag ger några få, såsom den europeiska pelaren för sociala rättigheter som gett upphov till inskränkningar av medlemsländernas befogenheter på det sociala området, frågan om EU-skatter och naturligtvis den gemensamma asylpolitiken som helt och hållet urholkar medlemsländernas möjlighet att långsiktigt planera sina samhällen. EU behöver reformeras i grunden, och medlemsstaterna behöver ges största möjliga utbyte samt effektiv politisk och ekonomisk nytta. Det är en självklarhet. Jag tänkte nu särskilt rikta in mig på några delar i betänkandet som jag menar är särskilt viktiga att belysa i de tider vi befinner oss i. Just nu lever vi i där vi ser ett fullskaligt krig i och en demokratisk tillbakagång i flera delar av världen. har länge haft den mest offensiva politiken avseende sanktioner och åtgärder mot Putinregimen i , vilket vi lyft i motioner .