bet · H901NU22 · 2022-06-09 00:00:00 — I motionerna 2021/22:3380 (L) yrkande 6 och 2021/22:3687 (M) yrkande 11 anförs att regeringen bör se över åtalsprövningsreglerna för patentmål. Utskottet vill med anledning av dessa yrkanden påminna om att – på förslag av ett enigt utskott – antog en proposition om skärpta straff för de allvarligaste fallen av immaterialrättsintrång. Propositionen innebar bl.a. att åtalsprövningsreglerna i de immaterialrättsliga lagarna ändrades så att åklagare numera får väcka allmänt åtal för brott när det är motiverat från allmän synpunkt. När det gäller patentintrång innebär det att kraven för att väcka allmänt åtal sänkts något i förhållande till vad som dittills krävts. Reglerna trädde i kraft , och utskottet avser inte att förorda något riksdagsuttalande i frågan. Övriga frågor som rör immaterialrätt Utskottets förslag i korthet avslår samtliga motionsyrkanden som behandlar övriga frågor om immaterialrätt. Yrkandena innehåller bl.a. förslag om en ny immaterialrättsstrategi, nya mönsterrättsregler, stärkt statligt stöd för företag och uppfinnare, samt tydligare regler när det gäller skyddade beteckningar. Utskottet hänvisar främst till pågående arbete och gällande rätt. Jämför reservation 7 (M, KD, L), 8 (M), 9 (SD) och 10 (KD). m.fl. (M) skriver i kommittémotion 2021/22:3687 att ett första steg för att stärka arbete på immaterialrättsområdet vore att inrätta en nationell strategi för immaterialrättsfrågor. Detta förordas i yrkande 10. När det vidare gäller mönsterskydd förordar motionärerna i yrkande 12 att de regler som gäller bör ses över. Motionärerna framhåller att enklare regler för mönsterskydd och design behövs exempelvis när det gäller ansöknings- och förnyelseförfaranden. I kommittémotion 2021/22:2430 anför m.fl. (SD) i yrkande 6 att regeringen bör utvärdera straffskärpningarna som genomfördes i och med att antog propositionen om skärpta straff för de allvarligaste fallen av immaterialrättsintrång. Utvärderingen bör göras för att undvika att reglerna i praktiken kommer att leda till att enskilda jagas i stället för att omfattande organiserad brottslig verksamhet bekämpas. I kommittémotion 2021/22:2435 anför m.fl. (SD) att ett kunskapscenter för immaterialrättsliga frågor bör inrättas. Det framgår av yrkande 1. Motionärerna framhåller att ett sådant kunskapscenter bör samla och knyta ihop kompetenser inom patent och övriga immaterialrättsliga områden. I motionen anförs vidare att staten behöver bli betydligt mer behjälplig när det bl.a. gäller att skydda svenska patent och hjälpa till i patenttvister. I yrkande 2 förordas därför att regeringen utser en myndighet som assisterar svenska företag och uppfinnare vid immaterialrättsliga intrång. I kommittémotion 2021/22:4217 av m.fl. (KD) förordas i yrkande 44 att regeringen – mot bakgrund av reglerna om skyddade geografiska beteckningar – återkommer till med förslag som säkerställer att företag kan informera sig på ett snabbt och effektivt sätt om vilka beteckningar som skyddas. (S) förordar i motion 2021/22:1798 att regeringen ser över förutsättningarna att göra universitet till immaterialrättscentrum. Ett sådant centrum skulle enligt motionären kunna koppla samman PRV:s resurser med de forskare som finns på immaterialrättsområdet. På så vis skulle kunskapsutvecklingen på området säkerställas som alla aktörer har tillgång till en tydlig ingång för stöd i immaterialrättsfrågor. (SD) anför i motion 2021/22:2037 att piratkopierade varor orsakar skador på såväl varumärken som ekonomi. Motionären anser därför att köp och vidareförsäljning av falska produkter bör kriminaliseras. I motion 2021/22:3355 framhåller (KD) att det är ett problem att det samiska kulturarvet emellanåt utnyttjas av större företag som plockar mönster och trycker upp dem på billigare tyger, vilket i sig skadar det samiska konsthantverket. I yrkande 6 förordas därför ett tillkännagivande om att regeringen ser över om det finns möjligheter att stärka samernas immateriella rättigheter till deras eget kulturarv. Bakgrund och pågående arbete Ett mönsterskydd skyddar utseende och form men inte en produkts funktion eller den bakomliggande idén. Ett mönsterskydd innebär att ingen annan får tillverka, sälja eller importera kopior av den skyddade designen. Ett mönsterskydd gäller och kan förlängas upp till . All formgivning går dock inte att mönsterskydda. För att en produkt ska kunna mönsterskyddas krävs att designen skiljer sig från all tidigare offentliggjord design. Det räcker t.ex. inte att byta färg på ett redan existerande mönster. Designen måste vidare ha särprägel, vilket betyder att den inte får vara så enkel att den räknas som en form alla ska kunna använda, som en cirkel eller triangel. Design kan inte heller skyddas om den utan tillstånd innehåller någon annans varumärke, skyddade firma, porträtt, släktnamn eller konstnärsnamn eller ett upphovsrättsligt skyddat verk. Den får inte heller innehålla ett statsvapen eller statsflagga eller strida mot god sed. Bestämmelserna i svensk rätt som reglerar mönsterskydd finns framför allt i mönsterskyddslagen (1970:485). Ett arbete om en översyn av reglerna om mönsterskydd pågår på EU-nivå. Mönsterrätten är harmoniserad inom EU och regleras i ett EU-direktiv – vilket införlivats i svensk rätt – och en förordning. Översynen innefattar direktivet och förordningen och kommer enligt uppgifter från att sannolikt medföra ändringar i svensk rätt. Översynen omfattar bl.a. frågor som rör registrering av mönsterrättsansökningar, anpassning till nya teknologier (exempelvis 3D-utskrifter och skydd för användargränssnitt), reglering av intrångsgörande varor som passerar unionen (transit) och en eventuell reglering av frågan om reservdelar. Enligt uppgift från väntas ett förslag från kommissionen presenteras tidigast . Nya regler om geografiska beteckningar, varumärken och företagsnamn lämnade regeringen propositionen Stärkt skydd för geografiska beteckningar och tydligare regler vid registrering av varumärken och företagsnamn i ond tro (prop. 2020/21:125) till . I propositionen föreslog regeringen bl.a. att varumärkeslagens bestämmelser om skadestånd och andra sanktioner ska kunna tillämpas i samband med intrång i geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar som skyddas inom EU genom unionens tillträde till Genèveakten. Detsamma ska gälla geografiska beteckningar som skyddas av frihandelsavtalen med och . Förslagen innebär således ett stärkt skydd för sådana beteckningar som skyddas av Genèveakten och frihandelsavtalen, och det blir möjligt att vid vite förbjuda användningen av en beteckning. Den som har lidit skada till följd av en otillåten användning av en beteckning ska också kunna få ersättning för skadan. I propositionen framhöll regeringen att de beteckningar som skyddas inom EU till följd av Genèveakten framgår av de beslut som fattas av kommissionen. De beteckningar som skyddas av frihandelsavtal framgår vanligtvis direkt av avtalen. Det är också möjligt att söka efter och få ytterligare information om skyddade beteckningar i elektroniska register som tillhandahålls av kommissionen. Enligt uppgift från är det som på nationell nivå har hand om frågor som rör geografiska beteckningar och tillhandahåller information om dessa. biföll regeringens förslag (bet. 2020/21:NU23, rskr. 2020/21:336), och lagändringarna trädde i kraft . presenterade och utveckling () rapporten och piratkopiering och den svenska ekonomin – säkerställande att ”Made in ” alltid är det. I rapporten uppskattas både effekterna av import av piratkopierade produkter till och effekterna av den globala handeln med piratkopierade produkter där innehavarna av de immateriella rättigheterna är i grunden svenska företag. Det är första gången som konsekvenserna av förfalskning och piratkopiering för just och svenska företag har undersökts. Rapporten togs fram på uppdrag av PRV och finns tillgänglig på PRV:s webbplats. Kunskapshöjande insatser på immaterialrättsområdet gav regeringen och i uppdrag att arbeta kunskapshöjande inom området immateriella tillgångar (för åren 2016–2019). I PRV:s instruktion finns ett tydligt informationsuppdrag inskrivet som innebär att myndigheten ska driva arbetet vidare inom ramen för sin ordinarie verksamhet. Av propositionen Forskning, frihet, framtid – kunskap och innovation för (prop. 2020/21:60) framgår att regeringen ska inrätta en arena för innovationsupphandling i syfte att öka och stimulera innovationsupphandlingar i . Av propositionen framgår även att pengar har avsatts till för denna satsning och att arbetet ska höja kunskapen hos berörda aktörer om vikten av strategisk hantering av immateriella tillgångar – så att bl.a. onödiga inlåsningseffekter av immateriella tillgångar kan undvikas. antog propositionen (bet. 2020/21:UbU16, rskr. 2020/21:254). har , i enlighet med ett uppdrag från regeringen, lanserat en arena för innovationsupphandling (Afori). Arenan ska fungera som en mötesplats för offentlig sektor, näringsliv, akademi och civilsamhälle. Syftet med arenan är att fler innovationsupphandlingar ska genomföras i så att forskning och innovation kan komma ut i samhället och bidra till samhällets gröna omställning, ökad välfärd och näringslivets konkurrenskraft. Inom ramen för detta arbete ingår även att höja berörda aktörers kunskap om vikten av en strategisk hantering av immateriella tillgångar. PRV har fått i uppdrag av regeringen att bistå i det arbetet (Uppdrag att genomföra insatser för nyttiggörande och kommersialisering av innovation N2021/01194). Utöver detta kan nämnas att det på EU-nivå, inom ramen för för immateriella tillgångar, kommer att inrättas ett europeiskt informationscenter, som ska fungera som en s.k. one-stop shop för information om immaterialrätt. Enligt uppgift från kommer detta center att samverka med de nationella initiativ som redan finns på området. I finns vidare en struktur med innovationskontor på ett antal lärosäten, som till del har en rådgivande uppgift när det gäller immaterialrätt. pågår ett arbete för att utveckla denna struktur och göra den mer ändamålsenlig. fick en särskild utredare (, före detta statssekreterare) i uppdrag av regeringen att föreslå en utvecklad struktur för innovationsstödet vid statliga universitet och högskolor (dir. 2019:72). Syftet var att innovationsstödet vid lärosätena, som bl.a. består av holdingbolag och innovationskontor, mer ändamålsenligt ska kunna bidra till att stärka innovationskraft och därmed landets konkurrenskraft, sysselsättning och ekonomiska utveckling. överlämnade utredaren betänkandet Ett utvecklat innovationsstöd vid universitet och högskolor (SOU 2020:59) till regeringen. I betänkandet finns flera förslag om hur det strategiska arbetet bör utformas när det gäller kunskapshöjande insatser om immateriella tillgångar av högskolor, PRV och arbetsgivare. Betänkandet är remitterat bereds inom . har regeringen gett i uppdrag att genom innovationscheckar fortsätta bidra till att höja kunskapen hos företag när det gäller innovation och immateriella tillgångar (Uppdrag att genomföra insatser för nyttiggörande och kommersialisering av innovation N2021/01194). Skydd för urfolks traditionella kunskap och uttryck Enligt uppgifter från deltar i mellanstatliga kommitté IGC (, Traditional Knowledge and Folklore). I kommittén diskuteras frågor om skydd för bl.a. urfolks traditionella kunskap och uttryck. Enligt det nu gällande mandatet är slutmålet för förhandlingarna i kommittén att ett eller flera rättsliga instrument tas fram till skydd för genetiska resurser, traditionell kunskap och folklore. Inför förhandlingarna i kommittén koordineras en gemensam EU-position, vilken enligt i många delar sammanfaller med position. I förhandlingarna verkar bl.a. för att ett skydd för traditionell kunskap och traditionella uttryck ska vara evidensbaserat och värna om en rik publik domän, så att kunskaps- och kulturutbyten inom och mellan samhällen inte hämmas, t.ex. genom mekanismer som låser in kunskap och kulturyttringar . Utskottet har , (bet. 2020/21:NU23) avstyrkt motionsyrkanden dels om att mönsterskyddsreglerna bör ses över, dels om att det behövs en särskild immaterialrättsstrategi, dels om att ett immaterialrättscenter bör inrättas. Utskottet hänvisade vid det nämnda tillfället främst till pågående arbete. Företrädarna för och i utskottet hade andra uppfattningar i olika delar och uttryckte dessa i reservationer. beslutade i enlighet med utskottets förslag. avstyrkte utskottet motionsyrkanden om att det behövs förtydliganden när det gäller hur företag kan informera sig om de skyddade geografiska beteckningar (bet. 2020/21:NU23). Företrädarna för och uttryckte en annan uppfattning i en reservation. Ett enigt utskott har , (bet. 2020/21:NU23), avstyrkt motionsyrkanden dels om att skydda samernas immateriella rättigheter, dels om att vidareförsäljning av falska produkter bör kriminaliseras. Utskottet har hänvisat till gällande rätt och pågående arbete. Utskottets ställningstagande redovisas under följande rubriker: – Övriga frågor om immaterialrätt. I motion 2021/22:3687 (M) yrkande 10 förordas ett tillkännagivande om att en immaterialrättsstrategi tas fram. Utskottet delar i grunden motionärernas syn på vikten av att intensifierar sitt arbete för att hjälpa svenska företag att kunna ta hand om sina immateriella tillgångar. Utskottet vill därför påminna om det arbete som initierats på EU-nivå och den handlingsplan om immateriella tillgångar som presenterats av kommissionen och som innehåller en rad initiativ. Det handlar bl.a. om att förbättra skyddet av immateriella rättigheter, uppmuntra framför allt små och medelstora företag att effektivt använda sina immateriella tillgångar, förenkla tillgången till och delning av immaterialrättsligt skyddade tillgångar, bekämpa intrången i immateriella rättigheter och verka för en rättvis spelplan på global nivå. När det gäller frågor om AI och immaterialrätt så uppger att det pågår diskussioner på både europeisk och internationell nivå om hur bl.a. immaterialrätten ska förhålla sig till AI och vilka frågor som lagstiftaren bör ha med sig när det gäller AI, samt att regeringen deltar i dessa diskussioner. Motionsyrkandet avstyrks därmed. Övriga frågor om immaterialrätt Utskottet vill först och främst framhålla att de immaterialrättsliga skydden skapar viktiga förutsättningar för att tillgängliggöra de kommersiella värdena av forskning och innovation. Väl fungerande immaterialrättsliga skydd är därför mycket betydelsefulla för svenska företags konkurrenskraft och tillväxtmöjligheter. I motion 2021/22:3687 (M) yrkande 12 förordas att reglerna som rör mönsterrätt ska ses över. Utskottet vill med anledning av yrkandet påminna om att en översyn av regelverken för mönsterskydd har inletts på EU-nivå och att kommissionen väntas presentera konkreta förslag . Utskottet avser att noga följa det fortsatta arbetet men ser inget behov av att förorda något tillkännagivande när det gäller mönsterrätt. I motionerna 2021/22:1798 (S) och 2021/22:2435 (SD) yrkande 1 föreslås att ett kunskapscenter för immaterialrätt införs. I motion 2021/22:2435 (SD) yrkande 2 föreslås även att en myndighet utses som ska assistera svenska företag och uppfinnare vid immaterialrättsintrång. Utskottet kan konstatera att det framgår av propositionen Forskning, frihet, framtid – kunskap och innovation för , som antog , att regeringen ska inrätta en arena för innovationsupphandling med syftet att öka och stimulera innovationsupphandlingar i . Utskottet noterar att lanserat en arena för innovationsupphandling för att fler sådana upphandlingar ska genomföras i . Inom ramen för detta arbete ingår även att höja berörda aktörers kunskap om vikten av en strategisk hantering av immateriella tillgångar, och PRV har fått i uppdrag av regeringen att bistå i det arbetet. Utöver detta vill utskottet påminna om att det inom ramen för för immateriella tillgångar kommer att inrättas ett europeiskt informationscenter, som ska fungera som en s.k. one-stop shop för information om immaterialrätt. I motion 2021/22:2430 (SD) yrkande 6 förordas ett tillkännagivande om att regeringen utvärderar de regler som trädde ikraft med anledning av att biföll propositionen Skärpta straff för de allvarligaste fallen av immaterialrättsintrång (prop. 2019/20:149, bet. 2019/20:NU18, rskr. 2019/20:312). Motionärerna anser att de ska utvärderas efter att de trätt i kraft. Motionärerna anger att det är angeläget att säkerställa att lagstiftningen får avsedd effekt och träffar den organiserade brottsligheten. Med anledning av det som framförs i den nämnda motionen vill utskottet framhålla att de lagändringar som avses innehåller s.k. kvalifikationsgrunder, dvs. vad som särskilt ska beaktas vid bedömningen av om ett brott är grovt. Som redovisats i det föregående kan det på så sätt säkerställas att ett brott som regel kommer att bedömas som grovt, om det finns sådana omständigheter som lagstiftaren särskilt framhållit. Utskottet avser inte att förorda något tillkännagivande i linje med det som föreslås i den nyssnämnda motionen. trädde som redovisats nya regler i kraft när det gäller bl.a. skydd för geografiska beteckningar. I motion 2021/22:4217 (KD) yrkande 44 anförs att regeringen bör återkomma till med förslag som säkerställer att företag kan informera sig på ett snabbt och effektivt sätt om vilka beteckningar som skyddas. Utskottet noterar att det är möjligt att söka efter och få ytterligare information om vilka beteckningar som är skyddade i EU och i elektroniska register och databaser som tillhandahålls av kommissionen och att det i är som har hand om frågor som rör geografiska beteckningar och tillhandahåller information om dessa. Motionsyrkandet kan därmed lämnas utan åtgärd. Förslag som rör varumärkesrätt och piratkopierade varor framförs i motion 2021/22:2037 (SD). Hållningen är att den svenska lagstiftningen bör skärpas på flera områden för att motverka piratkopiering. Som redovisats har utskottet tidigare avstyrkt liknande motionsyrkanden bl.a. mot bakgrund av att antog ett förslag som gör det möjligt för att ingripa mot misstänkta varumärkesförfalskningar i vissa fall, och mot bakgrund av kunskapshöjande insatser från t.ex. PRV. Utskottet ser inget behov av att agerar i denna fråga. Avslutningsvis framhålls det i motion 2021/22:3355 (KD) yrkande 6 att regeringen bör se över möjligheterna att stärka samernas immateriella rättigheter till deras eget kulturarv. Enligt uppgifter från behandlas denna typ av frågor inom ramen för Wipos arbete där deltar, och enligt utskottets uppfattning bör arbetet inte föregripas av att uttalar sig i frågan. Samtliga motionsyrkanden avstyrks därmed. Vissa frågor om upphovsrätt, punkt 1 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3368 av m.fl. (M) yrkande 22 och 2021/22:274 av och (båda SD), 2021/22:845 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:2430 av m.fl. (SD) yrkandena 1–5 och 2021/22:3227 av m.fl. (C) yrkande 10. Strömmade tjänster för rörliga medier har snabbt vunnit terräng och prenumererar ett genomsnittligt svenskt hushåll på minst en strömningstjänst. Den digitala omställningen har varit särskilt tydlig och genomgripande för dagspressen. De annonsintäkter som tidigare finansierat det redaktionella arbetet tillfaller i hög utsträckning bolagen bakom sökmotorer och sociala medier. beräknas av nya annonsinvesteringar gå till bolagen bakom t.ex. Google och Facebook. Grunden för dagspressens traditionella affärsmodell där annonsintäkterna varit den huvudsakliga intäktskällan finns därmed inte längre. Därtill har bolagen bakom sökmotorer och sociala medier kunnat dra nytta av pressens produkt, dvs. det journalistiskt producerade innehållet för att öka dragningskraften till sin egen produkt, ofta utan ersättning. Resultatet har blivit en snabb utslagning av dagspress och en utmanande omställning för de få som ändå finns kvar. EU:s nya upphovsrättsdirektiv som syftar till en harmonisering av upphovsrätten öppnar bl.a. upp för ersättning till mediebolag och publicister. Att medier ska kunna få betalt för sitt innehåll anser vi dock vara betydelsefullt. vill vi påpeka att det är av stor betydelse att den kommande regleringen inte utformas så att den stryper informationsflödet på nätet. En ytterligare betydelsefull fråga som adresseras av många mediehus rör hur redaktionellt innehåll bör värnas från att bli nedplockat av t.ex. sociala plattformar när dessa menar att innehållet bryter mot deras användarvillkor. Frågan om särskilda regler för redaktionellt innehåll som publiceras på plattformarna kompliceras exempelvis av att EU inte har något gemensamt medieetiskt system eller regler för vad som ska klassas som redaktionellt innehåll. Gränsdragningarna som ska göras i genomförandet av direktivet kan således bli svåra. Mot denna bakgrund anser vi att det är viktigt att regeringen ser till att den kommande regleringen som genomför EU:s nya upphovsrättsdirektiv i svensk rätt är utformad så att skyddet för immateriella tillgångar liksom villkoren för att träffa upphovsrättsliga avtal harmoniseras inom EU. Detta anser vi att bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vissa frågor om upphovsrätt, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2430 av m.fl. (SD) yrkandena 1–5 och 2021/22:274 av och (båda SD), 2021/22:845 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:3227 av m.fl. (C) yrkande 10 och 2021/22:3368 av m.fl. (M) yrkande 22. Immateriella värden har i takt med den tekniska utvecklingen och informationssamhällets mognad kommit att bli en alltmer betydelsefull del av samhällsekonomin. har utvecklingen inneburit att teknik och information sprids, konsumeras och förbrukas snabbare . Digital teknik och internet har kommit att ta platsen som den primära plattformen såväl för den demokratiska debatten och spridningen av information och nyheter, som för konsumtionen av kultur och underhållning. Det upphovsrättsliga regelverket bygger dock fortfarande till stora delar på den ordning som tillkom när tryckpresstekniken var den gängse plattformen för informationsspridning. Att framställa och publicera bilder, att sprida vidare information på bloggar och sociala medier och att publicera texter av varierande verkshöjd för en potentiellt global publik är en naturlig del av vardagen för många och präglar hur människor interagerar på internet i det moderna samhället. Vi vill därför påpeka att sådana beteendemönster passar dåligt med dagens upphovsrättsliga regelverk där den som sprider vidare en bild, text eller artikel på sociala medier mycket väl kan begå upphovsrättsintrång om upphovsmannens medgivande saknas. Upphovsrätten behöver därför reformeras och anpassas till hur det digitala samhället fungerar i praktiken. Vidare vill vi framhålla att yttrandefriheten är en av de viktigaste grundpelarna i den västerländska demokratiska samhällsmodellen. Yttrandefriheten tillkommer envar, och en allt viktigare del av samhällsdebatten och åsiktsbildningen sker på internet. Vi menar att det är fundamentalt att upprätthålla en god marginal mellan eventuella åtgärder för upphovsrättsskydd och skyddet för åsiktsbildning som sker genom exempelvis informationsförmedling, satir och debatt på internet. Vi kan konstatera att ett nytt upphovsrättsdirektiv antogs inom EU 2019 med syftet att stärka den digitala inre marknaden och skapa förutsättningar för innovation, kreativitet och investeringar. Vi menar att direktivet – så som det ser ut – med stor sannolikhet kommer att skapa betydligt fler problem än vad det löser och på flera sätt begränsa yttrandefriheten på internet.