bet · H901KrU3 · 2022-03-08 00:00:00 — De ekonomiska förutsättningarna för att bedriva sändningar i marknätet påverkas av hur många aktörer som sänder. Om några tillståndshavare väljer att lämna marknätet och utrymmet inte kan fyllas ökar kostnaderna för dem som är kvar. Det finns därför enligt rapporten anledning att skapa så god tydlighet och förutsägbarhet för verksamheten i marknätet som möjligt och tillståndsperiodens längd bör bestämmas på ett sätt som ger störst möjligheter för programbolag att långsiktigt planera sin verksamhet. Vidaresändningsplikt för tekniska tilläggstjänster Program i SVT1, SVT2, Kunskapskanalen och Barnkanalen/SVT24 omfattas av vidaresändningsplikt enligt radio- och tv-lagen (2010:696). Det innebär att programmen erbjuder bl.a. textning, tolkning, uppläst text eller liknande. Dessa tjänster anses utgöra en del av ett program och omfattas därför av nuvarande delegationsbestämmelse för vidaresändningsplikt. För tjänster som innebär att tittaren uppmärksammas på innehåll som finns på öppna internet och som kan göra program tillgängliga för personer med funktionsnedsättning gör regeringen bedömningen att sådana inte omfattas av den nuvarande delegationsbestämmelsens tillämpningsområde eftersom de inte utgör en del av ett program. Ändringar i radio- och tv-lagen I departementsskrivelsen Ändringar i radio- och tv-lagen (2021:12) presenterar regeringen förslag om bl.a. tillståndsperioder för tv. beslutade regeringen om lagrådsremissen Ökad insyn i ägandet av radio- och tv-företag och bättre villkor för kommersiell radio. Regeringen föreslår där ändringar i radio- och tv-lagen som ger synkroniserade tillståndsperioder för tv. Samtliga tv-tillstånd blir då lika långa fr.o.m. nästa tillståndsperiod som inleds 2026. Genom synkroniserade tillståndsperioder ges enligt regeringen bättre förutsättningar för en samlad och regelbunden översyn och bedömning av vilket sändningsutrymme som bör avsättas för marksänd tv, både på kort och på lång sikt. Regeringen har aviserat en proposition i ärendet till . Lagändringarna föreslås träda i kraft . Public service-företagens programverksamhet genom tråd Regeringen har gett en särskild utredare i uppdrag att bedöma vilka av de nuvarande innehållsvillkoren för public service-företagens sändningar i marknätet som är lämpliga att ställa upp för deras verksamhet på internet under den resterande delen av tillståndsperioden. Utredaren har även i uppdrag att analysera hur en övergång till ett mer teknikneutralt public service-uppdrag kan ske fr.o.m. (dir. 2021:19). Utredningen föreslår att regeringen ska få besluta att programrelaterade villkor som anges i radio- och tv-lagen ska gälla för sändningar av ljudradio, tv och sökbar text-tv samt tillhandahållanden av beställradio och beställ-tv där verksamheten finansieras med public service-avgift. Även villkoren om opartiskhet och saklighet, genmäle, förbud mot och villkor för reklam och andra annonser, sponsrade program och produktplacering bedöms som lämpliga att ställa upp under den återstående delen av tillståndsperioden, dvs. Utredningen gör vidare bedömningen att det inte krävs någon ändring av uppdrag för att nämnden i efterhand ska kunna granska om public service-innehåll på internet uppfyller de programrelaterade villkor som ställts upp enligt bestämmelser i radio- och tv-lagen. Däremot föreslår utredningen att förordningen (2020:879) med instruktion för MPRTV ändras så att en anmälan till som avser ett program som tillhandahållits i beställradio eller beställ-tv och där villkor gäller enligt beslut från regeringen ska göras från att tillhandahållandet inletts. Utredningen gör vidare bedömningen att de villkor som föreslås gälla för sändningar och tillhandahållanden på internet även bör omfattas av årliga uppföljning av public service-uppdraget under innevarande tillståndsperiod (2020–2025). Utredningen konstaterar att det finns flera alternativ för en mer teknikneutral reglering. Utredningen anser dock att en särskild lag om public service som kombineras med annat styrdokument, dock ej avtal, vore en lämplig form. En sådan lösning gör det möjligt att samla bestämmelser om innehållsvillkor som gäller oavsett hur program distribueras eller om program innehåller ljud, rörlig bild, bild eller text. I en sådan lag kan enligt utredningen även allmänna principer och målbestämmelser för verksamheten och dess oberoende anges. Utredningen föreslår att förslagen om villkor för public service-företagens innehåll på internet träder i kraft (SOU 2022:5). Förutsättningen för att genomföra förslagen är att de ändringar som föreslås i yttrandefrihetsgrundlagen genomförs (prop. 2021/22:59 punkt 2). Dessa lagändringar föreslås i sin tur träda i kraft och behandlas i betänkande 2021/22:KU14. Vidaresändningsplikt för tekniska tilläggstjänster Regeringen föreslår i proposition 2021/22:59 Ett ändamålsenligt skydd för yttrande- och tryckfriheten (punkt 2) att bestämmelsen i yttrandefrihetsgrundlagen om vidaresändningsplikt ändras så att det tydligt framgår att skyldigheten får omfatta tjänster som utgörs av textning, tolkning, uppläst text eller liknande teknik som syftar till att göra programmet tillgängligt för personer med funktionsnedsättning. Lagförslagen föreslås träda i kraft och behandlas i betänkande 2021/22:KU14. Det är viktigt att public service kan erbjuda en programverksamhet med hög kvalitet och relevans i ett starkt föränderligt medielandskap. Som framgår ovan har Utredningen för innehållsvillkor på internet för public service (Ku 2021:01) överlämnat förslag till regeringen om vilka innehållsvillkor för public service-företagens sändningar i marknätet som är lämpliga att ställa upp för deras verksamhet på internet under resterande tillståndsperiod. Utskottet finner inga skäl att förgripa beredningen av dessa förslag. Utskottet noterar att regeringens aviserade förslag om synkroniserade tillståndsperioder även syftar till att underlätta bedömningen av vilket sändningsutrymme som bör avsättas för marksänd tv på såväl kort som lång sikt. Utskottet välkomnar vidare regeringens förslag om ändringar i yttrandefrihetsgrundlagen för att förtydliga vidaresändningsplikten. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2021/22:1841 (M) yrkande 4, 2021/22:2472 (SD) yrkandena 8 och 10, 2021/22:2864 (M) yrkande 2 samt 2021/22:4165 (KD) yrkande 2. Motionsyrkanden som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motionsyrkanden som finns i bilaga 2. Utskottet har tidigare behandlat motionsyrkanden som rör samma eller i huvudsak samma frågor som finns i bilaga 2. Detta har gjorts i betänkandena /19:KrU2, 2018/19:KrU14, 2019/20:KrU2 samt 2020/21:KrU3. avslog motionsyrkandena i enlighet med utskottets förslag. Utskottet avstyrker motionsyrkandena i bilaga 2 med hänvisning till detta. Inför tillståndsperioden –2033, punkt 1 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3368 av m.fl. (M) yrkande 9, 2021/22:1841 av och (båda M) yrkande 3, 2021/22:2629 av (M) yrkande 2 och 2021/22:4162 av m.fl. (KD) yrkande 27 och 2021/22:2472 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2021/22:3513 av m.fl. (C) yrkande 9. Medier är en fundamental del av vårt samhälle. Det är genom dem vi får vår världsbild och formar våra uppfattningar. Information sprids, medborgarna kan ta ställning, maktutövning granskas och inflytande, ansvarstagande och samlad klokskap säkras. Om medieverkligheten förändras fundamentalt, måste även mediepolitiken prövas. Politiken kan inte nöja sig med att önska sig tillbaka till en verklighet som inte längre finns eller låtsas som om lite har hänt, när så mycket har förändrats. Därför behövs en ny mediepolitik för 2020talet, med mångfald som ledstjärna. Regeringen och styr public service genom sändningstillstånd med beslut om ramarna för public service-företagens verksamhet. Inom dessa ramar har public service-företagen full integritet att själva utforma sin verksamhet och bedriva sitt journalistiska arbete. För att i ännu högre grad än förena dessa båda ambitioner vill vi moderater se en ny budget- och beredningsprocess där regeringen och fortsätter att styra genom sändningstillstånden men där det också inför varje beslut om nytt sändningstillstånd åläggs public service-företagen att ta fram förslag på olika prioriteringar och anslagsnivåer. Public service-företagen bör få i uppgift att redovisa en framtida verksamhet i åtminstone två alternativa anslagsperspektiv – ett nollalternativ som utgår från dagens anslagsnivåer och ett alternativ som utgår från en reducerad anslagsnivå. Detta ger politiken underlag för välinformerade beslut utan att politiken går in i själva programverksamheten. Processen kan vägledas av formuleringar i de innevarande sändningstillstånden med nyckelbegrepp som allmänintresse och hög kvalitet. Vi menar att en tillståndsprocess bör inledas med en utveckling och precisering av vad radio och tv i allmänhetens tjänst bör ha för betydelse i ett nytt medielandskap. För att detta ska fungera behöver de olika länkarna i kedjan fram till riksdagsbeslut hänga ihop tidsmässigt. Rätt turordning är att först definiera uppdraget för public service och sedan bestämma anslagen. Det är inte minst kritiskt att bolagens redovisning av de olika anslagsalternativen kommer tidigt i processen. Vi vill att uppdrag och anslag till public service bereds i ett sammanhang och att detta avspeglas i beslut om utredningsdirektiv som normalt föregår ett nytt sändningstillstånd. Vi menar att detta har brustit i tidigare tillståndsprocesser. Inför tillståndsperioden –2033, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och i (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2472 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2021/22:1841 av och (båda M) yrkande 3, 2021/22:2629 av (M) yrkande 2, 2021/22:3368 av m.fl. (M) yrkande 9, 2021/22:3513 av m.fl. (C) yrkande 9 och 2021/22:4162 av m.fl. (KD) yrkande 27. Public service, tillsammans med tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen, är grundbultar i vårt mediesystem och i förlängningen i vår demokrati. För fyller public service en viktig funktion då den är att betrakta som ett allmänintresse. Public service har ett viktigt grunduppdrag i att förmedla kvalitativ samhällsinformation, ha ett brett utbud av svensk och nordisk film- och tv-produktion för svenska folket, producerat på svenska i och vara en aktör som främjar svenska språket och belyser svensk kultur och natur. Utöver det har man även ett särskilt viktigt uppdrag att säkerställa att betydelsefull information når hela befolkningen vid krissituationer. Det är därför också viktigt att public service får de resurser som verksamheten behöver för att kunna utföra det uppdrag som man ålagts, men även att bolagen inte lägger betydande medel på innehåll som kan tillgodoses av kommersiella aktörer. Allt fler kritiska röster uttrycker att bolagen inte uppfyller kraven i sändningstillstånden. Trots fortsatt höga förtroendesiffror ser vi också oroligt på det vikande förtroendet bland allt fler grupper och utmaningen i att behålla förtroendet hos nya generationer med tanke på förändrade medievanor. Vi ser omfattande förändringar i vår mediekonsumtion och i mediebolagens innehåll. Detta är ytterligare ett skäl till att reformera public service för att göra den smalare och vassare. För att uppnå en högre trovärdighet för public service behöver public service-systemet reformeras. Därför vill vi att regeringen tillsätter en genomgripande utredning om hur vi kan konstruera ett nytt, modernare public service-system med starka inbyggda mekanismer som, i den mån det går, utgör grunden för en opartisk medieaktör. Inför tillståndsperioden –2033, punkt 1 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3513 av m.fl. (C) yrkande 9 och 2021/22:1841 av och (båda M) yrkande 3, 2021/22:2472 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2021/22:2629 av (M) yrkande 2, 2021/22:3368 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2021/22:4162 av m.fl. (KD) yrkande 27. Public service spelar en stor roll för spegling av hela landet. Den behövs sida vid sida med de privata aktörerna för en mångfald av perspektiv. Ett fortsatt brett uppdrag för public service är centralt för att utbudet ska fortsätta att vara relevant för många i . Det medför även att t.ex. personer med funktionsnedsättning också kan få ta del av ett brett utbud eftersom det är på public service som sådana krav kan ställas. Jag menar att det är viktigt att public service fortsätter att ha ett brett uppdrag. Detta bör tillkännage för regeringen. Inför tillståndsperioden –2033, punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4162 av m.fl. (KD) yrkande 27, 2021/22:1841 av och (båda M) yrkande 3, 2021/22:2629 av (M) yrkande 2 och 2021/22:3368 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2021/22:2472 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2021/22:3513 av m.fl. (C) yrkande 9. Public service har en väldigt viktig roll att spela vad gäller att tillhandahålla en allsidig och opartisk nyhetsverksamhet, som inte minst tillgodoser de särskilda behov som finns hos vissa målgrupper såsom barn och unga, personer med funktionsnedsättning och minoritetsspråkgrupper. Detta gäller såväl nationella och regionala som internationella nyheter. Public service fyller också en väldigt viktig funktion som förmedlare av samhällsinformation. Detta gäller i vardagen men ännu mer i svårare tider, såsom i kris eller krig. anser att det är en alltför liten andel av public service-företagens samlade sändningar som utgörs av nationell, regional eller internationell nyhetsförmedling alternativt samhällsinformation. I stället upptas en stor del av tablåerna av nöjesprogram. Detta är inte en rimlig prioritering. Ett tydligare fokus borde läggas på det som är kärnan i public service-uppdraget. Nöjesproduktioner kan kommersiella aktörer sköta minst lika bra. Likaså borde det vara viktigare för public service att stärka den regionala nyhetsbevakningen än att satsa på stora nöjesproduktioner. För att stärka public services legitimitet behöver uppdraget smalnas av jämfört med och ges ett huvudsakligt fokus på samhällsinformation, oberoende och saklig nyhetsförmedling nationellt och regionalt samt därutöver ett högkvalitativt kulturutbud. Dessa frågor bör utredas av en parlamentariskt tillsatt kommitté. En utgångspunkt i att uppdraget smalnas av är att frigjorda medel ska användas till att stärka mångfalden i svenska medier samt till att sänka public service-avgiften. Detta bör tillkännage för regeringen. Finansiering av public service, punkt 2 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3368 av m.fl. (M) yrkandena 10–12 och 2021/22:2472 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2021/22:2629 av (M) yrkandena 3 och 4. Public service har stora resurser och en privilegierad ställning genom att dess intäkter är reglerade, förutsägbara och oberoende av marknadens förändringar . Att en sådan ställning innebär risker för dålig resursanvändning är lika självklart som skattebetalarnas legitima intresse av att skattemedel används effektivt. Vidare kan det konstateras att skatteinbetalningarna till public service inte står i direkt korrelation till anslagsbeslut. Därför bör public service-avgiften balanseras så att det inte byggs upp ett för stort överskott på det s.k. public service-kontot. Det är avgörande för att det lönar sig bättre att arbeta och att fler kommer i jobb och om public service-avgiftens negativa marginaleffekter bidrar till att hindra detta så måste det självfallet åtgärdas. Vår uppfattning är att det övergripande mediepolitiska målet bör vara en mediemarknad präglad av mångfald. I flera länder förekommer bl.a. reklamfinansiering av public service, som regel i kombination med licens- eller skattemedel. Vi menar att sådana hybridlösningar bör avvisas för svenskt vidkommande. Om public service-företagen får tillgång till både säker offentlig finansiering och stora kommersiella möjligheter finns risken att de får en orimligt gynnad ställning gentemot andra medieaktörer. En sådan möjlighet riskerar att förstärka drivkrafterna att söka det kommersiellt framgångsrika framför det utbud som har tydlig public service-karaktär, vilket skulle äventyra det egna uppdraget. Vi vill att regeringen förstärker granskning av medelsanvändningen, utvärderar public service-avgiftens tekniska utformning, utreder public service-avgiftens eventuella negativa inverkan på arbetsmarknadens funktionssätt och återkommer till med eventuella förslag på justeringar samt balanserar public service-avgiften så att medborgarna inte betalar högre skatt än nödvändigt. Finansiering av public service, punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och i (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2472 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2021/22:2629 av (M) yrkandena 3 och 4 samt 2021/22:3368 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2021/22:3368 av m.fl. (M) yrkandena 11 och 12. Dagens skattefinansierade public service behöver, som vi även påpekade vid införandet av nuvarande system, betydande reformer för att säkra saklighet och opartiskhet. Ett skattebaserat system möjliggör inte röstning med fötterna, dvs. att det är möjligt att avstå från att äga en tv och på så vis avstå från att vara med och finansiera public service om man känner sig missnöjd med bolagens prestation. Public service är en viktig del av grundläggande svensk informationsinfrastruktur, men vi anser i dagens läge att kostnaderna för public service ska minskas och att public service bör sträva efter att bli vassare och upprätthålla en högre kvalitet än . Vi vill därför att regeringen utreder hur en effektivisering av public service-företagens verksamhet kan uppnås på bästa sätt. Beslut vid förhandsprövning av nya tjänster hos public service-företagen, punkt 3 (SD) av (SD), (SD) och i (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2472 av m.fl. (SD) yrkande 9 och 2021/22:3513 av m.fl. (C) yrkande 11. Förhandsprövningen fungerar på så vis att nya program eller andra tjänster av större betydelse ska anmälas till regeringen i förväg för godkännande. Anmälan ska även rapporteras till Myndigheten för press, radio och tv som i sin tur utreder och godkänner den nya tjänstens allmänna värde och marknadspåverkan. Skiljelinjen mellan censur och styrning från regeringen blir därför hårfin vad gäller förhandsprövning. Vi månar om principen om armlängds avstånd, framförallt när politiker kan bedöma programinnehåll som förhandsprövningen av public services nya tjänster innebär. Vi ställer oss skeptiska till om det är politikers och särskilt regeringens uppdrag, att avgöra om public service-företagen ska få lov att starta nya tjänster eller inte. Vi vill inte att en myndighet underställd regeringen utför förhandsprövningar. Detta bör tillkännage för regeringen. Beslut vid förhandsprövning av nya tjänster hos public service-företagen, punkt 3 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3513 av m.fl. (C) yrkande 11 och 2021/22:2472 av m.fl. (SD) yrkande 9. värderar public services viktiga uppdrag att granska makten. Vi vet också att public services kapacitet och opartiskhet i många fall varit bland de första offren när auktoritära och illiberala ledare tar makten. Public services oberoende bör därför skyddas. Oberoendet är centralt för att public service ska uppfylla det demokratiska syftet. En del i detta är att se över det faktum att regeringen är den instans som ska fatta beslut vad gäller förhandsprövningen. Att public service är oberoende vad gäller politisk påverkan är viktigt och bör även fastslås vad gäller förhandsprövningen. Därför vill jag att systemet ska se annorlunda ut så att regeringen inte är inblandad i beslutsfattande vad gäller förhandsprövningen. Detta bör tillkännage för regeringen. Distributionsformer för public services program, punkt 4 (SD) av (SD), (SD) och i (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2472 av m.fl. (SD) yrkandena 8 och 10 samt 2021/22:1841 av och (båda M) yrkande 4, 2021/22:2864 av (M) yrkande 2 och 2021/22:4165 av m.fl. (KD) yrkande 2. granskas inte public service-företagens webbinnehåll av och sändningstillståndet berör inte webbverksamheterna. Public service-företagens webbplatser innehåller mycket som vanliga tv-sändningar inte innehåller, bl.a. textavsnitt intill programinslag som bör kunna granskas utifrån public service-företagens uppdrag om saklighet och opartiskhet. grundlagsutredning (SOU 2020:45) föreslår ändringar som möjliggör granskning av webbinnehåll. Det är glädjande att alla partier äntligen lyssnat på oss och att vi nu tillsammans tagit fram förslag för att lösa denna ohållbara problematik. Regeringen skriver i proposition 2018/19:136 Ett modernt public service nära publiken – Villkor 2020–2025, att övergången från marksänd tv till andra distributionssätt ska utredas och att en beredning bör komma till stånd tidigt . Sverigedemokratarena vill betona att denna utredning bör komma till stånd och att det bör finnas möjlighet att diskutera det eventuella innehållet i en sådan utredning innan ett beslut ska fattas. Det för att teknikutvecklingen går mycket fort och frågorna berör rikets och medborgarnas säkerhet. Det bör klargöras om marknätet ska finnas kvar och hur stor andel av public services utbud som ska sändas via etern. Om marknätet ska finnas kvar som en säkerhetslina för framtida kriser, hur säkrar vi i så fall att hushållen fortfarande kan ta emot sändningarna? Vi vill att regeringen möjliggör för att fatta beslut som gör att public service-företagens webbtjänster kan granskas utifrån saklighet och opartiskhet samt att regeringen omgående tillsätter utlovad utredning om övergång från marksänd tv till andra distributionssätt. Distributionsformer för public services program, punkt 4 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4165 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2021/22:1841 av och (båda M) yrkande 4, 2021/22:2472 av m.fl. (SD) yrkandena 8 och 10 samt 2021/22:2864 av (M) yrkande 2. Utifrån ett demokratiperspektiv är det viktigt att personer med funktionsnedsättning får tillgång även till de medier som har vuxit fram , t.ex. webb-tv. Det är t.ex. problematiskt om en partiledardebatt i en valrörelse inte är tillgänglig för personer med funktionsnedsättning. I takt med att medielandskapet förändras bör därför också medieutbudet för personer med funktionsnedsättning ses över. När det gäller public service är det viktigt att utbudet är tillgängligt för personer med funktionsnedsättning och att det möter minoriteters behov och önskemål. Här har UR en viktig roll att spela som genom sina produktioners kombination av journalistik och pedagogik, skapar program som utbildar och fördjupar i stora som små frågor.