bet · H901JuU22 · 2022-04-29 00:00:00 — • ta ställning till om det straffrättsliga skyddet för tjänstemän mot förolämpningar och andra kränkningar behöver förstärkas • lämna nödvändiga författningsförslag. Uppdraget ska redovisas . I samband med behandlingen av proposition 2019/20:186 Ett förstärkt medarbetarskydd för polisanställda föreslog utskottet ett tillkännagivande till regeringen om ytterligare åtgärder för att göra polisens arbetsmiljö säkrare (bet. 2020/21:JuU3 s. 5 f.). Utskottet uttalade då följande: Enligt utskottet finns det däremot anledning att ytterligare uppmärksamma polisers utsatthet för brott. Särskilt poliser i yttre tjänst löper stor risk att utsättas för hot och våld såväl under ingripanden som efteråt i hämndsyfte, och det finns ett behov av att ta ett helhetsgrepp kring denna problematik. föreslog i sitt slutbetänkande att en myndighet skulle få i uppdrag att ta fram ett underlag som allsidigt belyser polismäns utsatthet för brott i tjänsteutövningen och hur sådan brottslighet påverkar enskilda polismän. Regeringen gav därefter också en särskild utredare i uppdrag att begära in ett sådant underlag. Enligt utskottet bör den information som utredaren begär in inte bara kunna användas i samband med frågan om rätt till ersättning för allvarlig kränkning genom brott utan även ge ett underlag för vilka åtgärder som kan vidtas för att förbättra polisers yttre arbetsmiljö. Utskottet anser därför, i likhet med motionärerna, att regeringen bör ge en lämplig myndighet i uppdrag att ta fram ett underlag för detta syfte. Regeringen bör därefter återkomma med förslag på åtgärder som gör arbetsmiljön säkrare för poliser i yttre tjänst. följde utskottets förslag (rskr. 2020/21:57). Utskottet har behandlat motionsyrkanden om att underlätta för poliser och andra yrkeskategorier att få skyddade personuppgifter eller på annat sätt vara anonyma i sin tjänsteutövning, bl.a. (bet. 2018/19:JuU10 s. 183 f.). Utskottet uttryckte då förståelse för polisers utsatta position och deras behov av att under vissa omständigheter skydda sina personuppgifter. Utskottet noterade att reglerna om skyddet för utsatta personers personuppgifter varit föremål för en översyn. Vidare hade det framkommit att utsatt personal inom får bistånd av rikspolischefens kansli i frågor som gäller skydd av personuppgifter. Mot bl.a. den bakgrunden avstyrktes motionsyrkandena. följde utskottets förslag (rskr. 2018/19:191). Utskottet vidhöll sin uppfattning och avstyrkte liknande motionsyrkanden (bet. 2019/20:JuU25 s. 161 f.). följde utskottets förslag (rskr. 2019/20:256). föreslog utskottet ett tillkännagivande till regeringen om förstärkt skydd för polisers personuppgifter (bet. 2020/21:JuU41). Utskottet anförde då bl.a. följande (s. 32 f.): En del i den allt grövre brottsligheten i dagens samhälle är att poliser blir alltmer utsatta. Poliser vittnar om att de möts av en växande respektlöshet och allt mer aggressivitet. Undersökningar som och gjort visar att hot och våld riktat mot poliser dels ökat, dels ändrat karaktär och blivit grövre. Det finns också uppgifter om att det är vanligare än tidigare att hot mot poliser är personliga och riktas mot polisens familj och privatliv. Utskottet anser mot denna bakgrund att skyddet för poliser och rättsväsendets personal behöver förstärkas. Ett första steg är att ge polisers personuppgifter ett starkare skydd i offentlighets- och sekretesslagen. Detta är visserligen inte en okomplicerad fråga, och det finns ett starkt intresse av att undvika anonym offentlig maktutövning. finns det också viktiga värden i den andra vågskålen, och ytterst är detta en fråga om rättsstatens integritet. Vi måste undvika en utveckling som innebär att människor tvekar inför att ta sig an svåra men samhällsviktiga uppgifter, som att utreda grova brott eller att verka som patrullerande polis i utsatta områden. Huvudregeln bör enligt utskottet därför vara att uppgifter om polisers identitet och hemadress inte ska vara offentliga. Vidare bör det övervägas om lagstiftning bör införas för att minska spridningen av personuppgifter när det gäller poliser och anhöriga till poliser till olika upplysningsföretag. I detta sammanhang bör även övervägas om skyddet för andra personer som arbetar inom rättsväsendet också behöver stärkas. följde utskottets förslag (rskr. 2020/21:389). Våld och hot mot poliser är ett allvarligt problem. Det är angeläget att åtgärder för att förbättra polisens arbetsmiljö vidtas, bl.a. för att ska kunna rekrytera och behålla personal. Redogörelsen ovan om pågående arbetsmiljöarbete inom visar enligt utskottet att frågan är uppmärksammad och prioriterad inom myndigheten. Därför anser utskottet att det inte finns skäl att ta sådana initiativ som efterfrågas i motion 2021/22:454 (V) yrkandena 4 och 5. Utskottet vill understryka att det finns ett stort behov av att stärka skyddet för polisens och andra offentliganställdas identitetsuppgifter. har också, på utskottets förslag, riktat flera tillkännagivanden till regeringen om detta. Det är därför positivt att regeringen tillsatt en utredning om åtgärder för att minska offentliganställdas utsatthet. I direktiven anges dock endast att utredaren ska analysera behovet av en minskad exponering av offentliganställdas namn och behovet av starkare skydd för uppgifter om offentliganställda samt ta ställning till om behoven motiverar författningsändringar. Utformningen av direktiven ger således utrymme för utredaren att inte lämna författningsförslag om han eller hon bedömer att behoven inte motiverar att lagstiftningen ändras. Mot bakgrund av vad tidigare tillkännagett anser utskottet därför att direktiven till utredningen bör kompletteras så att utredaren får i uppdrag att föreslå hur en ny lagstiftning ska utformas, oavsett utredarens ställningstagande i sak när det gäller behovet av författningsändringar för att uppnå minskad exponering av offentliganställdas namn och starkare skydd för uppgifter om offentliganställda. Utskottet tillstyrker därmed motionerna 2021/22:2528 (SD) yrkande 38, 2021/22:3781 (M) yrkande 15 och 2021/22:4031 (M) yrkande 38 samt avstyrker motionerna 2021/22:1057 (S) och 2021/22:2147 (S) yrkande 1. Prioritering av olika typer av brott Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om nolltolerans mot brott samt om prioritering av vissa typer av brott, bl.a. sexualbrott, våld i nära relation, cyberbrott, brott mot företag, krigsbrott och brott av s.k. djurrättsaktivister. Jämför reservation 33 (M, KD), 34 (C, KD, MP), 35 (L), 36 (C), 37 (SD), 38 (C), 39 (C, MP) och 40 (C, KD). I partimotion 2021/22:4031 av m.fl. (M) yrkande 30 föreslås att en nationell strategi för nolltolerans mot brott ska tas fram. Ett liknande yrkande finns i kommittémotion 2021/22:3781 av m.fl. (M) yrkande 2. (C) föreslår i motion 2021/22:1185 att åtgärder ska vidtas omgående i syfte att motverka att polisanmälningar direktavskrivs. I kommittémotion 2021/22:3973 av m.fl. (L) yrkande 14 föreslås ett tillkännagivande om att stärka utredningskapacitet när det gäller sexualbrott och andra grova brott. I partimotion 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkande 96 anförs att det bör utredas vad som kan göras för att stoppa digitala bordeller som vänder sig till den svenska marknaden, oavsett var sajten är registrerad. I samma motion yrkande 97 föreslås ett tillkännagivande om att överväga att utöka polisens resurser och kunskap för att bedriva spaningsarbete på sexköpssajter samt att utöka utredningsresurserna för att motverka människohandel och koppleri. Likalydande yrkanden finns i kommittémotion 2021/22:3579 av m.fl. (C) yrkandena 53 och 54. I kommittémotion 2021/22:3218 av m.fl. (C) yrkande 26 anförs att utredning av internetrelaterade sexuella övergrepp mot barn ska vara ett prioriterat område för polisen. Enligt kommittémotion 2021/22:3387 av m.fl. (L) yrkande 6 bör regeringen arbeta för att digitala ansiktsigenkänningsverktyg även fortsättningsvis ska kunna användas i syfte att upptäcka och anmäla filmade och fotograferade övergrepp samt för att identifiera barn som är brottsoffer. Våld i nära relation I motion 2021/22:3446 av Kopparklint och (båda M) föreslås att en utredning ska tillsättas och ges i uppdrag att utreda hur polisen kan arbeta mer effektivt mot våld i nära relationer. I kommittémotion 2021/22:3245 av m.fl. (C) yrkande 17 föreslås att anmälningar om cyberbrottslighet ska förenklas. Motionärerna vill att sådana anmälningar ska kunna göras via e-tjänst och hanteras direkt av it-brottscentrum under , vilket möjliggör lägesbild och hantering på nationell nivå. I samma motion yrkande 18 föreslås att resurserna till it-brottscentrum ska ses över. Vidare föreslår motionärerna i yrkande 40 att kunskap om cyberbrottslighet ska tas in i polisutbildningen och i vidareutbildningar inom polisen. (M) framhåller i motion 2021/22:1698 vikten av att öka kunskapen om cyberbrott och skyddet mot cyberbrott. I kommittémotion 2021/22:3579 av m.fl. (C) yrkande 70 begärs att brott som riktas mot företag ska prioriteras. I kommittémotion 2021/22:2427 av m.fl. (SD) yrkande 12 anförs att all brottslighet som drabbar landets företagare måste bekämpas. Motionärerna pekar bl.a. på att fakturabedrägerier, bolagsmålvakter, butiksstölder och hotfullt beteende från besökare är ett stort problem. (M) föreslår i motion 2021/22:1129 att polisens brottskoder ska ändras så att det framgår tydligt i kriminalstatistiken när ett brott riktar sig mot ett företag. I partimotion 2021/22:3509 av m.fl. (C) yrkande 39 föreslås att regeringen ska ge och ett tydligare uppdrag, och vid behov ökade resurser, att enligt principen om universell jurisdiktion utreda och driva fall om krigsbrott, brott mot mänskliga rättigheter och brott mot mänskligheten som har begåtts utanför gränser. Brott av s.k. djurrättsaktivister I kommittémotion 2021/22:3579 av m.fl. (C) yrkande 69 begärs en översyn av polisens resurser för att bekämpa brott relaterade till ekofascism och djurrättsextremister. I samma motion yrkande 67 föreslås att utredare med särskild kompetens om brottslig djurrättsaktivism ska finnas att tillgå i samtliga polisregioner. Vidare anför motionärerna att brottslig djurrättsaktivism bör klassificeras som extremism och därmed bli föremål för fler åtgärder från polisens sida på nationell och övergripande nivå. I kommittémotion 2021/22:3877 av m.fl. (KD) yrkandena 2 och 3 anförs att brott mot jägare måste tas på stort allvar och att en särskild grupp för djurrättsrelaterade brott bör inrättas vid . Liknande förslag om att inrätta en särskild grupp och arbeta nationellt för att motverka sådan brottslighet finns även i kommittémotion 2021/22:3880 av m.fl. (KD) yrkande 29 samt i motionerna 2021/22:1162 av (KD), 2021/22:1629 av och (båda C) yrkande 6 och 2021/22:1932 av m.fl. (M) yrkande 1. I motion 2021/22:1629 av och (båda C) yrkande 7 föreslås att ett myndighetsövergripande samarbete ska inrättas i syfte att motverka att välfärdssystemen och statliga bidrag används för att finansiera djurrättsextremism. (C) anför i motion 2021/22:3912 att det europeiska polissamarbetet och informationsutbyte när det gäller djurrättsrelaterad brottslighet måste stärkas. I detta avsnitt redogörs översiktligt för arbete när det gäller vissa typer av brott mot bakgrund av de motionsyrkanden som behandlas i avsnittet. arbete mot vissa typer av brott beslutades utredningsstrategi för utredningsverksamheten (PM 2021:10). Strategin tydliggör hur polisen ska arbeta med utredning på ett rättssäkert, effektivt och enhetligt sätt, för att uppnå en framgångsrik uppklarning. Med framgångsrik uppklarning avses att de brottsmisstankar som förväntas leda till lagföring och kan påverka påföljden ska utredas. I regleringsbrev uppställer regeringen följande återrapporteringskrav om vissa typer av brott (s. 2 f.): ska redovisa hur utredningsresultatet har utvecklats gällande brott i parrelation, våldtäkt mot vuxen, brott mot barn och köp av sexuella tjänster samt vilka eventuella regionala skillnader som finns i utredningsresultat . ska vidare redovisa det utvecklingsarbete som bedrivs i organisationen i syfte att förbättra förmågan att utreda och förebygga dessa brott samt brott med hedersmotiv, inklusive könsstympning, äktenskapstvång och barnäktenskapsbrott. ska även redovisa hur myndigheten följer upp och säkerställer att aktuella metodstöd och riktlinjer för utredningsarbetet tillämpas. innehöll ett liknande återrapporteringskrav som redovisas i årsredovisning (s. 86 f.). satsning mot brott mot särskilt utsatta brottsoffer inleddes , och var all ny personal (utredare, administratörer, analytiker samt brottsoffer- och personsäkerhetshandläggare) på plats. Funktionen utredare av brott i nära relation går att följa med god kvalitet och den visar på en nivåhöjning i resurs sedan före satsningen. När det gäller internetrelaterade sexuella övergrepp mot barn anges att ett nationellt it-stöd för att hantera övergreppsmaterial beräknas vara på plats i samtliga polisregioner . It-stödet innebär att hanteringen av klassificering av övergreppsmaterial automatiseras och att det blir lättare att koppla ihop ärenden. Vidare ska ett it-stöd för tips införas och samverkan med internetleverantörer utvecklas för att begränsa tillgången till övergreppsmaterial på webbplatser. gav regeringen , , , , , och Säkerhetspolisen i uppdrag att ta fram en samlad informations- och cybersäkerhetshandlingsplan för åren 2019–2022, som redovisas. Att öka möjligheterna att förebygga och bekämpa it-relaterad brottslighet är den fjärde strategiska prioriteringen i handlingsplanen, som redovisades för regeringen . anges som ansvarig för flera åtgärder, t.ex. samarbete med andra brottsförebyggande myndigheter, finans- och transaktionsmarknader samt . När det gäller internationellt samarbete anges fördjupat samarbete med Europol, uppbyggande av europeiskt nätverk för förebyggande av cyberbrott och nordiskt preventionsarbete. Krigsbrott är ett samlingsbegrepp för överträdelser av den internationella humanitära rätten och är brott som begås i samband med krig. Sådana brott utreds av gruppen för utredning av krigsbrott vid . Gruppen tar emot tips och anmälningar från allmänheten, , Säkerhetspolisen och lokal polis runt om i . Utredningarna bedrivs i nära samarbete med en grupp särskilt utsedda åklagare på Riksenheten mot internationell och organiserad brottslighet vid . Brott av s.k. djurrättsaktivister överlämnades propositionen Ett modernare straffrättsligt skydd mot hemfridsbrott och olaga intrång (prop. 2021/22:194) till . I propositionen anförs bl.a. att såväl hemfridsbrott som olaga intrång förekommer inom ramen för brottslig djurrättsaktivism och i det sammanhanget har frågor väckts bl.a. om straffskyddets omfattning. Regeringen föreslår att straffbestämmelserna moderniseras språkligt och att det klargörs att tillämpningsområdet för olaga intrång även omfattar gårdsplaner. Regeringen föreslår också att maximistraffet för brott av normalgraden skärps från böter till fängelse i högst . Vidare föreslås att de grova svårhetsgraderna av brotten ska betecknas grovt hemfridsbrott respektive grovt olaga intrång och att straffskalan för dessa brott ändras från fängelse i högst till fängelse i lägst och högst . Därtill föreslås att det i lagen införs omständigheter som särskilt ska beaktas vid bedömningen av om ett brott är grovt. Vid denna bedömning ska det särskilt beaktas om gärningen har skett genom inbrott, har innefattat våld, hot om brottslig gärning, ofredande eller skada på egendom eller annars har varit av särskilt hänsynslös eller farlig art. Regeringen föreslår också att försök, förberedelse och stämpling till grovt hemfridsbrott och grovt olaga intrång straffbeläggs. Lagändringarna föreslås träda i kraft . I propositionen anges att tillkännagivandet som redogörs för nedan (bet. 2019/20:JuU25 s. 98 f., rskr. 2019/20:256) anses slutbehandlat. I Säkerhetspolisens uppdrag ingår att skydda demokratin och motverka våldsbejakande extremism. Säkerhetspolisen följer tre extremistmiljöer i : den våldsbejakande högerextremistiska miljön, den våldsbejakande vänsterextremistiska miljön och den våldsbejakande islamistiska miljön (2020, s. 49 f.). Center mot våldsbejakande extremism (CVE) inrättades och är placerat inom Brå. Syftet med centret är att stärka och utveckla det förebyggande arbetet i mot våldsbejakande extremism, ideologiskt motiverad brottslighet och terrorism. Skriften utgör en sammanställning av forskning och kunskap om den våldsbejakande djurrättsrörelsen, som inte går att enhälligt kategorisera in under någon av de tre våldsbejakande extremistmiljöerna. finns det individer och grupper som brukar ideologiskt motiverat våld med djurrättsidéer som föresats och ämnet ingår således i CVE:s bevakningsområde. Syftet med skriften är att översiktligt beskriva rörelsens idémässiga grund, aktiviteter och organisering, såväl i som i en internationell kontext. Regeringen beslutade kommittédirektiv om en skärpt syn på flerfaldig brottslighet (dir. 2021:56). Enligt direktiven ska en särskild utredare bl.a. överväga och föreslå förändringar av strafflagstiftningen som ger uttryck för en skärpt syn på flerfaldig brottslighet. Enligt tilläggsdirektiv ska utredaren även se över regelverket för förundersökningsbegränsning, åtalsunderlåtelse och direktavskrivning (dir. 2022:1). Utredningen, som antog namnet (Ju 2021:08), ska redovisa sitt uppdrag . Utskottet har tidigare, , behandlat motionsyrkanden om att prioritera vissa typer av brott (bet. 2020/21:JuU23 s. 53 f.). Utskottet vidhöll då sin tidigare bedömning att insatser som ska göras mot olika typer av brottslighet bör avgöras vid och inom ramen för statsmaktens prioriteringar. Utskottet noterade också att det pågick arbete inom flera av de områden som lyftes fram i motionerna. Mot den bakgrunden avstyrkte utskottet motionsyrkanden som rörde hatbrott, ekonomisk brottslighet, brott i butiker, brott på internet och jaktbrott. följde utskottets förslag (rskr. 2020/21:395). Utskottet behandlade förslag om brott av djurrättsaktivister liknande de som behandlas (bet. 2019/20:JuU25 s. 98 f.). Utskottet anförde då följande: Utskottet har som framgår ovan behandlat motioner om brott av s.k. djurrättsaktivister och ser som tidigare allvarligt på den här typen av brottslighet. Det är tydligt att det behövs en översyn av den lagstiftning som berör frågan om trakasserier mot djurhållande företagare men också mot jägare som bedriver eftersöksjakt och skyddsjakt. De brottsliga handlingar som begås mot bl.a. lantbrukare och jägare är av många olika slag, från skadegörelse till olaga hot och misshandel. Det som är gemensamt för dessa handlingar är motivet. Utskottet är därför av uppfattningen att det inte är görligt att införa en ny brottsrubricering för sådana brottsliga handlingar. Problemet med brott som begås mot djurhållande företagare och deras anställda har eskalerat. Detsamma gäller för jägare. Från att främst ha drabbat pälsdjursuppfödare omfattar trakasserierna alla djurproducerande verksamheter inom lantbruket, ridskolor, pälsnäringen, forskningsanläggningar, myndigheter, eftersöksjägare m.fl. Dessa hot och fysiska övergrepp från våldsbejakande aktivister är en form av brottslighet som riskerar att i förlängningen också skada tilltron till rättsstaten och vår demokrati. Det är inte acceptabelt. Näringsidkare och andra ska kunna bedriva sin verksamhet utan att riskera att utsättas för ofredande, hot, skadegörelse eller andra brottsliga handlingar. Människors trygghet måste tas på allvar. Det gäller inte minst för eftersöksjägare som utför ett uppdrag på polisens begäran och i samhällets intresse. Utskottet anser därför att det bör vidtas kraftfulla åtgärder för att stoppa den här brottsligheten från våldsbejakande rörelser. Utskottet anser bl.a. att offentliga medel till våldsbejakande organisationer ska dras in. Det är också viktigt att en polisanmälan är så tydlig och detaljerad som möjligt kring. omständigheterna för brottet för att öka sökbarheten bland polisanmälningarna. Lagen är i vissa delar otydlig när det gäller trakasserier som sker på privat mark, såsom t.ex. ett lantbruk, något som har utnyttjats av djurrättsaktivister. Hot och trakasserier kan aldrig vara acceptabelt och för att bl.a. de gröna näringarna ska kunna fortsätta att producera livsmedel av hög kvalitet behöver tryggheten för dessa verksamheter också öka. Ny lagstiftning behövs därför för att skydda djurhållare eller livsmedels-producenter och deras familj samt jägare mot trakasserier. Tryggheten för företagare och andra på landsbygden måste öka som vi värnar allemansrätten. Brott som begås i syfte att framkalla rädsla hos djurhållande företagare och anställda med anledning av deras yrkesval skapar stor oro inom en hel bransch och riskerar dessutom i förlängningen bland annat vår framtida livsmedelsförsörjning, det fria företagandet och vår demokrati. Detsamma gäller för jägare som har ett viktigt samhällsuppdrag. Det är därför av stor vikt att de som begår den typen av brott får ett kännbart straff. För att kunna bevaka utvecklingen av den här typen av brottslighet är det dessutom viktigt att få tillgång till pålitlig statistik. En ny brottskod är ett alternativ för att uppnå detta. De närmare detaljerna om hur statistiken ska utformas bör utredas vidare bl.a. för att få en statistik som är översiktlig och kan fungera på lång sikt. Sedan polisens omorganisation 2015 finns det ökade möjligheter att samordna arbetet mot brott som begås mot djurhållande företagare och deras anställda. Precis som att det är viktigt att få tydlig statistik när det gäller sådana brott är det viktigt att polisen i högre grad jobbar nationellt för att utreda dem. Detta behöver ske i större utsträckning, till exempel genom att det införs grupper inom polisen som enbart arbetar med dessa brott. Utskottet anser att det är bra att det pågår ett arbete med att motverka brottslighet kopplad till djurrättsaktivism. Utskottet anser emellertid att regeringen bör vidta ytterligare åtgärder i enlighet med det anförda. Utskottet tillstyrkte motionsyrkandena om tillkännagivanden om brottskoder och brott begångna av djurrättsaktivister enligt ovan. Utskottet var däremot inte berett att ställa sig bakom motionsyrkanden om brottskoder i övrigt och om uppdrag till Säkerhetspolisen om att kartlägga djurrättsaktivister. följde utskottets förslag (rskr. 2019/20:256). Utskottet avstyrkte liknande motionsyrkanden om brott av djurrättsaktivister i förra årets betänkande om polisfrågor (bet. 2020/21:JuU23). Utskottet noterade att hade riktat flera tillkännagivanden till regeringen om brott av djurrättsaktivister, senast det föregående året. Mot bakgrund av att tillkännagivandet inte var slutbehandlat och att en promemoria med förslag om skärpningar av bestämmelserna om hemfridsbrott och olaga intrång var under remissbehandling ansåg utskottet att det inte fanns skäl att göra ett nytt tillkännagivande. följde utskottets förslag (rskr. 2020/21:395). Utskottet vidhåller sin tidigare uppfattning att bedömningen av vilka insatser som ska göras mot olika typer av brottslighet bör göras vid och inom ramen för statsmaktens prioriteringar. När det gäller flera brottstyper som lyfts fram i motionsförslagen pågår det också särskilt arbete inom . Utskottet noterar dessutom att har fått i uppdrag att se över regelverket för förundersökningsbegränsning, åtalsunderlåtelse och direktavskrivning. Enligt utskottets mening bör utredningens arbete inte föregripas. Mot denna bakgrund anser utskottet att det inte finns skäl att ställa sig bakom förslag om att införa en strategi för nolltolerans mot brott eller förslag om sexualbrott, våld i nära relation, cyberbrott, brott mot företag och krigsbrott.