bet · H901AU9 · 2022-03-24 00:00:00 — Jag anser därför att regeringen bör verka för att det införs kommunala mentorskapsprogram, där utrikes födda kvinnor som redan gjort resan kan agera förebilder. Vidare anser jag att regeringen bör införa en obligatorisk individanpassad s.k. sfi med baby under föräldraledigheten. Genom att få fler kvinnor i utbildning och arbete kan risken för isolering och hedersförtryck minska. Nyanlända kvinnors etablering, punkt 9 (L) av (L) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3965 av m.fl. (L) yrkandena 7 och 35 samt 2021/22:3223 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkandena 7 och 8, 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkandena 22 och 23, 2021/22:4032 av m.fl. (M) yrkandena 26 och 32, 2021/22:4169 av m.fl. (KD) yrkande 8 och 2021/22:4212 av m.fl. (KD) yrkandena 10 och 26. Samma rättigheter och skyldigheter ska gälla för alla som bor i vårt land. Att som nyanländ komma till ett land där jämställdhet mellan könen är centralt och tilltron till staten liksom individualismen är stark, är inte alltid enkelt. Därför behöver samhällets signaler vara mycket tydliga. Både kvinnor och män måste ges rätt förutsättningar för att kunna försörja sig själva genom inträde på arbetsmarknaden. Vi har i och för sig inga direkta invändningar mot vad utskottet anför i detta avseende, men utskottet kommer inte heller med konkreta förslag för att komma till rätta med de problem med Arbetsförmedlingens verksamhet som upprepade uppföljningar har visat, t.ex. att kvinnor blir nekade samma insatser och möjligheter som ges till män. Vi anser därför att regeringen bör verka ytterligare för att både kvinnor och män möts av samma förväntningar från samhällets sida och se till att Arbetsförmedlingen, , och får ett tydligt uppdrag att tidigarelägga nyanlända kvinnors inträde på arbetsmarknaden. Arbetsmarknadsåtgärder bör riktas mot kvinnor i områden med socioekonomiska utmaningar, till exempel genom satsningar på arbetsintegrerande sociala företag, kombinerade språk- och yrkesutbildningar och företagande. Stöd bör också riktas till initiativ inom föreningslivet som engagerar kvinnor i områden med socioekonomiska utmaningar. Kvinnor som har kommit till som vuxna är de som står längst ifrån den svenska arbetsmarknaden, och behöver särskilt inriktade åtgärder för att nå egenmakt Nyanlända kvinnors etablering, punkt 9 – motiveringen (SD) av (SD), (SD) och (SD). I likhet med utskottet anser vi att samtliga motionsyrkanden som behandlas under denna punkt bör avslås. Däremot vilar vårt förslag på andra grunder. Vi vill se en helt annan inriktning för integrationspolitiken än vad utskottet vill. I stället för att fokusera på särlösningar vill vi ha en politik som riktar sig till samtliga invånare. Vi motsätter oss de arbetsmarknadspolitiska stöd som är särskilt riktade till nyanlända och andra utrikes födda. Till skillnad från utskottet anser vi inte heller att kvinnor, vare sig de är utrikes födda eller inte, ska ges någon positiv särbehandling eftersom det förstärker synen på människor som representanter för en grupp snarare än representanter för sig själva. Vi anser därför att samtliga motionsförslag bör avslås med motiveringen att de avser åtgärder som är riktade mot grupper som avgränsats på etnisk grund och kön. Civilsamhällets och näringslivets betydelse för integrationen, punkt 10 (C) av Alireza Akhondi (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3223 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 10 och 2021/22:3511 av m.fl. (C) yrkande 26 och 2021/22:1316 av (S). Civilsamhället har en viktig och underskattad roll i mottagandet av nyanlända. Här finns nätverk som förmår koppla de nyanlända till arbetsliv och jobbmöjligheter, och här finns kunskaper om det svenska samhället. Jag anser att civilsamhällets roll i integrationsprocessen bör stärkas. När det gäller formerna för bidragsgivningen till civilsamhället noterar jag utskottets hänvisning till det pågående arbetet inom men jag delar inte utskottets bedömning att detta är tillräckligt. Jag anser därför att regeringen bör låta utreda hur en större del av integrationsprocessen kan ske i samverkan med civilsamhället, bl.a. genom att se över hur statens tilldelning av resurser till civilsamhället kan fördelas för att skapa långsiktiga partnerskap till skillnad från dagens projektfinansieringsmodell. Vidare anser jag att för att få mer resurser till förebyggande insatser och öka innovationstakten i den offentliga sektorn är det viktigt att också låta privata aktörer bidra, t.ex. med hjälp av sociala utfallskonstrakt. Jag noterar även här att det pågår en del arbete på området men till skillnad från utskottet anser jag att det krävs fler konkreta initiativ. Jag anser därför att regeringen bör se över hur mer resurser kan läggas på förebyggande arbete där företag ges möjlighet att använda innovativa metoder samt hur användandet av sociala utfallskontrakt kan intensifieras. I detta kan ligga bl.a. att skapa ett nationellt centrum för utveckling av denna ersättningsmodell för att på så sätt förbättra resultatmätningar och för att samla och sprida kunskap om möjligheterna med sociala utfallskontrakt. Integrationskapacitet och utsatta områden, punkt 11 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2021/22:3704 av m.fl. (SD) yrkande 14, 2021/22:3965 av m.fl. (L) yrkandena 2–4, 38, 40 och 43–45, 2021/22:3997 av m.fl. (L) yrkandena 43–45, 2021/22:4096 av m.fl. (MP) yrkande 3 och 2021/22:4212 av m.fl. (KD) yrkande 1. Liksom utskottet noterar vi regeringens redovisning i budgetpropositionen av utvecklingen av socioekonomisk segregation. Men till skillnad från utskottet anser vi inte att denna redovisning utgör ett tillräckligt underlag i arbetet för att minska och motverka segregation, vilket är en del av integrationspolitiken. Mot bakgrund av den övergripande målsättningen att invandringen ska vara bra för anser vi att regeringen bör se till att det införs två mått på integration– ett ekonomiskt mått och ett språkmått. Integrationskapacitet och utsatta områden, punkt 11 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3704 av m.fl. (SD) yrkande 14 och 2021/22:3965 av m.fl. (L) yrkandena 2–4, 38, 40 och 43–45, 2021/22:3997 av m.fl. (L) yrkandena 43–45, 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkande 2, 2021/22:4096 av m.fl. (MP) yrkande 3 och 2021/22:4212 av m.fl. (KD) yrkande 1. Vi noterar vad utskottet anför utifrån regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen. Till skillnad från utskottet anser vi dock att denna information är långt ifrån tillräcklig, bl.a. för att de indikatorer som används inte är ändamålsenliga eftersom de inte beskriver de offentligfinansiella effekter som migration medför. Den ger heller ingen information som gör det möjligt att jämför hur olika invandrargrupper klarar sig i , vilket behövs för att kunna göra vissa migrationspolitiska överväganden. Den resultatredovisning som redovisas i budgetpropositionen bör därför kompletteras med mer detaljerad information utifrån ursprungsland och grund för uppehållstillstånd samt uppgifter om bl.a. disponibel inkomst och förvärvsinkomst. Därutöver bör resultatredovisningen innefatta mått på självförsörjningsgrad, utbetalning av bidrag och sociala ersättningar fördelat på utrikes och inrikes födda, utländska medborgare samt ursprungsland. Vi anser att regeringen bör vidta åtgärder för att i enlighet med ovanstående presentera ett förbättrat informationsunderlag om invandrares etablering på arbetsmarknaden. Integrationskapacitet och utsatta områden, punkt 11 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4212 av m.fl. (KD) yrkande 1 och 2021/22:3704 av m.fl. (SD) yrkande 14, 2021/22:3965 av m.fl. (L) yrkandena 2–4, 38, 40 och 43–45, 2021/22:3997 av m.fl. (L) yrkandena 43–45, 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2021/22:4096 av m.fl. (MP) yrkande 3. När vi debatterar integration debatterar vi på en och samma gång kultur-skillnader, arbetsmarknad, bostadsbrist, miljonprogrammet, ombildningar av hyresrätter, religion, moral, företagande, jämställdhet, brottslighet, missbruk, åldersbedömningar, familjeåterförening, skola, förskola och en mängd andra frågor. Frågorna berör samtliga politiska nivåer: kommunerna, regionerna, och EU. Men ansvarsfördelningen är skev. Staten reglerar dels själva migrationen, dels hur kommunerna och regionerna ska hantera den. är det kommunerna och regionerna som får överta de långsiktiga följdverkningarna av migrationen. Det har lett till frustration och osämja mellan de politiska nivåerna, där kommunerna, med viss rätt, anser sig bli sittande med räkningen för statens politik. Eftersom integrationen präglar så många vitt skilda politikområden har det uppstått ett stuprörstänkande kring frågan. Mottagandet hanteras vid sidan av diskussionen om bostadstillgången, förutsättningarna på arbetsmarknaden och andra centrala faktorer för integrationen. Det saknas ett samlat grepp för att väga av alla dessa frågor mot varandra och för att inventera hur den svenska integrationskapaciteten ser ut. Jag anser därför att regeringen bör inrätta ett permanent organ för att i samsyn med riksdagspartierna och utifrån vetenskapliga underlag göra en löpande inventering av hur vår integrationskapacitet ser ut: hur många bostäder som finns tillgängliga, hur arbetsmarknaden utvecklas, hur språkkunskaperna ser ut och hur många platser som finns i skolan. I det arbetet ska även ingå att ta fram politiska åtgärder och ekonomiska ramverk utifrån de behov som finns. Integrationskapacitet och utsatta områden, punkt 11 (L) av (L) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3965 av m.fl. (L) yrkandena 2–4, 38, 40 och 43–45 samt 2021/22:3704 av m.fl. (SD) yrkande 14, 2021/22:3997 av m.fl. (L) yrkandena 43–45, 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkande 2, 2021/22:4096 av m.fl. (MP) yrkande 3 och 2021/22:4212 av m.fl. (KD) yrkande 1. För att långsiktigt stärka fokus på att fler utrikes födda ska komma i arbete anser vi att budgetpropositionen bör kompletteras med ett mått på vad som kan kallas för integrationsskulden, dvs. de utrikes födda som lever i eller med risk för fattigdom. Andra faktorer som behöver mätas är arbetsmarknadsetablering, humankapital, pensionsutsikter, språkinlärning och ekonomiska möjligheter i vardagen. Vi noterar att utskottet pekar på ett visst utvecklingsarbete när det gäller statistik för området Åtgärder mot segregation, men vi anser att det krävs ett vidare perspektiv. Regeringen bör därför undersöka möjligheterna att mäta integrationsskulden på det sätt vi här beskrivit. Vidare anser vi att regeringen bör se till att det tas fram ett gemensamt system för att mäta och följa upp situationen i utsatta områden. En bedömning av om ett område är socioekonomiskt utsatt bör även inkludera faktorer som förekomsten av organiserad brottslighet, radikalisering, antalet anmälda brott och möjligheten att klara upp brott. Avslutningsvis vill vi till skillnad från utskottet framhålla behovet av kommunala handlingsplaner för trygghet som utgår från nationell expertis och tar stöd från aktuell forskning – men som utformas efter lokala kunskaper om lokala behov och situationer. Vi anser att regeringen bör uppmuntra framtagandet av sådana handlingsplaner. Integrationskapacitet och utsatta områden, punkt 11 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4096 av m.fl. (MP) yrkande 3 och 2021/22:3704 av m.fl. (SD) yrkande 14, 2021/22:3965 av m.fl. (L) yrkandena 2–4, 38, 40 och 43–45, 2021/22:3997 av m.fl. (L) yrkandena 43–45, 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2021/22:4212 av m.fl. (KD) yrkande 1. Ett uttryck för hedersnormer kan vara att kvinnor begränsas och inte får arbeta. Att ha en egen försörjning ger ökad egenmakt och gör det möjligt för kvinnor som lever i en hederskontext att bryta sig fria. Det finns goda skäl att tro att detta även kan leda till frigörelse för barnen. Arbetsmarknadsåtgärder bör riktas mot kvinnor, särskilt i områden med socioekonomiska utmaningar, t.ex. genom satsningar på arbetsintegrerande sociala företag, kombinerade språk- och yrkesutbildningar och företagande samt stöd till föreningslivet inom dessa områden. Jag anser därför att regeringen bör ta initiativ till arbetsmarknadsåtgärder riktade till kvinnor i enlighet med vad jag anfört ovan. Civilsamhällets och näringslivets betydelse för integrationen, punkt 10 (KD) (KD) anför: I kommittémotion 2021/22:4212 Integration och samhällsgemenskap yrkande 33 föreslår att regeringen ska involvera näringslivet i integrationsarbetet genom att inrätta en facilitatorsfunktion för sociala utfallskontrakt och en nationell fond för investeringsgarantier. Eftersom förslaget behandlades inom ramen för finansutskottets beredning av budgetpropositionen utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning (bet. 2021/22:FiU2) saknar jag möjlighet att i detta ärende reservera mig till förmån för det förslaget, men jag står naturligtvis står bakom det och återkommer vid behov i andra sammanhang. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 2021/22:488 av och (båda KD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna för en kommunplacering som varar och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:612 av (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att samhällsorienteringen behöver reformeras och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att införa en nationell examination i samhällsorientering och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten att öka antalet timmar med samhällsorientering och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten att erbjuda samhällsorientering redan under asylprocessen och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten att införa olika spår i samhällsorienteringen för nyanlända med olika utbildningsnivåer och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att fler nyanlända omfattas av krav på deltagande i samhällsorientering och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en tydligare nationell kursplan för samhällsorienteringen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:613 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en nationell reglering som innebär att nyanlända som omfattas av bosättningslagen maximalt erbjuds bostad av kommunen , och detta tillkännager för regeringen. 2021/22:919 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om att möjliggöra för kommuner att ta ett samordnande ansvar för etableringsinsatserna och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om att korta ned tiderna mellan uppehållstillstånd och folkbokföring i kommun och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör genomföra en översyn av de statliga systemen för ersättning till kommuner för mottagande av nyanlända och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör undersöka möjligheten att individualisera etableringstillägget och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör se över nivån på etableringstilläggen för den som har flera barn i syfte att harmonisera med nivån i försörjningsstödet och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om att harmonisera regelverket för avräkning av etableringstillägg mot underhållsbidrag och underhållsstöd och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen, efter samråd med landets kommuner, bör återkomma med förslag om att förlänga de etableringsrelaterade ersättningar som staten betalar till landets kommuner utifrån den verkliga kostnad kommunerna har för etablering och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag på sanktioner för de kommuner som inte tar emot de nyanlända som hänvisas till dem, och detta tillkännager för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om att kommunernas ansvar för nyanländas boende sträcker sig längre än och tillkännager detta för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen, i samråd med landets kommuner, bör ta fram en strategi för att säkerställa ett långsiktigt boende för asylsökande och nyanlända och tillkännager detta för regeringen. 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör se över bosättningslagen i syfte att göra den mer flexibel samt inkludera de som bott i eget boende , och detta tillkännager för regeringen. 2021/22:968 av (S): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över bosättningslagen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1226 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga kraftfullare myndighetssamarbete för en mer inkluderande arbetsmarknad och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1316 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga insatser där sociala företag får ersättning för att i samverkan med andra aktörer genomföra bildningsinsatser för demokrati och historia och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1468 av Boriana (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skärpa kraven för efterskänkning av CSN:s hemutrustningslån och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1510 av Boriana (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa bosättningslagen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1840 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att införa speciell jämställdhetsutbildning inom samhällsintroduktionen för nyanlända och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2587 av m.fl. (SD): 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att anvisningslagen avskaffas och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2792 av (KD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett flexibelt etableringsprogram, mellan ett och för nyanlända personer, och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3223 av Alireza Akhondi m.fl. (C): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att utreda hur rutinerna för utbetalning och uppföljning av kommunersättningarna för asylmottagande kan förbättras och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheterna till ökad självförsörjning för nyanlända genom att införa ett etableringslån i stället för etableringsbidrag och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att det görs en uppföljning av bosättningslagens syfte att alla kommuner ska ta ett långsiktigt delat ansvar, och detta tillkännager för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge utrikes födda kvinnor och män lika möjligheter att ta sig in på arbetsmarknaden och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att svenska myndigheter alltid ska ställa samma krav och förväntningar på kvinnor och män och att bidrag bör utbetalas till båda parterna i en parrelation och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en större del av integrationsprocessen bör ske i samverkan med civilsamhället och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3325 av m.fl. (M): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbetslinjen ska gälla lika för alla och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla utbildningsplikten inom ramen för etableringsprogrammet och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kommuner bör få ta ansvar för nyanländas etablering och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att svenska språket är nyckeln in i samhället och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3511 av m.fl. (C): 26.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur mer resurser kan läggas på förebyggande arbete där företag ges möjlighet att använda innovativa metoder samt hur användandet av sociala utfallskontrakt kan intensifieras och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3615 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en förbättrad integration på arbetsmarknaden och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3666 av m.fl. (C): 22.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge utrikesfödda kvinnor och män lika möjligheter att ta sig in på arbetsmarknaden och tillkännager detta för regeringen. 23.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att svenska myndigheter alltid ska ställa samma krav och förväntningar på kvinnor och män och att bidrag utbetalas till båda parterna i en parrelation och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3704 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen godkänner förslaget till mål för politikområdet integrationspolitik (avsnitt 3.1). 2.Riksdagen godkänner förslaget till inriktning för politikområdet integrationspolitik (avsnitt 3.2). 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om avskaffade av lönesubventioner och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om principen om frihet under ansvar och tillkännager detta för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om normerande samhällsinformation och tillkännager detta för regeringen. 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om förbättrat informationsunderlag om invandrares etablering på arbetsmarknaden och tillkännager detta för regeringen. 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en övergripande resultatskrivelse och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3788 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om hedersscreening, samhällsintroduktion och samhällsorientering och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3865 av m.fl. (S):