bet · H901SoU33 · 2022-05-19 00:00:00 — Regeringen föreslår att bestämmelsen om upphörande av vård ska kompletteras på så sätt att en bestämmelse införs i 21 § som innebär att socialnämnden inte får besluta att vård enligt 21 § LVU får upphöra förrän de omständigheter som föranledde vården har förändrats på ett varaktigt och genomgripande sätt. Regeringen anför att ett tydliggörande i lag av vad som krävs för att vård enligt 21 § LVU ska upphöra kan bidra till att vården inte upphör förrän förhållandena i hemmet är sådana att det är tryggt för barnet att återvända. Regeringen anför vidare att det även ur rättssäkerhetssynpunkt är angeläget att barn och vårdnadshavare vet vad som krävs för att tvångsomhändertagandet ska kunna upphöra. Det kan t.ex. tydliggöra och underlätta för vårdnadshavare att få förståelse för vilka förändringar som behöver vidtas i det enskilda fallet för att vården ska kunna upphöra och att det inte räcker med endast mindre och kortvariga förbättringar. Regeringen föreslår därför att den kammarrättspraxis som bildats kodifieras i lag, nämligen att de omständigheter som föranledde vården måste ha förändrats på ett varaktigt och genomgripande sätt för att förändringarna ska kunna ligga till grund för vårdens upphörande. Förslaget förändrar enligt regeringen inte den praxis som gäller om att vården inte får upphöra om det har tillkommit nya omständigheter som ger grund för vård. För att förtydliga att även sådana omständigheter ska ingå i bedömningen av om vården ska upphöra och att även sådana omständigheter måste ha förändrats på ett varaktigt och genomgripande sätt föreslår regeringen att ordet ”föranledde” i promemorians förslag byts ut till ”föranleder”. Bestämmelser om att barnets inställning ska tillmätas betydelse i förhållande till hans eller hennes ålder och mognad finns redan i LVU. Enligt 36 § LVU ska den unge alltid ges möjlighet att framföra sina åsikter och om den unge inte framför sina åsikter, ska hans eller hennes inställning så långt det är möjligt klarläggas på annat sätt. Regeringen anser därför att det inte finns skäl för att det också av bestämmelsen om upphörande av vård enligt 21 § LVU behöver framgå hur barnets inställning ska beaktas. I kommittémotion 2021/22:4592 av (C) yrkande 5 föreslås ett tillkännagivande om behovet av att förtydliga den information som ges om skälen för ett omhändertagande av ett barn enligt LVU och förutsättningarna för att ett omhändertagande kan upphöra. I kommittémotion 2021/22:4509 av m.fl. (V) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen i lagtext bör utveckla och förtydliga innebörden av varaktig och genomgripande förändring och hur barnets inställning ska tas i beaktande vid bedömning av vårdens upphörande. I kommittémotion 2021/22:4605 av m.fl. (MP) yrkande 6 föreslås ett tillkännagivande om förslag på hur lagstiftningen kan utformas så att det blir tydligt att den varaktiga förändringen ska avse hela föräldraförmågan, inte enbart de specifika omständigheter som låg till grund för att vården inleddes. Utskottet har ovan ställt sig bakom regeringens förslag att reglera den kammarrättspraxis som bildats om att de omständigheter som föranledde vården måste ha förändrats på ett varaktigt och genomgripande sätt för att förändringarna ska kunna ligga till grund för vårdens upphörande. Emellertid anser utskottet att det finns ett behov av att i lagtext utveckla och förtydliga innebörden av varaktig och genomgripande förändring, liksom att förtydliga den information som ges till föräldrarna i samband med beslutet om tvångsvård om skälen för omhändertagandet och förutsättningarna för att omhändertagandet ska kunna upphöra. Regeringen bör återkomma till med lagförslag och i övrigt vidta de åtgärder som behövs. Detta bör med delvis bifall till motionerna 2021/22:4509 (V) yrkande 2, 2021/22:4592 (C) yrkande 5 och 2021/22:4605 (MP) yrkande 6 ge regeringen till känna. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om flyttningsförbud. Jämför reservation 4 (V) och 5 (MP). Flyttningsförbud innebär att förvaltningsrätten, efter ansökan av socialnämnden, för eller tills vidare förbjuder den som har vårdnaden om en underårig att ta denne från ett enskilt hem om det finns en påtaglig risk för att den unges hälsa eller utveckling skadas om han eller hon skiljs från hemmet (24 § LVU). Bestämmelsen om flyttningsförbud i 24 § LVU omfattar både situationer där barnet är placerad med stöd av LVU och situationer där barnet, efter en frivillig överenskommelse, är placerad med stöd av socialtjänstlagen Bestämmelsen är också tillämplig då ett barn är placerad i ett enskilt hem utan socialnämndens försorg, s.k. privatplacering. Enligt regeringen framgår det av promemorian att det finns skäl att anta att socialnämnderna inte överväger frågan om flyttningsförbud i den utsträckning som lagstiftningen ger utrymme för. Regeringen anför vidare att även om förarbetena ger stöd för att socialnämnden i vissa situationer ska uppmärksamma bestämmelsen om flyttningsförbud finns det ingen lagstadgad skyldighet att beakta bestämmelsen när nämnden prövar om vården ska upphöra. Regeringen anser att det behöver framgå av lagstiftningen att socialnämnden har en skyldighet att uppmärksamma bestämmelsen om flyttningsförbud i vissa situationer. En tydlig lagstiftning om socialnämndens ansvar i det här avseendet kan enligt regeringen bidra till att socialnämnden överväger frågan om flyttningsförbud i den utsträckning som lagstiftningen ger utrymme för. Det kan i sin tur leda till att fler fall kan komma under domstolens prövning och att flyttningsförbud kan komma till stånd i fler fall där förutsättningarna är uppfyllda, vilket skulle öka tryggheten för fler placerade barn. Regeringen föreslår därför att socialnämnden ska vara skyldig att överväga om det finns skäl att ansöka om flyttningsförbud när barnet är placerad i ett enskilt hem med stöd av LVU och socialnämnden prövar om vården enligt LVU ska upphöra eller när barnet är placerad i ett enskilt hem enligt socialtjänstlagen och vårdnadshavaren eller den unge, om han eller hon har fyllt , begär att vården ska upphöra. I kommittémotion 2021/22:4509 av m.fl. (V) yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om flyttningsförbud. Motionärerna anför att de överväganden som görs i samband med flyttningsförbud i stället bör inkluderas i bedömningen av om tvångsvården ska avslutas eller inte. Flyttningsförbudet bör tas bort som institut. Flyttningsförbud i och socialtjänstlagen I kommittémotion 2021/22:4605 av m.fl. (MP) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om hur bestämmelser om flyttningsförbud kan införas i socialtjänstlagen. Motionärerna anför att de välkomnar regeringens förslag om tydligare skrivningar om flyttningsförbud (24 § LVU) men anser att det är otillräckligt och ur barnets perspektiv mindre säkert än en ny grund för vård enligt LVU. Motionärerna anser att regler om flyttningsförbud behöver finnas såväl i LVU som i socialtjänstlagen och att regeringen bör återkomma med förslag om hur bestämmelser om flyttningsförbud kan införas i socialtjänstlagen. Utskottet har tidigare i betänkandet ställt sig bakom regeringens förslag om utformningen av bestämmelsen om flyttningsförbud i . bör inte ta något initiativ med anledning av motion 2021/22:4509 (V) yrkande 3. Motionen bör avslås. Utskottet kan konstatera att bestämmelsen om flyttningsförbud i 24 § LVU omfattar både situationer där barnet är placerad med stöd av LVU och situationer där barnet, efter en frivillig överenskommelse, är placerad med stöd av socialtjänstlagen. Motion 2021/22:4605 (MP) yrkande 2 bör avslås. Övervägande av ansökan om vårdnadsöverflyttning Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om kompetensen vid domstolar, stöd efter en vårdnadsöverflyttning, riktlinjer för övervägande av adoption, övervägande av adoption och resurstillskott för arbete med återflytt. Jämför reservation 6 (M, SD, L), 7 (M, SD, L) och 8 (V) samt särskilt yttrande 2 (KD). Övervägande av ansökan om vårdnadsöverflyttning Regeringen anför att lagstiftarens intentioner är att barn ska återförenas med sina föräldrar när syftet med vården uppnåtts. har ett uttalat ansvar att hjälpa vårdnadshavarna att komma till rätta med de svårigheter som lett fram till att barnet placerats utanför hemmet. I vissa fall kan det dock vara uppenbart att det är bäst för barnet att bo kvar i familjehemmet. Har barnet bott i familjehemmet kan det ha rotat sig där och funnit en sådan trygghet och gemenskap att det uppfattar detta hem som sitt eget (prop. 1981/82:168 s. 39–41). Detta kan särskilt bli fallet när ett barn beretts vård utanför det egna hemmet i mycket tidig ålder och därefter växer upp i ett familjehem och barnet betraktar familjehemmet som sitt ”riktiga” hem och betraktar familjehemsföräldrarna som sina föräldrar. Situationen kan uppstå såväl vid en placering enligt socialtjänstlagen som vid en placering enligt LVU. Enligt regeringen skapar vårdnadsöverflyttningar bättre förutsättningar för kontinuitet och trygghet i vården. Enligt regeringen kan det finnas situationer där förutsättningarna för en vårdnadsöverflyttning enligt 6 kap. 8 § finns redan när barnet har varit placerad i familjehemmet . I sådana situationer är det viktigt att socialnämnden överväger frågan om vårdnadsöverflyttning. För att säkerställa att sådana överväganden alltid görs senast när barnet varit placerad i samma familjehem behöver det enligt regeringen tydligt framgå av lagstiftningen att socialnämnden har en skyldighet att särskilt överväga frågan om vårdnadsöverflyttning när barnet har varit placerad i samma familjehem . Det kan enligt regeringen medföra att fler fall kan komma under domstolens prövning och att vårdnadsöverflyttningar kan komma till stånd i fler fall där förutsättningarna är uppfyllda, vilket skulle öka tryggheten för placerade barn. Regeringen föreslår därför att när barnet varit placerad i samma familjehem ska socialnämnden särskilt överväga om det finns skäl att ansöka om överflyttning av vårdnaden enligt 6 kap. 8 § . Enligt regeringen är förslaget inte avsett att förändra förutsättningarna för när överflyttning av vårdnad kan ske enligt 6 kap. 8 § . Med anledning av detta anser regeringen inte att återföreningsprincipen påverkas. Som framgår ovan bör en placering i ett familjehem som utgångspunkt inriktas på att få till stånd en återförening av barnet och föräldrarna. I detta sammanhang nämner regeringen att bestämmelserna i om överflyttning av vårdnaden är föremål för en översyn. Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att se över reglerna i om bl.a. överflyttning av vårdnaden (dir. 2021:70). Regeringen anser att det inte går att bortse från att den omständigheten att socialnämnden överväger frågan om vårdnadsöverflyttning riskerar att påverka både samarbetet med vårdnadshavarna och vårdnadshavarnas vilja och motivation till att ta emot stöd. Det är därför av yttersta vikt att socialnämnden arbetar med att motivera vårdnadshavarna till att utvecklas i sitt föräldraskap och lämnar vårdnadshavarna det stöd och den hjälp som de behöver. Att socialnämnden har en sådan skyldighet följer av 6 kap. 7 § 4 socialtjänstlagen. Av förarbetena till den bestämmelsen framgår att arbete ska vara inriktat på att långsiktigt och stödja vårdnadshavare. Den hjälp som vårdnadshavare kan behöva efter ett omhändertagande, t.ex. krisbearbetning, behöver enligt regeringen uppmärksammas av . behöver också hjälpa vårdnadshavaren att på ett lämpligt sätt upprätthålla kontakten med barnet. Barn känner ofta stor oro för sina föräldrar, särskilt om dessa lever destruktivt i t.ex. missbruk och hemlöshet. Det är inte ovanligt att vårdnadshavarnas situation försämras efter omhändertagandet och att de drar sig undan kontakten med . Det är därför viktigt med ett motivationsarbete för att förmå dem att ta emot hjälp. Utgångspunkten är, som nämnts ovan, i första hand att barn ska återförenas med sin vårdnadshavare när vården inte längre behövs. är dock en återförening mellan barn och vårdnadshavare inte möjlig. I denna situation är det viktigt att bemöter vårdnadshavarna på ett respektfullt och ärligt sätt. har ett fortsatt ansvar för att hjälpa vårdnadshavarna med att upprätthålla kontakten med barnet. Utgångspunkten för kontakten måste dock alltid utgå från barnets eller den unges behov och intressen (se prop. 2012/13:10 s. 84 och 85). Familjehemmens förutsättningar för att kunna ta över vårdnaden Regeringen anför vidare att de synpunkter som några remissinstanser tar upp om att ge familjehemmet goda förutsättningar för att möta barns behov och om att öka förutsättningarna för familjehem att kunna överta vårdnaden om barn och om att se över förutsättningarna för adoption är viktiga och angelägna. I det sammanhanget nämner regeringen beslutet om att ge en särskild utredare i uppdrag att se över och föreslå åtgärder för hur kvaliteten i vården kan öka när barn och unga placeras i bl.a. familjehem och jourhem med stöd av socialtjänstlagen eller LVU (dir. 2021:84). Syftet med uppdraget är att säkerställa att barn och unga som placeras utanför det egna hemmet alltid ska garanteras trygghet, säkerhet och en i övrigt god vård. I uppdraget ingår bl.a. att analysera hur fler lämpliga familjehem kan tillskapas, analysera hur stödet till familjehem kan stärkas, klarlägga om ersättningsnivån till familjehem påverkar tillgången till lämpliga hem och se över ersättningssystemet samt föreslå de författningsåtgärder och andra åtgärder som bedöms nödvändiga. Utredaren ska redovisa sitt uppdrag . Regeringen nämner vidare att det ingår i de ovan nämnda direktiven Vikten av trygghet och kontinuitet för barn i utsatta situationer – en översyn av reglerna i (dir. 2021:70) att ta ställning till hur stödet till vårdnadshavarna och barnet efter en vårdnadsöverflyttning kan förbättras. Utredaren ska också kartlägga och redovisa vilka omständigheter som särskilt beaktas vid prövningen av frågan om adoption när ett barn har stadigvarande vårdats och fostrats i ett annat enskilt hem än föräldrahemmet. Vidare ska utredaren överväga och bedöma om förutsättningarna för adoption bör justeras för att tillgodose familjehemsplacerade barns rätt till trygghet och stabilitet och hur övriga intressen – inte minst rätten till privat- och familjeliv – kan tillgodoses, samt föreslå de författningsändringar som behövs. Uppdraget ska redovisas . Regeringen anför därutöver att den också har gett i uppdrag att genomföra kunskapshöjande insatser inom familjehemsvården (S2020/05272). I uppdraget lyfts frågor om bl.a. vårdnadsöverflyttning och familjehemmets inställning till vårdnadsöverflyttning och till en varaktig relation redan när familjehem rekryteras. Uppdraget ska slutredovisas . Med anledning av de två pågående utredningarna och regeringens uppdrag till om kunskapshöjande insatser inom familjehemsvården anser regeringen att de synpunkter som remissinstanserna framför är omhändertagna. Det handlar om att ge familjehemmen goda förutsättningar för att möta barnens behov och att öka förutsättningarna för familjehemmen att överta vårdnaden och att se över om förutsättningarna för adoption behöver ändras. När det gäller frågan om ersättning nämner regeringen att gäller att kommunen får fortsätta att betala skälig ersättning till den eller dem som har övertagit vårdnaden om ett barn. Vid en överflyttning av vårdnaden ska socialnämnden ge den särskilt förordnade vårdnadshavaren råd och stöd (6 kap. 11 § socialtjänstlagen). Det huvudsakliga syftet med bestämmelsen är att underlätta för de familjehem som överväger att överta vårdnaden om det eller de barn som finns placerade i familjehemmet (prop. 2012/13:10 s. 88–90 och s. 131 och 132). Regeringens redovisning av ett tillkännagivande Övervägande av ansökan om vårdnadsöverflyttning har tillkännagett att det bör framgå av både socialtjänstlagen och LVU att socialnämnden bör överväga en ansökan om vårdnadsöverflyttning senast efter det att barnet har varit placerad i samma familjehem (bet. 2020/21:SoU5 punkt 2, rskr. 2020/21:128). Regeringen bedömer att förslagen i denna proposition tillgodoser tillkännagivande. Regeringen anser därmed att tillkännagivandet är slutbehandlat. I kommittémotion 2021/22:4582 av m.fl. (M, L, SD) yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om att stärka kompetensen vid domstolarna i fråga om den aktuella lagstiftningen. Stöd efter en vårdnadsöverflyttning I kommittémotion 2021/22:4582 av m.fl. (M, L, SD) yrkande 7 föreslås ett tillkännagivande om att genomföra en bred översyn av regelverket för vårdnadsöverflyttning. Motionärerna anför att en sådan bl.a. bör beakta tvångsvårdutredningens överväganden om att utge stöd och bistånd efter en vårdnadsöverflyttning. I kommittémotion 2021/22:4556 av m.fl. (KD) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen skyndsamt ska verkställa det tillkännagivande som beslutat i betänkande 2020/21:SoU19 punkt 5 om stöd efter vårdnadsöverflyttning. Riktlinjer för övervägande av adoption I kommittémotion 2021/22:4556 av m.fl. (KD) yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen skyndsamt ska verkställa det tillkännagivande som beslutat i betänkande 2020/21:SoU19 punkt 6 om riktlinjer för övervägande av adoption. I kommittémotion 2021/22:4582 av m.fl. (M, L, SD) yrkande 8 föreslås ett tillkännagivande om att det bör införas en ordning som innebär att frågan om adoption aktualiseras av socialnämnden efter att ett barn varit placerad i ett och samma familjehem . Resurstillskott för arbete med återflytt I kommittémotion 2021/22:4509 av m.fl. (V) yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör tillföra resurser för att ska arbeta för återflytt, där barnets bästa tas i beaktande och dess behov av stöd och omsorg tillgodoses. Tillräcklig kunskap och kompetens hos domare ställde sig bakom det som civilutskottet anförde om att ta nödvändiga initiativ för att säkerställa att bl.a. de domare som hanterar frågor om vårdnad m.m. har tillräcklig kunskap och kompetens så att barnrättsperspektivet får fullt genomslag i praktiken och tillkännagav detta för regeringen (bet. 2021/22:CU6, rskr. 2021/22:261). anförde följande (s. 23, res. S, C, MP): Utskottet konstaterar att det genom lagstiftningsärende om ett stärkt barnrättsperspektiv i vårdnadstvister har införts nya kompetenskrav för medlare i mål om vårdnad m.m. I samma lagstiftningsärende meddelade , på utskottets förslag, ett tillkännagivande om att regeringen bör göra en översyn i syfte att tillgodose det övergripande behovet av kunskapshöjning hos yrkesverksamma i arbetet med familjerättsliga frågor. Utskottet vill i detta sammanhang särskilt framhålla vikten av att regeringen tar nödvändiga initiativ för att säkerställa att bl.a. de domare som hanterar frågor om vårdnad m.m. har tillräcklig kunskap och kompetens så att barnrättsperspektivet får fullt genomslag i praktiken. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Stöd efter en vårdnadsöverflyttning ställde sig bakom det som utskottet anförde om en översyn av regelverket som gäller vårdnadsöverflyttning i fråga om stöd efter vårdnadsöverflyttning och tillkännagav detta för regeringen (bet. 2020/21:SoU19, rskr. 2020/21:187). Utskottet anförde följande (s. 30, res. S, V, MP): Utskottet anser att det behövs en översyn av regelverket som gäller vårdnadsöverflyttning. När familjehemsföräldrarna blir barnets nya vårdnadshavare upphör familjehemsplaceringen. Det innebär att nämndens ansvar att noga följa vården av barnet (6 kap. 7 b § SoL) liksom kravet på att överväga respektive ompröva vården (6 kap. 8 § SoL) bortfaller. Utskottet anser att det finns anledning att se över vilka insatser som behöver kunna erbjudas också efter en vårdnadsöverflyttning. Detta bör med bifall till motionerna […] ge regeringen till känna. Regeringen anför följande i skrivelse 2021/22:75 skrivelser till regeringen – åtgärder : Punkt 5 om stöd efter vårdnadsöverflyttning*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om stöd efter vårdnadsöverflyttning (bet. 2020/21:SoU19 s. 8 f.). Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att se över regler i om vårdnadsöverflyttning, adoption och umgänge (dir. 2021:70). I uppdraget ingår att ta ställning till hur stödet till vårdnadshavarna och barnet efter en vårdnadsöverflyttning kan förbättras. Tillkännagivandet ansågs därmed slutbehandlat. Punkten är slutbehandlad. Riktlinjer för övervägande av adoption ställde sig bakom det som utskottet anförde om riktlinjer för övervägande av adoption och tillkännagav detta för regeringen (bet. 2020/21:SoU19 s. 29, rskr 2020/21:187). Utskottet anförde följande (s. 29, res. S, V, MP): Utskottet anser att regeringen bör se till att det tas fram riktlinjer för i vilka situationer socialnämnden bör överväga adoption, på motsvarande sätt som gäller för övervägande av vårdnadsöverflyttning (6 kap. 8 § SoL och 13 § LVU). Detta bör med bifall till motion […] ge regeringen till känna. Regeringen anför följande i skrivelse 2021/22:75 skrivelser till regeringen – åtgärder : Punkt 6 om riktlinjer för övervägande av adoption*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om riktlinjer för övervägande av adoption (bet. 2020/21:SoU19 s. 8 f.). Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att se över reglerna i om vårdnadsöverflyttning, adoption och umgänge (dir. 2021:70). Inom ramen för uppdraget ska utredaren bl.a. överväga och bedöma om förutsättningarna för adoption bör justeras för att tillgodose familjehemsplacerade barns rätt till trygghet och stabilitet och hur övriga intressen – inte minst rätten till privat- och familjeliv – kan tillgodoses. Uppdraget ska redovisas . Utredningens slutsatser bör inväntas innan eventuella åtgärder vidtas. Punkten är inte slutbehandlad. avslog ett yrkande om en skyldighet för socialnämnden att överväga adoption när ett barn varit placerad i familjehem (bet. 2020/21:SoU19 s. 29, rskr 2020/21:187). Utskottet kan konstatera att , på civilutskottets förslag, beslutade om ett tillkännagivande till regeringen om att ta nödvändiga initiativ för att säkerställa att bl.a. de domare som hanterar frågor om vårdnad m.m. har tillräcklig kunskap och kompetens så att barnrättsperspektivet får fullt genomslag i praktiken (bet. 2021/22:CU6, rskr. 2021/22:261). Något tillkännagivande med anledning av motion 2021/22:4582 (M, L, SD) yrkande 4 är inte nödvändigt. Utskottet noterar och ser positivt på uppdraget till en särskild utredare om att se över regler i om vårdnadsöverflyttning, adoption och umgänge (dir. 2021:70). I uppdraget ingår att ta ställning till hur stödet till vårdnadshavarna och barnet efter en vårdnadsöverflyttning kan förbättras. Uppdraget ska redovisas . Resultatet av utredningens arbete bör inte föregripas. Utskottet avser att följa arbetet noga. Motionerna 2021/22:4556 (KD) yrkande 2 och 2021/22:4582 (M, L, SD) yrkande 7 bör avslås. I uppdraget för nämnda utredning ingår även att överväga och bedöma om förutsättningarna för adoption bör justeras för att tillgodose familjehemsplacerade barns rätt till trygghet och stabilitet. Motion 2021/22:4556 (KD) yrkande 3 bör därmed avslås. Av samma skäl bör motion 2021/22:4582 (M, L, SD) yrkande 8 om en skyldighet för socialnämnden att överväga adoption när ett barn har varit placerad i familjehem avslås. Utskottet anser inte att något tillkännagivande med anledning av förslaget om resurstillskott för arbete med återflytt är nödvändigt. Motion 2021/22:4509 (V) yrkande 4 bör avslås. Utskottet har inte något att invända mot regeringens redovisning av tillkännagivandet om övervägande av vårdnadsöverflyttning senast när barnet varit placerad i samma familjehem (bet. 2020/21:SoU5 punkt 2, rskr. 2020/21:128). Utskottet delar regeringens bedömning att tillkännagivandet kan anses tillgodosett genom propositionen. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om uppföljningstidens längd efter avslutad LVU-vård och tillkännager detta för regeringen.