bet · H901MJU21 · 2022-04-01 00:00:00 — Ekologisk produktion bidrar till att skapa förutsättningar för biologisk mångfald i odlingslandskapets slättbygder. I den strategiska planen föreslås också att ersättning ska kunna ges för skyddszoner och anpassade skyddszoner. I planen anges att syftet med skyddszoner och anpassade skyddszoner är att minska ytavrinning, erosion och läckage av näringsämnen från . Åtgärderna innebär att vallgräs eller vallgräs i blandning med vallbaljväxter odlas på skyddszonen. Insektsbefrämjande fröblandningar får blandas in vid sådden av skyddszonen för att skapa ytterligare förutsättningar för att gynna den biologiska mångfalden. Regeringen gav i uppdrag att ta fram ett nytt rådgivningsprogram för lantbrukare med värdefulla naturbetesmarker och slåtterängar. Dagens detaljerade villkor för dessa marker ersätts med rådgivning. ska arbeta i dialog med lantbruksnäringen, rådgivare och myndigheter. beslutade regeringen ge i uppdrag att inrätta ett samlat nationellt program för ersättning till restaurering av ängs- och betesmarker och naturvårdsbränning i vissa ängs- och betesmarker. Programmet omfattar även lövtäkt i ängs- och betesmarker samt slåtter av vissa hävdberoende myrmarker. Ersättningarna ska kunna sökas av lantbrukare och andra markförvaltare och betalas ut . Inom ramen för Lokala naturvårdssatsningen () kan kommuner och lokala aktörer söka stöd för projekt som gynnar pollinatörer och pollinering. fick i regleringsbrevet i uppdrag att redovisa förslag till etappmål för förbättrade förutsättningar för vilda pollinatörer, inklusive i det brukade landskapet. Förslagen ska fokusera på blomrika kantzoner och skogsbryn i övergångszoner mellan skogsmark och annan mark. Uppföljningsbehovet för olika myndigheter ska ingå i redovisningen. ska även redovisa metoder för hur vilda pollinatörer kan gynnas vid förvaltning av mark, samt på offentlig mark som exempelvis marken längs banvallar och kraftledningsgator. Förslagen ska inkludera en konsekvensbeskrivning. Metoderna ska främst vara riktade mot offentliga förvaltare, men ska även kunna användas av andra aktörer. Arbetet ska ske i samarbete med. , , länsstyrelserna och andra berörda myndigheter. föreslog i en rapport att regeringen ska besluta om följande etappmål inom miljömålssystemet för vilda pollinatörer (NV-00199-21). finns det goda förutsättningar för vilda pollinatörer i övergångszoner mellan skogs- och jordbruksmark på såväl offentlig som privat ägd mark. Detta genom att naturvårdande skötsel genomförts i befintliga brynmiljöer samt att har nyskapats. , och länsstyrelserna står bakom det etappmål som föreslås. redovisade den del av uppdraget som handlar om att redovisa metoder som gynnar vilda pollinatörer (NV-00199-21). I rapporten redovisas metoder som gynnar vilda pollinatörer i olika miljöer, bl.a. jordbruksmark, skogsmark och miljöer, såsom kraftledningsgator, banvallar och vägkanter. Metoderna kan användas på både oskyddad och formellt skyddad mark. rapporter är under beredning i . Utskottet konstaterar inledningsvis att det är angeläget att bevara den biologiska mångfalden i odlingslandskapet. Exempelvis är pollinering en mycket viktig ekosystemtjänst som bör gynnas. Utskottet noterar att tillsammans med andra myndigheter och organisationer har tagit fram en plan med konkreta åtgärder för att bevara den biologiska mångfalden i odlingslandskapet. En viktig del i åtgärdsplanen är att bevarandet av biologisk mångfald ska kunna gå att förena med rationell och lönsam jordbruksdrift, bl.a. eftersom fortsatt jordbruk är den enskilt viktigaste faktorn för att bevara natur- och kulturvärdena långsiktigt. Utskottet ser positivt på detta arbete. Utskottet välkomnar att ett av målen för den nya gemensamma jordbrukspolitiken är att stöd och ersättningar ska bidra till att hejda förlusten av biologisk mångfald, stärka ekosystemen och bevara livsmiljöer och landskap. Regeringen har i strategiska plan –2027 bl.a. föreslagit ersättningar för ekologisk produktion, för skyddszoner och anpassade skyddszoner samt för skötsel av betesmarker och slåtterängar, inklusive komplement. Regeringen har också gett i uppdrag att inrätta ett samlat nationellt program för ersättning till restaurering av ängs- och betesmarker och naturvårdsbränning i vissa ängs- och betesmarker. Programmet omfattar även lövtäkt i ängs- och betesmarker samt slåtter av vissa hävdberoende myrmarker. Utskottet ser även positivt på rådgivningsarbete, pollineringsprojektet inom och arbete med bl.a. metoder som gynnar vilda pollinatörer. Mot bakgrund av de pågående arbeten som redovisats anser utskottet att motionerna 2021/22:3650 (C) yrkandena 7 och 8 samt 2021/22:3981 (L) yrkandena 8, 10 och 13 kan lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om insatser mot övergödning och för förbättrad vattenkvalitet. Jämför reservation 10 (MP). I kommittémotion 2021/22:4062 av m.fl. (MP) yrkande 51 anförs att en central del i insatserna mot övergödning och för förbättrad vattenkvalitet är att stävja den pågående strukturrationaliseringen inom jordbruket. Strukturrationaliseringen har gett upphov till att animalieproduktionen har koncentrerats till vissa regioner i och växtodling till andra delar. Gårdar med mer diversifierad och ekologisk produktion bör därför främjas. Även inhemsk produktion av djurfoder bör främjas. I yrkande 53 i motionen framhåller motionärerna att en central del i insatserna mot övergödning och förbättrad vattenkvalitet är att ställa om det industriella jordbruket till ett ekologiskt och regenerativt jordbruk. Det industriella jordbruket har nämligen gett upphov till ett överflöd av fossila gödningsmedel samt jordkompaktering och ökad avrinning, ett underskott på näring och att jordmånen har försämrats systematiskt. I yrkande 55 anförs att en central del i insatserna mot övergödning och förbättrad vattenkvalitet är att aktivt motverka avrinningen av näringsämnen från jordbruk genom att etablera och utvidga kantzoner längs jordbruksvatten och avrinningsområden till sjö och hav i form av våtmarker och naturlig växtlighet. I står jordbruket för ungefär hälften av de utsläpp av kväve och fosfor till havet som orsakas av människan. Utlakningen från jordbruket beror på flera faktorer. Alla går inte att påverka eftersom all mark läcker näringsämnen naturligt och all odling medför att utlakningen från marken ökar. Enligt har förlusterna av kväve, fosfor och ammoniakutsläpp från jordbruket minskat . Minskningen beror på att åtgärder för att minska förlusterna av kväve och fosfor och utsläppen av ammoniak haft effekt. Att utsläppen av ammoniak minskat beror också på att antalet lantbruk och djur blivit färre. För att den positiva trenden med minskat näringsläckage ska hålla i sig är det viktigt med fortsatta insatser. Ett av tre huvudmål i strategin är att rädda havsmiljön. Enligt strategin är övergödning ett problem som ställer särskilt höga krav på tillämpningen av och på samarbetet inom regionen. Östersjöstrategin har bidragit till flera projekt för att minska näringsläckaget från jordbruket. Baltic , Baltic och är exempel på projekt med målsättningen att öka kunskapen och erfarenhetsutbytet om åtgärder som minskar jordbrukets näringsläckage som lönsamheten bevaras eller förbättras. Östersjöstrategin är under revidering. I utkastet till en ny strategi är fortfarande övergödning och åtgärder inom lantbruket ett prioriterat område. EU:s nitratdirektiv (91/676/EEG) har som syfte att skydda vattenkvaliteten i EU genom att förhindra att nitrater från jordbruket förorenar grund- och ytvatten. I nitratdirektivet anges de åtgärder för att minska kväveläckaget som medlemsländerna minst måste vidta för de områden som har pekats ut som känsliga områden. Regeringen tillsatte en utredning om minskad övergödning genom stärkt lokalt åtgärdsarbete (dir. 2018:11). Utredningens uppdrag var att fokusera på mer effektiva åtgärder mot övergödning och hur det lokala engagemanget kan stärkas. Utredningen skulle bl.a. föreslå nya eller förstärkta styrmedel som leder till ökad användning av lokalt anpassade, kostnadseffektiva åtgärder mot övergödning, utreda och lämna förslag på hur minskad förbrukning av kväve och fosfor kan stimuleras, utreda förutsättningarna för att återföra näringsämnen från kustvatten och sjöar till land för att minska övergödningen samt lämna förslag till etappmål som bidrar till att nå miljökvalitetsmålet Ingen övergödning samt målen om rent vatten, minskade havsföroreningar och hållbart skogsbruk i Agenda . lämnade utredningen sitt betänkande Stärkt lokalt åtgärdsarbete – att nå målet Ingen övergödning (SOU 2020:10) till . Utredningen lämnade ett flertal förslag, bl.a. att de övergödningsrelaterade miljöersättningarna i landsbygdsprogrammet i ökad utsträckning bör utformas så att den enskildes ersättning relateras till utsläppsminskning och att ska ges i uppdrag att i samarbete med ta fram underlag till nya bestämmelser om miljöhänsyn för hästhållare. Betänkandet bereds i . Miljömålsberedningen (M 2010:04) fick enligt ett tilläggsdirektiv som regeringen fattade beslut om (dir. 2018:44) i uppdrag att föreslå en strategi för förstärkt åtgärdsarbete för bevarande och hållbart nyttjande av hav och resurser. Strategin ska bidra till att relevanta delar av generationsmålet och de berörda miljökvalitetsmålen nås och därmed även bidra till att genomföra mål 14 i Agenda om att bevara och nyttja haven och de resurserna på ett hållbart sätt. lämnade Miljömålsberedningen sitt delbetänkande Havet och människan (SOU 2020:83). I betänkandet framhåller Miljömålsberedningen att det behövs ett långsiktigt och samordnat arbete för att minimera problemet med övergödningen av kust och hav genom att styra mot cirkulära flöden av fosfor och kväve samt öka återföringen av och effektiviteten vid användningen av växtnäringsämnen. Miljömålsberedningen förordar även en förstärkning av åtgärdsarbetet för att minimera tillförsel av fosfor och kväve till vatten och hav samt en utveckling av kust- och havsmiljöförvaltningen för att minska effekterna av övergödningen på arter och livsmiljöer. Man bör enligt beredningen även snabba på återställningstakten och öka havets resiliens. Miljömålsberedningen lämnade i betänkandet ett flertal förslag för att minska problemet med övergödning. Betänkandet har varit föremål för remiss och är under beredning i . Av budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 20) framgår att flera åtgärder som bidrar till uppfyllelse av miljökvalitetsmålet Ingen övergödning har påbörjats och genomförts genom regeringens satsningar på anslaget 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö. I anslaget ingår bidrag till lokala vattenvårdsprojekt (LOVA). Användningen av de LOVA-medel som gick till projekt för att minska övergödningen var , vilket var en ökning med jämfört med . Exempelvis har åtta projekt initierats 2020 för att minska internbelastningen av fosfor i sjöar. Dessa projekt beräknas minska fosforläckaget från sediment med ca . Dessutom har 24 projekt påbörjats med att återcirkulera näringsämnen. Ytterligare 147 projekt finansierade med LOVA-medel har påbörjats , av vilka 18 rör strukturkalkning för att minska fosforförlusterna från och 46 rör anläggning eller restaurering av våtmarker. Havs- och vattenmyndigheten ska förstärka uppföljningen av anslaget för att den kvantitativa uppföljningen av resultat och miljöeffekter ska bli mer omfattande. Landsbygdsprogrammets miljöersättningar och miljöinvesteringar är enligt regeringen viktiga verktyg för åtgärder mot övergödning som inom jordbruket. var den ansökta arealen för minskat kväveläckage . För skyddszoner var den ansökta arealen medan den för skötsel av våtmarker och dammar var . Regeringen anför i budgetpropositionen att övergödningen av hav och vatten är ett omfattande problem. Ytterligare åtgärder behövs, och takten i genomförandet av åtgärder för att minska övergödningen behöver öka. I den strategiska plan som regeringen fattade beslut om och som beskriver jordbrukspolitik 2023–2027 föreslås att ersättning ska kunna ges för skyddszoner och anpassade skyddszoner. I planen anges att syftet med skyddszoner och anpassade skyddszoner är att minska ytavrinning, erosion och läckage av näringsämnen från . De minskar även risken för att rester av växtskyddsmedel förorenar sjöar och vattendrag. Med en skyddszon avses en remsa längs ett vattenområde vid åkerkanten. En anpassad skyddszon ska anläggas på delar av skiften där ytavrinning och erosion kan förekomma. Åtgärderna innebär att vallgräs eller vallgräs i blandning med vallbaljväxter odlas på skyddszonen. Som nämnts i tidigare avsnitt har regeringen även föreslagit ersättning för odling av mellangröda för kolinlagring, odling av fånggröda och vårbearbetning för minskat kväveläckage. Syftet med dessa ersättningar är att minska växtnäringsläckaget från och att lagra in kol i marken samt att förbättra markbördigheten. Utskottet delar regeringens uppfattning att övergödningen av hav och vatten är ett omfattande problem. Ytterligare åtgärder behövs, och takten behöver öka i genomförandet av åtgärder för att minska övergödningen. Utskottet konstaterar att arbete pågår både nationellt och inom EU när det gäller frågan om att begränsa utsläppen av kväve, fosfor och ammoniak från jordbruket. Utskottet vill särskilt framhålla att åtgärdsarbetet mot övergödning har stärkts genom det statliga stödet till lokala vattenvårdsprojekt (LOVA). Landsbygdsprogrammets miljöersättningar och miljöinvesteringar är också viktiga verktyg för att åtgärda övergödning inom jordbruket. Utskottet ser positivt på att regeringen i den strategiska planen för jordbrukspolitik 2023–2027 föreslår att ersättning ska kunna ges för skyddszoner och anpassade skyddszoner. Som framgår av redovisningen ovan behandlas frågan om övergödning och näringsläckage både i utredningsbetänkandet Stärkt lokalt åtgärdsarbete – att nå målet Ingen övergödning och i Miljömålsberedningens delbetänkande Havet och människan. Båda dessa betänkanden är under beredning i . Utskottet finner mot denna bakgrund inte skäl att vidta någon åtgärd med anledning av motion 2021/22:4062 (MP) yrkandena 51, 53 och 55. Motionsyrkandena avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om ny teknik för ökad resurseffektivitet, robust och hållbar livsmedelsproduktion och hållbar användning av djurfoder. Jämför reservation 11 (L) och 12 (MP). I kommittémotion 2021/22:4197 av m.fl. (MP) yrkande 20 anförs att ny teknik bör användas för att minska resursförbrukning och svinn i livsmedelssektorn, öka den inhemska odlingen av protein, minska beroendet av import av gödning och minimera användningen av bekämpningsmedel. Motion 2021/22:2341 av (L) yrkande 1 behandlar frågan om jordbruksmark och livsmedelsförsörjning i . Motionären anser att den livsmedels- och primärproduktion som finns i regionen behövs och att jordbruksmarkens värde behöver framhållas när staden växer. har en av de högsta andelarna jordbruksmark i träda i hela landet, och det finns därför en potential att öka odlingen. Enligt motion 2021/22:3857 av m.fl. (S) bör möjligheterna ses över att vidta åtgärder för en mer robust livsmedelsproduktion. Motionärerna framhåller att hela livsmedelskedjan bör vara så robust att även allvarliga påfrestningar och störningar kan med rimliga konsekvenser för samhället. I motion 2021/22:4069 av m.fl. (MP) yrkande 3 anförs att man bör fasa ut import av riskgrödor, t.ex. palmolja eller soja för djurfoder och främja ett hållbart livsmedelssystem. Det är enligt motionärerna orimligt att svensk konsumtion och produktion bidrar till att driva på skogsskövling och hotar mänskliga rättigheter på andra sidan jordklotet. behandling och kompletterande uppgifter beslutade att godkänna regeringens förslag till övergripande mål för livsmedelsstrategin till 2030 (prop. 2016/17:104, bet. 2016/17:MJU23, rskr. 2016/17:238). Målet ska vara en konkurrenskraftig livsmedelskedja där den totala livsmedelsproduktionen ökar, som relevanta nationella miljömål nås, i syfte att skapa tillväxt och sysselsättning och bidra till hållbar utveckling i hela landet. Produktionsökningen, både konventionell och ekologisk, bör svara mot konsumenternas efterfrågan. En produktionsökning skulle kunna bidra till en ökad självförsörjningsgrad av livsmedel. Sårbarheten i livsmedelskedjan ska minska. I den senaste forskningspolitiska propositionen Forskning, frihet, framtid – kunskap och innovation för (prop. 2020/21:60) anges bl.a. att förutom den grundläggande funktionen att säkra livsmedelsförsörjningen är livsmedelssystemet viktigt för sysselsättning, ekonomisk tillväxt och levande landsbygder, som miljömålen nås. Livsmedelsförsörjningen är därtill en kritisk förutsättning för totalförsvaret och understöder det civila försvarets samtliga förmågor. För att trygga livsmedelsförsörjningen krävs en fungerande inhemsk jordbruks- och livsmedelsproduktion. Konkurrenskraftiga jordbruks- och livsmedelsföretag och en hög svensk marknadsandel är viktiga förutsättningar. Lönsamheten, produktiviteten och innovationsförmågan behöver stärkas för att förverkliga sektorns potential. För att öka den långsiktiga konkurrenskraften och kunna leverera hållbart producerad, hälsosam och god mat behövs det mer behovsdriven och tillämpad forskning. Genom metod- och teknikutveckling och digitalisering kan produktiviteten höjas, många arbetsmiljörisker elimineras, miljöpåverkan minskas och klimatnytta uppnås. Stärkt kompetens bidrar till högre produktivitetstillväxt, lönsamma företag och en högre innovationsgrad i sektorn. Samverkan mellan lärosäten, det offentliga och näringslivet är viktigt och det är angeläget att det innovationsfrämjande arbetet mellan finansiärer fortsätter att stärkas. I sitt yttrande över propositionen (yttr. 2020/21:MJU7y) noterade utskottet regeringens bedömning att livsmedelsförsörjningen är en kritisk förutsättning för totalförsvaret och att det krävs en fungerande inhemsk jordbruks- och livsmedelsproduktion för att trygga livsmedelsförsörjningen. Regeringen framhåller i budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 23) att forskning och innovation är grundläggande för att bidra till en hållbar samhällsutveckling, inte minst för att åstadkomma ett hållbart och konkurrenskraftigt livsmedelssystem och för att genomföra livsmedelsstrategin. De stora satsningar som gjorts genom forsknings- och innovationspropositionen bidrar till de areella näringarnas utveckling och konkurrenskraft. anvisades för forskning inom de areella näringarna under anslaget 1:24 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning. Frågan om ny teknik och forskning aktualiseras även i utredningsbetänkandet Vägen mot fossiloberoende jordbruk (SOU 2021:67). Utredningen anför att det inte finns en enskild åtgärd eller ett enskilt styrmedel som svarar mot utredningens uppdrag om ett fossiloberoende jordbruk som det bidrar till klimatmålen och mål om ökad livsmedelsproduktion samt minskar sårbarheterna i livsmedelskedjan. Utredningen konstaterar att det behövs flera åtgärder och har därför valt att lägga flera förslag samt ett antal rekommendationer som tillsammans ska bidra till ett fossiloberoende jordbruk. Förslagen innebär dels satsningar för att öka konkurrenskraften och lönsamheten för att därigenom skapa utrymme för företagen att ställa om, dels satsningar på omställning från fossila drivmedel till förnybara drivmedel. Flera av de rekommendationer som utredningen presenterar rör forskning, bl.a. satsningar på forskning och utveckling av nya affärsmodeller, arbetsmaskiner inom jordbruket som drivs av förnybara bränslen och nya drivmedel som kommer från jordbruket. Utredningen är under beredning i . Dock aviserade regeringen, i linje med utredningens förslag, i budgetpropositionen att den avser att bredda klimatpremien för att ytterligare öka efterfrågan på arbetsmaskiner med låga utsläpp av växthusgaser. 2021/22:1 utg.omr. Regeringen aviserade även att den avser att avsätta stöd för produktion av biogas för åren 2022–2024 för att bibehålla och öka den svenska biogasproduktionen (utg.omr. När det gäller frågan om en robust livsmedelsproduktion kan nämnas att utskottet har genomfört en fördjupad uppföljning av lantbrukets sårbarhet. (Lantbrukets sårbarhet – en uppföljning, rapport från 2020/21:RFR7). I uppföljningen lyfts många faktorer fram som betydelsefulla för att minska sårbarheten. Exempel på övergripande faktorer som framkommit är ökad lönsamhet och konkurrenskraft, klimatanpassningsåtgärder, säkrad tillgång till insatsmedel, ökad tillgång till personal samt samarbete. Uppföljningen innehåller även en sammanställning av forskningsartiklar som främst redogör för sårbarhetsfaktorer för ett hållbart lantbruk och en stabil livsmedelsproduktion. Bland de pågående forskningsprojekten är framför allt förebyggandet och hanteringen av framtida utmaningar för lantbruk relaterat till klimatförändringar i fokus samt teknisk utveckling för att effektivisera livsmedelsproduktionen. När det gäller innovationer och ny teknik framförs i rapporten att det kan underlätta att göra rätt insats med ökad användning av ny teknik och digitalisering. Innovationer och ny teknik kan också användas för att ta bort och förenkla arbetsmoment. ökar behovet av servicetekniker och reservdelar vid ökad användning av teknik, vilket i sig ökar sårbarheten. Lantbrukarna behöver också lära sig att ta till sig den nya tekniken. Av uppföljningen framgår att det pågår forskning t.ex. för att ta fram bättre jordbrukstekniker för att anpassa jordbruket till klimatförändringar och för att minska risken för övergödning. I rapporten framhålls att det är viktigt med robusthet i utvecklingen av ny teknik och innovationer samt att innovationer och teknik kan vara en del av lösningen för att minska lantbrukets sårbarhet. Dåvarande landsbygdsminister anförde som svar på en skriftlig fråga (fr. 2020/21:328) bl.a. följande. behöver ha en god försörjningsförmåga av livsmedel och regeringen ser att det är en prioriterad fråga. Den nationella livsmedelsstrategin syftar till hållbara och konkurrenskraftiga företag inom jordbruket, fiskerinäringarna och livsmedelsproduktion som kan öka den svenska produktionen och därmed också bidra till en hög svensk marknadsandel och ökad självförsörjningsgrad. Inom ramen för livsmedelsstrategin är en ökad livsmedelsexport ett viktigt verktyg för att öka livsmedelsproduktionen. Genom att skapa en större marknad för svenska livsmedelsföretag skapas också möjligheter för svensk primärproduktion att långsiktigt växa. I detta sammanhang är det också viktigt att lyfta fram möjligheten för svenska jordbruk att skapa mervärden, till exempel ekologisk produktion. Det är också viktigt att säkerställa en öppen handel, inom och utom EU, så långt möjligt även under kriser som den pågående pandemin. Regeringen fortsätter därför de långsiktiga och strategiska satsningarna på att öka svensk livsmedelsexport för att öka lönsamheten i den svenska livsmedelskedjan, till exempel genom ett riktat uppdrag till (Business ), och . Frågan om självförsörjning aktualiseras i tider som denna. Ett lands livsmedelsförsörjning tryggas av en inhemsk produktion såväl som import. Dagens livsmedelsförsörjningssystem är globalt med många aktörer i olika branscher. I mångt och mycket påverkas graden av självförsörjning av konsumenters preferenser vilka i sin tur kan påverka mängden livsmedel som produceras inom . Livsmedelsstrategins mål om en ökad och hållbar livsmedelsproduktion beslutades och ska uppnås . För att nå målet med livsmedelsstrategin behövs ett långsiktigt och kontinuerligt arbete genom livsmedelsstrategins handlingsplan men också genom hur vi utformar åtgärder och insatser i kommande period för den gemensamma jordbrukspolitiken som startar . Med livsmedelsstrategin vill jag öka svensk livsmedelsproduktion. Produktionsökningen, både konventionell och ekologisk, bör svara mot konsumenternas efterfrågan.