bet · H901MJU23 · 2022-04-29 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets betänkande Utskottet föreslår ett tillkännagivande till regeringen med anledning av motionsyrkanden om vattenvård från allmänna motionstiden /22. Utskottet föreslår att ställer sig bakom det som utskottet anför om påverkan av på utbyggnaden av svenska reningsverk. Utskottet anser att det är angeläget att regeringen på EU-nivå verkar för att kraven i ramdirektivet för vatten och avloppsdirektivet är tydliga och samstämmiga och att de utformas på ett sådant sätt att de lämnar utrymme för kapacitetsutbyggnad och investeringar i miljövänlig teknik i befintliga avloppsreningsverk. Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden om vattenvård, främst med hänvisning till pågående arbete. Motionsyrkandena handlar bl.a. om vattenförvaltning, vattenrening, vattenföroreningar, vattendirektivet och övergödning. I betänkandet finns 27 reservationer (S, M, SD, C, V, KD, L, MP) och sex särskilda yttranden (M, SD, C, V, KD, L). I en av reservationerna (S, V, MP) föreslås att inte ska göra något tillkännagivande till regeringen. Cirka 110 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Motioner som bereds förenklat 1.Organisation av vattenförvaltningen, punkt 1 (MP) 2.Vattenförvaltningsavgift, punkt 2 (MP) i vattenresursen, punkt 3 (MP) 4.Moderna reningsverk, punkt 4 (C, KD) 5.Krav på mätning och begränsning av lustgasutsläpp för reningsverk, punkt 5 (C, MP) 6.Tillsyn av minireningsverk, punkt 6 (L) 7.Påverkan av på utbyggnaden av svenska reningsverk, punkt 7 (S, V, MP) 8.Föroreningar i grund- och ytvatten, punkt 8 (MP) 9.Screening av avloppsvatten, punkt 9 (SD) 10.Arbete på EU-nivå mot plaster i haven, punkt 10 (KD) 11.Miljöövervakning för vattenförvaltningen, punkt 11 (MP) 12.Översyn av ekodesigndirektivet, punkt 12 (M, KD) 13.Krigsmateriel i känsliga vattendrag, punkt 13 (C, MP) 14.Beräkning av utsläppsreduktion, punkt 14 (M, KD) 15.Genomförande av vattendirektivet, punkt 15 (SD) 16.Genomförande av vattendirektivet, punkt 15 (MP) 17.System för utsläppshandel av fosfor och kväve i , punkt 16 (C, KD) 18.Insatser mot övergödning, punkt 17 (MP) 19.Översyn av , punkt 18 (M, C, KD, MP) 20.Permanenta åtgärdssamordnare, punkt 19 (MP) 21.Nationellt mål för fosfor- och kväveåterföring, punkt 20 (M, C, V, MP) 22.Anläggande av våtmarker, punkt 21 (M) 23.Anläggande av våtmarker, punkt 21 (C) 24.Anläggande av våtmarker, punkt 21 (L) 25.Anläggande av våtmarker, punkt 21 (MP) 26.Internationellt havsavtal, punkt 23 (MP) 27.Kompetens om bottenkartering, punkt 24 (C) 1.Motioner som bereds förenklat, punkt 25 (M) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 25 (SD) 3.Motioner som bereds förenklat, punkt 25 (C) 4.Motioner som bereds förenklat, punkt 25 (V) 5.Motioner som bereds förenklat, punkt 25 (KD) 6.Motioner som bereds förenklat, punkt 25 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 Bilaga 2 Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2021/22:1328 av m.fl. (S), 2021/22:1769 av (S) och 2021/22:4062 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2. Reservation 1 (MP) 2021/22:4062 av m.fl. (MP) yrkandena 16 och 17. Reservation 2 (MP) 2021/22:4062 av m.fl. (MP) yrkande 40. Reservation 3 (MP) 2021/22:3681 av m.fl. (C) yrkande 13. Reservation 4 (C, KD) Krav på mätning och begränsning av lustgasutsläpp för reningsverk 2021/22:3681 av m.fl. (C) yrkande 21. Reservation 5 (C, MP) 2021/22:3982 av m.fl. (L) yrkande 34. Reservation 6 (L) Påverkan av på utbyggnaden av svenska reningsverk ställer sig bakom det som utskottet anför om påverkan av på utbyggnaden av svenska reningsverk och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2461 av m.fl. (SD) yrkande 16, 2021/22:3435 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2021/22:3681 av m.fl. (C) yrkande 24. Reservation 7 (S, V, MP) Föroreningar i grund- och ytvatten 2021/22:4062 av m.fl. (MP) yrkande 34 i denna del. Reservation 8 (MP) 2021/22:2461 av m.fl. (SD) yrkande 18. Reservation 9 (SD) Arbete på EU-nivå mot plaster i haven 2021/22:3881 av m.fl. (KD) yrkande 44. Reservation 10 (KD) 2021/22:4062 av m.fl. (MP) yrkandena 33, 34 i denna del och 36. Reservation 11 (MP) 2021/22:3433 av m.fl. (M) yrkande 20 och 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 58. Reservation 12 (M, KD) Krigsmateriel i känsliga vattendrag 2021/22:3681 av m.fl. (C) yrkande 31. Reservation 13 (C, MP) 2021/22:3435 av m.fl. (M) yrkande 35. Reservation 14 (M, KD) 2021/22:2461 av m.fl. (SD) yrkande 17 och 2021/22:4062 av m.fl. (MP) yrkandena 37.2 och 46–48. Reservation 15 (SD) Reservation 16 (MP) System för utsläppshandel av fosfor och kväve i 2021/22:3681 av m.fl. (C) yrkande 28 och 2021/22:3881 av m.fl. (KD) yrkande 30. Reservation 17 (C, KD) 2021/22:4062 av m.fl. (MP) yrkande 49 i denna del. Reservation 18 (MP) 2021/22:3681 av m.fl. (C) yrkande 26. Reservation 19 (M, C, KD, MP) 2021/22:4062 av m.fl. (MP) yrkande 56. Reservation 20 (MP) Nationellt mål för fosfor- och kväveåterföring 2021/22:3279 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 29, 2021/22:3431 av m.fl. (M) yrkande 39, 2021/22:3681 av m.fl. (C) yrkande 20 och 2021/22:4062 av m.fl. (MP) yrkande 49 i denna del. Reservation 21 (M, C, V, MP) 2021/22:3435 av m.fl. (M) yrkande 14, 2021/22:3681 av m.fl. (C) yrkande 25, 2021/22:3981 av m.fl. (L) yrkande 16 och 2021/22:4062 av m.fl. (MP) yrkande 30. Reservation 22 (M) Reservation 23 (C) Reservation 24 (L) Reservation 25 (MP) 2021/22:1670 av (M) yrkande 9. 2021/22:3406 av och (båda MP) yrkande 2. Reservation 26 (MP) 2021/22:3681 av m.fl. (C) yrkande 18. Reservation 27 (C) Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (C), (MP), (S), (M), (SD), (V), (SD), (S), (KD), (S), (L), (SD), (C), (S), Kopparklint (M), (M) och (S). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet 107 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Motionsyrkandena handlar bl.a. om vattenförvaltningen, vattenrening, vattenföroreningar och övergödning. Ett antal yrkanden tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare , och de behandlas därför i förenklad ordning i ett särskilt avsnitt. Förslagen i motionerna finns i bilaga 1. Motionsyrkandena som behandlas i förenklad ordning redovisas i bilaga 2. Vid utskottets sammanträde informerade miljö- och klimatminister med medarbetare, landshövding , i , med medarbetare och representanter för om de danska planerna för projektet i östra hamn inklusive frågan om dumpning av sediment i . Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om hur vattenförvaltningen ska organiseras, en vattenförvaltningsavgift och ett centrum för kemiska risker i vattenresursen. Jämför reservation 1 (MP), 2 (MP) och 3 (MP). Enligt kommittémotion 2021/22:4062 av m.fl. (MP) yrkande 1 bör en långsiktig nationell strategi tas fram för hur vattenresursen ska hanteras, och den politiska styrningen av en hållbar vattenförsörjning stärkas. Enligt motionärerna är vattenpolitiken splittrad mellan olika nivåer, och vattenplaneringen har för svag position. Statens ansvar måste tydliggöras genom att den politiska styrningen samlas till ett ansvarigt departement och att finansiering länkas samman med åtgärder, de nationella miljömålen och att vattendirektivets mål ska uppfyllas. Vidare anser motionärerna att den nationella strategin ska konkretiseras och att arbetssättet ska inkludera en bred dialog med relevanta samhällsaktörer, där regeringens initiativ Fossilfritt kan utgöra en inspirationskälla (yrkande 2). Även i motion 2021/22:1328 av m.fl. (S) anförs att regeringen bör överväga behovet av ett samlat ansvar för vattenpolitiken med ett sammanhållande departementet och en myndighet som har huvudansvar för vattenförvaltningen. Enligt motion 2021/22:1769 av (S) bör regeringen överväga att se över hur det nationella och lokala ansvaret för vattenvården kan stärkas i enlighet med uppsatta miljömål. Motionären framhåller det splittrade ansvaret och anser att det behövs en effektivare lagstiftning i syfte att få en stärkt och likvärdig vattenvård. Enligt kommittémotion 2021/22:4062 av m.fl. (MP) yrkande 16 bör en generell vattenförvaltningsavgift för allt uttag utanför de ledningsbundna vatten- och avloppsnäten utredas i syfte att skapa dels bättre incitament för hushållning med vattenresurser och en mer effektiv vattenanvändning, dels skydd av vattenkvaliteten. Enligt motionärerna kan intäkterna från vattenförvaltningsavgiften användas för investeringar i förbättringsåtgärder för våtmarker, klimatåtgärder eller utökad flora- och faunavård. Intäkterna kan komplettera den kommunala vattentaxans bidrag till finansieringen av långsiktiga åtaganden i vattenförvaltningen (yrkande 17). Enligt kommittémotion 2021/22:4062 av m.fl. (MP) yrkande 40 bör regeringen utvärdera om ett forsknings- och för kemiska risker i fråga om vattenresursfrågor ska inrättas, i likhet med för läkemedel i miljön som regeringen redan har inrättat. behandling och kompletterande uppgifter Regeringen beslutade (dir. 2017:96) att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att utreda och utvärdera ansvarsfördelningen, beslutanderätten och organiseringen av myndigheterna inom vattenförvaltningen. Utredningen tog namnet . fick utredningen besked om att redovisningstiden skulle förlängas till . överlämnade sitt betänkande En utvecklad vattenförvaltning (SOU 2019:66). I betänkandet anför utredningen att det är viktigt med en tydlig statlig strategisk styrning där och regeringen får tydligare roller och där styrsignaler, finansiering och uppföljning hänger ihop. Enligt utredningen är dagens organisation otydlig, och den anser att arbetet i stället bör organiseras utifrån ordinarie förvaltningsstruktur. Den nuvarande organisationen kan inte fullt ut säkerställa lokal förankring eller ett arbete på avrinningsområdesnivå. Utifrån det som har framkommit i utvärdering menar utredningen att det behövs organisatoriska förändringar för att underlätta en effektiv, samordnad, förankrad och ändamålsenlig förvaltning av yt- och grundvatten som uppfyller ramdirektivets krav. Utredningen menar också att planeringsarbetet inom vattenförvaltningen behöver förändras i vissa delar för att öka effektiviteten. Utredningen föreslår vidare att regeringen bör ta fram en skrivelse till med en nationell handlingsplan för vattenförvaltningen. Havs- och vattenmyndigheten tillsammans med geologiska undersökning (SGU) och övriga berörda myndigheter ska ta fram underlag i form av ett förslag till en nationell handlingsplan. På nationell nivå föreslår utredningen att och regeringen ges mer framskjutna roller genom bl.a. den nationella handlingsplanen, regeringens åtgärdsprogram och efterföljande beslut. Havs- och vattenmyndigheten och SGU föreslås få ett tydligt och utvidgat ansvar för yt- respektive grundvatten. När det gäller en nationell handlingsplan för vattenförvaltningen anger att och regeringen bör styra inriktningen av arbetet och följa upp hur arbetet utvecklas. inriktning av och ambitionsnivå för vattenförvaltningsarbetet ska vara tydlig, och det behöver kopplas till olika styrdokument och till finansiering som har bäring på vattenfrågor. Det är enligt utredningen viktigt med ensade styrsignaler. Genom att regeringen och får en tydligare roll inom vattenförvaltningen med ökade möjligheter till styrning av arbetet ges enligt utredningen förutsättningar för en effektiv och ändamålsenlig vattenförvaltning som säkerställer åtagande enligt ramdirektivet för vatten. Betänkandet har remitterats och bereds nu inom . fick generaldirektör , , i uppdrag att samordna arbetet med näringslivets vattenhushållning. Enligt regeringen är det prioriterat att i ett föränderligt klimat fokusera på en effektiv vattenhushållning inom näringslivet. Som en del i det fortsatta arbetet för att främja ett ansvarsfullt nyttjande av vattenresurser och säkerställa effektiv och hållbar vattenhushållning meddelades att ska ansvara för att inom ta fram en gemensam vattenstrategi. Detta arbete leds av . Enligt regeringen behövs strategin bl.a. för att förtydliga ansvaret för vatten och dricksvatten eftersom det är spritt på flera centrala, regionala och lokala myndigheter. har en vattenkrävande industri och ett jordbruk där vatten är en viktig resurs. För att främja erfarenhetsutbyte och samverkan behövs enligt regeringen en ökad dialog med näringslivet inklusive jordbruks- och livsmedelssektorn. Viktigt är också att stödja pågående arbete, föreslå former för utveckling och samordning, identifiera utvecklingsbehov och analysera påverkan på svensk konkurrenskraft. Strategin ska utvecklas i dialog med berörda näringar och andra intressenter. Enligt information från pågår beredning inom . Utskottet har behandlat frågor om samordning av vattenresurser tidigare, bl.a. i betänkande 2020/21:MJU18, där utskottet anförde att man såg fördelar med att förtydliga ansvaret för vatten eftersom det är spritt på flera centrala, regionala och lokala myndigheter. Utskottet ansåg att en gemensam vattenstrategi skulle skapa goda förutsättningar för vattenhushållningen framöver som ansvarsfrågan för de olika myndigheterna tydliggörs. föreslår även i sitt betänkande En utvecklad vattenförvaltning (SOU 2019:66) att finansieringen av vattenförvaltningen ska utgå från ett helhetsperspektiv och vara en integrerad del av den ordinarie statliga finansiella styrningen och budgetprocessen. Utredningen lämnar förslag på hur medel ska omfördelas och tillföras de myndigheter som utredningen föreslår ska ansvara för arbetet inom vattenförvaltningen. Utredningen föreslår även att regeringen ska ge en myndighet eller särskild utredare i uppdrag att ta fram ett förslag på hur en vattenförvaltningsavgift kan utformas i syfte att stimulera arbete med vissa fysiska åtgärder samt utreda hur ett sådant system kan utformas. Utredningen har identifierat att det finns ett behov av en ökad åtgärdstakt för åtgärder som inte omfattas av verksamhetsutövaransvaret och menar att det är av avgörande betydelse att det finns tillräckliga möjligheter till statlig finansiering för sådana åtgärder. Ett sätt att åstadkomma underlag för en sådan finansiering kan vara att införa en vattenförvaltningsavgift för vattenanvändare. I syfte att förstärka arbetet med fysiska åtgärder bedömer utredningen att det kan finnas anledning att se över förutsättningarna att finansiera vissa fysiska åtgärder där ett tydligt ansvar enligt principen om att förorenaren betalar saknas. Utredningen lämnar därför ett förslag på hur ett framtida utredningsuppdrag i denna fråga skulle kunna inriktas. Förslaget utgår från att det är rimligt att de som använder eller på annat sätt påverkar vatten bidrar till finansieringen av fysiska åtgärder där en enskild ansvarig saknas. Vidare anför utredningen att den inte har haft möjlighet att utveckla ett fullständigt förslag till hur en vattenförvaltningsavgift skulle kunna konstrueras. Utredningen anser att intäkterna bör användas för att finansiera fysiska åtgärder endast där det inte är möjligt att identifiera enskilda ansvariga. Sådana åtgärder avser främst två situationer. Dels åtgärder för att hantera diffus och långväga påverkan. (Här kan principen om att förorenaren ska betala vara svår att tillämpa, eftersom dessa typer av påverkan ofta är resultatet av ett samlat utsläpp från många enskilda verksamheter.) Dels åtgärder där det inte längre finns en ansvarig verksamhetsutövare eller motsvarande, dvs. Man skulle även kunna överväga att använda intäkterna för vissa typer av projektkostnader samt för statlig medfinansiering i de fall det är möjligt enligt befintliga regelverk såsom reglerna om statsstöd. Betänkandet har remitterats och bereds nu inom . ska enligt sin instruktion ansvara för den nationella samordningen av dricksvattenfrågor, särskilt när det gäller anpassningar till klimatförändringar samt för kris- och beredskapsplanering när det gäller dricksvattenförsörjning. gav regeringen i uppdrag att bilda ett nationellt dricksvattenråd som skulle bestå av både nationella och regionala myndigheter. Rådets uppgift skulle vara att stärka det förebyggande arbetet med att skydda dricksvattnet, från vattentäkt till vattenkran, och att arbeta för en fortsatt trygg dricksvattenförsörjning. Uppdraget innebar att skulle utveckla sin samordnande funktion i dricksvattenfrågor. Tillsammans med övriga berörda aktörer skulle verket identifiera vilka uppgifter rådet ska ha, hur arbetet ska organiseras liksom hur kunskapsutveckling kan bedrivas inom ramen för dricksvattenrådet. I redovisning av ovan nämnda uppdrag (Nationell samordning av dricksvattenfrågor – redovisning av regeringsuppdrag ) redovisas organisationen och arbetsuppgifterna för den nationella samordningsgruppen för dricksvatten. Samordningsgruppen består utöver av Havs- och vattenmyndigheten, , , geologiska undersökning (SGU), Kemikalieinspektionen, (), , länsstyrelserna (en representant), Kommuner och Regioner, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB), Svenskt Vatten, Vattenmyndigheterna (en representant) och kommunerna (två representanter). Under den nationella samordningsgruppen för dricksvatten finns tre ordinarie arbetsgrupper: Den ska verka för att det finns tillräckligt med vatten för att producera dricksvatten av god kvalitet utan inverkan på vattenförsörjningen av jordbruket, industrin eller påverkan på ekologisk mångfald och andra naturvärden. Den ska även stärka arbetet med skydd av grund- och ytvattentäkter. Den ska verka för att dricksvattnet håller god kvalitet och uppfyller kvalitetskraven i lagstiftningen. – Gruppen för civilt försvar och krisberedskap. Den ska verka för att det finns relevant kompetens, expertstöd, kunskapsunderlag och stödmaterial för att bygga en god krisberedskap hos dricksvattenproducenterna och för att vidta förberedelser och åtgärder som gagnar arbetet med civilt försvar. I betänkande En trygg dricksvattenförsörjning (SOU 2016:32) anfördes att grundläggande uppgifter för ett , förutom ren kunskapsförvaltning, är att ge den överblick och lämna de hänvisningar som kan behövas för att spegla dricksvattenfrågorna och deras regelverk i vid mening. Aktuella frågor och uppmärksammade hotbilder kan förmedlas på ett samlat och myndighetsövergripande sätt. Förhållanden som uppmärksammas av enskilda myndigheter kan sättas in i ett större sammanhang och därmed ges spridning till berörda dricksvattenaktörer. De uppmärksammade riskerna med kemiska ämnen och produkter, som bisfenol vid relining av ledningar, dvs. när man förnyar gamla och slitna ledningar, och perfluorerade ämnen i brandskum (PFOS), utgör exempel på förhållanden som varit kända av myndigheterna men inte kommit till allmän kännedom för dricksvattenproducenter och konsumenter förrän vid senare tillfällen. Forskning bedrivs inom områdena miljögifter, dricksvatten och vattenresurslära vid både , och samt vid (). Därtill bedrivs utvecklingsarbete av flera icke-statliga aktörer, t.ex. vid forsknings- och utvecklingsbolaget och branschorganisationen . Ett antal myndigheter, universitet, kommuner, regioner och vattenproducenter föreslog för regeringen att den skulle stödja inrättandet av ett nationellt i för kemiska hälsorisker i dricksvatten. De föreslog att centret kulle inrättas med SLU och som bärande parter samt med , SGU och vattenproducenter i närområdet (Vatten och Norrvatten) som samarbetsparter. Det föreslagna centret skulle omfatta unik kompetens inom dricksvattenområdet med fokus på kunskap om faroämnen i miljön, avancerade toxikologiska och kemiska analyser, vattenberedningsteknik, geohydrologi, faroanalys (enligt dricksvattenkungörelsen) och hälsoriskbedömning. Enligt information från omfattade det förslaget en annan inriktning än den som föreslog och inkluderade t.ex. inte Kemikalieinspektionen i sitt arbete. Regeringen har efter ett möte med berörda aktörer lagt ärendet till handlingarna. Utskottet noterar förslag om en nationell handlingsplan för vattenförvaltningen samt att och regeringen tydligare bör styra inriktningen på arbetet. Utredningen anser även att det behövs organisatoriska förändringar för att underlätta en effektiv och ändamålsenlig vattenförvaltning. Vidare noterar utskottet att regeringen håller på att ta fram en gemensam vattenstrategi för att främja ett ansvarsfullt nyttjande av vattenresurser. I likhet med regeringen ser utskottet fördelar med att förtydliga ansvaret för vatten och dricksvatten eftersom det är spritt på flera centrala, regionala och lokala myndigheter. Utskottet vill framhålla att en fungerande och effektiv vattenförsörjning är en grundläggande förutsättning för ett samhälle. Enligt utskottets mening kommer en gemensam vattenstrategi att skapa goda förutsättningar för dricksvattenförsörjningen och vattenhushållningen framöver. Utskottet ser även fram emot utfallet av beredningen av betänkande. Mot bakgrund av det arbete som pågår på området anser utskottet att det saknas anledning för att ta några initiativ i frågor om en nationell strategi för att hantera vattenresursen och tydligare ansvar och styrning av myndigheter inom vattenförvaltningen. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2021/22:1328 (S), 2021/22:1769 (S) och 2021/22:4062 (MP) yrkandena 1 och 2. Utskottet noterar förslag om att regeringen ska utreda hur en vattenförvaltningsavgift kan utformas i syfte att stimulera arbete med vissa fysiska åtgärder. Enligt utskottet är det viktigt att det finns resurser för åtgärder inom vattenförvaltningen men utskottet vill inte föregå resultatet av den pågående beredningen av förslaget. Utskottet anser därför att motion 2021/22:4062 (MP) yrkandena 16 och 17 kan lämnas utan åtgärd. Utskottet noterar att fått i uppdrag att ansvara för den nationella samordningen av dricksvattenfrågor, vilket omfattar dricksvattenfrågor från vattentäkt till vattenkran. En nationell samordningsgrupp som består av representanter för ett flertal myndigheter under olika departement har tillsatts och ska verka för en trygg och säker dricksvattenförsörjning och ge stöd i dricksvattenfrågor. Enligt utskottet är det positivt med en nationell samordningsgrupp som ska arbeta systematiskt med kompetensförsörjning, kunskapsutveckling och forsknings- och utvecklingsinsatser inom området. Utskottet vill även framhålla att det bedrivs forskning om miljögifter, dricksvatten och vattenresurslära vid olika universitet samt att utvecklingsarbete på området bedrivs av flera icke-statliga aktörer. Utskottet noterar även att regeringen har lagt ett ärende om ett nationellt för kemiska hälsorisker i dricksvatten till handlingarna. Mot bakgrund av redovisningen ovan anser utskottet att det för tillfället inte behöver vidtas några ytterligare åtgärder och avstyrker därmed motion 2021/22:4062 (MP) yrkande 40. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om påverkan av på utbyggnaden av svenska reningsverk och tillkännager detta för regeringen. avslår motionsyrkanden om moderna reningsverk, krav på mätning och begränsning av lustgasutsläpp för reningsverk, tillsyn av minireningsverk, påverkan av på utbyggnaden av svenska reningsverk, föroreningar i grund- och ytvatten och screening av avloppsvatten. Jämför reservation 4 (C, KD), 5 (C, MP), 6 (L), 7 (S, V, MP), 8 (MP) och 9 (SD). Enligt kommittémotion 2021/22:3681 av m.fl. (C) yrkande 13 ska innovativ och ny reningsteknik kunna användas på mindre vattenreningsverk. Motionärerna anför att länsstyrelsernas tillsynsuppdrag leder till att endast beprövad reningsteknik beviljas tillstånd. Potentiellt lovande framtidsinnovationer stängs ute och försvårar även för de ofta mindre entreprenörer och gröna teknikutvecklare som tar fram nya lösningar.