bet · H901KrU4 · 2022-02-23 00:00:00 — Utskottet finner att det som anförts till stor del tillgodosett syftet med motionerna och avstyrker i avvaktan på resultatet av det pågående arbetet motionerna 2021/22:2474 (SD) yrkandena 3 och 4, 2021/22:2601 (V) yrkande 7, 2021/22:3369 (M) yrkandena 1 och 4, 2021/22:3792 (M) yrkande 14 och 2021/22:4109 (MP) yrkande 9. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om att göra Nimis till ett kulturminnesmärke. I motion 2021/22:3353 av och (båda KD) föreslås att möjligheten att göra Nimis till ett kulturminnesmärke ses över. Det vore ett värdigt sätt att minnas som konstnär. Han fick stor uppmärksamhet som han skapade både känslor och debatt avseende konst samt religions- och yttrandefriheten. anförde i en skrivelse till kommun att ett önskemål hade framförts till kulturminister om att bevara och Arx i . Enligt skrivelsen kan inte uttala sig i ett enskilt ärende som rör förvaltningen av ett naturreservat och enligt principen om armlängds avstånd bör politiken inte lägga sig i innehållet i konsten eller definiera konstnärlig kvalitet. bör därför inte heller lyfta fram specifika konstverk. De kulturpolitiska målen slår fast att kulturen ska vara en obunden kraft med yttrandefriheten som grund. Den kulturpolitiska styrningen sker därför på en övergripande nivå genom exempelvis generella målsättningar och riktlinjer samt uppdrag till olika myndigheter. Mot bakgrund av vad som anförts ovan avstyrker utskottet motion 2021/22:3353 (KD). Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motionsyrkanden som har beretts i förenklad ordning. Jämför särskilt yttrande 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (V), 5 (KD), 6 (L) och 7 (MP). har motionsyrkanden om samma eller i huvudsak samma frågor som tas upp i bilaga 2 behandlats (bet. 2020/21:CU13, bet. 2018/19:KrU13, bet. 2019/20:KrU10, bet. 2019/20:KrU11, bet. 2020/21:KrU1, bet. 2020/21:KrU4, bet. 2020/21:KrU7 och bet. 2020/21:KrU11). avslog motionsyrkandena i enlighet med utskottens förslag. Utskottet avstyrker motionsförslagen i bilaga 2 med hänvisning till detta. Kulturskaparnas villkor, punkt 1 (M, C) av (M), (M), (C), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3374 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 8 samt 2021/22:2470 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2021/22:4118 av m.fl. (MP) yrkandena 11 och 12 samt 2021/22:4162 av m.fl. (KD) yrkandena 19 och 24. är för många myndigheter involverade i tillsynen över och stödet till kultursektorn. En översyn bör göras av myndighetsstrukturerna inom kultursektorn med målet att antalet myndigheter bör minska och att en mindre del av budgetmedlen går till administration och en större del till utövarna. Svensk kulturpolitik handlar om att genom principen om armlängds avstånd skapa så goda förutsättningar för konstnärligt skapande som möjligt. Konstens innehåll och kvalitet ska överlämnas till professionen. Scenkonstallianser är en samlande benämning för tre moderna trygghetsnätverk för frilansande inom scenkonstområdet i , nämligen , Dansalliansen och Musikalliansen. gjordes en utvärdering som visade att scenkonstallianserna förbättrat tryggheten för de scenkonstnärer som anställts men också att det finns utrymme för utveckling. Vi anser att en ny utvärdering bör genomföras. Kulturskaparnas villkor, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och i (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2470 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2021/22:3374 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 8, 2021/22:4118 av m.fl. (MP) yrkandena 11 och 12 samt 2021/22:4162 av m.fl. (KD) yrkandena 19 och 24. Pandemin har klargjort att många aktiva scenkonstnärer inte kunnat ta del av samhällets skyddsnät som andra, t.ex. när det gäller arbetslöshetsersättning. Kulturarbetare bör ha ett skyddsnät liksom resten av samhället. Vi anser att en utredning behöver se över branschens situation och ta fram förslag på olika lösningar så att kulturbranschen och scenkonsten står sig starkare inför nästa kris. Utredningen bör göra en konsekvensanalys av olika avtalssystem som ger tryggare anställningar i förhållande till dagens system. Kulturskaparnas villkor, punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4162 av m.fl. (KD) yrkandena 19 och 24 samt 2021/22:2470 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2021/22:3374 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 8 samt 2021/22:4118 av m.fl. (MP) yrkandena 11 och 12. Det är viktigt att de konstnärer och kulturskapare som skapar de konstverk, musikstycken, dansverk och böcker som vi alla får glädje av ges möjligheter att utöva sin konst utan att ekonomiskt behöva stå på ruinens brant. var svåra år för konstnärer och kulturskapare i det att många evenemang ställdes in, konst- och konserthallar stängde och allmänna sammankomster reglerades hårt. Stödformer och försäkringsvillkor är inte anpassade efter konstnärernas speciella arbetsvillkor och livssituation. För att nå en kulturell frihet och mångfald i måste dessa brister i systemet uppmärksammas och justeras. Jag anser att det är viktigt att diskutera hur man kan stärka möjligheterna för konstnärer och kulturskapare som är verksamma och framgent. Konstnärernas arbetsmarknad skiljer sig från situationen inom de flesta andra yrken. Om fast arbete är det vanliga på arbetsmarknaden i stort, är arbeten inom kultursektorn oftast tillfälliga och arbetslösheten är hög. för konstnärers ersättning för medverkan vid utställningar, det s.k. , fungerar bra men behöver utvecklas. Det är bindande för staten men det är också många kommuner som tillämpar avtalet. Jag anser att fler kommuner bör involveras. Kulturskaparnas villkor, punkt 1 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4118 av m.fl. (MP) yrkandena 11 och 12 samt 2021/22:2470 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2021/22:3374 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 8 samt 2021/22:4162 av m.fl. (KD) yrkandena 19 och 24. Den konstnärliga utvecklingen är beroende av att professionella konstnärer och kulturskapare har möjlighet att arbeta under rimliga villkor i hela landet. Kulturlivet måste i högre utsträckning fungera som en trygg arbetsmarknad. Jag anser att kulturskapares villkor bör stärkas och att reformer bör genomföras för egenföretagare i kulturbranschen. fördelades till scenkonstallianserna på teater-, dans-och musikområdet. Dessa hade haft sammanlagt drygt 400 anställda. Medlen har bidragit till att allianserna har kunnat verka för att öka frilansande scenkonstnärers sociala och ekonomiska trygghet, avlasta arbetslöshetskassan, utveckla matchning och förmedling samt stimulera den konstnärliga utvecklingen. Jag vill stärka scenkonstallianserna och utöka de yrkeskategorier som omfattas av stödet. Kulturdonationer, punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och i (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2470 av m.fl. (SD) yrkande 4. Den svenska scenkonstbranschen och kulturlivet i stort är i hög grad beroende av offentliga medel. Det är problematiskt att kulturlivet, däribland scenkonsten, är så beroende av staten eftersom de är en del av förmedlandet av idéer i samhället och den fria åsiktsbildningen. Kulturen behöver ofta ha en finansiär i ryggen, och den som är ekonomiskt beroende är inte fri, men genom en mångfald av finansiärer och aktörer skulle fler idéer kunna komma till uttryck inom kulturlivet. Fler finansieringsaktörer kan även leda till en tryggare situation för scenkonstnärer och kulturskaparna som helhet. behöver få en förändring inom näringslivet och bland kapitalstarka personer för att få dem att i högre grad delta i finansiering av det svenska kulturlivet. För att uppnå detta behöver vi utröna om incitamentsstrukturerna för kulturdonationer kan förbättras. Det bör utredas hur incitamentsstrukturerna kan förbättras för att öka icke-offentliga aktörers deltagande i finansieringen av kulturlivet. Produktionsincitament för svensk film, punkt 3 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3366 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2021/22:4020 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2021/22:4118 av m.fl. (MP) yrkande 9. Regeringen har föreslagit att produktionsincitament ska införas i och har avsatts i statsbudgeten för detta ändamål, men någon form eller modell för incitamenten är inte presenterad. Vi anser att de aviserade produktionsincitamenten till svensk film bör införas i form av en skattereduktionsmodell, ett slags rotavdrag för filmbranschen. I stället för direktutbetalt stöd eller bidrag skulle ett sådant system också säkerställa att filmbolagen är hemmahörande i . Detta skulle innebära att svenska skattemedel inte används till att finansiera utländska bolags produktioner. Detta kräver lagstiftningsåtgärder och regeringen bör inleda ett arbete för att ta fram nödvändig lagstiftning. Produktionsincitament för svensk film, punkt 3 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4118 av m.fl. (MP) yrkande 9 och 2021/22:3366 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2021/22:4020 av m.fl. (M) yrkande 3. är ett fantastiskt filmland som är fullt av producenter, manusförfattare, regissörer, skådespelare och många fler av högsta klass. Genom beslut att anslå för ett årligt produktionsincitament för film kan konkurrenskraft stärkas. Det är en viktig reform för att filmsektorn ska kunna återhämta sig efter krisen. Jag vill fortsätta att utveckla incitamenten för att främja svensk filmproduktion, kulturskapande och näringsliv. Den konstnärliga friheten, punkt 4 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3366 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2021/22:2503 av i m.fl. (SD) yrkande 11. presenterade Myndigheten för kulturanalys rapporten fri är konsten – den kulturpolitiska styrningens påverkan på den konstnärliga friheten. Enligt vår uppfattning visar utredningen hur det offentliga på olika sätt styr kulturen och konsten på ett sätt som bör motivera förändringar i kulturpolitiken, särskilt som en stor del av problematiken också ligger i Svenska Filminstitutets stöd- och bidragsgivning. Den fria konsten och kulturen är bärande delar i vår demokrati och behöver försvaras . Varje tendens till direkt och indirekt styrning av dessa måste stävjas. Regeringen måste se till att den politiska styrningen av svensk film upphör, oavsett om den är direkt eller indirekt. Den konstnärliga friheten, punkt 4 (SD) av (SD), (SD) och i (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2503 av i m.fl. (SD) yrkande 11 och 2021/22:3366 av m.fl. (M) yrkande 5. har flera olika kvoteringsmålsättningar i sin verksamhet, t.ex. när det gäller fördelningen av kvinnor och män framför och bakom kameran i de projekt som man ger stöd och när det gäller människors härkomst. Man framhäver mångfald som en kvalitativ aspekt vid stödgivningen. För att få stöd till olika slags filmprojekt från krävs enligt vår uppfattning i praktiken ”rätt” uppsättning av kön, etnicitet och andra egenskaper för att matcha det identitetspolitiska synsättet på begrepp som mångfald och jämställdhet. Enligt vår uppfattning bör textning på andra språk än svenska eller de nationella minoritetsspråken inte prioriteras. Vi anser att den konstnärliga friheten och svensk films möjlighet att nå framgång även kommersiellt kringskärs alltför mycket . Musik, punkt 5 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4003 av m.fl. (L) yrkande 11. Musiken är ett område som behöver särskild uppmärksamhet . Jag anser att en särskild genomlysning av musikens ekosystem bör göras inom ramen för en bred kulturutredning eller i särskild form. Saker som särskilt bör uppmärksammas är behovet av talangutveckling och blåsmusikens ställning i . har intresset för orkesterinstrument minskat dramatiskt och tillväxten av unga och professionella musiker inom konstformen har blivit allt svagare. En ny orkesterundersökning visar att det finns stora problem med att rekrytera musiker till landets orkestrar. Litteraturstöd m.m., punkt 6 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2592 av m.fl. (V) yrkandena 3 och 5. Nya läs- och köpbeteenden påverkar både bokutgivningen och författare. Allt färre köper fysiska böcker i bokhandel utan söker sig till e-böcker och strömmade böcker på prenumerationstjänster. Det har funnits en diskussion om huruvida litteraturstödet, som är ett efterhandsstöd, borde övergå till förhandsstöd för att underlätta finansieringen för de mindre förlagen. Jag föreslår att en utredning tillsätts som ser över litteraturstödet och möjligheten att övergå från ett efterhandsstöd till ett förhandsstöd och vilka möjliga utfall det skulle ge. Vidare måste punktskriftens ställning stärkas. Att böcker, tidskrifter och nyhetsmedier ges ut i punktskrift ger synnedsatta möjlighet att få tillgång till skriftspråket. håller översatta verk skiftande kvalitet. Ett vanligt problem är att översättningarna inte korrekturläses i tillräckligt hög utsträckning och ibland inte alls. Jag vill se ett större ansvarstagande över punktskriften, vilket är särskilt viktigt när det gäller kurslitteratur. I t.ex. läroböcker för de naturvetenskapliga ämnena kan en felaktig bokstav ställa till det. Regeringen bör därför utreda möjligheten till särskilt stöd för korrekturläsning av kurslitteratur i punktskrift. Bibliotek, punkt 7 (SD) av (SD), (SD) och i (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2505 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2021/22:4003 av m.fl. (L) yrkande 7. Det har återkommande rapporterats om oroligheter på bibliotek runtom i landet. Bibliotek upplevs i vissa fall inte längre vara en trygg miljö för studier och inhämtning av kunskap och oroligheterna påverkar arbetsmiljön för de som arbetar inom biblioteksväsendet. Bibliotekens roll sätts ur spel av personer som inte förstår att visa vördnad för deras funktion utan använder biblioteken för egna syften. Det är viktigt att biblioteken är en trygg miljö för dem som arbetar och studerar där. Regeringen bör ge i uppdrag åt berörda myndigheter, aktörer, institutioner och organisationer att ta fram en åtgärdsplan för hur biblioteksmiljön ska kunna tryggas som en säker och rogivande studiemiljö, som det ska kunna fortsätta vara ett öppet och tillgängligt rum. Bibliotek, punkt 7 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4003 av m.fl. (L) yrkande 7 och 2021/22:2505 av m.fl. (SD) yrkande 2. har det blivit allt vanligare att det förekommer stök och även hot, trakasserier och ibland våld mot andra besökare och mot bibliotekspersonal. De som drabbas hårdast av otrygghet på biblioteken är de som behöver biblioteken bäst. Personer som stör ordningen, hotar och trakasserar hör inte hemma på våra bibliotek. Bibliotekslagen säger att biblioteksverksamhet ska finnas tillgänglig för alla. För att bibliotekslagens syfte ska vara verklighet för alla behöver den kompletteras med en reglering om trygga bibliotek och möjligheter att utfärda tillträdesförbud. Samiska språk och språkcentrum, punkt 8 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3369 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2021/22:3792 av m.fl. (M) yrkande 14 och 2021/22:2474 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 4, 2021/22:2601 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 7 och 2021/22:4109 av och (båda MP) yrkande 9. För samiskan finns Samiskt språkcentrum lokaliserat i och . I sitt uppdrag att utreda hur Samiskt språkcentrums verksamhet ska kunna utvecklas för att verka som språklig motor och främja fler samiska varieteter föreslog 2018 att ytterligare två språkcentrum etableras i nord- respektive lule/pitesamiskt område. Vi delar uppfattning. Att ta tillbaka ett språk är ett omfattande arbete och revitalisering kräver stora utbildningsinsatser och stöd från det omgivande samhället. Samiska språk och språkcentrum, punkt 8 (SD) av (SD), (SD) och i (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2474 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 4 samt 2021/22:2601 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 7, 2021/22:3369 av m.fl. (M) yrkande 1, 2021/22:3792 av m.fl. (M) yrkande 14 och 2021/22:4109 av och (båda MP) yrkande 9. Minoritetsgruppers språk har genom historien förtryckts, försummats och övergetts över hela världen. Dock kan språk återupptas och återfå kraft i nya generationer där det finns intresse för kulturarv och rötter, t.ex. genom att undervisa, synliggöra och forska om språket. Det sydsamiska kulturcentret bedriver en mångfasetterad verksamhet som syftar till att främja det sydsamiska språket, dess kultur och historia, men också samiskt näringsliv i regionen. Kultur och språk har starka band till varandra och därför är bevarandet av den samiska kulturen viktigt. Det är viktigt att arbeta för att de samiska språken bevaras eftersom de utgör en del av såväl det samiska kulturarvet som det svenska, då samerna är ett urfolk i . Det bör utredas om det är möjligt att tillsammans med övriga nordiska länder med samisk befolkning inrätta ett gemensamt samiskt språkcentrum för att säkra den samiska utbildningen och forskningen inom Sapmi även för icke-nordsamisktalande studenter och forskare. Samiska språk och språkcentrum, punkt 8 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2601 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 7 och 2021/22:2474 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 4, 2021/22:3369 av m.fl. (M) yrkande 1, 2021/22:3792 av m.fl. (M) yrkande 14 och 2021/22:4109 av och (båda MP) yrkande 9. Lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk innehåller bestämmelser om förvaltningsområden och reglerar bl.a. rätten att använda minoritetsspråk hos förvaltningsmyndigheter och domstolar. Samerna är dock ett urfolk och detta bör avspegla sig i lagstiftningen även när det gäller de samiska språken. Regeringen bör tillsätta en utredning för att i nära samarbete med och det samiska samhället ta fram ett förslag till samisk språklag för att synliggöra och stärka ansvar för det samiska språkarbetet och som ett led i ökat självbestämmande för det samiska folket. Samiska språk och språkcentrum, punkt 8 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4109 av och (båda MP) yrkande 9 och 2021/22:2474 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 4, 2021/22:2601 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 7, 2021/22:3369 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2021/22:3792 av m.fl. (M) yrkande 14. Det samiska språket och den samiska kulturen har på många platser i Sápmi helt eller delvis försvunnit. Språkcentrum för fler samiska språk behövs. Andra åtgärder för att revitalisera och stärka samiska språk i kan vara att ange minoritetsspråk som ett ämne i skollagen och införa nya bestämmelser om undervisning i nationellt minoritetsspråk för alla de obligatoriska skolformerna, för gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. bör också utöka den tvåspråkiga undervisningen i samiska. Samisk nationalscen, punkt 9 (M, V) av (V), (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3369 av m.fl. (M) yrkande 4. har sitt säte i med egen scen, lokaler och administration. Förutom att är det samiska folkets teater är det även en kunskapsbank i språk och kultur för hela det samiska området, Sápmi. Ett pilot- och utvecklingsarbete pågick 2017–2020 med uppdrag att utreda och klarlägga hur kan utvecklas till en samisk nationalscen. En förstudie har överlämnats till och . Vi föreslår att en utredning om att inrätta en samisk nationalscen tillsätts i enlighet med det pilot- och utvecklingsarbete som har genomförts. Motioner som bereds förenklat, punkt 11 (M) (M), (M), (M) och (M) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2 eftersom motsvarande förslag har behandlats av utskottet i betänkandena /19:KrU13, 2019/20:KrU11, 2020/21:KrU4, 2020/21:KrU7 och 2020/21:KrU11. Vi vidhåller vårt partis ståndpunkt i motionerna 2021/22:3365 yrkande 4, 2021/22:3366 yrkandena 1 och 2, 2021/22:3374 yrkande 13 och 2021/22:3753 yrkande 4 men avstår från att ge uttryck för den i detta betänkande. Motioner som bereds förenklat, punkt 11 (SD) (SD), (SD) och i (SD) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2 eftersom motsvarande förslag har behandlats av utskottet i betänkandena /21:CU13, 2018/19:KrU13, 2019/20:KrU10, 2019/20:KrU11, 2020/21:KrU1, 2020/21:KrU4, 2020/21:KrU7 och 2020/21:KrU11. Vi vidhåller vårt partis ståndpunkt i motionerna 2021/22:2468 yrkandena 1–3 och 5, 2021/22:2470 yrkande 2, 2021/22:2498 yrkande 4, 2021/22:2503 yrkandena 1–9, 2021/22:2505 yrkandena 1 och 3, 2021/22:2506 yrkande 7 och 2021/22:2537 yrkande 7 men avstår från att ge uttryck för den i detta betänkande. Motioner som bereds förenklat, punkt 11 (C) (C) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2 eftersom motsvarande förslag har behandlats av utskottet i betänkandena /19:KrU13, 2019/20:KrU11 och 2020/21:KrU4. Jag vidhåller mitt partis ståndpunkt i motionerna 2021/22:3196 yrkande 7, 2021/22:3217 yrkande 9 och 2021/22:3526 yrkande 18 men avstår från att ge uttryck för den i detta betänkande. Motioner som bereds förenklat, punkt 11 (V) (V) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2 eftersom motsvarande förslag har behandlats av utskottet i betänkandena /20:KrU10 och 2019/20:KrU11. Jag vidhåller mitt partis ståndpunkt i motionerna 2021/22:2592 yrkande 2 och 2021/22:3196 yrkande 7 men avstår från att ge uttryck för den i detta betänkande. Motioner som bereds förenklat, punkt 11 (KD) (KD) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2 eftersom motsvarande förslag har behandlats av utskottet i betänkandena /19:KrU13 och 2019/20:KrU10.