bet · H901MJU12 · 2022-01-27 00:00:00 — I betänkandet Ny djurskyddslag (SOU 2011:75) föreslogs att det i djurskyddslagen skulle införas ett grovt brott mot djurskyddslagen med en straffskala på fängelse i högst . Enligt utredarens mening borde det i straffbestämmelsen för grovt brott mot djurskyddslagen ges exempel på vad som särskilt bör beaktas för att ett brott ska anses vara grovt. Utredaren ansåg att brott som hade medfört eller kunnat medföra betydande ekonomisk för gärningsmannen också skulle kunna hänföras till denna kategori. Enligt utredaren kan riskerna för djurlidande vara större i verksamheter som drivs i vinstsyfte. Sådan verksamhet bedrivs enligt utredaren ofta i större omfattning och vinstsyftet kan i vissa fall motivera ett ökat risktagande. Utredaren menade att särskilt i verksamhet som drivs med s.k. bidragsoptimering som huvudsyfte kan risken vara stor att djurskyddsintresset eftersätts. Utredningen var i betänkandet mycket utförlig om denna grund eftersom vissa fall av allvarlig vanvård blir svåra att förstå om man saknar insikt om varför den uppstår och dessutom, som utredningen underströk, att vanvården riskerar att förvärras . Utredningen uttalade: ”Att handla på det sättet torde nämligen vara bland det mest otillbörliga sätten på vilka man kan utsätta djur för lidande. Det finns också en överhängande risk för att djur utsätts för långvarigt eller annars allvarligt lidande i dessa fall eftersom gärningsmannen kan göra större kostnadsbesparingar ju längre missförhållandena pågår eller ju mer han eller hon frångår en god djurhållning.” Av utredningens praxisgenomgång framgår att djurplågeribrott som orsakar stort lidande och omfattar ett flertal djur regelmässigt bedöms ha ett straffvärde understigande sex månaders fängelse och mycket sällan leder till annan påföljd än villkorlig dom i förening med dagsböter. Utredningens slutsats är att differentieringen i straffmätningen är liten och att det sällan döms ut en ingripande sanktion för de allvarligare fallen av djurplågeri. I utredningen som ligger till grund för propositionen och i lagrådsremissen fanns det, enligt ovanstående resonemang, en punkt som löd: ”Vid bedömning av om brottet är grovt ska det särskilt beaktas om gärningen (…) 3. har begåtts i syfte att nå ekonomiska fördelar.” Punkten är borttagen i den proposition som vi nu har att ta ställning till. Den skulle absolut ha kunnat omformuleras till ”om gärningen inneburit betydande ekonomiska fördelar för gärningspersonen” som Hovrätten för föreslog, men att i stället ta bort den helt gör ju att domstolarna inte kan använda sig av denna grund alls i bedömningen av brottet, vilket vi ser som mycket olyckligt. Att den borde funnits kvar, om än omformulerad, vill vi vara tydliga med att vi anser. Det är också mycket olyckligt att man inte inkluderat systematiskt våld mot familjedjur som ofta är en del i kvinnofridskränkning och fridskränkning. Genom hela processen av framtagandet av lagförslaget är det många som har påtalat behovet av att det införs, eftersom forskning länge har påvisat att det finns en stark koppling mellan våld mot djur och våld mot kvinnor och barn i nära relationer. I relationer där djur hålls som gisslan och blir utsatta för såväl fysiskt som psykiskt lidande i syfte att skada, skrämma eller hota den person mot vilken våldet är riktat, bedöms inte djurens lidande om det blir en rättsprocess på grund av kvinnofridsbrott. Det är självklart ett problem. I har vi inte tagit detta på tillräckligt stort allvar. Vissa länsstyrelser arbetar aktivt med frågan och hade fått ytterligare ett verktyg i arbetet om våld mot djur som utförs i syfte att skada, skrämma eller hota någon annan hade inkluderats som kvalifikationsgrund. i har arbetat mycket aktivt med frågan och visat att om man kombinerar arbetet mot våld mot djur med arbetet mot våld i nära relation kan man skydda och rädda människoliv. I propositionen Förstärkt straffrättsligt skydd vid grov fridskränkning och grov kvinnofridskränkning (prop. 2012/13:108) skrev regeringen att arbetet med att förebygga och bekämpa brott i nära relationer har mycket hög prioritet och måste bedrivas på bred front, och man poängterade ”Som ett led i arbetet med att förebygga och bekämpa brott i nära relationer är det därför nödvändigt att säkerställa att det straffrättsliga skyddet är starkt”. Av ovanstående anledningar anser vi därför att propositionen även borde ha innehållit en kvalifikationsgrund för grovt djurplågeri, dvs. att brottet ska anses som grovt om syftet med gärningen varit att skada, skrämma eller hota någon annan. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2021/22:18 Brott mot djur – skärpta straff och ett mer effektivt sanktionssystem : 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i . 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i djurskyddslagen (2018:1192). 2021/22:4242 av m.fl. (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den nya lagen ska följas upp och utvärderas och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4246 av m.fl. (KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att de förseelser som avses avkriminaliseras främst bör adresseras genom kontrollverktyg som främjar regelefterlevnad snarare än straff och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sanktionsavgifter vid införande bör begränsas till enklare förseelser av administrativ karaktär och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att spannet för sanktionsavgifter bör justeras ned till att motsvara förseelser av administrativ karaktär och tillkännager detta för regeringen. Motioner från allmänna motionstiden /22 2021/22:993 av (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa brottet grovt djurplågeri med enbart fängelse i straffskalan och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2457 av m.fl. (SD): 17.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om införandet av grovt djurplågeri på straffskalan och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3430 av m.fl. (M): 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett grovt djurplågeribrott för de allvarligaste typerna av djurplågeri och tillkännager detta för regeringen. [1] Brott mot djur – Skärpta straff och ett mer effektivt sanktionssystem (SOU 2020:7). [2] Rådets förordning (EG) nr 1/2005 av om skydd av djur under transport och därmed sammanhängande förfaranden och om ändring av direktiven /432/EEG och 93/119/EG och förordning (EG) nr 1255/97. [3] Rådets förordning (EG) nr 1099/2009 av om skydd av djur för avlivning.