bet · H901KU27 · 2022-02-18 00:00:00 — 2021/22:1872 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att återinföra ett utvidgat tjänstemannaansvar och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1875 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förtydliga styrningen av statliga myndigheter, verk och bolag i syfte att motverka att partipolitisk kommunikation och försök till politisk påverkan förmedlas av dessa institutioner och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1958 av m.fl. (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning i syfte att begränsa rätten till gratis tolk och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2068 av och (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om betydelsen av snabbare hantering av tillståndsärenden hos myndigheter och domstolar och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2177 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillåta myndighetspersoner att skriva under beslut med tjänstgöringsnummer i stället för namn och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2432 av m.fl. (SD): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om stärkt medborgarservice och Statens servicecenter och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2451 av m.fl. (SD): 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om stärkt medborgarservice via fysiska servicekontor och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2462 av m.fl. (SD): 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av utökat tjänstemannaansvar, inklusive möjlighet till avsked, för att skydda markägare mot felaktig tjänsteutövning i frågor som berör äganderätten och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2640 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att länsstyrelser ska arbeta mer metodiskt för att få till en enhetlig tillämpning över landet och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2833 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om högre krav på opartiskhet hos anställda i myndighet och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2865 av (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det ska framgå av myndigheters instruktion och/eller regleringsbrev att de ska arbeta systematiskt för att bli mer serviceinriktade och effektiva och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra en kampanj för medborgarförslag liknande den i och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2933 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det ska vara en uttalad rättighet för medborgare och företag att kunna ta emot myndighetspost elektroniskt och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det ska vara obligatoriskt för statliga myndigheter, regioner och kommuner att erbjuda myndighetspost digitalt och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2969 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över de regelverk som reglerar möjligheten att debitera den enskilde för outnyttjade tolktjänster i enlighet med intentionerna i motionen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3004 av och (båda SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i förvaltningslagen förtydliga behovet av dialog med den som myndighetens åtgärd riktar sig mot för uppfyllande av proportionalitetsprincipen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3217 av Per Schöldberg m.fl. (C): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om demokratisk delaktighet och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3227 av m.fl. (C): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att offentlig verksamhet bör digitaliseras mer, såväl myndigheter som välfärdsverksamheter, och tillkännager detta för regeringen. 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att offentliga tjänster ska kunna hanteras digitalt och tillkännager detta för regeringen. 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att digital meddelandehantering, inte fysisk post, bör vara standard och det primära sättet att kommunicera med medborgarna och mellan myndigheter och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3232 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag på hur ytterligare servicepunkter i anslutning till servicekontor ska kunna upprättas och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3260 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regleringsbreven behöver utformas så att tillämpningen av den nya förvaltningslagen prioriteras och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3261 av (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regleringsbrev till myndigheter ska utformas så att det tydligt framgår att det är rättsordningen som är gällande och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utbildning för statsanställda ska fokusera på vikten av rättsordningen i myndighetsarbetet och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3293 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett fullständigt tjänstemannaansvar och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en förnyad översyn av förvaltningslagen och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om begränsning av rätt till tolk och översättning och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3379 av m.fl. (L): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ges i uppdrag att säkerställa att utbyggnaden av lokala servicekontor fortsätter samt att uppdraget även bör innefatta att fler myndigheter ansluts för att kunna erbjuda statlig service av god kvalitet och med hög kostnadseffektivitet i hela landet och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ges i uppdrag att se över möjligheten att skapa förutsättningar för ökad samverkan mellan de lokala servicekontoren och de lokala och regionala myndigheterna och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3388 av m.fl. (L): 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om återinförande av ett moderniserat ämbetsansvar och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3402 av (MP): ställer sig bakom det som anförs i motionen om statens regionala servicecenter och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3470 av (M): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det ska skrivas in i regleringsbreven för de tjugo myndigheter som handhar flest EU-direktiv att de inom sitt respektive ansvarsområde ska notera de svenska lagkrav som går utöver , och detta tillkännager för regeringen. 2021/22:3565 av och (båda M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör se över myndigheternas regleringsbrev i syfte att myndigheter ska ägna sig åt myndighetsutövning, inte åt politisk opinionsbildning, och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3580 av Per Schöldberg m.fl. (C): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en mer sammanhållen transparent regelförenklingsprocess och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen i sin styrning och ledning av myndigheter bör tydliggöra arbetet med regelförenklingar och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram index och nyckeltal inspirerat av det arbete SKR gör med kommunerna i syfte att kunna mäta och utvärdera förenklingsarbetet hos myndigheterna och tillkännager detta för regeringen. 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att offentliga handläggningsavgifter bör minska om handläggningen går utöver tidsfristen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3656 av (C): 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka samarbetet mellan statliga och kommunala myndigheter kring tillsyn och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3686 av m.fl. (C): 37.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fler av myndigheternas uppdrag och funktioner bör decentraliseras och tillkännager detta för regeringen. 39.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att pröva om fler myndigheter bör ledas av styrelser och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3689 av m.fl. (M): 18.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att alla myndigheter och övrig offentlig förvaltning ska erbjuda digital post via en digital brevlåda till de medborgare som önskar det, och detta tillkännager för regeringen. 2021/22:3704 av m.fl. (SD): 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om myndighetsinformation och rätten till tolk och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3753 av m.fl. (M): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att alla myndigheter och övrig offentlig förvaltning ska erbjuda digital post via en digital brevlåda till de medborgare som önskar det, och detta tillkännager för regeringen. 2021/22:3791 av m.fl. (M): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett modernare och tydligare tjänstemannaansvar genom utvidgat straffansvar för tjänstefel, i syfte att stärka förtroendet för den offentliga verksamheten, och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att rätten till skriftliga råd, rekommendationer och krav i samband med och vid tillsynsbeslut behöver skärpas och tillkännager detta för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att myndigheter inte bör bedriva opinionsbildande verksamhet och tillkännager detta för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur ett förbud för myndigheter att bedriva skattefinansierat påverkansarbete gentemot riksdag, regering och andra offentliga beslutsfattare kan utformas och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3844 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att minska slöseriet med skattemedel och införa ett utvidgat tjänstemannaansvar där ansvar för offentliga medel ingår, och detta tillkännager för regeringen. 2021/22:3879 av m.fl. (KD): 85.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ett lagkrav ska införas om att alla kommuner, regioner och statliga myndigheter ska använda digital post till mottagare, såvida särskilda skäl för undantag inte föreligger, och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3880 av m.fl. (KD): 90.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att samla myndigheter i servicecentrum och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3983 av m.fl. (L): 32.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en utmanarrätt i fråga om regler för anställda i offentlig sektor och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4033 av m.fl. (M): 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om begränsad rätt till betald tolk för personer med permanent uppehållstillstånd och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4212 av m.fl. (KD): 42.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att begränsa rätten till offentligt finansierad tolk och införa en avgift givet tillfälligt uppehållstillstånd och tillkännager detta för regeringen. 43.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbjuda barntolkning och tillkännager detta för regeringen. 44.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skapa statlig auktorisering och utbildning av och register för tolkar som arbetar för det offentliga, och detta tillkännager för regeringen. 2021/22:4219 av m.fl. (KD): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att motverka regionala skillnader i regeltillämpning och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om servicekontor och tillkännager detta för regeringen. Den offentliga förvaltningen är nyckeln till ett starkt och väl fungerande samhälle. Det bygger på att servicen är tillgänglig och att de som arbetar i förvaltningar och på myndigheter är väl kvalificerade och rustade för att hantera ärenden. Ofta när jag möter människor som arbetar inom samhällets olika funktioner, på myndigheter och förvaltningar, och resonemanget kommer in på hur de ser på sitt jobb är just själva uppdraget, att verka i rikets och samhällets tjänst, bärande. Det i sig är, som jag kan se det, en drivkraft att ta vara på. Sedan innebär det självklart ett särskilt ansvar för den enskilde att leva upp till. Och såväl statens som kommuners arbetsgivaransvar är i sammanhanget viktigt att lyfta fram, förhållandet mellan förtroendevalda respektive ämbetsmän och tjänstemän likaså. Respekt och tillit är begrepp att ha med sig. I betänkande KU27 behandlas runt 80 motioner från allmänna motionstiden om frågor om lokal service, digitalisering, tjänstemannaansvar, ledningsformer - kort sagt frågor som berör medborgares förhållande till den offentliga förvaltningens olika delar. Vad gäller ställningstagande under punkt 7 i frågan om tjänstemannaansvar vill jag yrka bifall till reservation 15 av , , och . Jag föreslår sålunda avslag på motionerna i ärendet. I övrigt ställer jag mig bakom det som lyfts fram i betänkandet. När det gäller utökat tjänstemannaansvar och den reservation som jag yrkar bifall till vill jag hänvisa till den utredning som presenterades. Utredningen tillsattes 2020 som en direkt följd av ett tillkännagivande från . I direktiven anfördes att allmänheten har ett berättigat krav på att statlig och verksamhet bedrivs på ett ansvarsfullt och korrekt sätt. För ett starkt förtroende hos allmänheten krävs också att det finns ett effektivt system för ansvarsutkrävande när felaktigheter begås. Bedömningen som utredningen kommit fram till är att det regelverk som finns vad gäller hårdare straff för tjänstefel är tillräckligt. Det har inte framkommit några starka skäl för att på annat sätt än avgränsa tjänstefelsansvaret eller göra andra förändringar av straffbestämmelserna. En motivering att luta sig mot är att skärpt tjänstefel kan leda till ökad detaljstyrning, och detta kan i sin tur medföra minskad effektivitet och sänkt kvalitet. Det finns även disciplinärt och skadeståndsrättsligt ansvar i nuvarande regelverk. Det kan också betonas att såväl justitiekanslern som justitieombudsmannen har viktiga funktioner som kontrollorgan. Det talas i tillkännagivandet om ett modernt utformat system. Det stämmer förvisso att utmaningar som finns kan skilja sig från vad som rådde tidigare, inte minst utifrån digitalisering och snabbhet. De nuvarande bestämmelserna om ansvar för tjänstemän fick sin huvudsakliga utformning, vilket också framgår i betänkandet, genom den så kallade ämbetsmannareformen 1975. Det var en genomgripande reform som medförde betydande avkriminalisering. gällde ett långtgående särskilt straffrättsligt ansvar för offentligt anställda tjänstemän som innebar att de kunde dömas för tjänstefel eller tjänstemissbruk. Vid sidan av vanliga straff kunde de dömas till avsättning, suspension. För högre statstjänstemän skulle brott i tjänsten i stället beivras genom åtal. De kommunalt anställdas disciplinansvar var i huvudsak reglerade i kollektivavtal. genomfördes en ny reform som utvidgade det straffrättsliga ansvaret. Straffansvaret skulle även kunna utdömas vid oaktsamhet och inte endast vid grov oaktsamhet eller uppsåt. Det är som prövar frågor om disciplinansvar, avskedanden, avstängningar och läkarundersökningar med tvång när det gäller statligt anställda i högre befattningar. Till denna krets hör bland annat myndighetschefer, domare, åklagare och professorer. Jag noterar också att , , uttrycker lättnad över utredningens förslag. Det finns redan en rad sätt att straffa tjänstemän som gör fel, menar förbundet. Jag delar utifrån de överväganden som gjorts i detta ärende den uppfattningen. För att hela ska leva och utvecklas är statens närvaro i olika delar av landet viktig. Även om digitaliseringen innebär möjligheter till service på distans finns ett stort värde i att medborgare kan ta sig till statliga offentliga inrättningar på nära håll. En rad motioner tar upp just dessa frågor. Satsningen som pågår på de statliga servicekontoren kan i detta fall särskilt lyftas fram. är Statens servicecenter huvudman för dessa kontor. Verksamheten är fortsatt under utveckling. I regeringens budgetproposition anförs att Statens servicecenter har fortsatt att utveckla den lokala statliga servicen åt medborgare och företag. Just nu omfattas verksamheten av 118 statliga servicekontor där , , och Arbetsförmedlingen finns samlade. Kontoren är öppna för icke-bokade besök för vägledning, råd och hjälp med blanketter, tillstånd och liknande. kommer ytterligare nya servicekontor att öppnas. De blir 28 till antalet. sker öppningar i , , , och Åre, för att nämna några exempel. planeras öppningar i , , och , för att nämna ytterligare några exempel. Samarbete med lokala organ och tillgänglighet för allmänheten är i fokus för denna verksamhet. Den satsning som genomförs är välkommen och efterfrågad. I betänkandet framhåller utskottet att det inte finns skäl för att ta ytterligare initiativ med anledning av motionsyrkandena. Frågorna kommer däremot självklart att följas upp. I sammanhanget kan därför nämnas att har aviserat att man genomför granskning av de statliga servicekontorens verksamhet under innevarande år. Den ska enligt uppgift ligga klar och tar fasta på ändamålsenlighet och effektivisering på de statliga servicekontoren. En del motioner lyfter fram digitaliseringen och digital post via digital brevlåda till dem som önskar detta. I budgetpropositionen framhåller regeringen vikten av att samhällets olika funktioner utvecklar digitaliseringens möjligheter. Myndigheten för digital förvaltning har i uppdrag att lämna en årlig samlad analys och bedömning av digitaliseringen i den offentliga förvaltningen. Myndighetens bedömning är att den gemensamma digitala infrastrukturen länge har varit eftersatt men att nu är på rätt spår med goda förutsättningar att komma i fatt jämförbara länder. För att svensk förvaltning ska bli bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter behöver etableringen av den förvaltningsgemensamma digitala infrastrukturen prioriteras. I detta ingår att se till att alla som behöver har tillgång till e-legitimation, eftersom detta är en viktig förutsättning i sammanhanget. Att använda sig av digital post, som nämns, är frivilligt, och det statliga brevlådealternativet Min myndighetspost är inget starkt alternativ för användare i allmänhet. I stället har en stor majoritet av de svenska användarna en privat brevlådeoperatör. I många länder andra länder, såsom och , finns statligt upphandlade operatörer, och man har valt tvingande lagstiftning antingen från användarsidan eller från avsändarsidan för att post ska gå digitalt. Säkerhet och integritet är av vikt att betona. En utredning i frågan, , framhåller att det samordnade statliga tjänsteutbudet bör bygga på en flexibel och transparent lösning där it-driftstjänster från flera privata aktörer ingår. Statliga aktörer måste dock ha rådighet över det samlade utbudet, och det betonas att försvaret och Säkerhetspolisen ska undantas. stod jag här i talarstolen och talade om precis det som vi debatterar , nämligen offentlig förvaltning och införande av ett modernt och tydligt tjänstemannaansvar. Om en enig riksdag fattar ett beslut med en uppmaning till regeringen hade man kunnat tro att hade använts på sådant sätt att regeringen hade genomfört det som uppmaning gällde. Så har tyvärr inte skett. Den utredning som tillsattes fick i uppdrag att utreda om tjänstemannaansvar behövs, inte hur ett sådant kan införas. Därför står vi här utan något förslag på hur ett vidgat tjänstemannaansvar skulle kunna se ut. Låt mig påminna om vad jag sa . Det är uppfattning att det stämmer än . Tjänstemannaansvar "handlar om att utkräva ansvar när ansvariga gör fel och om att låta ansvarslöshet få konsekvenser. Utan konsekvenser är krav och ansvar inget annat än tomma ord, och om det är någonting vi har för mycket av i är det tomma ord. Alltför ofta belönar vi människor som gör misstag genom att ge dem fallskärmar när de begår fel. Det kan inte vara okej. Att avsluta en anställning med att exempelvis få tre årslöner kan inte ses som ett straff. Jag, som moderat, tror inte på detaljstyrning. Vi som vill att experter ska få ta mer ansvar måste också våga utkräva ansvar när det går fel. Det är egentligen inte konstigare än så. Det är dags att vi slutar dalta, och det är dags att vi återinför ett riktigt tjänstemannaansvar". Så här lät det , och detta står vi i fast vid även . Vi anser att fler handlingar än ska kunna bestraffas. Dagens lagstiftning är obsolet, och den används sällan trots att runt 7 000 anmälningar görs . Så få som drygt en handfull går till åtal. Det är en indikator på hur obsolet lagstiftningen är . har gått igenom fall, åtal och anmälningar och har i strid med utredningen kunnat konstatera att allt fler fall anses vara ringa tjänstefel. Detta är ett skäl till att de inte tas upp i domstol. Som föregående talare delvis var inne på tas ringa fall i stället upp i disciplinansvarsnämnder och personalansvarsnämnder. Fallen avgörs då av parter, såsom fack och arbetsgivare. avgörs de av personer som arbetsleder personen i fråga, alltså sådana som på inget sätt kan anses vara opartiska. Förmågan hos en disciplinansvarsnämnd att fälla ett avgörande på ett sätt som inger tillit och trygghet hos allmänheten - oavsett om den friar eller fäller personen i fråga - är väldigt svag. Processen är inte transparent. Den är inte öppen, och det är i dessa fall inte objektiva, opartiska personer som fäller den avgörande domen. Det är mycket sannolikt att en del fall framöver bör fortsätta anses som ringa och bör avgöras i personalansvarsnämnder, men inte alla och inte så många som . I betänkandet ser det ut som om vi har en majoritet för att regeringen på nytt ska utreda frågan om skärpt tjänstemannaansvar och skyndsamt återkomma med förslag. Vi har den majoriteten i utskottet, men tyvärr inte här i kammaren under omröstningen . Det är vi moderater, liberaler, kristdemokrater och sverigedemokrater som fortsatt står fast vid vad vi sa . Domstolstrots, brott mot offentlighets- och sekretesslagstiftningen, uppenbara fel när man upphandlar, väldigt oaktsamma fel när man hanterar skattebetalarnas pengar och undanhållande av offentliga handlingar är några exempel på situationer där tjänstefel inte är tillämpbart. Vi ifrågasätter om det verkligen är rimligt att det fortsatt ska vara så. Vi har här från talarstolen hört att det är viktigt med tillit. Jag är den första att instämma i det. Det är jätteviktigt att vi har tillit till tjänstemännen i offentlig förvaltning. De allra flesta tjänstemän gör ett utomordentligt gott arbete. Just därför, och eftersom tjänstemännen är särskilt viktiga i vårt demokratiska system, behöver såväl hot mot tjänstemän som tjänstemäns misstag särskilt straffas. Det handlar om att upprätthålla den relativt höga tillit som vi har kvar i . Jag vill också yrka bifall till vår reservation 9, som handlar om opinionsbildade verksamhet. På samma tema är det otroligt viktigt att våra myndigheter är objektiva och opartiska. När myndigheter politiseras och sysslar med opinionsbildning snarare än med information riskerar det att skada vår tilltro till att det offentliga systemet och våra myndigheter är opartiska. Politiken är ju partisk och ska vara det. Den handlar ju om åsikter. Men våra myndigheter ska inte vara det. Jag vill också yrka bifall till vår reservation 10, som handlar om språktolkar.