bet · H901TU7 · 2022-02-04 00:00:00 — I skrivelsen presenterade regeringen de åtgärder som vidtagits för att nå klimatmålen och riktningen för det fortsatta arbetet. Skrivelsen innehåller en handlingsplan för bl.a. fossilfria transporter och elektrifiering med en rad åtgärder som syftar till att ställa om till effektiva fordon och fossilfria drivmedel. Regeringen framhåller att för att klimatmålen ska nås behövs det en aktiv politik, en löpande uppföljning och utvecklade styrmedel inom transportområdet. Den aktuella handlingsplanen står på tre ben: ett transporteffektivt samhälle, energieffektiva och fossilfria fordon samt förnybara drivmedel. I handlingsplanen betonar regeringen bl.a. nödvändigheten av ett transporteffektivt samhälle som särskilt i och mellan olika städer underlättar för en ökad andel kollektivtrafik och gång- och cykeltrafik samt för ett effektivare transportsystem med låga utsläpp av växthusgaser, en fortsatt omställning till förnybara och hållbara drivmedel där de fossila drivmedlen fasas ut samt en övergång till fossilfria och energieffektiva fordon. I enlighet med klimatlagen överlämnade regeringen den första klimatpolitiska handlingsplanen till (prop. 2019/20:65). I propositionen redovisar regeringen hur det klimatpolitiska arbetet bör bedrivas inklusive de beslutade och planerade åtgärder som bidrar till att nå de nationella och globala klimatmålen. I handlingsplanen presenteras vilka åtgärder regeringen avser att vidta dels på tvärsektoriell nivå, dels för olika utsläppssektorer med ett särskilt fokus på transportsektorn. Regeringen har framfört att takten i klimatomställningen måste öka och att minskade utsläpp från transportsektorn är en förutsättning för att nå klimatmålen. I budgetpropositionen lämnas förslag på olika satsningar inom några utgiftsområden som ska påskynda omställningen i transportsektorn. Regeringen anför att det behövs en snabb, smart och samhällsekonomiskt effektiv elektrifiering för att transportsektorn ska ställa om till i princip nollutsläpp av växthusgaser till 2045 och bidra till att ska nå klimatmålen. Det föreslås satsningar på introduktion av miljölastbilar och eldrivna arbetsmaskiner, ökat stöd till laddinfrastruktur och genomförande av elektrifieringsstrategin. Vidare har regeringen framfört att det behövs en skärpt miljöstyrning i bonus malus-systemet. Dåvarande miljö- och klimatministern har konstaterat att försäljningen av elbilar har dubblerats om sedan bonus malus infördes, och regeringen vill fortsätta att gynna den utvecklingen. I takt med utvecklingen på nybilsmarknaden behöver bonus malus-systemet enligt regeringen kontinuerligt anpassas, både för att fortsätta att ge god miljöstyrning och för att systemet som helhet ska gå ihop. Regeringen anger i sin klimatpolitiska handlingsplan att vätgas kan komma att få en större roll bl.a. när det gäller bränsleceller i fordon. Statsrådet har i ett frågesvar (fr. 2020/21:1098) framhållit att vätgas är en av flera tekniker som kommer att krävas för att hantera de svåraste utmaningarna för att uppnå klimatneutralitet. Statsrådet lyfte bl.a. fram att mycket arbete redan pågår och att regeringen fortlöpande analyserar vilka ytterligare åtgärder som kan behövas för att utveckla möjligheterna att tillvarata vätgasens potential. När det gäller åtgärder för att trygga tillgången till förnybara drivmedel beslutade att anta regeringens förslag till lag om skyldighet att tillhandahålla förnybara drivmedel (prop. 2005/06:16, bet. 2005/06:TU6, rskr. 2005/06:134). Lagen (2005:1248) om skyldighet att tillhandahålla förnybara drivmedel, den s.k. pumplagen, syftar till att öka tillgängligheten till förnybara drivmedel i hela , främst mot bakgrund av att tillgängligheten hade bedömts som ett av de största hindren mot en ökad användning av förnybara drivmedel. I ett första steg berördes tankställen som sålde mer än bensin eller diesel . Därefter skärptes kraven successivt till 2009 då alla säljställen med en försäljningsvolym överstigande motorbensin eller dieselbränsle skulle vara skyldiga att tillhandahålla minst ett förnybart drivmedel. beslutade om en lättnad i lagen genom att höja denna gräns för skyldigheten att tillhandahålla förnybara bränslen motorbränsle (prop. 2013/14:181, bet. 2013/14:TU13, rskr. 2013/14:301). I proposition 2005/06:16 framhöll regeringen att kravet att tillhandahålla förnybara drivmedel i möjligaste mån bör vara teknikneutralt i fråga om de drivmedel som ska främjas. Vidare angavs att definitionen bör vara så bred att alla nu tänkbara drivmedel som kan betecknas som förnybara omfattas. Regeringen framförde dock att ett viktigt undantag från definitionen borde göras och pekade på att tillhandahållande av s.k. grön el teoretiskt sett skulle medföra att lagens skyldigheter uppfylldes om bränsleförsäljaren kunde visa att elen verkligen kom från en förnybar källa. Med hänsyn till att syftet med lagstiftningen är att öka tillgängligheten till förnybara drivmedel och att marknaden för elbilar i princip var försumbar riskerade syftet att förfelas om skyldigheten att tillhandahålla ett förnybart drivmedel skulle kunna fullgöras enbart genom att tillhandahålla grön el. Det är därmed inte möjligt att uppfylla kravet i pumplagen genom att sälja el. Enligt I en värld som ställer om – utan fossila drivmedel 2040 (SOU 2021:48) uppfyller många aktörer lagkravet genom att tillhandahålla E85, men även andra förnybara drivmedel förekommer. Utfasning av fossila drivmedel och försäljning av nya bilar Av budgetpropositionen framgår att andelen laddbara bilar i nybilsförsäljningen var , vilket uppges vara högt jämfört med andra EU-länder. Utvecklingen kan enligt regeringen bl.a. förklaras av bonus malus-systemet och det statliga stödet till utbyggnad av laddinfrastruktur. Andelen laddbara bilar i fordonsflottan uppgick till . Vidare framgår att de genomsnittliga koldioxidutsläppen hos nya bilar, som är ett mått på deras energieffektivitet, minskade kraftigt , från /km till /km. Minskningen beror enligt regeringen framför allt på en kraftigt ökad andel laddbara bilar i nybilsförsäljningen men också på att icke laddbara bilar blev mer energieffektiva. Enligt Trafikanalys nyregistrerades 263 965 personbilar januari–, varav var laddbara, vilket kan jämföras . Personbilar som drivs av etanol försvann nästan helt bland nyregistreringarna och början av 2021. Antalet nyregistrerade etanolbilar uppgick till 1–13 fordon , men –låg antalet nyregistrerade etanolbilar runt 100–200 fordon . Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att lämna förslag om utfasning av fossila drivmedel och utreda förutsättningarna för förbud mot försäljning av nya bensin- och dieseldrivna bilar. I betänkande I en värld som ställer om – utan fossila drivmedel 2040 (SOU 2021:48) föreslås att användningen av fossila drivmedel i inrikes transporter och arbetsmaskiner i ska vara utfasad . Utfasningsåret bör enligt utredningen vara ett riksdagsbundet etappmål. Utredningen menar att utfasningen kan ske på ett så hållbart och kostnadseffektivt sätt som möjligt genom en kombination av en omfattande elektrifiering, minskad trafik genom ett mer transporteffektivt samhälle och en övergång till långsiktigt hållbara och förnybara drivmedel. Främst vägtransporterna bör enligt utredningen elektrifieras så långt och snabbt som möjligt så att förnybara flytande och gasformiga drivmedel frigörs för användning inom arbetsmaskiner, flyg och sjöfart. Utredningen menar att bör verka för att EU-omfattande nollutsläppskrav med tydliga tidtabeller införs på nya personbilar, lätta lastbilar och tunga fordon. De offentliga insatserna för laddinfrastruktur behöver samordnas bättre, takten behöver öka och hinder behöver undanröjas. Reduktionspliktsystemet bör förändras genom att i) samma reduktionskrav ställs på diesel och bensin ii) rena och höginblandade flytande biodrivmedel förs in under systemet iii) en särskild kvot införs för avancerade biodrivmedel och elektrobränslen. Utredningen menar vidare att förutsättningarna för att omforma reduktionsplikten till ett utsläppshandelssystem bör utredas, i samspel med pågående utveckling inom EU. Utredningen menar vidare att ett nationellt förbud mot nya bensin- och dieseldrivna personbilar bedöms som svårt att införa, inte minst från EU-rättslig synpunkt. bör i stället verka för EU-omfattande nollutsläppskrav i förordningen 2019/631 om nya bilars koldioxidutsläpp till 2030 eller strax därefter och . På nationell nivå föreslås ett riksdagsbundet mål om endast nollutsläppsfordon (NUF) i nybilsförsäljningen av personbilar 2030. Utredningen menar att EU-kraven bör kompletteras med fortsatt utveckling av de nationella styrmedlen. Sista svarsdag för remissvaren till () var . Enligt uppgift pågår beredning av ärendet. Olika myndigheters och andra aktörers arbete inom området arbetar med att möjliggöra utvecklingen för god tillgänglighet i ett hållbart samhälle, där minskad klimatpåverkan är en viktig del. uppger att man arbetar i samverkan med andra aktörer för ett mer transporteffektivt samhälle och energieffektiv användning av transportsystemet. har bl.a. i uppdrag från regeringen att öka berörda aktörers kunskap om hur transportsektorn kan reducera utsläppen av växthusgaser. Den årliga resultatkonferensen för transportsektorns klimatmål, Grönt ljus 2030, är en av aktiviteterna. arbetar också för att transportsektorn utvecklas så att fordon, fartyg och flygplan blir mer energieffektiva och drivs med energi som är långsiktigt hållbar. I sin egen verksamhet arbetar för energieffektiva och mindre klimatpåverkande lösningar vid byggande, drift och underhåll av infrastruktur. arbete består även av att utveckla och sprida kunskap samt utarbeta och föreslå styrmedel på internationell, nationell, regional och lokal nivå. har pekat ut följande fyra huvudområden: Transporteffektivt samhälle, Energieffektivisering, Förnybar energi och Klimatneutral infrastruktur. förslag till nationell plan för transportinfrastrukturen 2022–2033 innehåller ökade medel för att minska miljöpåverkan från transporter och infrastruktur, bl.a. en särskild pott till miljöåtgärder längs statlig infrastruktur. menar att eldrift måste dominera i vägtrafiken , huvudsakligen genom batteridrift men även genom bränsleceller. Regeringen har gett () i uppdrag att ta fram ett förslag till en övergripande strategi för vätgas och elektrobränslens roll i det svenska energisystemet, inklusive ammoniak. I uppdraget har bl.a. ingått att analysera och kvantifiera potentialen för ökad produktion, lagring, transport och användning av vätgas, elektrobränslen och ammoniak i olika sektorer på kort, medellång och lång sikt med beaktande av ekonomiska perspektiv, att analysera tekniska och ekonomiska förutsättningar för vätgas som energilager för flexibilitet i energisystemet och att identifiera hinder mot en introduktion av vätgas som en del av det svenska energisystemet. Strategin och de eventuella åtgärdsförslagen ska syfta till att underlätta omställningen till fossilfrihet. redovisade myndigheten sitt förslag till en nationell strategi. I arbetet med att begränsa klimatförändringarna kommer fossilfri vätgas, elektrobränslen och ammoniak att spela en central roll för flera samhällssektorer. I förslaget sägs att vätgas får en viktig roll, speciellt inom industrisektorn, där vätgas kan lösa problem som annan teknik inte klarar av. Sådana satsningar kan i sin tur påverka andra sektorer som transport genom sektorsintegration. I arbetet med strategin har olika hinder analyserats för att peka ut effektiva insatser som staten kan göra. Eftersom utvecklingen för vätgas går snabbt har i strategin prioriterat åtgärder som kan genomföras . Strategin sätter konkreta mål till såväl 2030 som 2045. Den identifierar även ett antal åtgärder och initiativ att genomföra för en positiv vätgasutveckling, bl.a. att utreda behoven av ytterligare styrmedel som minskar kostnadsgapet mellan fossilfri och fossil vätgas och att etablera en plattform för systematisk dialog mellan företag, branschorganisationer och offentliga aktörer. Trafikanalys fick i uppdrag att ta fram underlag med analyser och förslag som leder till transportsektorns klimatomställning. Uppdraget ska genomföras med stöd av , , , och Transportstyrelsen. I uppdraget ingår bl.a. att analysera och föreslå hur befintliga styrmedel och kombinationer av dessa kan utvecklas så att den samlade styrningen bidrar till att nå etappmålet för inrikes transporter till 2030 och i princip nollutsläpp från transporter 2045, samt att identifiera möjliga utsläppsminskningar och utforma förslag på nya styrmedel och åtgärder med fokus på regelverk eller incitament som syftar till att den samlade styrningen ska bidra till att nå målen. Trafikanalys ska redovisa uppdraget till () . gav regeringen () i uppdrag att bidra till kunskapsuppbyggnaden kring en snabb, smart och samhällsekonomiskt effektiv elektrifiering av transportsektorn. Uppdraget och de olika kunskapsunderlagen ska redovisas : , och . lämnar en rapport till regeringen. I rapporten ska det finnas en bedömning av klimatarbetet och utsläppsutvecklingen samt av om regeringens politik leder till klimatmålen. I rapporten konstaterar rådet bl.a. att när det gäller transportsektorn har användningen av biodrivmedel och effektivare fordon bidragit till minskade utsläpp, men har trafikvolymerna ökat. Rådet menar att det behövs omfattande investeringar i bl.a. fossilfria energisystem, transporter och infrastruktur för att klimatmålen ska vara möjliga att nå. Sett ur ett utsläppsperspektiv är enligt rådet reduktionsplikten för bensin och diesel det starkaste styrmedlet riktat mot transportsektorn. Klimatpolitiska rådets rapport framhöll tre områden som kan ge betydande utsläppsminskningar i transportsektorn : ett mer transporteffektivt samhälle som begränsar transportbehovet och använder mer effektiva transportmedel elektrifiering genom eldrivna fordon och utbyggd laddinfrastruktur utfasning av fossila drivmedel genom fossilfria drivmedel i effektivare fordon. Vidare kan nämnas att Fossilfritt arbetar med att öka takten i klimatomställningen. Målet är att bygga en stark industri och skapa fler jobb och exportmöjligheter genom att bli fossilfri. Fossilfritt startades på initiativ av regeringen före i och samlar aktörer i form av företag, kommuner, regioner och organisationer som ställer sig bakom deklarationen om att ska bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer. Genom samverkan med företag, branscher, kommuner och regioner arbetar Fossilfritt med att identifiera hinder och möjligheter för att accelerera utvecklingen. Utifrån det tar Fossilfritt fram förslag som överlämnas till regeringen och samlar aktörer för att vidta åtgärder. Initiativet ska fortgå fram till . Inom ramen för Fossilfritt har 22 branscher, inklusive åkerinäringen, tagit fram färdplaner för att visa hur de kan stärka sin konkurrenskraft genom att bli fossilfria eller klimatneutrala. Färdplanerna visar möjligheterna, identifierar hinder och innehåller förslag på lösningar, genom både egna åtaganden och politiska förslag. redovisades den första uppföljningen av de 22 färdplanerna för fossilfri konkurrenskraft. överlämnade Fossilfritt en vätgasstrategi till regeringen. Strategin är framtagen i samarbete med flera företag och andra aktörer inom vätgasens värdekedja och innehåller förslag på vad som behöver göras för att ska kunna utnyttja vätgasens fulla potential i arbetet med att minska utsläppen av växthusgaser och stärka företagens konkurrenskraft. Vidare har en strategi för en hållbar batterivärdekedja tagits fram. enades om att skärpa EU:s klimatmål till 2030 från till utsläppsminskningar jämfört med . Det skärpta klimatmålet till 2030 är inskrivet i EU:s klimatlag. presenterade kommissionen ett förslag till förordning om utbyggnad av infrastrukturen för alternativa drivmedel, vilken ska ersätta direktiv /94/EU om utbyggnad av infrastrukturen för alternativa bränslen. Förslaget är en del av lagstiftningspaketet för att nå EU:s skärpta klimatmål till 2030, det s.k. Fit for 55-paketet. Kommissionens bedömning är att det nuvarande direktivet inte är anpassat för unionens klimatmål . klimatpaketet Fit for 55 syftar till att genomföra EU:s skärpta klimatmål och innehåller förslag på åtgärder för att minska utsläppen av växthusgaser med , jämfört med nivåer. Det stakar också ut riktningen mot det långsiktiga klimatmålet om klimatneutralitet . Fit for 55-paketet innehåller sammanlagt 13 förslag. Bland annat föreslås att alla nya bilar ska vara utsläppsfria . Krav ställs också på en kraftig utbyggnad av infrastruktur för att säkerställa tillgång till el och vätgas. Inom ramen för Fit for 55-paketet har kommissionen även lämnat ett förslag till och rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2019/631 vad gäller skärpning av normerna för koldioxidutsläpp från nya personbilar och nya lätta nyttofordon i linje med unionens höjda klimatambitioner, COM(2021) 556. Vidare har kommissionen bl.a. lämnat ett förslag till och rådets beslut om ändring av beslut (EU) 2015/1814 vad gäller det antal utsläppsrätter som ska placeras i reserven för marknadsstabilitet inom unionens utsläppshandelssystem för växthusgaser , COM(2021) 571. I finns det ett stort antal personbilar med konventionella diesel- och bensinmotorer med lång återstående livslängd. Regeringen anför i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 20) att en premie för konvertering av bilar från fossil drift till biodrivmedel eller biogas bör införas för att minska utsläppen från den befintliga fordonsflottan. gav regeringen i uppdrag att analysera förutsättningarna för att konvertera befintliga fordon till lågutsläppsfordon. I redovisningen till regeringen diskuteras förutsättningar för, och konsekvenser av, efterkonvertering av personbilar till etanol- eller gasdrift. Givet att transportsektorns utsläppsmål till 2030 ska nås och att detta sker genom att politiken gradvis styr mot målet resulterar konverteringen inte i globala utsläppsminskningar. Den primära samhällsekonomiska intäkten följer enligt i stället av att konvertering kan medge större drivmedelsförsäljning under den utsläppsbana som leder mot transportsektorns utsläppsmål. Denna effekt är större för konvertering som flyttar efterfrågan till drivmedel utanför reduktionsplikten. Intäkten är större vid gaskonvertering än etanolkonvertering eftersom fordonsgas är mer biointensivt än E85. Analysen visar bl.a. att viss konvertering av bilar kommer att ske även i avsaknad av konverteringsstöd eftersom vissa bilägare kommer att finna det privatekonomiskt lönsamt. Analysen indikerar emellertid också att ett konverteringsstöd inte är ett kostnadseffektivt styrmedel för att minska transportsektorns utsläpp av fossil koldioxid. Frågan bereds inom . Motionsyrkanden om en fossilfri fordonsflotta behandlades senast i utskottets betänkande 2020/21:TU9 Väg- och fordonsfrågor. Utskottet föreslog att skulle avslå yrkandena. biföll utskottets förslag. Utskottet vill inledningsvis påminna om att har beslutat om ett klimatpolitiskt ramverk med målet att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser 2045. Växthusgasutsläppen från inrikes transporter (utom inrikes luftfart) ska minska med jämfört med . Utskottet kan konstatera att en rad olika åtgärder har vidtagits för att påskynda omställningen till en fossilfri transportsektor. Utskottet välkomnar regeringens ambition att ska bli världens första fossilfria välfärdsland. Genom de ambitiösa målsättningarna och insatserna har tagit på sig rollen som ett internationellt föregångsland i omställningen till en fossilfri transportsektor. Utskottet välkomnar regeringens avsikt att agera pådrivande för en sådan omställning i internationella sammanhang. Utskottet kan konstatera att transportsektorn står för nära en tredjedel av utsläpp av växthusgaser. Minskade utsläpp från transportsektorn är en förutsättning för att nå klimatmålen. Utskottet vill framhålla att transportsystemets omställning därför är central om de långsiktiga klimatmålen ska nås. Utskottet har framhållit att omställningen till ett långsiktigt hållbart transportsystem är en av de största utmaningar som transportpolitiken står inför. Utskottet anser att utsläppen från inrikes transporter behöver minska snabbare än , varför det krävs en fortsatt långsiktig och resultatinriktad politik för att ställa om till en fossilfri fordonsflotta med tillhörande infrastruktur. Utskottet välkomnar därför att både regeringen och myndigheterna arbetar aktivt med flera olika insatser för att uppnå en fossilfri fordonsflotta. Vidare vill utskottet särskilt framhålla det arbete som görs inom EU inom ramen för det s.k. Fit for 55-paketet för att nå EU:s klimatmål. Utskottet kan med tillfredsställelse konstatera att koldioxidutsläppen från nya bilar minskar kraftigt, både genom elektrifiering och genom energieffektivisering. Det är mycket glädjande att andelen laddbara bilar i nybilsregistreringen har ökat. När det gäller motionsförslag om förbud mot försäljning av nya bensin- och dieseldrivna bilar vill utskottet uppmärksamma den utredning som regeringen har tillsatt om just utfasning av fossila drivmedel och förbud mot försäljning av nya bensin- och dieseldrivna bilar. betänkande redovisades och bereds inom . Utskottet ser fram emot resultatet av den beredningen och finner mot den bakgrunden inte skäl att nu ta något initiativ med anledning av motionsförslagen. När det gäller motionsyrkanden om konvertering av fordon vill utskottet framhålla att regeringen arbetar med denna fråga. Utskottet välkomnar att regeringens ambition är att en premie för konvertering av bilar från fossil drift till biodrivmedel eller biogas bör införas för att minska utsläppen från den befintliga fordonsflottan. Som underlag för detta arbete har regeringen bl.a. låtit utreda förutsättningarna för ett konverteringsstöd. Enligt utskottets uppfattning är detta viktiga åtgärder för att ytterligare öka takten i omställningen och göra det möjligt för ägare till äldre bilar att minska sina utsläpp. Utskottet vill vidare framhålla vikten av tillgång på förnybara drivmedel i hela , både i städer och på landsbygden. När det gäller motionsförslag om pumplagen vill utskottet liksom tidigare framhålla att syftet med lagen är att öka tillgängligheten till förnybara drivmedel, varför det inte är möjligt att uppfylla kravet i pumplagen genom att sälja el. Utskottet har inte ändrat inställning i denna fråga. Utskottet anser med hänvisning till vad som anförts ovan att det inte finns anledning att ta något initiativ med anledning av motionsförslagen. Motionerna 2021/22:3203 (V) yrkandena 5, 6, 15 och 17, 2021/22:3436 (M) yrkandena 17 och 18, 2021/22:3663 (C) yrkandena 5 i denna del och 28, 2021/22:3684 (C) yrkande 51 i denna del, 2021/22:3879 (KD) yrkande 13 och 2021/22:4066 (MP) yrkande 29 avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om en strategi för elektrifiering. Utskottet hänvisar till redan pågående arbete med att ta fram en sådan strategi och understryker att den ska bidra till att ge förutsättningar för en snabb och samhällsekonomiskt effektiv elektrifiering. Utskottet betonar att elektrifiering är en viktig åtgärd för transportsystemets omställning till fossilfrihet. Jämför reservation 6 (M), 7 (C) och 8 (KD). I kommittémotion 2021/22:3750 betonar m.fl. (M) att ska vara världsledande i elektrifiering av fordonsparken (yrkande 20). Motionärerna menar att det behövs en nationell elektrifieringsstrategi och att regeringen bör tillsätta en utredning med uppdrag att föreslå tydliga mål för en strategisk elektrifiering av vägar. Motionärerna anför även att aktivt ska arbeta inom ramen för EU för harmonisering av elektrifiering och övrig fossilfri infrastruktur (yrkande 22). De betonar att det ska vara lätt och tryggt att ladda bilen i hela EU.