bet · H901SfU17 · 2022-05-09 00:00:00 — I yrkande 20 anges att regeringen bör återkomma med förslag som stärker arbetsgivarnas drivkrafter att hålla sjukfrånvaron nere. Arbetsgivarna saknar tydliga drivkrafter att agera för att hålla nere sjukfrånvaron eftersom de inte bär några direkta kostnader för långtidssjukfrånvaro. I yrkande 21 anges att regeringen bör återkomma med förslagen i betänkande SOU 2020:24 att genom en reglering i 30 kap. 6 § SFB stärka arbetsgivarens skyldighet att konsultera en expertresurs inom områdena arbetsmiljö och rehabilitering vid återgång i arbete. m.fl. (KD) framhåller i kommittémotion 2021/22:4213 yrkande 21 att det bör införas nationella riktlinjer för att skapa förutsättningar för en jämlik kvalitet när det gäller rehabiliteringen. För den försäkrades livskvalitet och möjlighet att komma tillbaka i arbetet är det avgörande att rehabiliteringsinsatserna är av hög kvalitet. I motion 2021/22:1564 anger (S) i yrkande 2 att det bör övervägas att införa ändringar i sjukskrivningsprocessen som innebär att läkare som är specialiserade i sjukförsäkringen tar över prövningen när sjukperioden riskerar att bli långvarig. I yrkande 3 anges att det bör göras en översyn av försäkringsmedicinska beslutsstöd i dialog med vården. Generalisering av diagnoser bör undvikas, eftersom människor reagerar olika och har olika förutsättningar för tillfrisknande. m.fl. (C) begär i kommittémotion 2021/22:3911 i yrkandena 26 och 27 att Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) får i uppdrag att se över samordningsförbundens uppdrag, styrning och verksamhet samt utvärdera hur kunskap och erfarenheter från samordningsförbunden tas till vara. I yrkande 28 begärs att myndigheternas samverkansuppdrag tydliggörs inom ramen för samordningsförbunden. Samordningen fungerar olika i landet och förbundens verksamhet bör stärkas. m.fl. (V) begär i kommittémotion 2021/22:495 yrkande 1 att fler ska få tillgång till samordningsförbundens insatser och att deras insatser ska bli tillgängliga i alla landets kommuner. Ytterligare insatser, inklusive ändrad lagstiftning, behövs för att nå målet. I yrkande 2 begärs att regeringen återkommer med förslag om tydligare uppdrag, långsiktiga former för samordnade insatser och tydligare styrning av samordningsförbunden. ISF påpekar i rapporten och verksamhet (2019:1) – att de statliga myndigheternas vilja och förmåga att bidra med medarbetare i samverkan minskar. Det finns därför ett stort behov av att förtydliga samverkanskravet i myndigheternas instruktioner. I motion 2021/22:3080 anger (S) i yrkandena 1–3 att samordningsförbundens roll bör stärkas genom att ge myndigheterna ett tydligt uppdrag att utveckla det lokala och regionala deltagandet i förbundens verksamhet, att se över om samordningsförbundens ansvar kan utökas och omfatta barn som behöver stöd från flera aktörer och myndigheter samt att beakta de könsskillnader som finns. I motion 2021/22:3868 framför m.fl. (S) att arbetet med samordningsförbunden bör utvecklas. Arbetssättet bör vidareutvecklas och omfatta fler insatser. En välfungerande sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocess kännetecknas av att den försäkrade ges ett bra stöd för att återfå hälsan och för att snabbt kunna återgå i arbete. När det brister är det ytterst individen som hamnar i kläm. En förutsättning för en välfungerande process är att respektive aktör tar sitt ansvar, men också att det finns en dialog och samverkan mellan de berörda aktörerna. Det gäller i det enskilda fallet där samverkan kan vara avgörande för att stödja individen åter till hälsa och arbete. Det gäller också på strukturell nivå där gemensamma uppdrag och överenskommelser mellan berörda aktörer är viktiga för att åstadkomma en välfungerande sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocess. Utskottet noterar att har i uppdrag att, inom ramen för sitt lagstadgade samordningsuppdrag, särskilt förstärka arbetet för att ge stöd till sjukskrivna personer för återgång i arbete. och är två myndigheter som utifrån olika utgångspunkter och roller bär en stor del av ansvaret för att kvaliteten och följsamheten till förändrade förutsättningar säkras . Utskottet kan konstatera att för att sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessen ska vara ändamålsenlig, rättssäker och effektiv måste samarbetet mellan och hälso- och sjukvården fungera väl. I regleringsbrev anger regeringen bl.a. att inom ramen för sin serviceskyldighet ska vidareutveckla arbetet med att bistå försäkrade som i sina sjukförsäkringsärenden har behov av kontakter med andra aktörer. Vidare anges att i samarbete med ska fortsätta med det påbörjade arbetet att skapa förutsättningar för systematiska uppföljningar av läkarintyg på vårdenshetsnivå. Det fortsatta arbetet ska utgå från de slutsatser som redovisades av (dnr. S2021/05332). Uppdraget ska genomföras i dialog med företrädare för hälso- och sjukvården och ges mot bakgrund av tillkännagivande att följa upp läkarintygsskrivande (se bet. 2019/20:SfU13). och ska lämna en gemensam redovisning av uppdraget till . I budgetpropositionen framhåller regeringen vikten av att vidareutveckla det försäkringsmedicinska beslutsstödet. påbörjade bl.a. ett arbete med att uppdatera beslutsstödet för rörelseorganens sjukdomar. har också arbetat med att vidareutveckla beslutsstöd för akut covid-19 samt postcovid. presenterade en strategisk utvecklingsplan för hur myndigheten ska stödja och bidra till utveckling av hälso- och sjukvårdens arbete med försäkringsmedicin och rehabiliterings- och sjukskrivningsprocessen. Arbetsförmedlingen och samverkar kring individers övergång från sjukförsäkringen till arbetsmarknaden. Myndigheternas samarbete, som har funnits som ett gemensamt uppdrag , utförs och leds i respektive myndighets linjeorganisation. Samarbetet omfattar två delar, dels rehabiliteringssamverkan för individer som har behov av rehabiliteringsinsatser för att få eller återfå arbetsförmågan, dels omställningsmöten och kontaktmöten för individer som inte längre har rätt till sjukpenning eller får avslag på ansökan om sjuk- eller aktivitetsersättning. En annan viktig aktör i sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessen är arbetsgivaren. I en rapport av ISF om förstärkt rehabilitering för återgång i arbete (2021:9) framkommer att reformen om förstärkt rehabilitering från inte blivit genomförd på det sätt som regeringen tänkte. Enligt den nya lagstiftningen ska arbetsgivare ta fram en plan för återgång i arbete när någon av deras anställda varit sjukskriven . Enligt ISF beror bristerna på att aktörerna – arbetsgivare och – inte har tagit sitt ansvar, och på att det finns brister i hur regeringen utformade reformen. ISF rekommenderar bl.a. att regeringen tar fortsatta initiativ för att se till att arbetsgivare tar sitt rehabiliteringsansvar, ser över bidraget till arbetsgivare för att köpa arbetsplatsinriktat rehabiliteringsstöd och utreder hur tillsynsansvar bör vara utformat. har i ett svar på förklarat att rekommendationen om att behöver utveckla arbetet med arbetsgivarnas planer är omhändertaget i myndighetens pågående utvecklingsarbete inom samordningsuppdraget. Utskottet konstaterar att ett omfattande arbete pågår eller redan har genomförts men att det återstår en hel del att göra för att stärka sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessen, exempelvis se till att arbetsgivarna tar sitt rehabiliteringsansvar. Utskottet anser emellertid att det inte finns tillräcklig anledning för att nu rikta ett tillkännagivande till regeringen om arbetsgivarnas rehabiliteringsansvar. Utskottet förutsätter dock att regeringen även utan ett sådant tillkännagivande ser över vilka möjliga åtgärder som står till buds. Inte heller motionerna i övrigt, varav några får anses åtminstone delvis tillgodosedda, ger anledning för att göra ett tillkännagivande till regeringen. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2021/22:2033 (M), 2021/22:2382 (SD) yrkande 27, 2021/22:2736 (M), 2021/22:2009 (M), 2021/22:3911 (C) yrkandena 6, 7, 9 och 12–15, 2021/22:3244 (C) yrkande 32, 2021/22:2595 (V) yrkandena 12, 13, 20, 21, 23 och 24, 2021/22:3383 (L) yrkandena 3 och 4, 2021/22:4001 (L) yrkandena 17–19, 2021/22:1239 (S), 2021/22:2738 (M), 2021/22:2382 (SD) yrkandena 1 och 7–10, 2021/22:4213 (KD) yrkande 8 och 21, 2021/22:1420 (S), 2021/22:1774 (S) yrkandena 1 och 2, 2021/22:1047 (S), 2021/22:1755 (S), 2021/22:3828 (M) yrkande 8, 2021/22:2213 (M), 2021/22:2566 (SD) yrkande 10, 2021/22:1926 (M), 2021/22:1564 (S) yrkandena 2 och 3. För individer som har behov av samordnade rehabiliteringsinsatser är det möjligt för , Arbetsförmedlingen, regioner och kommuner att genom samordningsförbund finansiera sådana insatser, det s.k. Finsam. Vid utgången av 2020 fanns det 78 samordningsförbund som innefattade 271 av 290 kommuner och samtliga regioner. och Arbetsförmedlingen har i uppdrag att arbeta för att samordningsförbunden prioriterar att finansiera insatser för långtidssjukskrivna, unga med funktionsnedsättning och unga med aktivitetsersättning. Uppdraget ska redovisas . När det gäller samordningsförbunden har ISF i uppdrag att utvärdera förbundens verksamhet. ISF har lämnat delrapporterna Samordningsförbundens organisation och verksamhet (2019:1) och någon skillnad? (2019:4). I sistnämnda rapport rekommenderar ISF regeringen att ge , i samarbete med samordningsförbunden och de övriga parterna, uppdraget att säkerställa att uppgifter samlas in om de rehabiliteringsinsatser som samordningsförbunden finansierar och om de personer som får del av insatserna. Detta för att möjliggöra framtida långtidsuppföljningar och utvärderingar av nyttan med insatserna. Uppdraget ska slutredovisas . Utskottet anser att slutredovisningarna av de nämnda uppdragen bör avvaktas och är därför inte berett att föreslå att riktar ett tillkännagivande till regeringen med anledning av motionerna 2021/22:3911 (C) yrkandena 26–28, 2021/22:495 (V) yrkandena 1 och 2, 2021/22:3080 (S) yrkandena 1–3 och 2021/22:3868 (S). Motionsyrkandena avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. stärkt trygghet för äldre förvärvsarbetande, ersättningsnivåer och återinförande av tidsbegränsad sjukersättning. Jämför reservation 54 (SD), 55 (V), 56 (KD), 57 (MP), 58 (SD), 59 (C), 60 (V) och 61 (KD). Rätten till aktivitets- och sjukersättning Aktivitetsersättning kan beviljas en försäkrad som är och som har en långvarigt nedsatt arbetsförmåga. Aktivitetsersättning kan beviljas i två olika former, dels på grund av nedsatt arbetsförmåga, dels på grund av förlängd skolgång (33 kap. 8 § SFB). Sjukersättning kan beviljas en försäkrad som är när arbetsförmågan är stadigvarande nedsatt (33 kap. 6 och 16 §§ SFB). Sjukersättning lämnas tills vidare, medan aktivitetsersättning lämnas (33 kap. 4 § SFB). Både aktivitets- och sjukersättning lämnas dels i form av en inkomstrelaterad ersättning, dels i form av en garantiersättning till den som har ingen eller låg inkomstrelaterad ersättning (34 kap. 2 § och 35 kap. 2 § SFB). Förmånerna kan lämnas som hel, tre fjärdedels, halv eller en fjärdedels förmån. ska se till att särskilda insatser kommer till stånd för att den som får tre fjärdedels sjuk- eller aktivitetsersättning ska kunna få en anställning motsvarande den återstående arbetsförmågan. Den försäkrade ska samtycka till insatserna. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan meddela ytterligare föreskrifter om de särskilda insatserna (33 kap. 26–28 §§ SFB). Den inkomstrelaterade aktivitets- och sjukersättningen beräknas på grundval av en fastställd antagandeinkomst (34 kap. SFB). Antagandeinkomsten utgörs av de inkomster som den försäkrade hade i anslutning till försäkringsfallet. Nuvarande regler innebär att den inledningsvis fastställda antagandeinkomsten tillämpas även när den försäkrade som har haft partiell aktivitets- eller sjukersättning beviljas sådan ersättning i högre omfattning, exempelvis från halv till hel ersättning. Antagandeinkomsten anknyts till prisbasbeloppet då ersättningen ska börja lämnas och räknas om vid förändringar av detta belopp. Försäkrade som har rätt till aktivitets- eller sjukersättning kan få bostadstillägg (101 kap. 3 § första punkten SFB). Bostadstillägg är ett skattefritt inkomstprövat tillägg till förmånerna, och storleken påverkas av såväl bostadskostnaden som inkomsten. Den som fått hela sin aktivitets- eller sjukersättning förklarad vilande kan få bostadstillägg om reglerna för inkomstberäkning medger det (101 kap. 4 § SFB). En försäkrad som haft aktivitetsersättning under kan få behålla ersättningen för att studera under en prövotid , s.k. aktivitetsersättning under prövotid (36 kap. 9 a § SFB). Om den försäkrade därefter vill fortsätta att studera kan han eller hon ansöka om vilande aktivitetsersättning för studier , dvs. rätten till aktivitetsersättning kvarstår men ersättningen betalas inte ut. Om den försäkrade har haft aktivitetsersättning och vill prova att arbeta eller studera kan ersättningen förklaras vilande. En försäkrad kan ha vilande aktivitetsersättning i högst . Vilandeförklaring får avse hel aktivitetsersättning eller del av ersättningen. Vid arbete har den försäkrade, förutom lönen, rätt till ett skattefritt belopp som motsvarar av den ersättning som är vilande (36 kap. 10, 12, 15 och 18 §§ SFB). Om den försäkrade haft sjukersättning och vill prova att arbeta eller studera kan han eller hon ansöka om vilande sjukersättning. Vid arbete har den försäkrade rätt till ett skattefritt belopp som motsvarar av den ersättning som är vilande, förutom lönen. Vid arbete kan hela eller del av ersättningen förklaras vilande. Vid studier ska dock alltid den beviljade förmånen i sin helhet förklaras vilande (36 kap. 10, 12, 14 och 18 §§ SFB). Stärkt trygghet för äldre förvärvsarbetande m.fl. (SD) föreslår i kommittémotion 2021/22:2382 yrkande 21 att åldersgränsen för rätten till den aviserade trygghetspensionen bör bestämmas till . Åldersgränsen ska ligga fast och inte höjas i takt med att pensionsåldern höjs. Det finns försäkrade som är utslitna efter många års påfrestande arbete redan . I kommittémotion 2021/22:2595 begär m.fl. (V) i yrkande 6 att regeringen återkommer med förslag om att arbetsförmågan hos försäkrade som har fyllt vid prövning av rätt till sjukersättning ska bedömas i förhållande till normalt förekommande arbete som den försäkrade har erfarenhet av eller annat lämpligt arbete som är tillgängligt för den försäkrade. Åldern ska inte justeras med riktåldern eftersom den baseras på medellivslängden och saknar koppling till en enskilds risk att slita ut sig eller möjlighet till omskolning. I yrkande 11 i denna del framförs att regeringen bör återkomma med ett förslag baserat på betänkandet SOU 2021:69. Ett av förslagen går ut på att arbetsförmågan hos försäkrade som har som mest kvar till den ålder då de kan få sjukersättning ska bedömas i förhållande till förvärvsarbete i en sådan yrkesgrupp som innehåller arbeten som är normalt förekommande på arbetsmarknaden och som den försäkrade har erfarenhet av eller annat lämpligt arbete som är tillgängligt för den försäkrade. I kommittémotion 2021/22:4215 framför m.fl. (KD) i yrkande 6 att drivkrafterna för ett längre yrkesliv bör öka. Motionärerna anser att tryggheten ska säkerställas för dem som inte har en arbetsförmåga i ett vanligt arbete, som de som kan behöver få stöd till ett förlängt arbetsliv. En trygghetsersättning i aktivitets- och sjukersättningen bör införas eftersom en sådan balanserar dessa behov. Förslaget om trygghetsersättning innebär att seniorer utan arbetsförmåga och möjlighet till omställning ska få del av sjukersättningen. Även i kommittémotion 2021/22:4065 yrkande 33 av m.fl. (MP) anges att utredningsförslaget i betänkande SOU 2021:69 om sjukersättning före pensionsåldern bör införas. I motion 2021/22:1337 föreslår m.fl. (S) att reglerna för sjukersättning bör ändras enligt förslagen i betänkande SOU 2021:69. Övrigt om aktivitets- och sjukersättningen I kommittémotion 2021/22:2382 föreslår m.fl. (SD) i yrkande 20 att det införs lättnader i bedömning av rätten till sjukersättning för personer som är . Förslagen i betänkandet SOU 2021:69 om vilka rehabiliteringsåtgärder som ska bedömas vara uttömda bör införas. I yrkande 22 anges att möjligheten att återinföra den tidsbegränsade sjukersättningen bör ses över. Det finns personer som blir helt utan ersättning vid övergången mellan aktivitets- och sjukersättningen. Den tidsbegränsade förmånen ska kunna beviljas under maximalt med möjlighet till omprövning samt kopplas till insatser för vård och rehabilitering. I yrkande 26 framförs att rättssäkerheten bör stärkas vid bedömningen av aktivitetsersättningen. Felaktiga avslag drabbar försäkrade mycket hårt och utsikterna att få ett arbete på arbetsmarknaden har varit näst intill obefintliga för många av dem som fått avslag. I yrkande 23 begärs att taket i bostadstillägget höjs för att motverka att försäkrade som drabbats av långvarig sjukdom ska behöva flytta. I yrkande 24 begärs att regeringen utreder möjligheten att ansöka om att studera i en takt som är lägre än i taget och behålla sin sjukersättning. CSN kräver 50 procents studietakt vilket många sjuka inte klarar. I kommittémotion 2021/22:3911 anger m.fl. (C) i yrkande 21 att det behövs tydligare åtgärder för att möjliggöra för försäkrade med funktionsnedsättning att bedriva företag. Försäkrade ska inte behöva förlora sin aktivitetsersättning om de vill starta ett företag. I yrkande 22 anges att aktivitets- och sjukersättningen bör ses över. Försäkrade med en funktionedsättning bör få prova att arbeta på heltid eller deltid under enstaka dagar eller längre eller kortare perioder utan att förlora ersättningen. I yrkande 24 anges att möjligheterna att studera med bibehållen ersättning bör ses över för försäkrade med aktivitets- och sjukersättning. är möjligheten att studera alltför begränsad. I kommittémotion 2021/22:2595 framför m.fl. (V) i yrkande 10 att regeringen bör återkomma med förslag om att prövningen av rätten till sjukersättning ska baseras på den treårsperiod som löper mellan prövningarna. Bedömningen bör kopplas till den bedömning som gäller för rätt till sjukpenning. I yrkande 26 anges att sjukersättning bör utges av den förlorade arbetsinkomsten. I praktiken får en försäkrad som uppbär hel sjukersättning endast i genomsnitt av sin tidigare lön. Modellen för beräkning av antagandeinkomsten bör ses över. I kommittémotion 2021/22:4213 anger m.fl. (KD) i yrkande 24 att reglerna för aktivitets- och sjukersättning för yngre bör förbättras. bör alltid pröva om sjukersättning är mer ändamålsenlig, även om ansökan avser aktivitetsersättning. I yrkande 27 anförs att möjligheterna för försäkrade med nedsatt arbetsförmåga på grund av funktionsnedsättning eller sjukdom att fortsätta att arbeta bör ses över. Det är en vinst både för försäkrade och samhället om fler försäkrade med funktionsnedsättning kan få arbeta efter förmåga. (S) föreslår i motionerna 2021/22:125 och 2021/22:1262 att bostadstillägget ses över för försäkrade med sjuk- och aktivitetsersättning och att åtgärder vidtas för att stärka ekonomin för dessa personer. Dessutom bör informationen om bostadstillägget utökas. En granskning av visar att en fjärdedel av potentiellt berättigade till sjuk- eller aktivitetsersättning kan missa att ansöka om bostadstillägg. I motionerna 2021/22:1538 och 2021/22:1573 framhåller m.fl. (S) att reglerna för sjukersättning bör ändras för att skapa förutsättningar för försäkrade att studera på deltid med bibehållen aktivitets- och sjukersättning. Nuvarande regler skapar inlåsningseffekter när de i stället borde gynna den som genom studier vill ta sig vidare till en anställning på hel- eller deltid. I motion 2021/22:808 framför (S) att övergången mellan aktivitets- och sjukersättning bör säkras. bedömer läkaren patientens aktivitetsbegränsningar i stället för dennes arbetsförmåga. Detta ökar risken för att personer faller mellan stolarna. Försäkrade som haft aktivitetsersättning och har fortsatt arbetsoförmåga riskerar därför att få avslag på sin ansökan om sjukersättning. Utredningen om sjuk- och aktivitetsersättningen samt förmåner vid rehabilitering har i betänkandet En sjukförsäkring med prevention, rehabilitering och trygghet (SOU 2021:69) identifierat brister i systemet med sjuk- och aktivitetsersättning både vad gäller själva regelverket och tillämpningen. Ett strikt regelverk och en stor variation i tillämpningen innebär enligt utredningen allvarliga effekter för enskildas rättssäkerhet och tillit till försäkringen. Utredningen föreslår en ändring av reglerna för rätt till sjukersättning för försäkrade som har som mest kvar till de uppnår den ålder då de kan få sjukersättning utbetald – en ålder som kommer att motsvara riktåldern för pension. Vidare föreslår utredningen bl.a. att rätten till sjuk- och aktivitetsersättning ska bedömas mot samma arbetsmarknadsbegrepp som gäller för rätten till sjukpenning. Enligt utredningen minskar det risken för att personer blir kvar i sjukpenningsystemet trots att det inte finns fler åtgärder att ta till för att de ska kunna få en förbättrad arbetsförmåga. Dessutom föreslås att prövotiden för studier förlängs från 6 för personer med aktivitetsersättning. I budgetpropositionen angav regeringen att förslaget om nya regler i sjukersättningen för försäkrade som är , s.k. trygghetspension, var föremål för beredning i och beräknades träda i kraft . Till följd härav har beslutat att öka administrationskostnader (prop. 2021/22:1, bet. 2021/22:SfU1, rskr. 2021/22:116). Regeringen har därefter till överlämnat proposition 2021/22:220 Sjukersättning till äldre i förvärvsarbetande ålder. I propositionen föreslås bl.a. att arbetsförmågan hos försäkrade som har som mest kvar tills de uppnår den ålder då de kan få sjukersättning och som har erfarenhet av sådant arbete som är normalt förekommande på arbetsmarknaden ska bedömas i förhållande till dessa arbeten. Är annat lämpligt arbete tillgängligt för den försäkrade ska arbetsförmågan bedömas mot det. Lagändringarna föreslås träda i kraft . och Arbetsförmedlingen har i uppdrag att förbättra stödet till unga som får avslag på ansökan om aktivitetsersättning. I en återrapport anger myndigheterna att de arbetar vidare för att skapa nya arbetssätt för att tillhandahålla en mer individanpassad information och en bättre möjlighet för individen att förstå vilket stöd som ges för att söka arbete. och Arbetsförmedlingen har även i uppdrag att arbeta för att samordningsförbunden prioriterar att finansiera insatser för att unga som har aktivitetsersättning utvecklar eller återfår arbetsförmågan och därmed kan återgå i, eller få, ett arbete. Uppdraget ska redovisas . Bostadskostnadstaket vid beräkningen av bostadstillägg till den som inte har fyllt har höjts till för den som är ogift och till för den som är gift. Förslaget innebär att taket för bostadstillägg höjts till samma nivå som för ålderspensionärer. Dessutom har garantiersättningen för hel aktivitets- och sjukersättning höjts med 0,25 prisbasbelopp. Höjningen innebär att försäkrade med aktivitets- och sjukersättning i form av garantiersättning får ca mer . Ändringarna trädde i kraft (prop. 2021/22:1, bet. 2021/22:SfU1, rskr. 2021/22:116). Det förslag som lämnats i proposition 2021/22:220 innebär, när det genomförs, en väsentlig förbättring av både sjuk- och aktivitetsersättningen. Mot den bakgrunden och då regeringen även i övrigt arbetar med att utveckla och öka tryggheten i försäkringen anser utskottet att det saknas det skäl för att göra ett tillkännagivande med anledning av motionerna 2021/22:2382 (SD) yrkandena 20–24 och 26, 2021/22:2595 (V) yrkandena 6, 10, 11 i denna del, och 26, 2021/22:4215 (KD) yrkande 6, 2021/22:4065 (MP) yrkande 33, 2021/22:1337 (S), 2021/22:3911 (C) yrkandena 21, 22 och 24, 2021/22:4213 (KD) yrkandena 24 och 27, 2021/22:1255 (S), 2021/22:1262 (S), 2021/22:1538 (S), 2021/22:1573 (S) och 2021/22:808 (S). Motionsyrkandena avstyrks därför. Utskottets förslag i korthet