bet · H901UbU15 · 2022-04-01 00:00:00 — I yrkande 26 bör alla elever testas för skrivsvårigheter och det ska enligt motionärerna finnas krav på att alla skolor återkommande arbetar med diagnostiska prov och att mäta elevernas progression. Vidare föreslås i yrkande 31 att det bör utredas hur den undervisande läraren kan kompletteras av oberoende lärare och fristående examinatorer vid betygsättning. Förslaget syftar enligt motionärerna till att sätta kunskapen i fokus, undvika betygsinflation och ge förutsättningar för rättvisa betyg. I yrkande 33 lämnar motionärerna förslag om att bör ges ett förtydligat uppdrag att på elevnivå samla in provpoäng för såväl ordinarie prov som ersättningsprov vid genomförande av de nationella proven. Motionärerna framhåller att förutsättningarna för effektutvärdering av olika åtgärder och reformer kan förbättras om detaljerad information på elevnivå på nationella prov samlas in nationellt. I kommittémotion 2021/22:3990 av m.fl. (M) yrkande 2 lämnas förslag om att införa tydligare och mätbara kunskapsunderlag. Det är näst intill omöjligt att utvärdera reformer, läroplaner och andra förändringar eftersom det enda standardiserade underlaget som finns tillgängligt för jämförelse är betyg, som sätts subjektivt av enskilda lärare, anför motionärerna. I kommittémotion 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 24 framförs att kurs- och läroplaner behöver vara utformade med fokus på tydliga faktakunskaper i varje ämne. Faktakunskap ska komma först och analys och diskussion därefter, anför motionärerna. Central rättning av nationella prov m.m. I kommittémotion 2021/22:4178 av m.fl. yrkande 12 föreslås att det ska införas centralt rättade nationella prov så att proven blir jämförbara . Proven ska också följa läroplanernas mål och genomföras i olika årskurser. Proven ska enligt förslaget genomföras digitalt och rättas och bedömas externt av eller någon annan lämplig skolmyndighet. I kommittémotion 2021/22:2542 av m.fl. (SD) yrkande 11 föreslås att införa central rättning av de nationella proven samt att utreda möjligheten till ankaruppgifter som underlag för att följa elevernas kunskapsutveckling. Motionärerna menar att nationella prov bör rättas centralt bl.a. för att underlätta lärarnas arbetsbörda, förhindra glädjebetyg och ge alla elever en likvärdig och rättvis bedömning. I skollagen finns bestämmelser om betyg och betygsättning och vad betyget ska bygga på. Betyg ska sättas i och sameskolans ämnen samt i gymnasieskolan i slutet av varje termin fr.o.m. årskurs 6 i de ämnen som eleven har fått undervisning i under terminen. I grundsärskolans ämnen ska betyg sättas om en elev eller elevens vårdnadshavare begär det. Det framgår även att när betyg sätts innan ett ämne har avslutats ska betygsättningen bygga på en bedömning av de kunskaper som eleven har inhämtat i ämnet t.o.m. den aktuella terminen. Betyg ska sättas i specialskolans ämnen i slutet av varje termin fr.o.m. årskurs 7 i de ämnen som eleven har fått undervisning i under terminen (se 10 kap. 15 §, 11 kap. 19 §, 12 kap. 15 §, 13 kap. 16 §, 15 kap. 22 § skollagen). När betyg sätts efter det att ett ämne har avslutats ska betyget bestämmas med hjälp av bestämda kunskapskrav (se bl.a. 10 kap. 20 §). Av skollagen framkommer även att om undervisningen i naturorienterande ämnen och samhällsorienterande ämnen i huvudsak varit ämnesövergripande fram t.o.m. slutet av årskurs 6 (t.o.m. slutet av årskurs 7 i specialskolan), får rektorn besluta att ett sammanfattande betyg ska sättas för dessa respektive ämnen i årskurs 6 (årskurs 7 i specialskolan). Betygsstegen har beteckningarna A, B, C, D, E och F. A–E står för godkända resultat, medan F innebär ett icke godkänt resultat (se bl.a. 10 kap. 17 § skollagen). För betygen A, C och E finns det nationellt preciserade kunskapskrav. I dessa beskrivs vilka kunskaper som krävs för respektive betyg. har även utarbetat stödmaterial för att stödja en likvärdig tillämpning av bestämmelserna för betygsskalan och för betygen B och D. Av läroplanerna för och gymnasieskolan framgår att betyget uttrycker i vilken utsträckning den enskilda eleven har uppfyllt de nationella kunskapskraven, när det gäller för respektive ämne och när det gäller gymnasieskolan för varje kurs respektive målen för gymnasiearbetet. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer bemyndigas i skollagen att meddela föreskrifter om skyldighet att delta i nationella prov (29 kap. 28 § skollagen). Regeringen har meddelat föreskrifter om nationella prov, t.ex. i vilka ämnen det ska finnas nationella prov och när de ska genomföras. Ytterligare föreskrifter om nationella prov har meddelats av . Nationella prov genomförs i vissa ämnen i årskurs 3, 6 och 9. Även i specialskolans årskurs 4, 7 och 10 samt i sameskolans årskurs 3 och 6 genomförs nationella prov. I årskurs 3 finns nationella prov i matematik och svenska eller svenska som andraspråk. I årskurs 6 finns det prov i engelska, matematik och svenska eller svenska som andraspråk. I årskurs 9 finns det prov i engelska, matematik, svenska eller svenska som andraspråk samt i något SO-ämne och något NO-ämne. I gymnasieskolan finns det prov i engelska, matematik samt i svenska eller svenska som andraspråk. Vilka prov en elev ska göra beror på vilket program eleven går. Syftet med proven är att stödja betygsättningen, förutom i årskurs 3 där syftet är att stödja bedömningen av om eleven har uppnått kunskapskraven. Bakgrund och pågående arbete Som framkommer ovan har ändringar införts i läroplanerna som börjar gälla . Regeringen har även beslutat om reviderade kursplaner för , grundsärskolan, sameskolan och specialskolan. Kursplanerna består av tre delar: syfte med mål, centralt innehåll och kunskapskrav. Revideringen innebär ändringar i alla tre delar. I syftestexterna medför ändringarna att fakta och förståelse betonas för att visa att goda ämneskunskaper har ett värde i sig. Det centrala innehållet har anpassats när det gäller omfattning, konkretionsgrad och progression och så att skillnaden mellan stadierna är tydligare. Grundläggande kunskaper har stärkts i de lägre årskurserna och mer komplexa sammanhang introduceras successivt. Vidare har kunskapskraven minskats i omfattning och detaljeringsgrad för att ge lärarna bättre förutsättningar för att sätta mer rättvisande betyg och minska risken att kunskapskraven ska styra undervisningen. Garanti för tidiga stödinsatser gäller en garanti för tidiga stödinsatser i förskoleklassen och lågstadiet i , specialskolan och sameskolan (prop. 2017/18:195, bet. 2017/18:UbU10, rskr. 2017/18:333). Syftet med garantin är att en elev som är i behov av stöd för att nå kunskapskraven i svenska, svenska som andraspråk och matematik ska få rätt stödinsatser i rätt tid. Sammanfattningsvis innebär garantin att om det utifrån ett nationellt kartläggningsmaterial, ett nationellt bedömningsstöd eller ett nationellt prov finns en indikation på att en elev i förskoleklassen eller i lågstadiet inte kommer att nå kunskapskraven i svenska, svenska som andraspråk eller matematik, ska ansvarig lärare avgöra om eleven är i behov av extra anpassningar eller särskilt stöd. Om det kan befaras att en elev inte kommer att nå de kunskapskrav som ska uppnås ska åtgärder sättas in skyndsamt. De extra anpassningar som vidtas ska följas upp både i slutet av förskoleklassen och i slutet av lågstadiet, och resultatet av uppföljningen ska överföras till ansvarig lärare i nästa årskurs. Garantin ska anses vara uppfylld när de åtgärder som garantin omfattar har vidtagits. gav regeringen i uppdrag att inom ramen för sitt kvalitetsgranskningsuppdrag följa upp och utvärdera garantin för tidiga stödinsatser (U2018/03700/S [delvis], U2018/03704/S och U2021/02259). I utvärderingen ska myndigheten också analysera om och i så fall hur lärarnas administrativa arbete påverkas av garantin. Utvärderingen ska ha ett jämställdhets- och jämlikhetsperspektiv. I Skolinspektionens första delredovisning av uppdraget fokuserades på förutsättningarna för garantins genomförande, vidtagna stödinsatsers omfattning och inriktning samt förskoleklassens arbete med garantin. Uppdraget ska delredovisas och slutredovisas till () . överlämnade regeringen proposition 2021/22:111 Mer tid till lärande – extra studietid och utökad lovskola till . I propositionen lämnar regeringen förslag som syftar till att stärka skolans kompensatoriska uppdrag och få fler elever att bli behöriga till gymnasieskolans nationella program. Regeringen föreslår bl.a. att elever i årskurs 4–9 ska erbjudas extra studietid då eleven kan få hjälp med läxor och annat skolarbete. Regeringen föreslår även att den skollagsreglerade lovskolan ska utökas och erbjudas elever i årskurs 9 som riskerar att inte bli behöriga till ett nationellt program i gymnasieskolan. överlämnades proposition 2021/22:162 Elevhälsa och stärkt utbildning för elever med intellektuell funktionsnedsättning till . I propositionen föreslår regeringen bl.a. att det ska införas en garanti för tidiga stödinsatser i svenska, svenska som andraspråk och matematik för elever som läser enligt grundsärskolans kursplaner. I propositionen föreslås även att elevhälsans arbete ska bedrivas på individ-, grupp- och skolenhetsnivå och i samverkan med lärare och övrig personal, att elevhälsan ska vara en del av skolans systematiska kvalitetsarbete och att den ska samverka med hälso- och sjukvården och när behov finns samt att krav ska ställas på att det ska finnas tillgång till specialpedagog eller speciallärare för elevhälsans specialpedagogiska insatser. Lagändringarna om en garanti för tidiga stödinsatser föreslås träda i kraft . planerar att bereda båda propositionerna . Digitalisering av nationella prov Med utgångpunkt i propositionen Nationella prov – rättvisa, likvärdiga, digitala (prop. 2017/18:14, bet. 2017/18:UbU5, rskr. 2017/18:44) pågår arbetet med att digitalisera de nationella proven och bedömningsstöden. Syftet är att effektivisera det nationella stödet för kunskapsbedömning och betygsättning. I enlighet med förslagen i propositionen ska resultat på nationella prov särskilt beaktas vid betygsättning. Provens och bedömningsstödens syfte är att stödja lärarnas bedömning av elevernas kunskaper, och betygsättningen har även tydliggjorts i berörda förordningar för respektive skolform. Regeringen gav i uppdrag att utveckla och tillhandahålla digitaliserade nationella prov och bedömningsstöd i och på gymnasial nivå (U2017/03739). Regeringen ändrade uppdraget så att myndigheten även skulle sträva efter att en så stor andel av proven som möjligt ska automaträttas (U2019/03788). Regeringen angav i uppdraget 2017 att målsättningen är att i princip alla prov ska vara digitaliserade 2022. har dock gjort bedömningen att digitala nationella prov tidigast kan ges 2024. genomför även en försöksverksamhet med ett stegvist införande av digitaliserade prov och extern bedömning. Försöksverksamheten ska pågå till utgången av 2023. införde regeringen ändringar i uppdrag att digitalisera de nationella proven (U2021/03346). Enligt direktiven ska myndigheten även föreslå hur central rättning av betygsstödjande nationella prov i svenska, svenska som andraspråk och engelska kan utformas, kartlägga och redovisa vilka åtgärder som krävs för att central rättning ska kunna införas och föreslå en särskild organisatorisk funktion för ändamålet. ska också föreslå en tidsplan som innebär att central rättning stegvis införs som, eller i nära anslutning till, de digitala nationella proven. redovisade denna del av uppdraget till regeringen (U2021/03346). Av redovisningen framgår att föreslår ett stegvis införande av central rättning för de delprov som innehåller uppsatsskrivning. Hela systemet med central rättning bygger på att de nationella proven genomförs digitalt. En digital provplattform är fortfarande under uppbyggnad och proven övergår successivt till att genomföras digitalt –2026. föreslår även att central rättning av nationella prov ska införas i gymnasieskolan för svenska och svenska som andraspråk (kurs 3) och engelska (kurs 6) samt i årskurs 9 i i ämnena svenska, svenska som andraspråk och engelska. Bedömarna föreslås vara legitimerade och ämnesbehöriga lärare för aktuell årskurs och bedömningen ska utföras som bisyssla, anlitade av . Myndigheten föreslår att de lärare som bedömer nationella prov ska få på sig att genomföra bedömningen i den digitala provtjänst som är under uppbyggnad, innan systemet med central rättning träder i kraft. Detta för att bättre kunna förstå och tolka de egna elevernas provresultat när systemet med central rättning trätt i kraft och proven rättas av andra lärare. föreslår även att ansvaret för att bedöma muntliga delprov samt de kortsvarsuppgifter som inte kan rättas automatiskt även fortsättningsvis ska utföras på skolorna. Systemet bedöms kosta att införa och därefter ca i drift. Vidare framgår att vill utreda hur central rättning av nationella prov inom den kommunala vuxenutbildningen (komvux) skulle kunna utformas. förslag om central rättning innebär att en del av arbetet med bedömning av nationella prov omfördelas från att utgöra en relativt stor andel av lärares ordinarie arbetsuppgifter till att bli en bisyssla för ett mindre antal utsedda bedömare. En stor andel av de verksamma lärarna som berörs av förslaget bör i så fall få en minskad arbetsbelastning eftersom räknar med att kunna anlita pensionerade lärare eller lärare som är verksamma inom skolan. ska slutredovisa resterande delar av uppdraget till regeringen . Av budgetpropositionen framgår bl.a. följande om likvärdig betygsättning (prop. 2021/22:1 utg.omr. 16 s. 85). uppföljningar och Skolinspektionens tillsyn och ombedömning av elevlösningar på nationella prov visar på en stor variation i betygsättning i relation till de nationella proven och stora skillnader mellan skolor. Detta utgör enligt regeringen ett allvarligt likvärdighetsproblem. I av likvärdig betygssättning mellan elevgrupper och skolor (nr 475, 2019) analyseras hur betyg sätts i relation till resultaten på de nationella proven. En central utgångspunkt för undersökningen är att de nationella proven fungerar som en indikator för att bedöma om betygsättningen är likvärdig mellan skolor och elevgrupper. Resultatet visar en stor variation i betygsättning i relation till de nationella proven och stora skillnader mellan skolor. analys visar vidare att betygsättningen i hög grad är relativ, dvs. att den relateras till den genomsnittliga prestationsnivån hos eleverna på skolorna. Det är enligt en betydligt lägre sannolikhet att en elev får ett högre betyg utifrån sitt resultat på det nationella provet om eleven går i en skola med hög genomsnittlig prestationsnivå. Att betygsättningen i relation till de nationella proven varierar så mycket mellan olika skolor liksom inslaget av relativ betygsättning visar enligt myndigheten på en grundläggande problematik i betygssystemet i fråga om att åstadkomma en nationellt likvärdig kunskapsbedömning. Ämnesbetyg och likvärdig betygsättning I proposition 2021/22:36 Ämnesbetyg – betygen ska bättre spegla elevers kunskaper lämnade regeringen bl.a. förslag om att ämnesbetyg ska ersätta kursbetyg i gymnasieskolan och att det ska införas en ny princip för betygsättning i alla skolformer och årskurser där betyg sätts. beslutade i enlighet med regeringens förslag (prop. 2021/22:36, bet. 2021/22:UbU7, rskr. 2021/22:156). När det gäller frågan om likvärdig betygsättning framförde regeringen i propositionen bl.a. följande. Av en forskningsöversikt om betyg och betygsättning framgår att en helt likvärdig betygsättning i ett målrelaterat system inte är möjlig av flera skäl (2019). Kunskapskrav eller betygskriterier kan t.ex. aldrig utformas på ett sådant sätt att de tillämpas och tolkas likadant av alla lärare. Regeringen framförde i propositionen att man ändå bör sträva mot en så likvärdig bedömning som möjligt, vilket bl.a. kan innebära att lärare ges ytterligare utbildning i bedömning och att lärare tillsammans med kollegor diskuterar krav och kriterier för bedömning. I syfte att betygsättningen ska blir mer rättvis och likvärdig har regeringen också initierat flera åtgärder på området. Här nämns exempelvis att nationella prov särskilt ska beaktas vid betygsättning och att regeringen har gett i uppdrag att utveckla digitaliserade nationella prov (U2017/03739, U2019/03788) och införande av central rättning av nationella prov. Syftet är att detta ska bidra till en högre grad av likvärdighet vid bedömningen av proven (U2021/03346). Effekterna av de reformer som genomförts och som är under utarbetande behöver noggrant följas och ytterligare åtgärder övervägas för att stärka likvärdigheten i betygsättningen, anförde regeringen i propositionen (s. 58). Frågan om likvärdig betygsättning är av stor vikt. Uppföljningar från Skolinspektionen och visar på stor variation i betygsättning i relation till de nationella proven och stora skillnader mellan skolor. För att göra betygsättningen mer likvärdig har regeringen initierat flera åtgärder. Utskottet vill här bl.a. lyfta fram att de nationella proven särskilt ska beaktas vid betygsättning och att har beslutat att det ska införas en ny princip för betygsättning. När det gäller yrkanden med förslag som berör frågan om att införa central rättning av de nationella proven vill utskottet hänvisa till uppdrag att digitalisera de nationella proven. Myndigheten har i en delredovisning av uppdraget lämnat förslag om ett stegvis införande av central rättning för de delprov som innehåller uppsatsskrivning. Systemet bygger på att proven genomförs digitalt. Enligt kommer proven successivt att övergå till att genomföras digitalt –2026. Utskottet anser att beredningen av förslag om central rättning och införande av digitala prov bör inväntas. Utskottet avser heller inte att vidta åtgärder med anledning av förslag om att införa mätbara kunskapsunderlag, om att samla in provpoäng från de nationella proven och om att oberoende lärare och examinatorer ska bistå vid betygsättning. Med anledning av yrkanden med förslag om tidiga kunskapskontroller och tester för skrivsvårigheter vill utskottet anföra följande. gäller en garanti för tidiga stödinsatser i förskoleklassen och lågstadiet som syftar till att identifiera och stödja de elever som riskerar att inte nå upp till kunskapskraven i svenska och matematik. Skolinspektionen har i uppdrag att följa upp och utvärdera garantin för tidiga stödinsatser. Regeringen har också lämnat förslag om att införa en garanti för tidiga stödinsatser för elever som läser enligt grundsärskolans kursplaner (prop. 2021/22:162). Vidare har regeringen lämnat förslag dels om mer undervisningstid för elever i årskurs 4–9 som behöver det, dels om en utökad lovskola för elever i årskurs 9 som riskerar att inte bli behöriga till ett nationellt program i gymnasieskolan (prop. 2021/22:111). planerar att behandla båda propositionerna . Utskottet vill inte föregripa det pågående arbetet. Utskottet vill slutligen påminna om att regeringen både har beslutat om reviderade läroplaner och om reviderade kursplaner som ska börja tillämpas fr.o.m. . Med hänvisning till vad som anförs ovan avstyrker utskottet motionerna 2021/22:689 (SD) yrkande 1, 2021/22:2542 (SD) yrkandena 11 och 12, 2021/22:3990 (M) yrkande 2, 2021/22:4163 (KD) yrkandena 24–26, 31 och 33 samt 2021/22:4178 (M) yrkande 1. Utskottets förslag i korthet tillkännager för regeringen det som utskottet anför om varje skolas skyldighet att säkerställa god tillgång till kvalitetssäkrade läromedel. avslår övriga motionsyrkanden om läromedel och skolbibliotek. Jämför reservation 26 (SD, KD), 27 (SD), 28 (KD) och 29 (MP). I kommittémotion 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 79 framför motionärerna att skollagen bör garantera elevernas rätt till läromedel. Den minskade tillgången till fysiska läromedel riskerar försvåra överblicken över vad som ska läras in, anför motionärerna. I yrkande 80 menar motionärerna att läroboken har ett särskilt värde och att den tryckta läroboken tydligt ska nämnas i den nya lagregleringen av läromedel. Läroboken spelar stor roll för överblicken för ett ämne och underlättar läsningen. Tillgången till kvalitetssäkrade läromedel I kommittémotion 2021/22:4178 av m.fl. (M) yrkande 8 föreslås ett tillkännagivande om varje skolas skyldighet att säkerställa god tillgång till kvalitetssäkrade läromedel. För att elevernas tid i skolan ska spela så stor roll som möjligt är det viktigt att det finns god tillgång till läromedel, anför motionärerna. Övriga frågor om läromedel och skolbibliotek I kommittémotion 2021/22:2542 av m.fl. (SD) yrkande 9 föreslås att ett läromedelsråd med syfte att garantera tillgänglighet till högkvalitativa, tryckta, neutrala och faktabaserade läromedel införs. Vidare lämnas förslag om att fastställa en lägstanivå för läromedelskostnad per elev. I kommittémotion 2021/22:4162 av m.fl. (KD) yrkande 5 betonas vikten av skolbibliotek för elevers bildning och lästräning. I kommittémotion 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 81 framhålls vikten av att skolor låter elever låna hem läroböcker, för att möjliggöra repetition, fördjupning och förberedelse samt för att föräldrar ska kunna hjälpa eleverna i deras studiegång. I motion 2021/22:2358 av (L) lämnas förslag om ett för en särskild satsning på läroboken i skolan. Enligt motionären bör man se bredare än enbart en läsebok för ämnet svenska, bra inspirerande läseböcker bör finnas också i historia, geografi och flera andra skolämnen. Enligt ett förslag i motion 2021/22:4118 av m.fl. (MP) yrkande 3 bör alla skolelever ha tillgång till ett bemannat skolbibliotek, och det ska förankras i skollagen. Skolbiblioteket bör även vara bemannat med personal som är utbildad för uppdraget, menar motionären. Enligt 1 kap. 5 § skollagen ska utbildningen vila på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. Av förarbetena till skollagen framgår bl.a. att informationsteknikens utveckling ger en i princip obegränsad tillgång till information men att denna måste ordnas, granskas, värderas och omvandlas till kunskaper. Vidare framgår att de nationella styrdokumenten ger läraren utrymme att välja innehåll och metoder för att nå målen och att detta kräver ett vetenskapligt förhållningssätt genom att kritiskt granska, pröva och sätta enskilda faktakunskaper i ett sammanhang. Arbetet i skolan ska därför präglas av ett vetenskapligt förhållningssätt och kunskaper som grundar sig på relevant forskning och beprövad erfarenhet (prop. 2009/10:165 s. 223 f.). Enligt skollagen ska alla elever utan kostnad ha tillgång till böcker och andra lärverktyg som behövs för en tidsenlig utbildning (9 kap. 8 §, 10 kap. 10 §, 11 kap. 13 §, 12 kap. 10 §, 13 kap. 10 §, 15 kap. 17 § och 18 kap. 17 §). Enligt läroplanen för (Lgr 11) har rektorn ett särskilt ansvar för att skolans arbetsmiljö utformas så att eleverna får tillgång till läromedel av god kvalitet samt andra lärverktyg för en tidsenlig utbildning, bl.a. skolbibliotek och digitala verktyg. Även enligt läroplanen för gymnasieskolan (Gy 11) har rektorn ett särskilt ansvar för att utbildningen utformas så att alla elever, för att själva kunna söka och utveckla kunskaper, ges handledning och får tillgång till och förutsättningar att använda läromedel av god kvalitet och andra lärverktyg för en tidsenlig utbildning, bl.a. skolbibliotek och digitala verktyg. Vidare anges i förarbetena till skollagen att skolorna ska ha en betydande pedagogisk frihet att utforma undervisningen och välja stoff och läromedel på det sätt som passar de lokala förutsättningarna och skolans pedagogiska profil (prop. 2009/10:165 s. 263). Enligt 2 kap. 36 § skollagen ska eleverna i , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan ha tillgång till skolbibliotek. Det finns även en hänvisning till denna bestämmelse i 10 § bibliotekslagen (2013:801). I förarbetena till skollagen (prop. 2009/10:165 s.