bet · H901NU12 · 2022-02-18 00:00:00 — Det har skett framsteg, men kvinnors möjlighet att starta och driva företag behöver stärkas ytterligare. Det handlar bl.a. om att kvinnodominerade branscher behöver vara öppna för företagande och att forskningsresurser behöver gå till kvinnodominerade branscher i lika hög grad som till mansdominerade. Kvinnor behöver också ges likvärdiga möjligheter att ta sig in i branscher som är mansdominerade. Därtill finns en föreställning om att kvinnor skulle vara mindre risktagande och mindre framgångsrika än män, vilket påverkar finansiärers bedömning av vilka företag som har potential att lyckas. Detta är också en av orsakerna till att färre kvinnor än män väljer att bli entreprenörer. Trenden är en del av ett större problem där samhällets syn på vad män och kvinnor är lämpade för att klara av skiljer sig åt. För att vända denna trend behövs en helhetssyn på frågan och åtgärder på flera områden. Som ett led i detta anser vi att ska tydliggöra för regeringen att den bör arbeta för att statens insatser för företagande i form av riskkapital, rådgivning och stöd ska fördelas jämnt mellan kvinnor och män. Även kriterierna för de generella företagsstöden behöver ses över av regeringen för att premiera jämställdhet och främja såväl kvinnors som mäns företagande på lika villkor. Det är även vår uppfattning att regeringen bör ge i uppdrag åt att utvärdera och se över möjligheten att återinrätta driftsstödet till Winnet . Därtill bör regeringen ge berörda myndigheter i uppdrag att ta fram förslag på hur staten kan finansiera och upprätta fler nätverk för kvinnors företagande. För många kvinnor som kommer hit från andra länder kan företagande vara den enda möjligheten att få ett jobb. Många kvinnor har inte kunskap om de olika insatser som finns för att stödja kvinnors företagande och behöver därför extra stöd och hjälp. Mot denna bakgrund ser vi behov av en särskild satsning på kvinnor med utländsk bakgrund för att de lättare ska kunna välja företagande som ett sätt att få ett jobb. Ett av de största hindren för de flesta nyanlända som vill starta företag är kontakter med finansiärer och kapitalanskaffning, där nya svenskar helt enkelt inte har samma förutsättningar som de företagare som bott länge i . Att då vara kvinna och ny i minskar med andra ord chansen att få finansiering betydligt. Vi anser därför att regeringen bör se över möjligheten att återupprätta och utöka programmet Investera i invandrarkvinnor. Vidare vill vi här uppmärksamma fördelningen av ägandet när det gäller aktier, bolag, fastigheter, mark och skog. När det gäller mark äger män i långt mer än dubbelt så mycket som kvinnor. På bolagssidan är skillnaderna ännu större. Detta ojämställda ägande är ett strukturellt och ekonomiskt jämställdhetsproblem, varför vi anser att regeringen bör arbeta för fler kvinnor på ledande positioner genom att skapa goda förutsättningar för kvinnors företagande. Till och med tillgången till fakta och statistik om kvinnors företagande, kvinnors ledning av företag och kvinnors ägande av företag är bristfällig, vilket leder till ett osynliggörande som måste åtgärdas. För att förbättra förutsättningarna för kvinnor när det gäller företagande, ledarskap och ägande behöver faktaunderlaget utvecklas. Regeringen behöver därför dels förbättra kunskapen om kvinnors ledning och ägande av företag, dels förbättra förutsättningarna för kvinnors företagande. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Riktade insatser, punkt 15 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3199 av m.fl. (V) yrkande 22 och 2021/22:87 av (SD), 2021/22:176 av (M), 2021/22:1371 av (M), 2021/22:1818 av och (båda M) yrkandena 1–3, 2021/22:2643 av (M), 2021/22:3380 av m.fl. (L) yrkande 15, 2021/22:3471 av (M) yrkande 1, 2021/22:3545 av (M), 2021/22:3616 av (M), 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkandena 31–36, 2021/22:3686 av m.fl. (C) yrkandena 11 och 31–35, 2021/22:4210 av m.fl. (KD) yrkande 62 och 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 18. Kvinnors innovation är ett ofta eftersatt område varför det enligt min mening behövs såväl en jämställd forskningspolitik som en jämställd innovationspolitik. Många av de bidrag som finns för innovation och försöksstudier visar på en viss snedfördelning och många berörda kvinnor upplever svårigheter. Enligt Tillväxtanalys rapport Med kall eller varm hand? (rapport 2015:18) ser man hur kvinnor i mindre utsträckning får lån beviljade och hur utdelningen per lånebeslut är lägre än mäns utdelning. Tyvärr har det inte skett förändringar på området. Jag menar därför att regeringen bör prioritera jämställdhetsarbetet i relation till statliga finansiärer och kreditgivare för att leda vägen framåt. I detta arbete bör man rikta fokus på bemötande och hantering av ärenden som rör kvinnors innovation. Även hur bidragen fördelas behöver ses över. Regeringen bör därför utreda införandet av ett mål om att högst hälften av samtliga statligt finansierade bidrag och innovationsbidrag ska gå till män. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Riktade insatser, punkt 15 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4210 av m.fl. (KD) yrkande 62 och 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 18 och 2021/22:87 av (SD), 2021/22:176 av (M), 2021/22:1371 av (M), 2021/22:1818 av och (båda M) yrkandena 1–3, 2021/22:2643 av (M), 2021/22:3199 av m.fl. (V) yrkande 22, 2021/22:3380 av m.fl. (L) yrkande 15, 2021/22:3471 av (M) yrkande 1, 2021/22:3545 av (M), 2021/22:3616 av (M), 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkandena 31–36 och 2021/22:3686 av m.fl. (C) yrkandena 11 och 31–35. I takt med att kvinnor fått friheten att forma sina egna liv har jämställdheten inom arbetslivet ökat. innebär inte sann jämställdhet att kvinnor ska förväntas anpassa sig efter hur det manligt dominerade arbetslivet har sett ut. Förbättringar av kvinnors inträde på och möjligheter i arbetslivet samt förändringar i hur arbets- och socialförsäkringssystem ser ut är nödvändiga. För att kvinnor ska ha möjlighet att eller vilja starta företag förordar jag att regeringen förbättrar förutsättningarna för kvinnors företagande, exempelvis genom att villkoren för företagare i trygghetssystemen förbättras, en mer flexibel föräldraförsäkring, ett mer jämställt pensionssystem och bättre förutsättningar för att uppmuntra fler kvinnor till att äga och investera. Vidare behöver även villkoren för arbetstagare inom kvinnodominerade sektorer förbättras. Diskussionen om vinster i välfärden och förbud mot dessa är enligt min mening oacceptabel och skulle leda till avsevärt försämrade möjligheter för kvinnor att starta eget inom välfärdssektorn, vilket i sin tur även skulle minska kvinnors frihet att välja mellan flera arbetsgivare och i större utsträckning påverka sina arbetsvillkor. fördelas omfattande belopp i form av olika typer av offentliga stödåtgärder till enskilda. En färsk utredning som Kommissionen för jämställda livsinkomster presenterat om en kartläggning av hur offentliga stödåtgärder fördelas mellan kvinnor och män, samt översyn av myndigheters information och vägledning ur ett jämställdhetsperspektiv, visar att det finns en ojämn fördelning av olika stödåtgärder som tillgång till krediter eller annan finansiering mellan kvinnor och män som vill starta eller driva företag. Forskning visar också att kvinnliga entreprenörer i snitt fick av sitt efterfrågade kapital medan männen fick mer än hälften. Inom EU:s regionala strukturfondsprogram och ett nationellt regionalfondsprogram, som tillsammans beviljade ca i stöd inom företagsinvestering för tillväxt och sysselsättning 2014–2020, drevs av de 23 000 stödmottagande företagen av kvinnor. Jag anser att det krävs mer kunskap och information om vart företagande kvinnor kan vända sig för att söka information och offentliga stödåtgärder. Med anledning av de uppgifter som framkommit behöver flera åtgärder vidtas för att minska den skeva könsfördelningen av offentliga stödåtgärder inom näringslivet. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Riktade insatser, punkt 15 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3380 av m.fl. (L) yrkande 15 och 2021/22:87 av (SD), 2021/22:176 av (M), 2021/22:1371 av (M), 2021/22:1818 av och (båda M) yrkandena 1–3, 2021/22:2643 av (M), 2021/22:3199 av m.fl. (V) yrkande 22, 2021/22:3471 av (M) yrkande 1, 2021/22:3545 av (M), 2021/22:3616 av (M), 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkandena 31–36, 2021/22:3686 av m.fl. (C) yrkandena 11 och 31–35, 2021/22:4210 av m.fl. (KD) yrkande 62 och 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 18. Kvinnors företagande och entreprenörskap är en av de viktigaste pusselbitarna för ett framgångsrikt och jämställt land. Pengar är makt och kvinnor får inte tillgång till kapitalet. En rapport från () visar att i genomsnitt av de bolag som anser som intressanta att göra eventuella investeringar i är bolag som består av endast kvinnor. Även har anfört att ett huvudsakligt skäl till varför riskkapitalbranschen är snedfördelad är att män oftast väljer män att investera i. Det behövs således flera åtgärder för att få fler kvinnor att skapa företag. Jag anser därför att regeringen bör ge tydliga direktiv till statliga riskkapitalinstanser att på kort sikt premiera kvinnors entreprenörskap i högre utsträckning för att motverka dagens snedvridna konkurrens. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Företagens kapitalförsörjning, punkt 16 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2428 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 6 samt 2021/22:2454 av m.fl. (SD) yrkande 52 och 2021/22:86 av (SD), 2021/22:1622 av Per Åsling (C) yrkande 1, 2021/22:1625 av Per Åsling (C) yrkande 7, 2021/22:2885 av (M) yrkande 1, 2021/22:3232 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 13, 2021/22:3379 av m.fl. (L) yrkande 2, 2021/22:3686 av m.fl. (C) yrkandena 16 och 17, 2021/22:3881 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2021/22:4164 av m.fl. (KD) yrkande 10 och 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkandena 32, 33 och 43. Vi anser att den statliga riskkapitalfinansieringen i högre grad än nu bör prioritera mindre, nystartade tillväxtföretag. Överlag anser vi att den statliga riskkapitalfinansieringen ska styras mer mot de förkommersiella faserna. Det är även vår uppfattning att industriföretag i avfolkningsorter genom riktade satsningar bör få hjälp med att expandera och utveckla sina verksamheter. En generell trend är att bankerna tar mindre risker än tidigare vid företagslån, vilket drabbar företag i avfolkningsorter särskilt hårt. Detta tenderar att ytterligare förstärka utflyttningen från dessa orter. För att komma till rätta med denna snedvridning av utlåningen förordar vi att det inrättas en marknadskompletterande fond med mycket låga avkastningskrav. Syftet med fonden ska vara att kapital riktas mot investeringar i avfolkningskommuner, eftersom det är där riskerna är extra stora vid fastighetsinvesteringar och bankerna därmed är ovilliga att ge rimliga lånevillkor. Ett kriterium bör vara att kapitalet riktas till fastighetsexpansion kopplat till industriell verksamhet. Med en industriell expansion i avfolkningskommuner med hög arbetslöshet blir samhällsvinsten extra stor. Regeringen bör därför utreda möjligheten att införa en särskild statlig fond för expansionslån i avfolkningsorter. Även jordbruksföretag behöver bättre möjligheter till kapitalanskaffning för större investeringar för att de ska kunna vara långsiktigt konkurrenskraftiga. Teknikframsteg, utvidgning och ökad hållbarhet kan alla kräva stora investeringar. Detsamma kan gälla vid generationsskiften. Det viktigaste för att jordbruket ska få lättare att anskaffa kapital är en ökad lönsamhet. Genom att tillförsäkra ökad lönsamhet med olika politiska reformer ökar inte bara förmågan till egna investeringar i företagen, utan alla aspekter förbättras också när det gäller lån. Vi menar att riskkapitalet i första bör hand tillgodoses av marknaden eftersom marknaden bäst kan hantera riskkapital. Jordbruk utgör dock en verksamhet som har särskilda förutsättningar och det behövs specialkompetens av långivaren för att göra de bedömningar som krävs. Tillväxtbolaget är ett intressant befintligt initiativ på marknaden som underlättar lånetransaktioner mellan banker och jordbruksföretagare genom att bidra med kompetens och ett eget mindre lånekapital, som minskar risken för banken. På så vis får det kapital som finns i Tillväxtbolaget en hävstångseffekt. Det skulle kunna vara effektivt att försörja Tillväxtbolaget eller liknande institutioner med mer kapital. Till exempel skulle kunna ta på sig den rollen, efter en kompetensuppbyggnad. På så vis kan offentliga medel bidra till en ökad mängd riskkapital till svenskt jordbruk med hävstångseffekt och på marknadens villkor. Vi anser således att regeringen bör utreda hur kapitalanskaffning på marknadens villkor kan underlättas för jordbrukets investeringar. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Företagens kapitalförsörjning, punkt 16 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3686 av m.fl. (C) yrkandena 16 och 17 samt 2021/22:86 av (SD), 2021/22:1622 av Per Åsling (C) yrkande 1, 2021/22:1625 av Per Åsling (C) yrkande 7, 2021/22:2428 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 6, 2021/22:2454 av m.fl. (SD) yrkande 52, 2021/22:2885 av (M) yrkande 1, 2021/22:3232 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 13, 2021/22:3379 av m.fl. (L) yrkande 2, 2021/22:3881 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2021/22:4164 av m.fl. (KD) yrkande 10 och 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkandena 32, 33 och 43. Vår grundinställning är att det statliga riskkapitalet ska ha en marknadskompletterande roll och hantera marknadsmisslyckanden. Stegvis har finansiering från statliga aktörer på flera områden dragit sig undan från landsbygden. Nedläggningen av Inlandsinnovation och bildandet av statens riskkapitalbolag har inneburit en koncentration av statliga investeringar i storstadsområden. Vi menar att regeringen bör verka för tillgången till statligt riskkapital i hela landet, för små och växande företag och för en stärkt regional tillväxt. För att komma till rätta med missförhållandena och stärka förutsättningarna för privat och offentligt kapital att samverka behöver regelverket för kapitalförsörjning moderniseras. Det offentliga riskkapitalet behöver också effektiviseras. För att nå mindre och växande företag menar vi att det statliga riskkapitalet bör samverka mer än med privata fonder genom s.k. fond-i-fond-lösningar. För att undvika undanträngning av privat kapital bör de statliga fonderna också främst riktas mot företagens tidiga utvecklingsfaser. Även nya strukturer för statligt riskkapital och kreditgarantier skulle kunna spela en viktig roll för att öka möjligheterna för fler företag över hela landet att öka sitt kapital. Vi anser därför att regeringen bör utreda ytterligare möjligheter till finansiering på landsbygden. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Företagens kapitalförsörjning, punkt 16 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3232 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 13 och 2021/22:86 av (SD), 2021/22:1622 av Per Åsling (C) yrkande 1, 2021/22:1625 av Per Åsling (C) yrkande 7, 2021/22:2428 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 6, 2021/22:2454 av m.fl. (SD) yrkande 52, 2021/22:2885 av (M) yrkande 1, 2021/22:3379 av m.fl. (L) yrkande 2, 2021/22:3686 av m.fl. (C) yrkandena 16 och 17, 2021/22:3881 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2021/22:4164 av m.fl. (KD) yrkande 10 och 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkandena 32, 33 och 43. För ett dynamiskt näringsliv är en väl fungerande kapitalförsörjning av avgörande betydelse. Kapitalförsörjningen är dock ofta ett stort problem för småföretagare, inte minst vid nystart av företag. Undersökningar pekar på särskilt två problem när småföretag på landsbygden behöver skaffa kredit. Det ena är att fasta objekt, som fastigheter, har så låga värden att det är svårt att belåna dem för annan verksamhet. Det andra är att ju längre från kreditgivare småföretagaren befinner sig, desto svårare är det att skaffa kredit. De lokala bankerna är därför också viktiga för landsbygdens företags kapitalförsörjning, eftersom de generellt har bättre lokalkännedom och möjligheten för företagen att arbeta närmare banken underlättar möjligheterna till kapital. Jag anser därför att de statliga aktörerna bör få i uppdrag att redovisa sina investeringar utifrån om de främst sker i städerna eller på landsbygden. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Företagens kapitalförsörjning, punkt 16 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3881 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2021/22:4164 av m.fl. (KD) yrkande 10 och 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkandena 32, 33 och 43 samt 2021/22:86 av (SD), 2021/22:1622 av Per Åsling (C) yrkande 1, 2021/22:1625 av Per Åsling (C) yrkande 7, 2021/22:2428 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 6, 2021/22:2454 av m.fl. (SD) yrkande 52, 2021/22:2885 av (M) yrkande 1, 2021/22:3232 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 13, 2021/22:3379 av m.fl. (L) yrkande 2 och 2021/22:3686 av m.fl. (C) yrkandena 16 och 17. har en väl utbyggd sektor för riskkapitalförsörjning för företag, där staten fyller en marknadskompletterande roll. För att såväl det offentliga som det privata riskkapitalet ska ge bästa möjliga effekt i investeringar, och för att uppfinnare, innovatörer och entreprenörer i olika skeden ska hitta de medel som finns tillgängliga, krävs dock en tydligare organisering av aktörerna i innovationssystemet. Det behövs också ett förstärkt finansieringsstöd i mycket tidiga faser i form av bidrag, lån och ägarkapital samt en god tillgång till lånekapital till små och medelstora företag. Därutöver behövs finansieringsinsatser i kapitalintervallet 5–. Alla delar i kapitalförsörjningskedjan behöver fungera för att nyföretagandet ska stimuleras och för att landets företag ska ges möjlighet att expandera både produktmässigt och geografiskt. Jag anser därför att bör tydliggöra för regeringen att det statliga riskkapitalet dels bör utvecklas i syfte att nå företag i en tidig fas, dels i högre grad bör matcha lokalt riskkapital genom samverkan med kreditgarantiföreningar. Många saknar de medel som krävs för att kunna starta ett företag, vilket är särskilt tydligt på landsbygden. behöver trösklarna för att starta och utveckla företag sänkas. Därför menar jag att regeringen bör genomföra en översyn av de finansieringsmöjligheter som finns för privatpersoner, företag och andra aktörer att investera i lokal företagsutveckling. Syftet med en sådan översyn skulle vara att underlätta investeringar och återinvesteringar på landsbygden. Även de idéburna organisationerna har en stor potential och vilja att växa, men ett av de problem som de ideella aktörerna lyfter fram som ett hinder för tillväxt är kapitalförsörjningen. Detta beror bl.a. på att bankernas bedömningssystem vid utlåning är anpassat för ekonomiska vinstkalkyler i aktiebolag, inte för ideella organisationer vars verksamhet baseras mer på värderingar och återinvesteringar i verksamheten. Jag anser därför att regeringen bör överväga möjligheten att införa en statlig investeringsfond för den ideella sektorn. Tanken är att medel från fonden ska kunna användas för s.k. sociala investeringar. Det kan bl.a. handla om lån med något lägre traditionella avkastningskrav. En klumpsumma skulle kunna avsättas och då som ett engångsvis anslag i statsbudgeten eller inom ram. och företag med ett stort teknik- och kunskapsinnehåll har ibland betydligt längre utvecklingsprocesser än många andra företag. Forskning inom livsvetenskap, som bl.a. omfattar utveckling av läkemedel, diagnostik och medicinteknik, tar och kräver långsiktig finansiering. har en stark tradition och kompetens inom alla segment av livsvetenskap, men tillflödet av riskkapital i de tidiga skedena har minskat under , vilket har hämmat utvecklingen av nya livsvetenskapsföretag. En svensk fond skulle genom att applicera särskilda finansieringstekniker kunna skapa tillfredsställande finansiering för uppstartsföretag i de tidiga skedena. Jag förordar därför att regeringen utreder möjligheten att skapa en s.k. megafond för livsvetenskap som kapitaliseras genom investeringar i både ägarandelar och obligationer. Därutöver menar jag att bör uppmärksamma regeringen på det behov som finns av långsiktiga förutsättningar för att stimulera investeringar i utvecklingsfasen av s.k. gröna företag. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Företagens kapitalförsörjning, punkt 16 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3379 av m.fl. (L) yrkande 2 och 2021/22:86 av (SD), 2021/22:1622 av Per Åsling (C) yrkande 1, 2021/22:1625 av Per Åsling (C) yrkande 7, 2021/22:2428 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 6, 2021/22:2454 av m.fl. (SD) yrkande 52, 2021/22:2885 av (M) yrkande 1, 2021/22:3232 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 13, 2021/22:3686 av m.fl. (C) yrkandena 16 och 17, 2021/22:3881 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2021/22:4164 av m.fl. (KD) yrkande 10 och 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkandena 32, 33 och 43. Ett av de främsta hindren för företagare som vill expandera eller nyanställa är svårigheten att få finansiering, som ett fungerande finansieringssystem för små och medelstora företag som står inför en expansion skapar både jobb, tillväxt och ökade intäkter till den gemensamma välfärden. Privat kapital är helt avgörande för att kunna starta, driva och utveckla ett företag, men i vissa fall kan det statliga riskkapitalet behövas för att komplettera det privata kapitalet. Det gäller särskilt när marknaden av ett eller annat skäl inte fungerar eller där glesbygd och geografiska utmaningar försvårar företagens kapitalförsörjning. Den statliga verksamheten bör således riktas mot att stärka just de aktörer som marknaden inte satsar på, vilket kan handla om nystartade företag utan kapital eller där näringsidkaren inte har något eget kapital som kan fungera som säkerhet för ett eventuellt lån. Det är därför viktigt att det statliga riskkapitalet är tillgängligt i hela landet så att alla företag ges goda förutsättningar. I de fall det är motiverat med statligt riskkapital anser jag att en s.k. fond-i-fond-lösning är att föredra, där statligt riskkapital från början samverkar med privata fonder för att nå mindre och växande företag. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. En samlad strategi för besöksnäringen, punkt 17 (M, SD) av (M), (M), (SD), (SD), (SD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3687 av m.fl. (M) yrkande 20 och 2021/22:3689 av m.fl. (M) yrkande 11. Den svenska besöksnäringen har, bortsett från under pandemin, utvecklats starkt . Situationen ser dock helt annorlunda ut . På många håll kämpar företag inom besöksnäringen för sin överlevnad.