bet · H901KU17 · 2022-05-06 00:00:00 — bedömning är att det ger värdefulla erfarenheter och lärdomar till den egna verksamheten. har arbetat vidare med att revidera och förtydliga strategin för samverkan. Kostnaderna liksom antalet operativa timmar inom internationell samverkan är något högre än föregående år. Tabell 18 Nettokostnader för internationell samverkan Källa: årsredovisning . Tabell 19 Redovisade timmar internationell samverkan Källa: årsredovisning . Riksrevisorn beslutar vilken huvudsaklig inriktning granskningen ska ha och redovisar det i en granskningsplan. arbetar utifrån en riskmodell och har identifierat tre huvudsakliga risker i staten som reflekterar granskningens inriktning inom båda verksamhetsgrenarna. Genom den gemensamma modellen kan riksrevisorn förmedla en samlad bild av pågående och planerad granskning vid myndigheten. lämnade granskningsplanen 2021/22 till . I riksrevisorns årliga rapport samlas de viktigaste iakttagelserna från effektivitetsrevisionen och den årliga revisionen. För att tydliggöra sambandet med granskningsplan redovisas iakttagelserna utifrån de huvudsakliga risker som angett granskningens inriktning. Riksrevisorns årliga rapport lämnades till . Genom uppföljningsrapporten ger underlag för att bedöma resultatet av myndighetens granskning, dvs. om den har bidragit till en effektiv statlig verksamhet och tillförlitlig redovisning. Uppföljningsarbetet ska också kunna användas internt för att utveckla granskning. Riksrevisorn lämnade uppföljningsrapporten till . bjuder in till ett öppet seminarium med riksrevisorn med anledning av den årliga rapporten och uppföljningsrapporten. hölls en öppen utfrågning med riksrevisorn , för vilken riksrevisorns årliga rapport och låg till grund. Vid finns råd för och vetenskapliga rådet. råd för är organ för samråd och insyn i verksamhet och organisation. har rådet sammanträtt sex gånger. Riksrevisorn har informerat rådet om verksamhet och organisation, bl.a. om planerade publiceringar, årsredovisning 2020, granskningsplan och förslag till anslag på statens budget 2022. Vetenskapliga rådets uppgift är att bidra till ökade kunskaper om metoder och förhållanden för att långsiktigt förbättra underlag för beslutsfattande och kvalitet i granskningen. anordnade fyra sammanträden med vetenskapliga rådet. bedömning är att vetenskapliga rådet genom värdefulla synpunkter har bidragit till kvalitetsarbetet inom såväl granskningsverksamheten som myndighetsövergripande planering av verksamheten. Personal, kompetensförsörjning och arbetsmiljö Antalet anställda ligger på samma nivå som föregående år. Totalt hade 306 tillsvidare- eller visstidsanställda per . Det har varit med omfattande rekryteringsarbete med löpande ersättnings- och nyrekryteringar. Tabell 20 Antal anställda per Källa: årsredovisning . Bland medarbetarna är kvinnor och män. Bland cheferna är kvinnor och män. Tabell 21 Antal anställda fördelat på kvinnor och män Källa: årsredovisning . Tabell 22 Antal chefer fördelat på kvinnor och män Källa: årsredovisning . Personalomsättningen har stigit och är nu tillbaka på samma nivå som 2019. Att personalomsättningen har ökat från 2021 förklaras till stor del av effekterna av coronapandemin. kan se att osäkerheten som existerade på arbetsmarknaden har minskat. Som en konsekvens noteras att fler ser sig om efter andra arbetsuppgifter eller ny arbetsgivare. Personalomsättningen i hela staten 2021 ligger på . konstaterar att rekryteringsarbetet är åter på samma höga nivå som 2018. Trots en tendens att fler arbetar kvar har antalet pensionsavgångar på mer än fördubblats 2021 jämfört med . Källa: årsredovisning . Källa: årsredovisning . Sjukfrånvaron på minskar även om minskningen från föregående år är relativt liten. Sjukfrånvaron 2021 ligger på jämfört med den övriga arbetsmarknaden som ligger på . Kvinnor är mer sjukskrivna än män på . Gruppen är den grupp som ligger högst i sjukfrånvaron; ser att det även här sker en minskning av sjukfrånvaron. Tabell 25 Sjukfrånvaro av total ordinarie arbetstid Anställda 30–49 år Av total sjukfrånvaro avser andelen långtidssjuka () Långtidssjukas frånvaro i procent av total ordinarie arbetstid Källa: årsredovisning . Rekrytering av kompetens och utbildning Den sammanfattande bedömningen är att coronapandemin haft fortsatt inverkan på samtliga delar av kompetensförsörjning. Myndigheten kan säkerställa att den har den kompetens som verksamheten behöver, med undantag för den årliga revisionen. Det är en stor utmaning att attrahera finansiella revisorer. fortsätter därför arbetet med att internutveckla medarbetare utöver extern rekrytering. Myndigheten har även påbörjat ett nytt myndighetsövergripande utvecklingsarbete med sin kompetensförsörjning, med ett inledande fokus mot årlig revision. Det har varit svårt att klara kompetensförsörjningen till kontoren utanför . har rekryteringar avbrutits på grund av för få eller inga kvalificerade ansökningar. erbjuder möjlighet till distansarbete med större flexibilitet att arbeta också från andra orter än . Kompetensutveckling är en stor del av arbete med kompetensförsörjning parallellt med rekrytering. Kompetensutvecklingen består främst av lärande i arbetet kompletterat med utbildningsinsatser. har en generös inställning till utbildningar på både individ- och organisationsnivå. har de flesta utbildningar genomförts på distans via digitala lösningar på grund av coronapandemin. Vissa utbildningar har ställts in eller skjutits fram. Målsättningen med ledarskapsutveckling är att utveckla och stärka ett gott ledarskap. har prioriterat och påbörjat en utveckling av myndighetens ledningsgrupp. Motsvarande utvecklingsinsatser genomförs och planeras även på avdelningsnivå. I dessa insatser anlitar en extern leverantör. har arbetat med chefsrollen nu och , samt vilka krav som ställs på chefsrollen vid arbete på kontoret och hemifrån. I samband med det har chefer deltagit i utbildning om förändringsledning och om att skapa funktionella och effektiva team i en välmående organisation. Arbetsmiljöfrågor i denna nya kontext är ytterligare exempel på en satsning som har genomförts. Övriga ledarutvecklingsinsatser som genomförts är UGL, individuell chefscoachning och gemensamma chefsforum. Utvecklingsinsatserna har genomförts både i form av fysiska och digitala möten. Med anledning av det fortsatta hemarbetet på grund av coronapandemin har även inneburit en utmaning i fråga om arbetsmiljö. genomfördes en arbetsmiljöenkät med fokus på hur arbetet hemifrån fungerat. Resultatet visar på en nöjdhet på 3,8 på en femgradig skala, vilket är i linje med tidigare fem mätningar som genomförts när arbetet skett på kontoret (3,7–3,8). Områden med störst utmaningar gäller arbetsmiljö samt arbete och hälsa. Det är områden arbetat med . Myndigheten har också lånat ut utrustning till hemarbetsplatser, och erbjudit föreläsning om förebyggande stresshantering. Inför den successiva återgången till arbete på kontoret har en fysisk skyddsrond och en smittskyddsrond genomförts med hjälp av företagshälsovården. Vissa åtgärder vidtogs, exempelvis vad gäller möbleringen i mötesrum, före återgången. Eftersom den framtida arbetsplatsen innefattar både arbete hemifrån och arbete på kontoret har tagit fram en distansarbetspolicy i samverkan med arbetstagarorganisationerna. Policyn börjar tillämpas . Externrevisorns granskning av årsredovisningen Revisionsberättelsen kom in till (dnr 840-2021/22). Den finns i bilaga 2. Enligt externrevisorns uppfattning har årsredovisningen upprättats i enlighet med lagen (2016:1019) om budget och ekonomiadministration för myndigheter (BEA-lagen) samt i enlighet med anslagsdirektiv och övriga beslut för myndigheten. Årsredovisningen ger en i alla väsentliga avseenden rättvisande bild av finansiella ställning per och dess ekonomiska resultat för året enligt BEA-lagen samt i enlighet med anslagsdirektiv och övriga beslut för myndigheten. Resultatredovisningen är förenlig med årsredovisningens övriga delar. Enligt externrevisorns uppfattning, baserat på revision av årsredovisningen, har i alla väsentliga avseenden riksrevisorn använt anslag och intäkter i enlighet med BEA-lagen samt i enlighet med anslagsdirektiv och övriga beslut för myndigheten. Som ett komplement till revisionsberättelsen har externrevisorn upprättat en promemoria för att sammanfatta de iakttagelser av materiell betydelse som framkommit vid granskningen. Promemorian finns i bilaga 2. Iakttagelserna har diskuterats med berörda personer och med myndighetens ledning, enligt promemorian. I en inledande sammanfattande slutsats konstaterar externrevisorn efter löpande granskning och granskning av bokslut och årsredovisning att granskningen inte föranlett några väsentliga anmärkningar. Externrevisorn anser att redogörelse om årsredovisning ger en rättvisande bild. Därefter lämnas information om olika delar av granskningen. Externrevisorns granskning avseende årsredovisningen har huvudsakligen varit inriktad på den finansiella redovisningen. Vad gäller granskningen av resultatredovisningen har externrevisorn fokuserat på att göra en faktakontroll mot relevanta underlag och/eller specifikationer. Uttalandet av riksrevisorn där hon intygar att interna styrning och kontroll är betryggande, har som underlag bl.a. de direktrapporterande chefernas uppföljning av verksamhetsriskerna med slutlig bedömning i samband med årsredovisningens framtagande. Externrevisorn har granskat att den finansiella redovisningen är upprättad enligt gällande regler och att god redovisningssed tillämpats. Externrevisorns granskning har inte föranlett några anmärkningar. Några av de väsentliga iakttagelser och analyser som externrevisorn nämner i promemorian, utöver avsnitt 2 och 3, gäller (promemorians avsnitt 4.1, 4.2, 4.3, 5.1 och 7): – Intäkter av uppdragsverksamhet är i nivå med föregående år och avser granskning av Östersjöstaternas råd (, ) (2020: ), andra ersättningar (2020: ), och reavinster från försäljning av anläggningstillgångar (2020: ). Därutöver redovisas intäkter av bidrag med (2020: ). – Verksamhetens kostnader inklusive lämnade bidrag är i nivå med föregående år, totalt något lägre kostnader jämfört med : (2020: ). Det lägre kostnadsutfallet förklaras av högre personalkostnader, lägre lokalkostnader, och i huvudsak oförändrade övriga driftskostnader. Medeltalet anställda uppgår till 289 (2020: 292). Antal anställda inklusive tjänstlediga uppgick till 306 (2020: 306). – De högre personalkostnaderna förklaras främst av ökade lönekostnader och arvoden. Myndigheten ändrade föregående år tidpunkt för lönerevision från till , vilket innebär en höjning av lönekostnadsnivån från denna tidpunkt. – Kostnader för lämnade bidrag för extern kompetens och konsulter uppgick till (2020: ). Ökningen förklaras främst av ökat behov av konsulttjänster inom den årliga revisionen, vilket beror på färre antal anställda revisorer . – Årets kapitalförändring är negativ med (2020: ). – Anslagsutfallet är högre än 2020 (2020: lägre än 2019). Skillnaden i anslagsutfall förklaras främst av högre kostnader för personal men även av lägre totalt kostnadsutfall avseende hyreskostnader . – Externrevisorn har granskat balansräkningen mot upprättade avstämningsbilagor utan anmärkningar. Varje balanspost är väl dokumenterad. Större förändringar jämfört med föregående år har externrevisorn fått förklarade. – Förändringar av fordringar hos andra myndigheter, avräkning mot statsverket och räntekontot i Riksgälden påverkas dels av anslagssparandet, dels av en senareläggning av fakturering av arbete utfört inom den årliga revisionen. Lån hos Riksgälden påverkas bl.a. av upplåning och amortering av lån för investeringar. Det utgående bokförda värdet av anläggningstillgångar uppgår till (2020: ) och är i balans med låneskulden hos Riksgälden. – Gällande avsättningar nämns bl.a. att övriga avsättningar (2020: ) avser omställningskostnader i samband med nedläggning av kontoren i och per . Omställningskostnaderna avser dels avsättning för återstående hyreskostnader enligt avtal med ca , dels kostnader som tillkommer i samband med stängningen av kontoren med ca . – Externrevisorn har granskat faktauppgifter och belopp i resultatredovisningen mot underlag samt har även analyserat beskrivning av måluppfyllelsen. Externrevisorn anser att samtliga verksamhetsgrenar ger en tillfredsställande beskrivning av respektive verksamhet och måluppfyllelse. – Externrevisorn har granskat redovisning och fördelning av myndighetens gemensamma kostnader mot underlag och mot myndighetens redovisning. Fördelningen sker oförändrat jämfört med föregående år i enlighet med den princip som myndigheten anger. Förvaltningsanslaget representerar (2020: ) av antal timmar och redovisar (2020: ) i andel av egna indirekta och myndighetsgemensamma kostnader. Motsvarande för det internationella utvecklingssamarbetet är (2020: ) av antal timmar och (2020: ) av totala indirekta kostnader. – Externrevisorn har läst protokoll från ledningsgruppsmöten, rapportering från internrevisionen, verksamhetsplanen och anslagsdirektiven. Externrevisorn har granskat myndighetens uppgifter om ledande befattningshavare i årsredovisningen på s. 42 utan kvarstående noteringar. Årsredovisningen är enligt externrevisorns bedömning upprättad i enlighet med gällande lagar, förordningar och direktiv. Externrevisorn har vidare inte funnit något som tyder på att verksamheten inte bedrivits i enlighet med anslagsdirektivet 2021 eller andra gällande regler och riktlinjer. publicerade sin uppföljningsrapport med resultatet av uppföljning av granskningsrapporter från effektivitetsrevisionen samt modifierade revisionsberättelser och rekommendationer i revisionsrapporter som lämnats av den årliga revisionen. I förordet uttalar riksrevisor bl.a. följande: Att mäta resultaten av granskning är en komplex uppgift. Det är inte alltid möjligt att dra slutsatsen att det är granskningar som är den direkta anledningen till de iakttagna förbättringarna. Med det i beaktande bedömer jag att samlade granskning genom årlig revision och effektivitetsrevision har haft genomslag och har bidragit till förbättringar i de granskade verksamheterna. I de flesta fall har revisionsberättelser och revisionsrapporter från den årliga revisionen och granskningsrapporter från effektivitetsrevisionen medfört någon form av åtgärd från regeringen, myndigheter eller andra granskade organisationer. Förra årets uttalanden av utskottet I sitt betänkande med anledning av årsredovisning (bet. 2020/21:KU17) noterade utskottet att anslagsförbrukningen på båda anslag varit betydligt lägre än målet om full anslagsförbrukning, vilket i huvudsak syntes förklaras av coronapandemin. Enligt externrevisorn förklarades verksamhetens lägre kostnader av lägre kostnader för personal och övriga driftskostnader främst avseende resor, logi, kurser och konferenser. En bakomliggande orsak till att myndigheten haft färre anställda var, enligt externrevisorn, att ersättningsrekryteringarna , efter rekryteringsstopp , inletts senare än planerat. Beträffande personalomsättning noterade utskottet att denna vid myndigheten som helhet hade minskat till 2020, jämfört , samt att detta enligt årsredovisningen inte gick att härleda enbart till coronapandemin utan att även andra faktorer bedöms påverka. Inom den årliga revisionen hade personalomsättningen minskat till , jämfört 2018, och inom de myndighetsgemensamma funktionerna hade den minskat till , jämfört 2018. Utskottet betonade vikten av de satsningar som gjort för att säkerställa att hemarbetet under coronapandemin fungerat så bra som möjligt. Det är vidare angeläget, anförde utskottet, att flytten av Stockholmskontoret till nya lokaler följs upp vad gäller arbetsmiljön, och utskottet ser fram emot att en sådan görs vid lämpligt tillfälle med hänsyn till coronapandemin. Utskottet har framhållit betydelsen av arbete för att vara attraktiv som arbetsgivare, bl.a. genom utvecklingsmöjligheter för arbetstagare inom myndigheten. Detta är, anförde utskottet, inte minst av värde med hänsyn till att rekrytering av bl.a. erfarna revisorer möter utmaningar. Som utskottet uttalat tidigare är det, anförde utskottet vidare, även viktigt att personalen ges förutsättningar för balans mellan arbetsliv och privatliv. Prioritering av ersättningsrekryteringar kan gynna arbetsmiljön och bidra till attraktivitet som arbetsgivare. konstaterade utskottet att tre verksamhetsgrenar med de begränsningar som coronapandemin orsakat hade gjort ett gott arbete . Den årliga revisionen av myndigheters och organisationers årsredovisningar hade slutförts med god kvalitet och , och den årliga revisionen hade även 2020 fått positiva bedömningar av de myndigheter som reviderats. Effektivitetsrevisionen hade publicerat något färre granskningsrapporter än 2019 och 2018, men det noterades att pandemin lett till en minskad tillgänglighet till de myndigheter som granskats och till ökat hemarbete. Vidare hade effektivitetsrevisionen under den pågående pandemikrisen tagit stor hänsyn till att flera verksamheter hade samhällsviktiga och brådskande uppgifter inom krishanteringen. Även förutsättningarna för den internationella verksamheten hade påverkats av coronapandemin, men planerade aktiviteter inom det internationella utvecklingssamarbetet hade i hög grad kunnat genomföras digitalt. Utskottet noterade även att råd för löpande hållits informerat om verksamheten m.m. Utskottet konstaterar att externrevisorn bedömer att årsredovisningen i alla väsentliga delar ger en rättvisande bild av den finansiella ställningen och att det ekonomiska resultatet för året är i enlighet med BEA-lagen, anslagsdirektiv och övriga beslut för myndigheten. Externrevisorn bedömer också att riksrevisorn i alla väsentliga avseenden har använt anslag och intäkter i enlighet med BEA-lagen, anslagsdirektiv och övriga beslut för myndigheten. Utskottet noterar att anslagsförbrukningen på båda anslag även 2021 varit betydligt lägre än målet om full anslagsförbrukning, vilket i huvudsak synes förklaras av coronapandemin. Enligt externrevisorn förklaras kostnadsutfallet av högre personalkostnader, lägre lokalkostnader, och i huvudsak oförändrade övriga driftskostnader. Det är utskottets förhoppning att under ska kunna uppnå fullt anslagsutnyttjande. Vidare kan noteras att personalomsättningen vid myndigheten har ökat, vilket enligt till stor del förklaras av effekterna av coronapandemin. Utskottet noterar även att antalet pensionsavgångar mer än fördubblats 2021 jämfört med . Utskottet vill framhålla vikten av en god personalförsörjning och ser mot den bakgrunden positivt på att även 2021 arbetat för att vara attraktiv som arbetsgivare, bl.a. genom utvecklingsmöjligheter för arbetstagare inom myndigheten. Det är utskottets förhoppning att detta och annat arbete ska bidra till en jämnare personalomsättning. Utskottet vill även avseende 2021 uppmärksamma de satsningar som har gjort för att säkerställa att hemarbetet under coronapandemin fungerat så bra som möjligt liksom värdet av det arbetsmiljöarbete som vidtagits inför återgång till arbete på kontoret. Sedan nu har återgått till arbete på kontoret, om än med vissa möjligheter till distansarbete, ser utskottet med intresse fram emot att vid lämpligt tillfälle få ta del av en uppföljning av flytten av Stockholmskontoret till nya lokaler. tre verksamhetsgrenar årlig revision, effektivitetsrevision och internationell verksamhet har med de begränsningar som coronapandemin orsakat utfört ett gott arbete även . Det kan här betonas att den internationella verksamheten, trots att även den påverkats av coronapandemin, i hög grad har kunnat genomföra planerade aktiviteter inom det internationella utvecklingssamarbetet digitalt. Slutligen kan noteras att råd för löpande har hållits informerat om verksamheten m.m. Utskottet föreslår att lägger redogörelsen om aktuella årsredovisning till handlingarna. Förteckning över behandlade förslag Redogörelse /22:RR1 årsredovisning .