bet · H901UbU14 · 2022-03-18 00:00:00 — När det gäller frågor om att ändra ansvarsfördelningen i fråga om skolan inom olika områden vill utskottet uppmärksamma att Utredningen om ett statligt huvudmannaskap för skolan (U 2020:07) har ett uppdrag att ta fram ett beslutsunderlag som kan skapa förutsättningar för ett statligt huvudmannaskap för samtliga skolformer utom förskolan och den kommunala vuxenutbildningen. Uppdraget ska redovisas . Utskottet avvaktar utredningens slutbetänkande och regeringens kommande beredning av frågan. När det sedan gäller yrkanden som behandlar frågor om resursfördelningen inom skolväsendet vill utskottet påminna om det ansvar som kommunerna har enligt skollagen att fördela resurser till utbildning inom skolväsendet efter barnens och elevernas olika förutsättningar och behov. Utskottet noterar att de lagändringar som föreslås i lagrådsremissen Ökad likvärdighet för skolhuvudmän bedöms öka möjligheten att ge alla barn och elever tillgång till en god och likvärdig utbildning oavsett huvudman. När det slutligen gäller frågor om avgifter hänvisar utskottet till gällande rätt och finner bestämmelserna vara väl avvägda. Utskottet finner i övrigt inte skäl att föreslå några ändringar i gällande reglering med anledning av motionsyrkanden. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2021/22:83 (-) yrkande 1, 2021/22:1801 (S), 2021/22:2601 (V) yrkande 8, 2021/22:2606 (V) yrkandena 3 och 7, 2021/22:2609 (V) yrkande 11, 2021/22:3854 (S), 2021/22:4002 (L) yrkande 3 och 2021/22:4209 (MP) yrkande 3. Färre riktade statsbidrag som avser gymnasieskolan I utbildningsutskottets betänkande 2017/18:UbU32 Riktade statsbidrag till skolan välkomnade utskottet regeringens åtgärder för att komma till rätta med de brister som har påvisats i systemet med riktade statsbidrag, däribland en översyn av hur systemet med riktade statsbidrag kan förenklas och förbättras (skr. 2017/18:217, bet. 2017/18:UbU32, rskr. 2017/18:432). Utskottet kan vidare konstatera att regeringen har en ambition att göra de riktade statsbidragen på utbildningsområdet betydligt färre och enklare och att regeringen också har inlett ett arbete för att renodla statsbidragen (se budgetpropositionen ). Utskottet anser att regeringen måste göra mer så att de riktade statsbidragen blir färre till förmån för generella bidrag för gymnasieskolan. Utskottet vill framhålla att för små huvudmän innebär en stor mängd statsbidrag en ökad sårbarhet eftersom det ofta ställs krav på att aktiviteter ska påbörjas innan lämnar ett slutgiltigt beslut om utbetalning av ett bidrag. Utskottet vill att skolor och huvudmän ska fokusera på arbetet med att öka elevernas kunskaper och det är inte acceptabelt att det arbetet blir lidande till följd av många och krångliga statsbidrag. Utskottet anser därför att regeringen kraftigt ska minska dessa statsbidrag till förmån för generella bidrag för gymnasieskolan. Utskottet ger därför regeringen tillkänna att den ska minska antalet riktade statsbidrag som avser gymnasieskolan till förmån för generella bidrag. Med det anförda tillstyrker utskottet motion 2021/22:3990 (M) yrkande 20. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om val av skola. Jämför reservation 15 (SD), 16 (C), 17 (V), 18 (KD), 19 (L), 20 (MP), 21 (C, KD, MP), 22 (M, C, KD, L) och 23 (C, KD). I partimotion 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkande 52 vill motionärerna ha ett aktivt och obligatoriskt skolval i alla kommuner. Valfriheten är en rättighet som alla elever ska garanteras, oavsett bakgrund, och forskning visar att det främst är barn från resursstarka familjer som utnyttjar det fria skolvalet. I motion 2021/22:3475 av Kopparklint (M) anser motionären att man ska utreda förutsättningarna för undantag i lagen när det gäller beslut som rör val av skola. I kommittémotion 2021/22:2542 av m.fl. (SD) yrkande 7 vill motionärerna säkerställa det fria skolvalet och att elever inte ska påtvingas en allsidig social sammansättning under sin skolgång. Eftersträvansvärd likvärdighet är enligt motionärerna att varje elev får tillgång till undervisning av god och hög kvalitet och möts av studiero och trygghet. I yrkande 8 begär motionärerna att närhetsprincipen ska tillämpas på så sätt att den elev som har kortast avstånd mellan hem och skola alltid ska ha företräde till en skolplats i den närmast belägna skolan hos den kommunala huvudmannen. I motion 2021/22:3022 av m.fl. (SD) yrkande 12 önskar motionärerna att man verkar för levande skärgårdsskolor. I kommittémotion 2021/22:3222 av m.fl. (C) yrkande 27 vill motionärerna värna och utveckla det fria skolvalet och införa ett obligatoriskt, aktivt och samordnat skolval. Att reformera det fria skolvalet är avgörande för att skapa en skola för alla. I yrkande 28 konstaterar motionärerna att information om skolvalet behöver tillgängliggöras på ett lättförståeligt och överskådligt sätt och att skolor ska vara skyldiga att dela relevant information om sin verksamhet samt att den ska finnas öppen och tillgänglig för alla. Bland annat bör enligt motionärerna information lämnas om antalet elever, lärartäthet, betygsfördelning, resultat på nationella prov samt offentlig finansiell information om omsättning och utdelning av överskott. I yrkande 29 föreslår motionärerna att hemkommunens ansvar för att ordna plats i grundskola för alla elever bör breddas för att inkludera även fristående skolor. I yrkande 37 begärs att ges i uppdrag att ta fram faktaunderlag om små skolors kvalitet och rekommendation i att möta särskilda utmaningar för att ge möjlighet till utveckling och stärka förutsättningarna för små skolor. I yrkande 38 anför motionärerna att små skolor bör få rimliga arbetsvillkor och möjlighet att anpassa verksamheten genom att de ges en större flexibilitet i hur insatser ska genomföras. Exempel på insatser där små skolor behöver kunna anpassa verksamheten är tillgång till elevhälsa och skolbibliotek. I partimotion 2021/22:2609 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 2 föreslår motionärerna att om det är konkurrens om en plats bör platsen i första hand tilldelas en elev som bor inom samma upptagningsområde som skolan ligger i samt att varje fall av särskilda önskemål ska beslutas av skolledningen i samråd med vårdnadshavare. I kommittémotion 2021/22:4212 av m.fl. (KD) yrkande 25 begärs att skolvalet görs obligatoriskt för alla elever. Motionärerna framhåller att det finns en viss segregerande effekt genom vilka som nyttjar skolvalet – ofta engagerade föräldrar med god utbildning. I kommittémotion 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 103 vill motionärerna ha ökad flexibilitet för skolor på landsbygden. Enligt motionärerna ska det bl.a. vara möjligt för en skola att ta emot elever från två länder i gränsbygder. I yrkande 104 vill motionärerna ha flexibla lösningar för att uppfylla skolplikten på landsbygden. I partimotion 2021/22:4002 av m.fl. (L) yrkande 6 föreslår motionärerna åtgärder för att vårda och utveckla friskolereformen och skolvalssystemet. Motionärerna framhåller reformförslag som stärker likvärdigheten och ökar skolans fokus på kunskapsuppdraget – utan att tumma på familjers möjlighet att välja skola. I motion 2021/22:4110 av m.fl. (MP) yrkande 4 anser motionärerna att man ska underlätta skolgång i ett annat land i gränsområden. Hemkommunen ansvarar för att utbildning i kommer till stånd för alla som enligt denna lag har rätt att gå i och som inte fullgör sin skolgång på annat sätt. Skyldigheten fullgörs genom att hemkommunen anordnar grundskola i den omfattning som krävs för att bereda utbildning för alla i kommunen som är berörda. Om det finns särskilda skäl, får hemkommunen komma överens med en annan kommun om att denna i sin grundskola ska ta emot elever vars grundskoleutbildning hemkommunen ansvarar för (10 kap. 24 § skollagen). Enligt skollagen är det möjligt att välja en skola både i och utanför hemkommunen. En elev har rätt att bli mottagen i en grundskola som anordnas av en annan kommun än den som ska svara för elevens utbildning, om eleven med hänsyn till sina personliga förhållanden har särskilda skäl att få gå i den kommunens grundskola (10 kap. 25 § skollagen). Att elever ska ha nära till skolan framgår av 10 kap. 29 § skollagen. I bestämmelsen sägs att varje kommun är skyldig att vid utformningen av sin grundskola beakta vad som är ändamålsenligt för eleverna från kommunikationssynpunkt. Varje kommun ska organisera sin grundskola så att ingen elev på grund av skolgången behöver bo utanför det egna hemmet. Avsteg från bestämmelsen får dock göras om förhållandena är så speciella att det framstår som orimligt att kommunen måste anordna skolgång på sådant sätt att eleven kan bo kvar i hemmet under skolgången. Vid bedömningen ska särskild vikt fästas vid elevens ålder. I 10 kap. 30 § skollagen anges att en elev ska placeras vid den av kommunens skolenheter där elevens vårdnadshavare önskar att eleven ska gå. Om den önskade placeringen skulle medföra att en annan elevs berättigade krav på placering vid en skolenhet nära hemmet åsidosätts, ska dock kommunen placera eleven vid en annan skolenhet inom sin grundskola. I bestämmelsen sägs också att kommunen i annat fall endast får frångå elevens vårdnadshavares önskemål om den önskade placeringen skulle medföra betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter för kommunen eller om det är nödvändigt med hänsyn till övriga elevers trygghet och studiero. Fristående skolors skyldighet att vara öppna för alla elever som har rätt till utbildning i den aktuella skolformen är föreskriven i lag (t.ex. 10 kap. 35 § skollagen). Vid urval till fristående förskoleklasser, grundskolor och grundsärskolor som har fler sökande än det finns platser får en huvudman för en sådan skola, som använder anmälningstid som en urvalsgrund, välja att ta emot ett begränsat antal elever per läsår (särskild kvot) som ges företräde framför övriga sökande. I den särskilda kvoten får bara de elever ingå som varit bosatta i landet än före starten av det aktuella läsåret (se förordningen [2016:910] om särskild kvot för fristående skolor). Utredningen om en mer likvärdig skola (U 2018:05) överlämnade sitt betänkande till regeringen (SOU 2020:28). Utredningen föreslog bl.a. ett gemensamt skolval, där alla vårdnadshavare deltar och där alla skolor, både kommunala och fristående liksom sameskolan, är valbara, och som administreras av . Utredningen föreslog vidare att man ska behålla det fria skolvalet och att det även i fortsättningen ska finnas en garanti för elever att bli placerade vid en skolenhet i närhet till hemmet omvårdnadshavaren inte önskar en annan skola. Utredningen föreslog också att möjliga urvalsgrunder till skolor ska förändras och regleras. Betänkandet har remitterats. I budgetpropositionen framhöll regeringen att den för att minska skolsegregationen och öka likvärdigheten i skolan vill verka för en allsidig social sammansättning av elever på skolor och i undervisningsgrupper. Regeringen ansåg att valfriheten behöver värnas och skolsegregationen minska genom att förutsättningarna för att fler aktivt ska delta i skolvalet förstärks. Regeringen avsåg därför att föreslå att det ska införas ett gemensamt skolvalssystem och förändrade urvalsgrunder. uttalade i sitt betänkande 2021/22:UbU1 att friskolereformen ska värnas och framhöll att har en mångfald av skolor som en följd av det fria skolvalet. Valfriheten är en rättighet som alla elever ska garanteras. Att var och en, föräldrar och barn, ska ha rätt till inflytande över sin egen situation är enligt utskottets mening grundläggande i ett demokratiskt samhälle. Utskottet framhöll vidare när det gäller medel till anslaget 1:1 att det i regeringens budgetproposition (prop. 2021/22:1 utg.omr. 16) föreslås medel för att införa ett gemensamt skolvalssystem med nya urvalskriterier och att det enligt utskottets mening är viktigt att fortsatt värna skolvalet och att det ska ligga kvar på kommunerna. Enligt utskottets mening bör avsatta medel i första hand användas för att underlätta skolvalet och inte till att ändra urvalskriterierna (2021/22:UbU1, rskr. 2021/22:108). Anslaget 1:15 Statligt stöd för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling får användas för utgifter som syftar till att stärka likvärdigheten och kunskapsutvecklingen i förskoleklassen, och fritidshemmet. I budgetpropositionen föreslog regeringen en förstärkning av likvärdighetsbidraget med 2022 och beräknade en successiv upptrappning av bidraget till 2024. beslutade i enlighet med regeringens förslag (prop. 2021/22:1 utg.omr. 16, bet. 2021/22:UbU1, rskr. 2021/22:108). Regeringen föreslår i lagrådsremissen Ett mer likvärdigt skolval, publicerad , ändringar i skollagen (2010:800) om urvalsgrunder för förskoleklass, grundskola och grundsärskola för ett mer rättvist skolval. Dessutom föreslås förtydliganden av bestämmelserna om villkor för nyetablering av fristående skolor. Förslagen i lagrådsremissen syftar till att öka likvärdigheten i skolan och minska skolsegregationen. Bland annat föreslås att huvudmän för förskoleklass och grundskola så långt det är möjligt aktivt ska verka för en allsidig social sammansättning av elever på sina skolenheter och, om en sådan är uppnådd, vidta sådana åtgärder som behövs och är möjliga att vidta för att upprätthålla en sådan sammansättning. Av Statsrådsberedningens propositionsförteckning från framgår att regeringen () avser att lämna en proposition till om en likvärdig skola för barns lika möjligheter . Statskontorets utvärdering av likvärdighetsbidraget Statskontoret har haft regeringens uppdrag (U2019/01623) att utvärdera statsbidraget för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling i grundskola, förskoleklass och fritidshem (förordningen [2018:49] om statsbidrag för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling). Statskontoret anger i sin rapport (Statskontoret 2021:2) att likvärdighetsbidraget i stort sett fungerar i enlighet med regeringens intentioner. Skolhuvudmännen söker och använder bidraget för att stärka likvärdigheten och kunskapsutvecklingen utifrån sina lokala behov. Bidraget har enligt Statskontoret haft en utjämnande effekt och de mest utsatta skolorna bedöms i relativt hög utsträckning få del av bidraget. Enligt 29 kap. 19 § skollagen är kommuner skyldiga att informera vårdnadshavare och elever om utbildningar i förskolor, förskoleklasser, grundskolor, grundsärskolor, fritidshem, gymnasieskolor och gymnasiesärskolor som erbjuds i eller av kommunen och om riksrekryterande utbildningar. Informationen ska utformas enligt vad som anges i 8 kap. 18 § andra stycket kommunallagen (2017:725), dvs. vara saklig, relevant, jämförbar, lättförståelig och lättillgänglig. En skolhuvudman för förskoleklassen, , grundsärskolan, gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan är vidare enligt 29 kap. 19 a § skollagen skyldig att lämna sådana uppgifter om verksamhetens organisation och ekonomiska förhållanden till som behövs för allmänhetens insyn (prop. 2013/14:112, bet. 2013/14:UbU22, rskr. 2013/14:357). Utbildningsguiden.skolverket.se är en webbplats för vägledning som riktar sig till elever, föräldrar, studerande och studie- och yrkesvägledare. På webbplatsen finns information och verktyg för att underlätta val av skola och utbildning, bl.a. en beskrivning av utbildningssystemet och de olika delarna, fakta om skolval samt tips och råd om vad elever kan tänka på inför ett val av utbildning och skola. Det finns också tre olika söktjänster för att hitta och jämföra grundskolor, hitta och jämföra gymnasieskolor och program samt hitta utbildningar för vuxna. Vidare finns en beskrivning av den svenska skolan på engelska och ytterligare fem språk för den som är ny i . En långsiktig lösning för informationsförsörjningen på skolområdet En särskild utredare har fått i uppdrag att utreda och lämna förslag till två alternativa lösningar för att långsiktigt säkerställa myndigheters, kommuners och andra aktörers tillgång till skolinformation (dir. 2021:89). Syftet är bl.a. att myndigheter och kommuner ska kunna utföra sina författningsreglerade uppgifter och att föräldrar och elever ska ha en god tillgång till information inför skolval. Lösningarna ska utformas så att förtroendet för statistiksekretessen, och därmed för den officiella statistiken, inte riskeras. Vidare ska skyddet för elevers, föräldrars och skolpersonals personliga integritet säkerställas. Lösningarna får inte heller medföra en omotiverad ökning av huvudmäns och skolors administrativa börda. Uppdraget ska redovisas . När det gäller yrkandena om att ändra förutsättningarna för skolvalet på grund av dess segregerande effekter samt om sammansättningen av elever i skolorna vill utskottet inledningsvis lyfta fram den gällande regleringen i 10 kap. 29 och 30 §§ skollagen. Hemkommunen är skyldig att ordna en plats för alla barn i , och vårdnadshavaren har rätt att välja skola för sitt barn i hela kommunen, alltså inte bara i den kommundel eller stadsdel där eleven bor. Av bestämmelsen följer att hur många elever som får plats vid varje skolenhet bestäms av kommunen. Kommunen ska i första hand utgå från vårdnadshavarens önskemål när en elev ges en plats vid en skola. Men vårdnadshavarens önskemål får inte gå utöver ett annat barns rätt till placering vid en skolenhet nära hemmet. Den principen kallas för närhetsprincipen. Det kan dock finnas flera skolor i kommunen som ligger nära hemmet, så närhetsprincipen innebär inte alltid att barnet blir placerad i den skola som ligger närmast hemmet. När platserna tar slut på en skola är det kommunen som bedömer vilka elever som har rätt till en plats på skolan. Utskottet vill också i sammanhanget hänvisa till lagrådsremissen Ett mer likvärdigt skolval som syftar till att öka likvärdigheten i skolan och minska skolsegregationen. Utskottet kan även konstatera att det inte finns någon skyldighet i skollagen (2010:800) eller annan lagstiftning för kommuner att finansiera skolgång i skolor utanför landets gränser. Vidare vill utskottet understryka vad utskottet anförde i sitt betänkande 2021/22:UbU1 (s. 37) om att valfriheten är en rättighet som alla elever ska garanteras och att det är viktigt att fortsätta att värna skolvalet. När det gäller frågan om information om skolvalet vill utskottet lyfta fram regleringen i 29 kap. 19 § skollagen som bl.a. innebär att kommuner är skyldiga att informera vårdnadshavare och elever om utbildningar i förskolor, förskoleklasser, grundskolor och grundsärskolor, fritidshem, gymnasieskolor och gymnasiesärskolor. Utskottet vill även uppmärksamma webbplats utbildningsguiden.skolverket.se som ger information om skolsystemet och skolvalet. Utskottet avstyrker mot bakgrund av det anförda motionerna 2021/22:2542 (SD) yrkandena 7 och 8, 2021/22:2609 (V) yrkande 2, 2021/22:3022 (SD) yrkande 12, 2021/22:3222 (C) yrkandena 27–29, 37 och 38, 2021/22:3475 (M), 2021/22:4002 (L) yrkande 6, 2021/22:4110 (MP) yrkande 4, 2021/22:4033 (M) yrkande 52, 2021/22:4163 (KD) yrkandena 103 och 104 och 2021/22:4212 (KD) yrkande 25. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om fristående skolor. Jämför reservation 24 (V), 25 (V, MP) och 26 (V, MP). I motion 2021/22:1253 av (S) begärs att kommunerna ges ett avgörande inflytande vid nyetableringar av friskolor för att de ska kunna planera sin skolorganisation med långsiktig samhällsnytta och likvärdighet i fokus. I partimotion 2021/22:2609 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 5 vill motionärerna att regeringen skyndsamt återkommer med förslag som innebär att endast icke vinstdrivande organisationsformer som ideella föreningar, stiftelser och kooperativ ska få bedriva fristående skolor. Motionärerna anser att ett vinstförbud inte löser problemet eftersom skolkoncerner kan föra över pengar till andra bolag inom koncernen och även kan se till att föra över belopp till andra närstående bolag utanför koncernen genom att fakturera för tjänster. I kommittémotion 2021/22:2605 av m.fl. (V) yrkande 4 begärs att regeringen återkommer med förslag som innebär att möjligheten att bedriva pedagogisk omsorg i bolagsform avskaffas. Motionärerna anser att behovet av flexibla barnomsorgsformer såsom dagbarnvårdare inte ska kunna utnyttjas för att starta och bedriva lönsam barnomsorgsverksamhet av tveksam kvalitet. I kommittémotion 2021/22:2606 av m.fl. (V) yrkande 1 föreslår motionärerna att regeringen återkommer med förslag som innebär förbud mot vinstuttag inom vuxenutbildningen. För en likvärdig utbildning behövs enligt motionärerna ett slut på vinstintresset och marknadslogiken inom vuxenutbildningen. I yrkande 2 anför motionärerna att regeringen bör återkomma med förslag som innebär förbud mot ägarstrukturer och bolagsformer inom den kommunala vuxenutbildningen vars ändamål är att göra vinst. I motion 2021/22:4209 av och (båda MP) yrkande 1 vill motionärerna få bort vinstutdelande aktiebolag i skolan. För att behålla de friskolor som fungerar väl behöver ett vinstförbud utformas och fasas in så att dessa skolor kan fortsätta existera i en annan form, som t.ex. stiftelser och kooperativ. I motion 2021/22:4102 av m.fl. (MP) yrkande 6 anser motionärerna att friskolor ska omfattas av offentlighetsprincipen. Det är enligt motionärerna viktigt att alla har tillgång till information om hur våra gemensamma institutioner styrs och fungerar. Enligt 2 kap. skollagen får enskilda (fysiska eller juridiska personer) efter ansökan godkännas som huvudmän för förskola, förskoleklass, grundskola, grundsärskola, gymnasieskola, gymnasiesärskola och fritidshem. Juridiska personer är organisationer av olika slag, t.ex. de olika förenings- och företagsformer som finns som ekonomisk eller ideell förening, handelsbolag, aktiebolag eller stiftelse. Av 2 kap 2 § skolförordningen (2011:185) framgår att när Skolinspektionen handlägger ärenden om godkännande som enskild huvudman ska den kommun där utbildningen ska bedrivas ges tillfälle att yttra sig. Finansieringen av en fristående skola utgörs främst av den s.k. skolpengen från kommunen. En elevs hemkommun är skyldig att betala en skolpeng i form av ett grundbelopp till en fristående skola för varje elev som går där. Grundbeloppet ska avse ersättning för undervisning, lärverktyg, elevhälsa, måltider, administration, mervärdesskatt och lokalkostnader. Grundbeloppet ska bestämmas efter samma grunder som hemkommunen tillämpar vid fördelning av resurser till den egna . Kommunen är även skyldig att lämna ett tilläggsbelopp för elever som har ett omfattande behov av särskilt stöd, ska erbjudas modersmålsundervisning eller deltar i lovskola i . I skollagen finns inga bestämmelser som reglerar hur skolpengen får användas. Skolpengen är inte öronmärkt att gå till skolan, utan kan användas till annat inom företaget. Överskott från andra verksamheter i företaget kan också användas i skolan. När det gäller frågan om inflytande vid etablering av fristående skolor vill utskottet framhålla att Skolinspektionen bedömer en ansökan om godkännande som enskild huvudman utifrån kraven i skollagen samt övriga lagar och regler för den aktuella utbildningen. Utskottet anser att det gällande regelverket är väl avvägt och finner inga skäl att föreslå några ändringar av det. När det gäller frågan om s.k. vinstdrivande organisationsformer inom fristående skolor vill utskottet inte föregripa den pågående politiska debatten i frågan. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2021/22:1253 (S), 2021/22:2605 (V) yrkande 4, 2021/22:2606 (V) yrkandena 1 och 2, 2021/22:2609 (V) yrkande 5, 2021/22:4102 (MP) yrkande 6 och 2021/22:4209 (båda MP) yrkande 1. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om Skolinspektionens tillsynsansvar m.m. Jämför reservation 27 (V, MP), 28 (KD), 29 (M, KD), 30 (M, SD, KD), 31 (L, MP), 32 (M, SD, KD), 33 (SD, C, KD), 34 (SD, C, KD), 35 (SD, KD), 36 (SD, L), 37 (MP) och 38 (M, SD, KD).