bet · H901SkU17 · 2022-04-22 00:00:00 — Uppgifter på individnivå i en arbetsgivardeklaration ersatte de årliga uppgifter som tidigare lämnades i en kontrolluppgift. Uppgifter om utbetalda ersättningar för arbete och skatteavdrag på individnivå, dvs. per betalningsmottagare, lämnas nu löpande till i en arbetsgivardeklaration i stället för i en kontrolluppgift. Arbetsgivare ska redovisa hur mycket lön och skatteavdrag som har betalats till varje anställd. betalade arbetsgivare in skatteavdrag och arbetsgivaravgifter som en klumpsumma där ingen krona var kopplad till en specifik anställd. Införandet skedde i två steg. gällde det företag som är skyldiga att föra personalliggare, som t.ex. i byggbranschen, och har fler än 15 anställda. För övriga företag oavsett bransch och antal anställda, började reglerna gälla . I motion 2021/22:947 av och (båda S) anförs att det ska framgå av personalliggaren om det är fråga om inhyrd personal och vem som är deras arbetsgivare. Det borde införas regler om att uppgifterna kan föras över till elektroniskt och att ska få rätt att samköra information i företagens personalliggare mot företagens redovisning av arbetsgivaravgifter. I kommittémotion 2021/22:3638 av m.fl. (M) yrkande 7 anförs att man bör se över förutsättningarna att avveckla dagens modell av personalliggarsystemet för restaurangnäringen i syfte att tydligt reducera administrationsbördan. I kommittémotion 2021/22:3687 av m.fl. (M) yrkande 21 anförs att man bör se över systemet med personalliggare. I motion 2021/22:1827 av (M) anförs att det är hög tid att utvärdera personalliggarsystemets effektivitet i förhållande till kostnaderna. Man bör göra en utvärdering av systemet. I motion 2021/22:1980 av (M) anförs att man bör göra en översyn av och om möjligt slopa kravet på personalliggare i mindre företag. I motion 2021/22:2087 av (M) anförs att man bör utreda om den danska modellen för personalliggare kan ersätta eller komplettera det nuvarande systemet. I motion 2021/22:2874 av i (M) anförs att man bör se över kravet på personalliggare i byggverksamhet och om det kan göras om till ett renodlat arbetsgivaransvar. I kommittémotion 2021/22:2449 av m.fl. (SD) yrkande 6 anförs att man bör utvärdera systemet med personalliggare och kassaregister i hotell- och restaurangbranschen. I kommittémotion 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkande 38 anförs att man bör utreda systemet för personalliggare när det gäller hur effektivt det är för att beivra skatteundandragande samt hur den administrativa bördan för företagare ska kunna hållas till ett minimum. I kommittémotion 2021/22:3221 av m.fl. (C) yrkande 31 anförs att man bör motverka arbetsplatskriminalitet inom byggsektorn. I det här fallet är personalliggaren ett verkningsfullt redskap för arbetsgivare och fackföreningar för att hålla reda på vilka det är som befinner sig på byggarbetsplatsen och om de är utbildade, har rätt skyddsutrustning och får den lön de har rätt till. I kommittémotion 2021/22:3242 av m.fl. (C) yrkande 3 anförs att man bör se över lagstiftningen om personalliggare i besöksnäringen och möjligheten att undanta ägaren och hans eller hennes familj från kravet att skriva in sig i personalliggaren. I kommittémotion 2021/22:3685 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 8 anförs att regeringen bör återkomma med förslag på undantag och förenklingar i systemet med personalliggare i sin helhet. I kommittémotion 2021/22:4202 av m.fl. (KD) yrkande 7 anförs att systemet med personalliggare i dess nuvarande form behöver ses över. Det är angeläget att systemet inte innebär onödigt regelkrångel. behöver kontrollernas syfte och mål ses över för att de ska bli mer ändamålsenliga och svara mot de faktiska behoven. I kommittémotion 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 15 anförs att systemet med personalliggare i dess nuvarande form behöver ses över. Det är angeläget att systemet med personalliggare inte innebär onödigt regelkrångel. behöver kontrollernas syfte och mål ses över för att de ska bli mer ändamålsenliga och svara mot de faktiska behoven. I kommittémotion 2021/22:3380 av m.fl. (L) yrkande 8 anförs att man bör reformera systemet med personalliggare. I kommittémotion 2021/22:3968 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkande 2 anförs att man bör utvärdera lagstiftningen om personalliggare. Utskottets utgångspunkt är att ett regelverk ska vara enkelt att tillämpa i praktiken och den skatterättsligt administrativa bördan bör vara så liten som möjligt. Personalliggare är ett av flera verktyg, liksom arbetsgivaravgifter på individnivå, för att motverka förekomsten av svartarbete. Syftet med personalliggare är att bidra till att minska förekomsten av svartarbete och att skapa sundare konkurrensförhållanden. Lagarna om personalliggare och de införda reglerna om arbetsgivardeklarationer på individnivå förstärker varandra och främjar båda sund konkurrens. kontroll av personalliggarna underlättas genom att de nu i realtid kan se hur många anställda företaget redovisat i deklarationerna respektive i personalliggarna. noterade i sin utvärdering av personalliggarsystemet (2018/19RFR:4) att det finns mycket olika bilder av systemet med personalliggare och att det varierar mellan olika aktörer. Enligt utskottet kan en del av förklaringen till att synen på systemet är så olika vara att förhållandena skiljer sig åt mellan branscherna och att dessa skillnader påverkar förutsättningarna för att systemet ska fungera. har också presenterat en effektutvärdering av personalliggarsystemet, av vilken det bl.a. framgår att möjlighet till fysiska besök hos olika verksamheter är ett viktigt inslag för verkets möjlighet att arbeta mot förekomsten av svartarbete. Systemet med personalliggare utvidgades och 2018 till fler branscher. Utskottet förutsätter att regeringen noga följer utvecklingen och utvärderar införandet av personalliggare i de nya branscherna. Utskottet förutsätter också att regeringen fortsätter diskussionen om eventuella ändringar och förbättringar i systemet för personalliggare bl.a. med och intresseorganisationer för att på så sätt få till en lagstiftning som är i takt med tiden och som utnyttjar de möjligheter som digitaliseringen i samhället kan bidra med för att förenkla för företagen. Utskottet finner inte skäl att förespråka några av de förändringar i systemet som framförs i motionerna. Utskottet avstyrker därmed samtliga motionsförslag. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om att lagen om kassaregister m.m. ska ses över med hänvisning bl.a. till svårigheten att finna kassaregister som klarar svenska väderförhållanden, om dispensmöjligheter, om ändrade betalningsmönster och de höga kostnader som kassaregister innebär och om effekterna av lagens tillämpning för näringsidkarna. Jämför reservation 31 (SD) och 32 (C). Den som säljer varor eller tjänster mot kontant betalning måste ha ett certifierat kassaregister. Till kontant betalning räknas även betalning med kontokort. Undantag gäller bl.a. för taxiresor, distans- och hemförsäljning, försäljning av varor eller tjänster mot betalning i automater och automatspel. Vidare är lagen inte tillämplig för den som endast i obetydlig omfattning säljer varor eller tjänster mot kontant betalning. Av lagens förarbeten (prop. 2006/07:105) framgår att obetydlig omfattning avser två olika situationer. Den första situationen rör de allra minsta företagen med låg omsättning. Den andra situationen rör företag där kontant försäljning endast förekommer i rena undantagsfall. Ett förtydligande gjordes i skatteförfarandelagen som innebär att det vid bedömningen av om det är fråga om försäljning i obetydlig omfattning särskilt ska beaktas om försäljningen normalt uppgår till eller kan antas komma att uppgå till sammanlagt högst fyra prisbasbelopp under ett beskattningsår (prop. 2013/14:22, bet. 2013/14:SkU14, rskr 2013/14:94). får göra oannonserade kontrollbesök och får ta ut en kontrollavgift på om kassaregister saknas, inte uppfyller föreskrifternas krav eller inte är anmält eller om uppgifterna i kassaregistret inte sparas, belopp inte slås in eller kunden inte får något kvitto. Om företaget begår en ny överträdelse är avgiften . Syftet med lagen är att skydda seriösa företagare inom kontanthandeln mot illojal konkurrens. Det generella undantaget i skatteförfarandelagen från skyldigheten att använda kassaregister för torg- och marknadshandel slopades (prop. 2012/13:129, bet. 2012/13:SkU32). fick större möjlighet att i enskilda fall bevilja undantag från olika skyldigheter som gäller kassaregister. Undantaget från skyldigheter som gäller kassaregister utvidgades till att avse även andra orsaker än tekniska när en viss skyldighet anses vara oskälig. I samband med utvidgningen till torg- och marknadshandel anförde regeringen att det underlag som presenterat tyder på att lagstiftningen om kassaregister har varit framgångsrik och att fler företag konkurrerar på lika villkor. Den tekniska utvecklingen medför att det är orimligt att även torg- och marknadshandlare omfattas av kravet på kassaregister. ändrades reglerna, och en näringsidkare utan fast driftsställe i ska inte längre vara undantagen från skyldigheten att använda ett certifierat kassaregister om försäljning görs mot kontant betalning eller betalning med kontokort. Näringsidkaren kan i stället använda ett kassaregister som har prövats enligt bestämmelserna i ett annat land inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, om prövningen visar att registret uppfyller likvärdiga krav. I motion 2021/22:1976 av (M) yrkandena 1 och 2 anförs att man bör överväga att göra en översyn och utvärdering av lagen (2007:592) om kassaregister m.m. (kassaregisterlagen) och ta hänsyn till att funktionella kassaregister, dvs. register av den art som fungerar utan nätåtkomst, tål hårda väderomslag och uppfyller garanti och försäkringsskydd, inte finns att köpa. Man bör också se över möjligheten att utfärda tillfälliga undantag för de drabbade företag som inte kan hitta funktionella kassaregister eller av andra skäl inte kan använda kassaregister t.ex. på grund av elbrist. I motion 2021/22:2108 av (M) anförs att med de ändrade betalningsmönstren och de höga kostnaderna som kassaregister innebär är det angeläget att utreda vad kraven på att näringsidkare som säljer varor och tjänster mot kontant betalning ska ha ett certifierat kassaregister som uppfyller kraven i föreskrifter egentligen har för effekter. I kommittémotion 2021/22:2427 av m.fl. (SD) yrkande 7 anförs att man bör göra en översyn av marknadsknallarnas förutsättningar när det gäller kravet på kassaregister. I kommittémotion 2021/22:2432 av m.fl. (SD) yrkande 15 anförs att regeringen bör ta initiativ till en utvärdering av kravet på kassaregister och kvittoskrivande kassasystem för torg- och marknadshandeln i syfte att göra det möjligt för marknadsknallar att bedriva verksamhet även utan tillgång till el och datatrafik samt under svåra väderförhållanden. I kommittémotion 2021/22:2449 av m.fl. (SD) yrkande 13 anförs att det bör göras en utvärdering av kravet på kassaregister med syfte att göra det möjligt för marknadsknallar att bedriva verksamhet även utan tillgång till el och datatrafik samt under svåra väderförhållanden. I motion 2021/22:326 av och (båda SD) yrkandena 4 och 5 anförs att man bör införa en rättvisare hantering av kassaregister vid torghandel och en rättvisare hantering av kassaregister vid fäbodverksamhet. I kommittémotion 2021/22:3685 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 14 anförs att man bör genomföra en översyn och utvärdering av kassaregisterlagen. Kassaregisterlagen infördes för att motverka skatteundandragande och för att skydda seriösa företag från illojal konkurrens från oseriösa företagare. På så sätt skyddas även seriösa företagare som bedriver verksamhet som är en del av kulturarvet. Bestämmelsernas syfte är dock inte i första hand att bevara vårt kulturarv även om det i sig är något som är viktigt. Sedan krav på kassaregister infördes även för torg- och marknadshandeln har en debatt förts om bl.a. elsäkerhet i samband med denna handel, och det anges att det saknas kassaregister som kan användas utomhus. Enligt lagstiftningen (39 kap. 9 § första stycket 2 SFL) får i enskilda fall efter ansökan besluta om undantag från skyldigheter som gäller kassaregister bl.a. om en viss skyldighet är oskälig. Av förarbetena framgår att möjligheten att få undantag enligt denna bestämmelse bl.a. är avsedd för när försäljningen sker utomhus där det t.ex. finns svårigheter med elförsörjningen som väderförhållandena är besvärliga. Bedömningen av vad som av tekniska orsaker är oskäligt ska främst göras med utgångspunkt i vilka kassaregistermodeller som finns på marknaden (prop. 2012/13:129 s.20). Det är uppgift att göra bedömningen av i vilka enskilda fall en skyldighet som gäller kassaregister är oskälig och när undantag ska medges. Förutom möjligheten att medge undantag i enskilda fall får med stöd av 39 kap. 10 § SFL meddela generella föreskrifter om undantag från skyldigheter som gäller kassaregister. Regleringen i skatteförfarandelagen ger alltså möjligheter till undantag från skyldigheter som gäller kassaregister i situationer då skyldigheterna inte är möjliga att uppfylla. genomför regelbundet kontroller av kassaregister och följer ibland upp detta arbete med att göra fördjupade revisioner om felaktigheter har upptäckts. Utskottet förutsätter att som hanterar det praktiska arbetet med kassaregister, utvärderar och meddelar regeringen om man ser behov av förändrad lagstiftning. har också kommit med en rapport, Införandet av krav på kassaregister och kassaregisterbesök. Myndigheten har undersökt skillnader i omsättningsutveckling vid kravets införande mellan olika grupper av branscher och om kassaregisterbesök, som görs inom ramen för kassaregisterlagen, leder till högre rapporterad omsättning bland de företag som har besökts. Att frågan ständigt är aktuell för regeringen framgår av de flertalet interpellationer och frågor som regelbundet ställts och besvarats av finansministern. har också publicerat en rapport som studerat effekterna av införandet av krav på kassaregister 2010 och om kassaregisterbesök leder till högre rapporterad omsättning. Utskottet förutsätter att regeringen kontinuerligt följer upp och utvärderar gällande lagstiftning och den rapport som presenterade och vid behov genomför de förändringar som behövs för att reglerna om kassaregister ska fungera på bästa sätt. Därmed avstyrker utskottet samtliga motioner. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om förändringar och avskaffande av fastighetstaxeringssystemet. Jämför reservation 33 (KD). Den statliga fastighetsskatten på småhus och bostadsdelen i hyreshus ersattes av en fastighetsavgift (prop. 2007/08:27, bet. 2007/08:SkU10, rskr. 2007/08:90). För småhus bestämdes fastighetsavgiften till per värderingsenhet, dock högst av taxeringsvärdet. Fastighetsavgiften för bostadsdelen i hyreshus bestämdes till per bostadslägenhet, dock högst av taxeringsvärdet. Fastighetsavgiften räknas om med utvecklingen av inkomstbasbeloppet. För (deklarationen ) höjs takbeloppet för småhus till . Den sänkning av fastighetsskatteuttaget som övergången till systemet med en avgift innebar finansieras inom bostadssektorn genom förändringar i beskattningen av kapitalvinster på bostäder. Kapitalvinstskatten för privatbostäder höjdes från , ett tak på för uppskovsbelopp infördes och uppskovsbeloppen har räntebelagts med ett belopp motsvarande av uppskovsbeloppet. lämnade sitt betänkande till regeringen , Bostadstaxering – avveckling eller förenkling (SOU 2012:52). Utredningen lade fram två förslag: ett om hur taxeringssystemet kan avvecklas och ett om hur systemet kan förenklas. Avvecklingsförslaget innebär att fastighetstaxeringen avskaffas för bostäder och lantbruksenheter och följaktligen att den löpande beskattningen kan beräknas utifrån taxeringsvärden. Utredningen föreslog en ny modell för att beräkna den kommunala fastighetsavgiften och den statliga fastighetsskatten utifrån storleken på en byggnad respektive mark, med vissa maxbelopp. lämnade en promemoria till med förslag till ändringar i fastighetstaxeringslagen (1979:1152). Förslagen syftar till att åstadkomma förenklingar för enskilda, för företag och för i fråga om tillämpning och kontroll. Promemorian har remissbehandlats. I proposition 2014/15:48 Vissa fastighetstaxeringsfrågor inför den allmänna fastighetstaxeringen 2017 behandlades förslag om vissa mindre förenklingar av taxeringen av lantbruksenheter. I propositionen behandlades också promemoria. Övriga delar av betänkande bereds fortfarande inom . I motion 2021/22:1096 av (M) anförs att regeringen bör överväga att avskaffa fastighetstaxeringen. I motion 2021/22:2442 av (M) anförs att man bör avskaffa taxeringsvärderingen av fastigheter. I kommittémotion 2021/22:4202 av m.fl. (KD) yrkande 17 anförs att lämnade sitt betänkande till regeringen . Utredningen föreslog en ny modell för att beräkna den kommunala fastighetsavgiften och den statliga fastighetsskatten, utifrån storleken på byggnad respektive mark. Denna modell är inte optimal utan man bör komplettera den genomförda utredningen i syfte att hitta ett fastighetstaxeringssystem som blir mer rättvist. I kommittémotion 2021/22:4222 av m.fl. (KD) yrkande 30 anförs att trots att fastighetsskatten bytts mot en fastighetsavgift finns taxeringsvärdessystemet fortfarande kvar. Därmed finns också den struktur kvar som skulle kunna användas för att återinföra det gamla fastighetsskattesystemet. finns liten anledning att behålla taxeringsvärdessystemet, varför motionärerna föreslår att det avskaffas. Vid omläggningen av bostadsbeskattningen behölls kopplingen till fastighetens marknadsvärde i och med att taxeringsvärdet för fastigheten blev styrande för fastighetsavgiftens storlek i de fall detta leder till ett lägre avgiftsuttag. Därmed försvann de mycket stora skillnader i skatteuttag mellan likvärdiga fastigheter i olika delar av landet som kännetecknade det gamla systemet. Skillnader som uppfattas som omotiverade kan dock fortfarande uppkomma, om än inte lika drastiska, i de fall fastighetsavgiften beräknas utifrån taxeringsvärdet när detta ger en lägre avgift. Utskottet finner att man inom fortfarande arbetar med att bereda förslag om förändringar av taxeringssystemet trots att har gått sedan utredningen presenterades. Utskottet finner dock inte skäl att föregå detta arbete. Utskottet avstyrker motionerna. Utskottets förslag i korthet gör ett tillkännagivande till regeringen om beslut om att genomföra en folkräkning i . Jämför reservation 34 (S, C, V, MP) och särskilt yttrande 1 (S), 2 (V, MP) och 3 (C). Folkbokföringen är den grundläggande registreringen av befolkningen i . I folkbokföringen registreras uppgifter om vilka som bor i och var de bor. Det är som sköter folkbokföringen. De flesta personer som föds eller flyttar till blir folkbokförda i . I samband med att en person blir folkbokförd i får han eller hon ett personnummer. Folkbokföringen gäller fram till den dag man flyttar utomlands eller avlider. En hushålls- och bostadsräkning, även kallad census, innebär att samla in uppgifter om hushåll, boende och bostäder i ett land . fattade 1989 beslut om regeringens förslag om en folk- och bostadsräkning 1990 (prop. 1988/89:91 och prop. 1988/89:121). Av proposition 1988/89:121 framgår att uppgifterna till folk- och bostads-räkningen skulle samlas in dels genom frågeblanketter till allmänheten, dels genom utnyttjande av uppgifter som fanns tillgängliga i vissa register. Vidare framgår att arbetet skulle ledas av () under medverkan av kommunerna. Detta var den senaste folk- och bostadsräkning som genomfördes i . genomfördes inga folkräkningar i . fattade 2006 beslut om en lag om ett lägenhetsregister (SFS 2006:378) och förändringar i folkbokföringslagen (SFS 1991:481). Syftet var att möjliggöra en registerbaserad hushålls- och bostadsstatistik. Den kompletterades 2007 med en förordning som reglerade Lantmäteriets upprättande av registret. SCB genomförde 2011 en registerbaserad hushålls- och bostadsräkning som redovisas i rapporten och bostadsräkning – (Census) 2011 (SCBDOK 3.2). I partimotion 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkande 29 anförs att en folkräkning ger staten möjlighet att bättre bekämpa brott och verktyg för att hindra framväxten av utanförskap och parallellsamhällen och ger viktig kunskap i arbetet för att motverka problem som trångboddhet. Därför bör man genomföra en ny nationell folkräkning. I kommittémotion 2021/22:3635 av m.fl. (M) yrkande 1 anförs att man bör genomföra en ny nationell folkräkning i . I motion 2021/22:2180 av m.fl. (M) anförs att regeringen bör genomföra en nationell folkräkning. I motion 2021/22:3317 av (M) anförs att behöver en ny folkräkning, där man grundligt undersöker människors identiteter när det råder oklarheter. I kommittémotion 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkande 40 anförs att har tappat kontrollen när över situationen det gäller vilka som finns i landet och vilka som är folkbokförda. Därför är det mycket viktigt att börja genomföra en landsomfattande folkräkning i . I motion 2021/22:52 av (SD) yrkande 1 anförs att man bör genomföra en folkräkning i . I motion 2021/22:623 av (SD) yrkande 2 anförs att staten saknar kontroll över folkbokföringen och det krävs åtgärder från statens sida. Det behövs en nationell folkräkning. I motion 2021/22:1005 av (SD) yrkande 3 anförs att en folkräkning kopplad till bidrag och folkbokföringsadresser ska genomföras. I kommittémotion 2021/22:4184 av m.fl. (KD) yrkande 17 anförs att har arbetat för att komma åt skenskrivningarna i folkbokföringen. Ändå kvarstår bristerna varför vill se en ny folkräkning i . I kommittémotion 2021/22:4202 av m.fl. (KD) yrkande 5 anförs det är av stor vikt att rätta till felen i folkbokföringsregistret för att hitta människor som uppehåller sig i utan tillstånd, för att identifiera personer som enbart på pappret befinner sig i samt för att kartlägga och komma till rätta med trångboddheten i många av våra städer. En folkräkning ska därför genomföras . I kommittémotion 2021/22:3997 av m.fl. (L) yrkande 65 anförs att för att ta reda på hur många som faktiskt bor i de utsatta områdena, stoppa falska folkbokföringar och öka möjligheten att motverka allvarlig trångboddhet och målvaktsadresser måste regeringen se till att en regelrätt folkräkning genomförs i , med särskilt fokus på utsatta områden. uppskattar att folkbokföringsfelet omfattar omkring 200 000 personer i . Att staten inte har kontroll över folkbokföringen är ett allvarligt problem. Folkbokföringsuppgifter kopplas i samman med ett antal skyldigheter och rättigheter, såsom tillgång till stora delar av välfärds- och trygghetssystemen. Kriminella använder falska adresser för att tillskansa sig bidrag och välfärdstjänster som de egentligen inte har rätt till. En av de mer övergripande risker som statliga utredningar har identifierat är att uppgifter som registreras i folkbokföringsdatabasen inte speglar verkliga förhållanden och att dessa felaktiga uppgifter därefter ligger till grund för beslut om utbetalningar från välfärdssystemen. beskriver i sin rapport (RiR 2017:23) att problemen med felaktig folkbokföring är som störst i städer med ansträngd bostadsmarknad där den svarta marknaden är större och behovet av att hyra i andra hand är påtagligt. Trångboddheten i är ett betydande problem. Staten behöver bättre kunskap om trångboddhetens omfattning, som är bristfälligt när folkbokföringsuppgifterna har tydliga brister. har tidigare haft en tradition av att genomföra folkräkningar, likt många andra länder. har däremot inte genomfört en riktig folkräkning . Under exempelvis genomförde folkräkningar ungefär i genomsnitt. En folkräkning skulle ge staten möjlighet att bättre bekämpa brott, ge verktyg för att stävja framväxten av utanförskap och ge viktig kunskap i arbetet för att motverka trångboddhet. bedömer att den organiserade brottsligheten i ökande grad utnyttjar folkbokföringsdatabasen och samordningsnumren för grova brott.