bet · H901UU9 · 2022-06-08 00:00:00 — Strategisk exportkontroll 2021 – krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden Utskottet föreslår att lägger skrivelse 2021/22:114 till handlingarna och att samtliga motionsyrkanden avslås. I betänkandet behandlas frågor om exportkontroll av krigsmateriel och produkter med dubbla användnings-områden. I betänkandet finns 8 reservationer (M, SD, V, KD, MP). Ett antal motionsyrkanden bereds förenklat. Skrivelse 2021/22:114 Strategisk exportkontroll 2021 – krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden 19 yrkanden i följdmotioner. Tio yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Motioner som bereds förenklat 1.Övergripande frågor, punkt 1 (M) 2.Övergripande frågor, punkt 1 (SD) 3.Regelverket för krigsmaterielexport, punkt 2 (M) 4.Regelverket för krigsmaterielexport, punkt 2 (SD) 5.Regelverket för krigsmaterielexport, punkt 2 (V, MP) 6.Regelverket för krigsmaterielexport, punkt 2 (KD) 7.Tillämpning av regelverket, punkt 3 (V, MP) 8.Tillämpning av regelverket, punkt 3 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2021/22:2391 av m.fl. (SD) yrkande 13, 2021/22:4692 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 4 samt 2021/22:4697 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 3. Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) 2021/22:3643 av m.fl. (M) yrkande 20, 2021/22:4211 av m.fl. (MP) yrkande 2, 2021/22:4686 av m.fl. (V) yrkandena 1–3 och 10, 2021/22:4692 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2021/22:4697 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2021/22:4699 av m.fl. (KD) yrkande 2. Reservation 3 (M) Reservation 4 (SD) Reservation 5 (V, MP) Reservation 6 (KD) 2021/22:2588 av m.fl. (V) yrkande 19, 2021/22:4686 av m.fl. (V) yrkandena 4–9 och 2021/22:4699 av m.fl. (KD) yrkande 1. Reservation 7 (V, MP) Reservation 8 (KD) lägger skrivelse 2021/22:114 till handlingarna. Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (SD), (S), (M), (S), (KD), (S), (L), (SD), (MP), (C), (C), (V), (SD) och (S). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet regeringens skrivelse 2021/22:114 Strategisk exportkontroll 2021 – krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden, följdmotioner som väckts med anledning av skrivelsen samt motioner om strategisk exportkontroll från den allmänna motionstiden /22. Sex motionsyrkanden bereds förenklat. informerade generaldirektör , (), utskottet om myndighetens verksamhet. Den 25–genomförde utrikesutskottet en delegationsresa till inför utskottets beredning av regeringens årliga skrivelse. Resan bestod bl.a. av studiebesök vid , försvarsindustrier och företag inom det säkerhetspolitiska området. Regeringen redogör för sin politik på området export-kontroll i en skrivelse till . Den senaste skrivelsen (skr. 2020/21:114) behandlades i betänkande /21:UU9. I skrivelsen redogör regeringen för den svenska exportkontrollpolitiken när det gäller krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden . Skrivelsen innehåller också en redovisning av den export som har förekommit . Dessutom beskrivs samarbetet inom Europeiska unionen (EU) och i andra internationella forum när det gäller strategisk exportkontroll av såväl krigsmateriel som produkter med dubbla användnings-områden. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om övergripande frågor med koppling till strategisk exportkontroll. Jämför reservation 1 (M) och 2 (SD). I skrivelsen redovisar regeringen sin politik när det gäller den strategiska exportkontrollen , dvs. exportkontrollen av krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden. Med termen produkter med dubbla användningsområden (PDA) avses föremål tillverkade för civilt bruk som även kan användas för tillverkning av massförstörelsevapen eller krigsmateriel. Regeringen redogör för sin politik när det gäller strategisk exportkontroll i en skrivelse till . var inledningsvis bland de första länderna i att redovisa det gångna årets aktiviteter på området. Som ett led i arbetet för ökad öppenhet och transparens redovisas i årets skrivelse bl.a. detaljerad information om avslagsbeslut, krigs-materielexportens historiska utveckling och avtal om samarbete och licenstillverkning. ISP och () bidrar, på begäran av regeringen, med statistikunderlag till skrivelsen. Statistiken i skrivelsen kompletterar den information som lämnas i myndigheternas egna publikationer. I bilaga 3 till skrivelsen ger ISP sin syn på viktiga tendenser i den svenska och internationella exportkontrollen. I kommittémotion 2021/22:4697 av m.fl. (M) yrkande 1 lyfter motionärerna fram behovet av att stärka ISP:s förmåga att möta sin ökande arbetsbörda så att ISP kan förkorta sina handläggningstider. I yrkande 3 framhålls behovet av att arbeta för en ökad harmonisering inom EU på exportkontrollområdet. Enligt kommittémotion 2021/22:2391 av m.fl. (SD) yrkande 13 är en fortsatt satsning på och utveckling av svensk krigs-materielexport av vikt och också en förutsättning för ett starkt och kostnadseffektivt inhemskt försvar. I kommittémotion 2021/22:4692 av m.fl. (SD) yrkande 3 framhålls att fler ickespridningsövningar bör genomföras nationellt och internationellt och att de ansvariga myndigheterna bör ges i uppdrag att genomföra och delta i dessa övningar. I yrkande 4 framhålls behovet av specialistkompetens vid ISP. Utskottet konstaterar inledningsvis, liksom vid tidigare beredningar av skrivelsen om strategisk exportkontroll (bl.a. bet. 2020/21:UU9), att försvarsindustrin är en central del av den svenska säkerhets- och försvarspolitiken. Krigsmaterielexporten stärker den svenska försvarsindustrins möjligheter att behålla en hög konkurrenskraftig tekniknivå och därigenom den kompetens som krävs för att underhålla och vidmakthålla Försvarsmaktens materielsystem. En internationellt konkurrenskraftig tekniknivå bidrar i sin tur till att förblir ett intressant land för internationellt samarbete och medför bättre möjligheter för att påverka det internationella samarbetet inom exportkontroll. Det ligger i säkerhetspolitiska intresse att värna ett långsiktigt och kontinuerligt samarbete i materielfrågor med ett antal traditionella samarbetsländer, vilket bygger på både export och import av krigsmateriel. Utskottet konstaterar att EU:s medlemsstater har nationella regler när det gäller krigsmaterielexport men att medlemsstaterna har valt att i viss utsträckning samordna sin exportkontrollpolitik. Området förblir nationell kompetens men EU:s medlemsländer kom 1998 överens om att fastställa gemensamma bestämmelser för kontroll av vapenexport (gemensam stånd-punkt 2008/944/Gusp). Det nuvarande regelverket på EU-nivå ställer upp ett antal utförliga kriterier som alla medlemsländer ska tillämpa vid prövningen av en enskild export. Kriterierna handlar bl.a. om situationen i mottagarlandet i fråga om respekt för de mänskliga rättigheterna och internationell humanitär rätt, liksom risken för väpnad konflikt. Av skrivelsen framgår att verkar aktivt för att nå en gemensam syn bland medlemsstaterna om tillämpningen av den gemensamma ståndpunkten. Ett viktigt sätt att åstadkomma detta är att öka transparensen mellan medlemsstaterna. När det gäller frågan om ISP:s förmåga att hantera sin arbetsbörda konstaterar utskottet att regler om ISP:s finansiering framgår av förordningen (2008:889) om finansiering av verksamheten vid . En stor del av myndighetens verksamhet finansieras av aktörer vars verksamhet kontrolleras av ISP, vilket specificeras närmare i förordningen. Delar av ISP:s internationella verksamhet, stöd till och arbete med internationella sanktioner anslagsfinansieras. Utskottet konstaterar att den anslagsfinansierade delen bereds av utskottet inom ramen för utgiftsområde 5. I budgetpropositionen framgick av resultat-indikatorerna för exportkontrollen att ISP har minskat sina handläggningstider och ärendebalanser men att pandemin har inneburit att färre tillståndsbesök kunde genomföras. Utskottet konstaterade i betänkande 2021/22:UU1 att ISP fick nya uppgifter som nationell kontaktpunkt enligt EU:s förordning om granskning av utländska direktinvesteringar och för detta fick ett årligt ökat anslag med (prop. 2019/20:187, bet. 2019/20:FiU62, rskr. 2019/20:361–366). I budgeten höjdes anslaget 1:5 för ISP:s förvaltningsutgifter med ytterligare på grund av ISP:s utökade uppgifter med anledning av EU:s omarbetade förordning om produkter med dubbla användningsområden (prop. 2021/22:1, bet. 2021/22:UU1, rskr. 2021/22:77). Utskottet framhöll i betänkande 2021/22:UU1 även vikten av att ISP har resurser för att rekrytera och behålla en hög kompetens. Utskottet bedömde att myndighetens ökade anslag kunde säkerställa detta och såg därför inte anledning att tillskjuta ytterligare medel. Utskottet konstaterar att det är regeringen som genom sina styrinstrument ska säkerställa att myndigheten har möjlighet att fullfölja sitt uppdrag. Med anledning av ett motionsyrkande om vikten av icke-spridnings-övningar noterade utskottet i betänkande 2020/21:UU9 att det framgick vid en föredragning av ISP att sådana övningar har genomförts och enligt myndighetens uppfattning varit av värde. Mot bakgrund av det som anförs ovan avstyrks motionerna 2021/22:2391 yrkande 13, 2021/22:4692 yrkande 3 och 4 samt 2021/22:4697 yrkande 1 och 3. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om regelverket för krigsmaterielexport. Jämför reservation 3 (M), 4 (SD), 5 (V, MP) och 6 (KD). Kontrollen av export av krigsmateriel är nödvändig för att uppfylla nationella målsättningar och internationella åtaganden, samt för att säkerställa att utförseln av produkter från görs i enlighet med fastställt exportkontrollregelverk. Krigsmateriel får enligt 1 § andra stycket lagen (1992:1300) om krigsmateriel endast exporteras om det finns säkerhets- eller försvarspolitiska skäl för det och det inte strider mot internationella förpliktelser eller utrikespolitik i övrigt. Krav på tillstånd för export av krigsmateriel är nödvändigt för att säkerställa att utförsel av produkter från och lämnande av tekniskt bistånd sker i enlighet med fastställt export-kontrollregelverk. Kontrollen enligt krigsmateriellagstiftningen omfattar tillverkning, tillhandahållande och utförsel av krigsmateriel liksom avtal om samarbeten eller tillverkningsrätt m.m. för avseende sådan materiel. I kommittémotion 2021/22:3643 av m.fl. (M) yrkande 20 efterfrågas en konsekvensanalys av hur exportlagstiftningen fungerar när det gäller möjligheten att vara med som underleverantör till internationella projekt utan att slutprodukten faller under svensk lagstiftning. I kommittémotion 2021/22:4697 av m.fl. (M) yrkande 2 framhålls behovet av en konsekvensanalys av hur svenska små och medelstora företag påverkas av kraven på underleverantörer att ha tillhandahållandetillstånd. I kommittémotion 2021/22:4692 av m.fl. (SD) anförs att varken politiken för global utveckling (PGU) eller jämställdhetsaspekter ska ingå som kriterier vid prövning av krigsmaterielexport (yrkandena 1 och 2) I kommittémotion 2021/22:4686 av m.fl. (V) yrkande 1 anförs att regeringen bör få i uppdrag att genomföra en grundlig utvärdering av det nya regelverket som trädde ikraft . I yrkande 2 anförs att ISP bör hänskjuta prövningen till regeringen av alla utförseltillstånd till icke-demokratiska och krigförande länder, inklusive följdleveranser, för bedömning enligt det nya regelverket. Enligt yrkande 3 bör regeringen i kommande skrivelser om strategisk exportkontroll redovisa enligt vilken version av lagen exporttillståndet har beviljats. I yrkande 10 anförs att regeringen bör tillsätta en utredning för att se över hur import av krigsmateriel ska genomföras och integreras inom det förändrade regelverket. I kommittémotion 2021/22:4699 av m.fl. (KD) yrkande 2 framhålls att regeringen bör initiera en översyn och överenskommelse om de svenska riktlinjerna för utförsel och annan utlandssamverkan i fråga om följdleveranser relaterat till demokratikriteriet. I kommittémotion 2021/22:4211 av m.fl. (MP) yrkande 2 anförs att ska driva på för skärpta regler för kontroll av vapenexport i och EU för att svenska och europeiska vapen inte ska hamna i konflikter där mänskliga rättigheter kränks. Detta ska ske som en del i att öka internationella engagemang när det gäller fred och förebyggande av konflikter. Utskottet konstaterar inledningsvis att det nuvarande svenska export-kontrollregelverket består av lagen (1992:1300) om krigsmateriel och förordningen (1992:1303) om krigsmateriel samt de principer och riktlinjer för krigsmaterielexport som har beslutats av regeringen och godkänts av . Lagen anger tillståndsprövningens övergripande villkor medan de generella principer och kriterier som ska beaktas i prövningen återges i riktlinjerna. Utskottet konstaterar att biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut i betänkande 2017/18:UU9, vilket innebär att regeringens förslag om skärpt exportkontroll av krigsmateriel antogs (rskr. 2017/18:163). Det nya regelverket trädde i kraft och har därmed varit i kraft . Utskottet har , senast i betänkande 2020/21:UU9, upprepat ståndpunkten att det, inom de ramar som ges av sekretesslagstiftningen, behöver finnas öppenhet och transparens för att nå en bred förankring av exportkontrollpolitiken i och hos allmänheten. Genom ett parlamentariskt deltagande i beslutsprocessen skapas förutsättningar för kontinuitet och långsiktighet i exportkontrollpolitiken när det gäller krigsmateriel och genom ökad öppenhet förbättras möjligheterna till politiskt deltagande och ansvarsutkrävande. Utskottet konstaterar att regeringens årliga skrivelse till fyller en viktig funktion när det gäller insyn i frågor som rör exportkontrollen och exporten av krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden. Skrivelsen har utvecklats från en kortfattad sammanställning av svensk krigsmaterielexport till en omfattande redogörelse för svensk exportkontrollpolitik i dess helhet. Fler statistiska uppgifter kan lämnas tack vare bättre informationsbehandlingssystem och en öppnare politik. Parallellt med den svenska redovisningen har medlemsstaterna i EU gradvis utvecklat en gemensam och detaljerad redovisning. Av skrivelsen framgår att regeringen kontinuerligt eftersträvar en ökad transparens på exportkontrollområdet. Flera yrkanden rör utvärdering eller analys av olika delar av det nya regelverket. När det gäller frågan om kontrollmekanismer för import av krigsmateriel behandlade utskottet denna fråga i betänkande 2017/18:UU9. Där anförde utskottet att det kan finnas skäl att överväga behovet och möjligheten till att införa regler för import av krigsmateriel. Utskottet utgår även fortsättningsvis från att regeringen överväger frågan och vid behov återkommer till med förslag. Ett motionsyrkande rör den ändring av det nya regelverket som innebär att tillståndsplikten utökas till att omfatta vissa underleverantörer som tillhandahåller krigsmateriel. fanns ett undantag i 4 § fjärde stycket krigsmateriellagen som rörde kravet på verksamhetstillstånd, dels för aktörer som tillhandahåller krigsmateriel m.m. till tillverkare med tillverkningstillstånd av det slag tillhandahållandet gäller, dels för innehavare av tillverkningstillstånd om verksamheten avser vissa former av tillhandahållande. Utskottet konstaterar att det i ett delbetänkande av bl.a. framfördes att de dåvarande bestämmelserna var otydliga och att den osäkerhet som detta skapade ansågs rimma illa med ambition att framstå som ett ledande land när det gäller exportkontroll (SOU 2014:83). Kommitténs uppfattning var även att ISP i egenskap av kontrollmyndighet på området bör ha god kännedom om de företag som bedriver verksamhet med krigsmateriel så att myndigheten kan upprätthålla en god exportkontroll. Kommittén ansåg även att det är önskvärt att regelverket är enkelt och tydligt samt att kontrollen inom krigsmaterielområdet ska vara så omfattande som möjligt. Mot denna bakgrund ansåg kommittén att detta undantag bör avskaffas. Regeringen lade sedan fram samma förslag i proposition 2017/18:UU9. Regeringens förslag om skärpt exportkontroll av krigsmateriel antogs sedan av (rskr. 2017/18:163). När det gäller frågan om internationella samarbeten konstateras det i skrivelsen att såväl engagemang i internationell krishantering som våra utvecklade samarbeten i närområdet understryker vikten av förmåga till praktisk militär samverkan (interoperabilitet) med andra länder och organisationer. Interoperabiliteten är bl.a. beroende av att de svenska materielsystemen kan fungera tillsammans med samarbetspartnernas materiel. Det ligger därmed i säkerhetspolitiska intresse att värna om ett långsiktigt och kontinuerligt samarbete i materielfrågor med ett antal traditionella samarbetsländer. Detta ömsesidiga samarbete bygger bl.a. på såväl export som import av krigsmateriel. Även frågan om internationella samarbeten avhandlades inom ramen för den skärpta exportkontrollen av krigsmaterial. I proposition 2017/18:UU9 angav regeringen att vid internationella samarbeten som är av försvars- eller säkerhetspolitisk betydelse för , behövs det inom ramen för helhetsbedömningen göras en grundlig avvägning av hur behovet av det aktuella samarbetet ska förenas med en effektiv exportkontroll. Det är inte självklart att alltid kan få gehör för alla aspekter som är unika för vårt synsätt när det gäller samarbete med eller utförsel till ett tredjeland. I propositionen uttalar regeringen att ju sämre den demokratiska statusen är, desto mindre utrymme finns för att tillstånd beviljas. I de fall det förekommer grava brister i den demokratiska statusen utgör det hinder för beviljande av tillstånd. Det sistnämnda betyder enligt regeringen att det råder en presumtion för att tillstånd inte ska beviljas men om det finns avsevärda nationella försvars- eller säkerhetspolitiska intressen för utlandssamverkan i ett enskilt fall, kan tillstånd efter en noggrann prövning ändå beviljas. I riktlinjerna formuleras detta som att utförsel från ett samarbetsland till ett tredjeland enligt avtalet bör prövas genom en sammanvägning av det svenska intresset av samarbetet, intresset av en ansvarsfull exportkontroll samt det svenska bidragets betydelse för materielen eller samarbetet. När det gäller mer omfattande och för viktigare utlandssamverkan på krigs-materielområdet bör en regeringsöverenskommelse träffas mellan och samverkanslandet. Innan överenskommelser av detta slag ingås bör höras enligt riktlinjerna. Av skrivelsen framgår att ISP kontinuerligt följer upp det skärpta svenska regelverket för export av krigsmateriel som trädde i kraft . Utskottet konstaterar att regelverket följs upp och utvärderas löpande även på andra sätt, bl.a. genom behandling av regeringens årliga skrivelse till och genom samråden med (). Därför ser utskottet inte något behov av ytterligare utvärderingar eller revideringar av regelverket i enlighet med vad som föreslås i flera motionsyrkanden. När det gäller följdleveranser behandlade utskottet denna fråga i samband med betänkande 2017/18:UU9 om skärpt export av krigsmateriel. Där konstaterade utskottet att långsiktiga utfästelser behövs för att svensk försvarsindustri ska kunna komma i fråga vid långsiktiga försvarsupphandlingar. Utskottet framhöll även att tolkningen av begreppet följdleverans bör vara restriktiv för att legitimera en fortsatt positiv presumtion för följdleveranser och konstaterade att EKR har en uppgift att vid uttolkningen av följdleveransbegreppet säkerställa att tillståndsgivningen fortlöpande står i samklang med svensk försvars-, säkerhets- och utrikespolitik samt att den görs på ett enhetligt sätt. Utskottet ställde sig även bakom regeringens förslag till precisering av följdleveransbegreppet, nämligen att det skulle omfatta reservdelar till tidigare levererad krigsmateriel, speciell ammunition till tidigare levererad krigsmateriel samt andra leveranser som har ett direkt samband med tidigare beviljade tillstånd. Vidare ställde sig utskottet bakom regeringens förslag om att förändringarna inte skulle få retroaktiv verkan, bl.a. mot bakgrund av en strävan efter balans mellan de mottagande ländernas berättigade förväntningar på leveranssäkerhet och det svenska intresset av att vidmakthålla en strikt exportkontroll. Utskottet ställde sig därmed även bakom att den tidigare ordningen skulle fortsätta att tillämpas vid prövningen av följdleveranser i fråga om export som redan hade godkänts. Utskottet ser ingen anledning att omvärdera detta ställningstagande. Mot bakgrund av det som anförs ovan avstyrks motionerna 2021/22:3643 yrkande 20, 2021/22:4211 yrkande 2, 2021/22:4686 yrkande 1–3 och 10, 2021/22:4692 yrkande 1 och 2, 2021/22:4697 yrkande 2 och 2021/22:4699 yrkande 2. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om tillämpningen av regelverket för krigsmaterielexport. Jämför reservation 7 (V, MP) och 8 (KD). Tillståndsprövningen sker i enlighet med de svenska riktlinjerna för krigsmaterielexport, EU:s gemensamma ståndpunkt om fastställande av gemensamma regler för kontrollen av export av militär teknik och krigsmateriel samt vapenhandelsfördraget (, ATT). ISP är behörig tillståndsmyndighet. tog 59 länder emot leveranser av krigsmateriel från . Värdet av krigsmaterielexporten uppgick till . Exportvärdet ökade därmed med jämfört med föregående år. När det gäller enskilda mottagarländer får den tidigare redovisade exporten av det luftburna radarsystemet Global till mycket stort genomslag i statistiken. Exportvärdet av den enskilda affären – – utgjorde mer än en tredjedel av det totala exportvärdet från . Exporttillstånd till affären beviljades ursprungligen 2016 och de leveranser som skedde utgjorde följdleveranser till tidigare levererad materiel. har det inte skett någon export inom ramen för nya affärer vare sig med eller något annat land i . Vid sidan av följdleveranserna till följde exporten mönstret och merparten av exportvärdet avsåg EU-länder och andra samarbetsländer. I kommittémotion 2021/22:2588 av m.fl. (V) yrkande 19 anser motionärerna att bör stoppa svensk export till och andra auktoritära stater av produkter som kan användas för internt förtryck av den egna befolkningen. I kommittémotion 2021/22:4686 av m.fl. (V) yrkande 4 anförs att all vapenexport till länder som deltar militärt i kriget i , inklusive följdleveranser, bör upphöra omgående. Vidare anförs i yrkande 5 att skyndsamt bör ta initiativ i EU och FN till ett internationellt vapenembargo mot samtliga krigförande länder i . Motionärerna anför även att regeringen bör utvärdera utvecklingen i och agera för att svenska vapen inte bidrar till kränkningar av mänskliga rättigheter eller skapar instabilitet i regionen (yrkande 6). I yrkande 7 framförs att regeringen inte bör ge stöd till Saabs eventuella försäljning till utan i stället verka för fredliga lösningar i landet. Motionärerna anser även att regeringen bör ta initiativ till ett EU-gemensamt vapenembargo mot (yrkande 8) och mot (yrkande 9). I kommittémotion 2021/22:4699 av m.fl. (KD) yrkande 1 anför motionärerna att regeringen skyndsamt bör se över möjligheten att stoppa export och följdleveranser av krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden till och så länge dessa länder är inblandade i . Utskottet framhåller att den svenska tillståndsprövningen bygger på en helhetsbedömning med utgångspunkt i regeringens riktlinjer och etablerad praxis. Dessa riktlinjer utgör de principer som regeringen har lagt fast i praxis och som ska vara vägledande vid tillståndsprövningen. Vidare beaktas i tillståndsprövningen kriterierna i EU:s gemensamma ståndpunkt (2008/944/Gusp) och .