bet · H901SoU37 · 2022-06-13 00:00:00 — m.fl. (C) begär i kommittémotion 2021/22:4730 yrkande 3 ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma till med en bedömning av effekten av Sis åtgärder för att minska antalet avskiljningar och vilka fortsatta insatser som krävs för att avskiljningarna ska upphöra. De åtgärder regeringen vidtagit välkomnas men motionärerna konstaterar att barn och unga fortfarande far illa till följd av brister i vården inom Sis. Det behövs fler och snabbare åtgärder än de som redan aviserats. I kommittémotion 2021/22:4731 av Acko Ankarberg m.fl. (KD) yrkande 3 (i denna del) begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma till med en uppföljning av redovisade åtgärder när det gäller bl.a. avskiljningar. Enligt motionärerna bör redovisningen omfatta en rapport om hur arbetet fortsätter när det gäller att uppfylla målet att avskiljningar ska upphöra. Redovisningen bör enligt motionärerna lämnas in till . I kommittémotion 2021/22:4730 konstaterar m.fl. (C) att Sis vidtagit åtgärder för att minska avskiljningarna som Statskontoret påpekat att effektiviteten i dessa åtgärder behöver granskas mot bakgrund av stora skillnader i användning av avskiljning i olika ungdomshem. I motionens yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör överväga ytterligare åtgärder för att omotiverade skillnader mellan Sis-institutionerna när det gäller avskiljningar skyndsamt ska upphöra. I kommittémotion 2021/22:4705 av m.fl. (V) yrkande 7 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör genomföra de ändringar som krävs för att avskaffa möjligheten till avskiljning. Motionärerna framhåller vikten av att en förändring sker, särskilt mot bakgrund av att det oftast är flickor, yngre barn och unga med funktionsnedsättningar som avskiljs. I kommittémotion 2021/22:4731 av Acko Ankarberg m.fl. (KD) yrkande 5 framhålls att det är välkommet att regeringen instämmer i synsätt att avskiljningar bör upphöra. Motionärerna anser att i ett tillkännagivande bör tydliggöra vikten av att utvecklingen på området fortskrider i enlighet med detta. I kommittémotion 2021/22:4732 begär m.fl. (L) i yrkande 2 ett tillkännagivande om att det nuvarande systemet med avskiljningar bör avskaffas. Motionärerna anför att tidigare tillkännagivande på området ännu inte lett till några ändrade regler. I motion 2021/22:4734 anför (MP) att hon vill se ett stopp för avskiljningar och begär i yrkande 4 att beslutar om ett tillkännagivande med en sådan inriktning. Motionären anför att ett stopp för avskiljningar kommer att innebära att alternativa arbetsmetoder med utgångspunkt i den enskildes behov kommer att behövas. I kommittémotion 2021/22:4730 av m.fl. (C) yrkande 2 förordas ett tillkännagivande om att regeringen ser över hur Ivos roll kan stärkas när det gäller tillsyn och uppföljning av tvångsåtgärder inom vården på Sis särskilda ungdomshem. Motionärerna understryker vikten av att har den kompetens och de verktyg som behövs för att självständigt utreda anmälningar som gäller vård på Sis särskilda ungdomshem. I kommittémotion 2021/22:4705 av m.fl. (V) yrkande 8 framhålls att regeringen bör utreda om en särskild underrättelse till ska ske när ett barn eller en ungdom som är placerad inom Sis har blivit föremål för upprepade tvångsåtgärder . Motionärerna begär ett tillkännagivande om detta. finns flera aktörer som utövar tillsyn över Sis verksamhet. Verksamheten granskas bl.a. av , JO och Skolinspektionen. I sammanhanget kan nämnas att Skolinspektionen genomförde en tematisk kvalitetsgranskning av Sis skolverksamhet. Det kan även nämnas att det i skrivelsen Vård av unga vid Statens institutionsstyrelses särskilda ungdomshem (skr. 2020/21:215) – som utskottet behandlade (bet. 2021/22:SoU6) – framhölls att regeringen vidtagit åtgärder för att utveckla den statliga tillsynen bl.a. i enlighet med Tillitsdelegationens förslag om en lärande tillsyn (SOU 2018:48). Svar på skriftlig fråga om avskiljningar I ett svar på en skriftig fråga (fr. 2021/22:1543) av (SD) om regeringens åtgärder för att tvångsåtgärden avskiljning ska upphöra anförde statsrådet följande: (SiS) har ett svårt och komplext uppdrag. De ungdomar som kommer till SiS har ofta en problematik långt innan de placeras inom myndigheten. För att vården inom SiS ska kunna genomföras på ett tryggt och säkert sätt har medarbetarna möjlighet att använda vissa särskilda befogenheter. Dessa befogenheter ska endast användas när de står i rimlig proportion till syftet med åtgärden, och när det är för barnets eller den ungas bästa. Avskiljning är den mest ingripande särskilda befogenheten. För att ett barn eller en ungdom ska hållas i avskildhet ska alla andra möjligheter först uttömmas. Omotiverade avskiljningar får aldrig förekomma, och befogenheten ska användas med största restriktivitet. De flesta av de barn och ungdomar som vårdas hos SiS blir aldrig avskilda. Som skriver bedriver regeringen ett omfattande arbete för att minska antalet avskiljningar kraftigt. Regeringen har till exempel uppdragit åt SiS att utveckla sitt våldsförebyggande arbete samt stärkt tillsynen av SiS ungdomshem som vårdar flickor, med särskilt fokus på användningen av avskiljningar. Regeringen har också gett myndigheten kraftigt ökade anslag för att möjliggöra ett kompetens- och kvalitetslyft. Det är regeringens målsättning att avskiljningar ska minska kraftigt, för att upphöra. Frågan om avskiljningar är mer komplex än hur den ofta framställs. Avsaknaden av möjligheten till att avskilja en person som är utåtagerande eller självdestruktiv skulle innebära en ökad risk för allvarliga skador, både för den unge själv, andra placerade och SiS medarbetare. Omotiverade avskiljningar i strid med principerna om proportionalitet och barnets bästa får aldrig genomföras. Uppdrag om förstärkt tillsyn av Sis särskilda ungdomshem där unga flickor vårdas Som nämnts gav regeringen i uppdrag att förstärka tillsynen av Sis ungdomshem som vårdar flickor enligt lagen om LVU. Uppdraget innebär att ska följa upp och analysera redan vidtagna åtgärder samt utfallet av de tidigare anmälningar som inkommit när det gäller missförhållanden på vissa ungdomshem. Analysen ska enligt uppdraget ha ett särskilt perspektiv på de unga flickornas delaktighet, säkerhet, trygghet och stöd samt personalens och verksamhetsansvarigas kompetens. Särskilt användandet av den särskilda befogenheten avskiljning ska belysas och eventuella skillnader i användandet mellan institutionerna och dess orsaker ska analyseras. Granskningen bör också uppmärksamma eventuella skillnader i användandet utifrån flickornas ålder och eventuella funktionsnedsättningar. Myndigheten ska lämna en redovisning av uppdraget till . På utskottets begäran har Sis kompletterat den statistik som redovisas i regeringens skrivelse med uppgifter om antal vårddygn (tabell 1) samt redovisat statistikuppgifter för avskiljningar enligt LVU respektive enligt LVU och övrig ungdomsvård – (tabell 2 och 3). Tabell 1 Avskiljningar enligt LVU Antal per 365 vårddygn Tabell 2 Avskiljningar enligt LVU – Genomsnittlig tid i avskiljning Tabell 3 Avskiljningar enligt LVU och övrig ungdomsvård – Genomsnittlig tid i avskiljning Utskottet vill inledningsvis framhålla att bristerna i vården av unga vid Sis särskilda ungdomshem har uppmärksammats . För att arbetet med att komma till rätta med bristerna ska prioriteras och förstärkas har under den innevarande valperioden riktat flera tillkännagivanden till regeringen med detta syfte. Bland annat har uttalat att regeringen ska redovisa sitt arbete på området för i en skrivelse och att tvångsåtgärden avskiljning bör upphöra (bet. 2021/22:SoU6, rskr. 2021/22:64). I den aktuella skrivelsen redovisar regeringen de åtgärder som vidtagits för att förbättra situationen på de särskilda ungdomshemmen och även för att minska avskiljningarna. Utskottet kan exempelvis konstatera att Sis fått i uppdrag att utveckla sitt våldsförebyggande arbete och fått ökade anslag för att möjliggöra ett kompetens- och kvalitetslyft inom myndigheten. Utskottet ser positivt på det förändringsarbete som pågår inom den mycket komplexa verksamhet som Sis bedriver. Utskottet vill understryka att detta arbete måste intensifieras för att situationen på de särskilda ungdomshemmen ska förbättras. För att få en bättre bild av på vilket sätt avskiljningarna har minskat har utskottet under beredningen av detta ärende begärt kompletterande information från Sis, vilken har redovisats ovan. Det är utskottets avsikt att även i fortsättningen följa denna fråga noga och det är därför av stor vikt att regeringens redovisningar är tydliga och innehåller behövlig statistik. Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att regeringen bör återkomma till med en ny skrivelse där den redogör för effekterna av de åtgärder som vidtagits för att minska avskiljningarna och vilka insatser som krävs framöver för att avskiljningarna ska upphöra. Utskottet föreslår att med bifall till motionerna 2021/22:4730 (C) yrkande 3 och 2021/22:4731 (KD) yrkande 3 (i denna del) tillkännager detta för regeringen. Vidare vill utskottet understryka vikten av att de särskilda befogenheter som Sis har med stöd av LVU – vilket innefattar användning av tvångsmedel – används med omdöme och restriktivitet och ligger i linje med barnets rättigheter i enlighet med . Vidare ska användningen av tvångsmedel stå i rimlig proportion till syftet med åtgärden, och tvångsåtgärden får endast vidtas om åtgärden bedöms vara till barnets bästa. Utskottets uppfattning är dock att avskiljningarna ska upphöra, vilket som nämnts också har tillkännagett för regeringen. Utskottet förutsätter att regeringen vidtar de åtgärder som krävs för att denna målsättning ska nås. Det finns därmed enligt utskottets uppfattning ingen nödvändighet i att gör några ytterligare uttalanden om att avskiljningarna ska upphöra, när i tiden detta i så fall ska ske eller på vilket sätt arbetet för att nå dit ska bedrivas. Motionerna 2021/22:4705 (V) yrkande 7, 2021/22:4730 (C) yrkande 1, 2021/22:4731 (KD) yrkande 5, 2021/22:4732 (L) yrkande 2 och 2021/22:4734 (MP) yrkande 4 avstyrks därmed. När det vidare gäller Ivos roll i tillsynen av Sis verksamhet och Ivos förmåga att utföra tillsynen förordas tillkännagivanden på området i motionerna 2021/22:4730 (C) yrkande 2 och 2021/22:4705 (V) yrkande 8. Utskottet har ingen annan uppfattning än att Ivos tillsynsverksamhet är en viktig del i att vården inom Sis håller en hög kvalitet och att det är viktigt att har tillräckliga resurser för att utföra sitt uppdrag på ett bra sätt. Utskottet kan dessutom konstatera att har ett uppdrag om att förstärka tillsynen av Sis ungdomshem som vårdar flickor, vilket utskottet ser positivt på. Utskottet vill understryka vikten av en väl fungerande tillsynsverksamhet men ser dock inget behov av att tar några initiativ med anledning av de nyssnämnda motionerna, som därmed avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om barns rätt att komma till tals och en klagomålsfunktion. Jämför reservation 17 (V), 18 (KD), 19 (MP), 20 (C), 21 (V) och 22 (MP). I skrivelsen redogör regeringen för vidtagna åtgärder och bedömningar när det gäller en trygg och säker vård. I skrivelsen uppger regeringen att den har gett Statskontoret i uppdrag att analysera förutsättningarna för att bedriva ändamålsenlig vård med särskilt fokus på vård av flickor (S2021/02644). Uppdraget redovisades och Statskontorets analys visade bl.a. att uppföljningen av klagomål från ungdomar har brister. Statskontoret föreslår därför att Sis inrättar en central klagomålsfunktion som är fristående från de särskilda ungdomshemmen. Statskontoret föreslår även att Sis ska utveckla uppföljningen av de åtgärder som ungdomshemmen genomför för att komma till rätta med bristerna. Barns rätt att komma till tals I kommittémotion 2021/22:4705 av m.fl. (V) yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör vidta åtgärder för att flickors röst och berättelser blir hörda och deras trygghet garanteras när de placeras inom Sis verksamhet. Motionärerna ställer sig frågande till varför Sis inte vidtagit nödvändiga åtgärder för att öka flickors möjlighet att uttrycka klagomål och öka deras trygghet på ett mer ändamålsenligt sätt. I kommittémotion 2021/22:4731 av Acko Ankarberg m.fl. (KD) yrkande 6 förordas ett tillkännagivande om att barns och ungas rättigheter behöver stärkas, inte minst för de barn och unga som befinner sig i samhällets vård. Motionärerna anför att alltför många unga som behöver samhällets vård inte har fått det bättre efter att de kommit till de särskilda ungdomshemmen. I motion 2021/22:4734 av (MP) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om nolltolerans för kränkningar. Motionären anför att regeringen måste vidta åtgärder för att säkerställa att kränkningar från personal eller andra unga inte ska kunna ske. I kommittémotion 2021/22:4730 av m.fl. (C) yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör tillsätta en utredning av hur det kan inrättas en klagomålsfunktion som är fristående från Sis-institutionerna. Motionärerna understryker bl.a. vikten av att en klagomålsfunktion har möjlighet att agera inom olika rättsområden och olika myndigheters ansvarsområden. I kommittémotion 2021/22:4705 av m.fl. (V) yrkande 9 förordas att regeringen tillsätter en utredning om hur rätten till en oberoende klagorättsmekanism kan säkerställas. I motionen framhålls att möjligheterna för barn och unga att överklaga beslut om avskiljning ur ett barnrättsperspektiv har stora brister och att det är angeläget att se över hur barn som vill överklaga beslut ska kunna få information och känna sig delaktiga i sin egen process. I motion 2021/22:4734 framhåller (MP) att det är bra och viktigt att barn som är placerade på Sis särskilda ungdomshem har en möjlighet att klaga och höra av sig till . I yrkande 5 anförs att regeringen behöver ta behovet av full rättssäkerhet för unga på Sis institutioner på allvar och vidta åtgärder för att säkerställa detta. Utredning om barn och unga i samhällets vård Som nämnts har regeringen gett en särskild utredare i uppdrag att se över och föreslå åtgärder för öka kvaliteten i vården när barn och unga placeras i samhällsvård (dir. 2021:84). Av utredningens direktiv framgår att flera barnrättsorganisationer pekar på att barn och unga inte alltid upplever att de har möjlighet att föra fram klagomål på vården och att det därför finns anledning att se över om det behövs åtgärder som underlättar för placerade barn att klaga på vården. Utredaren ska analysera vad som krävs för att säkerställa att barn och unga kommer till tals i utredningar som berör dem, undersöka om det behövs åtgärder för att barn och unga lättare ska kunna framföra klagomål på vårdens innehåll samt analysera hur barns och ungas synpunkter löpande ska tillvaratas i socialnämndens och Sis systematiska kvalitetsarbete. Uppdraget ska redovisas . Barnets rätt att komma till tals i enlighet med artikel 12 i är en grundprincip i konventionen. initierade regeringen ett kunskapslyft för barnets rättigheter i syfte att utveckla den praktiska tillämpningen av i statliga myndigheter, kommuner och regioner. fick regeringens uppdrag att ge stöd till särskilt utvalda myndigheter där bl.a. Sis ingick (S2016/07875). Sis återrapporterade uppdraget till 2018 (S2018/02056) och i rapporteringen visade Sis både arbete med tidigare handlingsplaner och fortsatta utvecklingsområden för att beakta inom myndigheten. För att barns rättigheter ska kunna tillgodoses är det viktigt att de har förutsättningar att utkräva dem. Ett sådant utkrävande kan ske på olika sätt och det finns enligt vad regeringen bedömde i skrivelse 2020/21:215 Vård av unga vid Statens institutionsstyrelses särskilda ungdomshem – som utskottet behandlade (bet. 2020/21:SoU6) – ett antal tillvägagångssätt för detta. Exempelvis är den behandlingsplan som Sis upprättar tillsammans med den unge ett verktyg för att stärka barn och ungas delaktighet och inflytande. Ett annat verktyg är de intervjuer vid in- och utskrivning vid Sis där ungdomarna har möjlighet att uttrycka sina åsikter om bl.a. behov av hjälp, delaktighet och hur de har uppfattat vården. På verksamhetsnivå finns även möjlighet att uttrycka åsikter genom ungdomsråd och klientråd. Härutöver får alla barn och unga skriftlig information när de kommer till Sis ungdomshem om möjligheten att lyfta klagomål om vården. Av informationsbladet framgår bl.a. att klagomål kan vara både skriftliga och muntliga, och kan lämnas till institutionen eller till någon tillsynsmyndighet. Vidare ska Sis, i enlighet med sin instruktion, inför beslut eller andra åtgärder som kan röra barn bedöma konsekvenserna för barn och därvid ta särskild hänsyn till barns bästa. Det är myndighetens ledning som ansvarar för att får genomslag i alla delar av verksamheten. Som redovisats lämnade Statskontoret rapporten vård av barn och unga enligt LVU – förutsättningar för en trygg och ändamålsenlig vård till regeringen. I rapporten anför Statskontoret att Sis har en intern klagomålsrutin som föreskriver att barn, unga och övriga aktörer ska lämna klagomål till den institution som klagomålet berör. Det är också den institutionen som ska utreda klagomålen. Statskontoret anför att det är en nackdel för barn och unga som befinner sig i en utsatt position i förhållande till den institution eller den personal som klagomålet gäller. Vidare uppges i rapporten att har uppmärksammat att klagomål inte blir rapporterade, utredda och hanterade. Samtliga ungdomshem rapporterar inte heller alla klagomål till huvudkontoret. Enligt Statskontorets rapport finns det därför ingen helhetsbild av vilka klagomål som har kommit in, om de har utretts och vad som har blivit resultatet. Statskontoret anser därför att Sis behöver förbättra klagomålsfunktionen väsentligt för att klagomålen ska kunna fungera som en viktig del i kvalitetsarbetet vid de särskilda ungdomshemmen och i myndigheten som helhet. Statskontoret förespråkar att Sis inrättar en central klagomålsfunktion som kan bidra till att placerade barn och unga känner sig trygga med att framföra klagomål och till att förbättra förutsättningarna att få en helhetsbild över klagomålen. Statskontorets rapport bereds inom . Utskottet vill inledningsvis framhålla att Sis har ett mycket viktigt uppdrag i att bedriva anpassad vård för personer som tillhör de allra mest utsatta i samhället. Många av de barn, unga och klienter som vårdas inom de särskilda ungdomshem som Sis har ansvar för har omfattande vård- och stödbehov. Vården som ges behöver därför anpassas utifrån den enskilde för att kunna uppfylla kraven på en trygg och säker vård. Utskottet vill i detta sammanhang tydliggöra att en av grundprinciper handlar om barnets rätt att komma till tals och att det är Sis ledning som ansvarar för att konventionen får genomslag i alla delar av myndighetens verksamhet. Utskottet vill framhålla att barns och ungas egna upplevelser är en viktig informationskälla för att utveckla vården. har regeringen lyft fram olika tillvägagångssätt som ska ge barnen förutsättningar att utkräva sin rätt att komma till tals, vilka de placerade dock inte alltid upplever som tillräckliga. Utskottet ställer sig därför positivt till att utredningen och unga i samhällsvård har i uppdrag att analysera vad som krävs för att säkerställa att barn och unga kommer till tals när det gäller vårdens innehåll och kvalitet. Utskottet kan vidare konstatera att Statskontoret haft i uppdrag att analysera förutsättningarna för Sis att bedriva ändamålsenlig vård med särskilt fokus på vård av flickor. Som nämnts redovisades uppdraget i en rapport i vilken Statskontoret bl.a. föreslog att Sis inrättar en central klagomålsfunktion som är fristående från ungdomshemmen och att Sis ska utveckla uppföljningen av de åtgärder som ungdomshemmen genomför. Utskottet noterar att den nämnda rapporten bereds inom . Mot denna bakgrund ser utskottet inga skäl att förorda tillkännagivanden om ytterligare åtgärder för att stärka barns möjligheter att komma till tals, vilket föreslås i motionerna 2021/22:4705 (V) yrkande 4, 2021/22:4731 (KD) yrkande 6 och 2021/22:4734 (MP) yrkande 3. Mot bakgrund av det anförda bör inte heller de motionsyrkanden som innehåller förslag om att utveckla Sis klagomålsfunktion, dvs. motionerna 2021/22:4705 (V) yrkande 9, 2021/22:4730 (C) yrkande 4 och 2021/22:4734 (MP) yrkande 5, ge upphov till att agerar. Samtliga motionsyrkanden avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet har inget att invända mot regeringens redovisning av de tidigare tillkännagivandena. lägger regeringens skrivelse till handlingarna. Som framgår ovan anför regeringen att den genom skrivelsen anser att tillkännagivandet om hur bristerna vid Sis ska åtgärdas får anses slutbehandlat. När det gäller avskiljningar och vården av flickor vid de särskilda ungdomshemmen pågår flera utvecklingsinsatser. I skrivelsen anger regeringen att tillkännagivandena inom dessa områden inte är slutbehandlade. Utskottet har inget att invända mot regeringens redovisning av de tidigare tillkännagivandena. Vidare föreslår utskottet att lägger regeringens skrivelse till handlingarna. Kunskapsbaserad vård och ändamålsenliga lokaler, punkt 1 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4733 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2021/22:4731 av Acko Ankarberg m.fl. (KD) yrkande 1. Enligt vår mening bör kvaliteten och säkerheten på Sis särskilda ungdomshem stärkas och kraven på verksamheterna bli mer enhetlig. Vi anser därför att det bör införas tillståndsplikt, kvalitetskriterier och systematisk uppföljning av Sis verksamheter. Om det finns en tydlig koppling mellan resultat och ekonomisk ersättning kan det leda till tydligare krav på konkreta resultat och uppnådd kvalitet. Vidare bör de särskilda behandlingshem som inte uppfyller de grundläggande kvalitetskraven för beviljat tillstånd kunna komma i fråga för sanktioner, t.ex. föreläggande vid vite. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Kunskapsbaserad vård och ändamålsenliga lokaler, punkt 1 (KD) av Acko Ankarberg (KD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4731 av Acko Ankarberg m.fl. (KD) yrkande 1 och 2021/22:4733 av m.fl. (M) yrkande 3. Utifrån behoven hos barnen och de unga som vårdas på Sis särskilda ungdomshem anser vi att det bör skapas förutsättningar för att differentiera och dela in barn och unga i mindre grupper. Det gäller inte minst för att flickor ska kunna tillförsäkras trygghet. Vi anser därför att regeringen behöver verka för att säkerställa att Sis har ändamålsenliga lokaler för att klara behovet av differentiering och säkerhet. Att säkerställa att lokalerna är ändamålsenliga bör vara en prioriterad fråga för regeringen . Uppföljning och granskning, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4705 av m.fl. (V) yrkandena 2 och 3 samt 2021/22:4731 av Acko Ankarberg m.fl. (KD) yrkande 3 i denna del och 2021/22:4732 av m.fl. (L) yrkande 1. Enligt min mening bör en oberoende forskare med gedigen kunskap inom området granska och utvärdera innehållet i Sis behandlingsprogram. Vidare bör det kartläggas hur många av de barn och unga som är placerade inom Sis verksamheter som får och fullföljer behandlingsinsatser. Valet av behandlingsmetod bör utgå från bästa möjliga kunskap och beprövad erfarenhet. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Uppföljning och granskning, punkt 2 (KD) av Acko Ankarberg (KD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: