bet · H901KU5 · 2022-01-12 00:00:00 — Skillnaderna som råder mellan medlemsländerna gjorde att utskottet kraftfullt ifrågasatte om målet för de planerade åtgärderna bättre kan uppnås på gemenskapsnivå än på nationell nivå. Utskottet ansåg att det är svårt att finna träffsäkra åtgärder på EU-nivå som fungerar för alla medlemsländer. Sammanfattningsvis var det utskottets bestämda uppfattning att åtgärder som rör lönebildning bäst regleras på nationell nivå. Målet med direktivet är att säkerställa att arbetstagare får löner som tillåter en skälig levnadsstandard var de än arbetar i unionen. Detta kan enligt utskottet uppnås i tillräcklig utsträckning av medlemsländerna själva eftersom förutsättningarna och systemen för lönebildning skiljer sig åt väsentligt mellan de olika länderna. Det finns inte heller någon tydlig gränsöverskridande dimension i de frågor som avses regleras. Det finns alltså inget mervärde i åtgärder på EU-nivå i lönebildningsfrågorna. Utskottet hänvisade också till att det har framhållit vikten av att förhandlingen om förslag till rättsakter inte inleds innan tidsfristen för subsidiaritetsprövningen har gått ut (bet. 2017/18:AU17). Utskottet beklagade att förhandlingarna inom rådet om förslaget om tillräckliga minimilöner redan hade inletts, alltså långt innan medlemsländernas subsidiaritetsprövningar var avslutade. Utskottet ansåg mot denna bakgrund att kommissionens förslag strider mot subsidiaritetsprincipen och föreslog att skulle lämna ett motiverat yttrande till , rådets och kommissionens ordförande. biföll utskottets förslag (rskr. 2020/21:138). Totalt har lämnat 76 motiverade yttranden sedan Lissabonfördraget trädde i kraft. Antalet motiverade yttranden per utskott t.o.m. utgången av 2020 framgår av tabell 3 nedan. , skatteutskottet och trafikutskottet har stått för de subsidiaritetsprövningar som har resulterat i drygt hälften av de motiverade yttrandena från . har lämnat 18 motiverade yttranden på förslag av finansutskottet, vilket är av de motiverade yttrandena som lämnats. På förslag av skatteutskottet har tolv motiverade yttranden lämnats, vilket är av de motiverade yttranden som lämnats. På förslag av trafikutskottet har tio motiverade yttranden lämnats, vilket är av de motiverade yttrandena. På förslag av arbetsmarknadsutskottet har sju motiverade yttranden lämnats. På förslag av justitieutskottet och miljö- och jordbruksutskottet har vardera sex motiverade yttranden lämnats. På förslag av civilutskottet och näringsutskottet har vardera fem motiverade yttranden lämnats. På förslag av och socialutskottet har vardera tre motiverade yttranden lämnats. På förslag av försvarsutskottet har ett motiverat yttrande lämnats. Övriga utskott har inte lämnat några förslag till motiverade yttranden. Tabell 3 Antal motiverade yttranden per utskott –2020 Sedan Lissabonfördraget trädde i kraft och fram t.o.m. har prövat totalt 975 utkast till lagstiftningsakter och har, som nämnts, översänt totalt 76 motiverade yttranden till , rådets och kommissionens ordförande. Detta innebär att har haft invändningar mot av alla utkast som översänts för subsidiaritetsprövning, se tabell 4 nedan. Tabell 4 Antal prövade utkast till lagstiftningsakter och antal motiverade yttranden i 2010–2020 Antal utkast till lagstiftningsakter Procent (av antalet utkast) Motiverade yttranden från de nationella parlamenten inom EU I kommissionens årsrapport om tillämpningen av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna och om förbindelserna med de nationella parlamenten (COM(2021) 417) framhåller kommissionen att den tog emot nio motiverade yttranden från de nationella parlamenten, vilket är fler än då inga motiverade yttranden lämnades in. Kommissionen konstaterar att det också är färre än (2018: 37 motiverade yttranden, 2017: 52 motiverade yttranden, 2016: 65 motiverade yttranden). Av de nio motiverade yttranden som inkom avsåg tre, från Bundesrat, Sénat och Eerste Kamer, förslaget till förordning om inrättande av en ram för att uppnå klimatneutralitet (Europeisk klimatlag, COM(2020) 80) som kommissionen antog . Kommissionen anger att dessa yttranden kom in formellt efter att tidsfristen löpt ut, men att kommissionen ändå behandlade dem som motiverade yttranden med hänsyn till de praktiska svårigheter som covid-19-krisen medförde för de nationella parlamenten. Kommissionen anför att två motiverade yttranden från danska och riksdag avsåg förslaget till direktiv om tillräckliga minimilöner i Europeiska unionen (COM(2020) 682) som kommissionen antog . Kommissionen anför att både och ansåg att förslaget gick utöver EU:s befogenheter på området och att lönebildningen kunde regleras bättre på nationell nivå. Senát översände inget motiverat yttrande, men delade och farhågor om EU:s befogenheter och ifrågasatte förslagets proportionalitet. Kommissionen anför vidare i en fotnot att den tog emot ett tredje motiverat yttrande om förslaget från Kamra tad-Deputati. Kommissionen verkar dock inte ha räknat med detta motiverade yttrande (se bilaga 1 till rapporten). Som svar på de motiverade yttrandena anförde kommissionen bl.a. att förslaget var avsett att främja kollektivavtal i alla medlemsstater, utan att ifrågasätta de nationella systemens särskilda egenskaper och traditioner. Förslaget respekterade helt och hållet nationella befogenheter och oberoendet hos arbetsmarknadens parter. Syftet var inte att harmonisera nivån på minimilönerna i hela EU eller att upprätta ett enhetligt system för att fastställa minimilöner i alla medlemsstater. Därför respekterade förslaget de begränsningar som anges i dess rättsliga grund, nämligen artikel 153 i EUF-fördraget. De övriga fyra motiverade yttrandena avsåg det ändrade förslaget till ett beslut om systemet för Europeiska unionens egna medel, COM(2020) 445 (motiverat yttrande från riksdag), förslaget till en förordning om inrättande av Fonden för en rättvis omställning, COM(2020) 22 (motiverat yttrande från Poslanecká sněmovna), det ändrade förslaget till omarbetning av förordningen om genomförande av det gemensamma europeiska luftrummet, COM(2020) 579 (motiverat yttrande från Kamra tad-Deputati) och kommissionens nya , COM(2020) 610–614 (motiverat yttrande från Országgyűlés). Kommissionen anför att i fråga om det ändrade förslaget till rådets beslut om systemet för Europeiska unionens egna medel (COM(2020) 445) ansåg att åtgärderna var alltför omfattande för att uppnå förslagets syfte och att kommissionen inte hade gett någon tydlig förklaring till varför upplåningen skulle ske på EU-nivå i stället för nationell nivå. Kommissionen anför att den i sitt svar bl.a. anförde att återhämtningsplanen är ett extraordinärt tidsbegränsat instrument som enbart får sättas in för krishantering och återhämtningsåtgärder. Med tanke på krisens art var det lämpligt att använda artikel 122 i EUF-fördraget, som gör det möjligt att i en anda av solidaritet mellan medlemsstaterna besluta om lämpliga åtgärder med hänsyn till den ekonomiska situationen. På grund av de nödvändiga åtgärdernas omfång skulle medlemsstaterna var för sig inte i tillräcklig utsträckning kunna uppnå syftena med kommissionens återhämtningsplan. Samlat utfall av genomförda subsidiaritetsprövningar I det följande redogörs för det samlade utfallet av de genomförda subsidiaritetsprövningarna. Detta görs genom sammanställningar av hur subsidiaritetsprövningarna har utfallit på olika politikområden. Redogörelsen görs per utskott i den ordning som utskotten anges i riksdagsordningen. För samtliga utskottsavsnitt gäller följande. Till detta betänkande bifogas en förteckning över vilka utkast till lagstiftningsakter som prövades av utskott (bilaga 11). Vidare bifogas en förteckning med uppgifter om vilken rättslig grund i EUF-fördraget som kommissionen i huvudsak har angett ligger till grund för de olika utkasten och vilket politikområde utkasten i huvudsak gäller (bilaga 12). Tabellerna nedan under respektive avsnitt per utskott innehåller en uppdelning på politikområde, rättslig grund i EUF-fördraget och uppgift om antalet utkast till lagstiftningsakter inom respektive utskotts beredningsområde. I tabellerna redovisas antalet utkast för åren 2010–2020 och det totala antalet prövade utkast. En sammanställning över det totala antalet utkast till lagstiftningsakter som prövades av utskott –2020 uppdelat per politikområde och rättslig grund i EUF-fördraget finns i bilaga 13. Eftersom vissa utkast berör flera politikområden är det totala antalet utkast till lagstiftningsakter i sammanställningarna i många fall större än antalet prövade utkast. prövade ett enda utkast till lagstiftningsakt . Utskottet ansåg att utkastet inte stred mot subsidiaritetsprincipen, vilket meddelades kammaren genom ett protokollsutdrag. Den rättsliga grunden för utkastet var artikel 352 i EUF-fördraget, dvs. den s.k. flexibilitetsklausulen. Totalt –prövade 19 utkast till lagstiftningsakter. Av sammanställningarna framgår att fem utkast vardera rörde etableringsrätt och fri rörlighet för tjänster. Fem utkast grundade sig på artikel 114 i EUF-fördraget, dvs. tillnärmning av lagstiftning som rör den inre marknaden. Lika många gällde folkhälsa. Vidare rörde fyra utkast skydd för personuppgifter. Lika många rörde jordbruk och fiskeri, transportpolitik, miljöpolitik och gemensam handelspolitik. Fyra utkast grundade sig på flexibilitetsklausulen. Tre utkast vardera rörde tullsamarbete, transeuropeiska nät, institutionella bestämmelser och statistik. Två utkast vardera gällde fri rörlighet för unionsmedborgare och kapital och betalningar. Vidare rörde vardera två utkast socialpolitik och humanitärt bistånd. Övriga utkast gällde offentlighet (1), bekämpning av diskriminering (1), medborgarinitiativ (1), civilrättsligt samarbete (1), konkurrensregler (1), statligt stöd (1), kulturpolitik (1), konsumentskydd (1), ändringar i valrättsakten (1) och bekämpning av bedrägeri (1). Vissa av utkasten som prövades rörde flera politikområden. Utskottet har lämnat tre utlåtanden sedan Lissabonfördraget trädde i kraft. lämnade utskottet ett utlåtande om kommissionens förslag till förordning om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter, den s.k. allmänna uppgiftsskyddsförordningen eller GDPR[6] (COM(2012) 11, utl. 2011/12:KU25). Detta förslag rörde skyddet för personuppgifter och grundade sig även på artikel 114 i EUF-fördraget, dvs. tillnärmning av lagstiftning som rör den inre marknaden. biföll utskottets förslag och ett motiverat yttrande lämnades till , rådets och kommissionens ordförande (rskr. 2011/12:178). lämnade utskottet ett utlåtande om förslaget till ändringar av den s.k. valrättsakten om val till (P8_TA(2015)0395, utl. 2015/16:KU27). Förslaget grundade sig på artikel 223 i . Enligt denna artikel ska utarbeta utkast till nödvändiga bestämmelser om val av dess ledamöter genom allmänna val enligt en i alla medlemsstater enhetlig ordning. Initiativtagare till förslaget var som överlämnade förslaget till . Förslaget prövades av trots att det inte fanns någon information från om att förfarandet enligt protokoll nr 2 hade inletts. På förslag av utskottet lämnade ett motiverat yttrande om förslaget till , rådets och kommissionens ordförande (rskr. 2015/16:135). lämnade utskottet ett utlåtande med förslag till motiverat yttrande om kommissionens förslag till direktiv om skydd för personer som rapporterar om överträdelser av unionsrätten, det s.k. visselblåsardirektivet (COM(2018) 218, utl. 2017/18:KU48). biföll utskottets förslag till beslut (rskr. 2017/18:421). Förslaget rörde skydd för personuppgifter, tullsamarbete, jordbruk och fiskeri, etableringsrätt, fri rörlighet för tjänster, transportpolitik, konkurrensregler, statligt stöd, tillnärmning av lagstiftning, folkhälsa, konsumentskydd, miljöpolitik, gemensam handelspolitik och bekämpning av bedrägeri. Tabell 5 Uppdelning per politikområde, rättslig grund och antal utkast till lagstiftningsakter inom område Antal utkast till lagstiftningsakter* Unionsmedborgarskap (fri rörlighet) Art. 50, 53 Fri rörlighet för tjänster Art. 91, 100 * Vissa av utkasten berör flera politikområden, vilket innebär att summan av antalet utkast i tabellen är större än antalet prövade utkast. prövade 15 utkast till lagstiftningsakter . Utskottet lämnade, som nämnts, ett utlåtande med förslag till motiverat yttrande. Utskottet ansåg i övriga fall att utkasten inte stred mot subsidiaritetsprincipen, vilket meddelades kammaren genom protokollsutdrag. Av sammanställningarna framgår att sju av utkasten grundade sig på artikel 114 i EUF-fördraget, dvs. tillnärmning av lagstiftning som rör den inre marknaden. Fem utkast gällde strukturfonder. Tre rörde industripolitik och två forskning och teknisk utveckling. Övriga utkast grundade sig på artiklar om jordbruk och fiskeri (1), etableringsrätt (1), transeuropeiska nät (1), administrativt samarbete (1), utvecklingssamarbete (1), ekonomiskt, finansiellt och tekniskt samarbete med tredjeländer (1), unionens egna medel (1) och finansiella regler (1). Fem av utkasten rörde flera politikområden. Totalt –prövade finans-utskottet 150 utkast till lagstiftningsakter. Om man ser till de huvudsakliga politikområdena finner man att allra flest utkast (77) grundade sig på artikel 114 i EUF-fördraget, dvs. tillnärmning av lagstiftning som rör den inre marknaden. Därefter följer 27 utkast som gällde etableringsrätt, 19 utkast som innehöll förslag om statistik och 13 utkast som gällde strukturfonder. Tio utkast gällde fri rörlighet för tjänster och lika många gällde ekonomisk och monetär politik. Sju utkast gällde industripolitik. Fyra utkast gällde transeuropeiska nät. Lika många gällde forskning och teknisk utveckling. Fyra utkast grundade sig på den s.k. flexibilitetsklausulen. Tre utkast vardera gällde administrativt samarbete, utvecklingssamarbete och ekonomiskt, finansiellt och tekniskt samarbete med tredjeländer. Lika många rörde unionens egna medel. Övriga utkast gällde jordbruk och fiskeri (1), straffrättsligt samarbete (1), konsumentskydd (1) och finansiella regler (1). Vissa av utkasten som prövades rörde flera politikområden. har lämnat totalt 18 utlåtanden med förslag till motiverade yttranden sedan Lissabonfördraget trädde i kraft. har bifallit utskottets förslag i samtliga fall. Tre av de utkast som ledde till utlåtanden från finansutskottet och där lämnade motiverade yttranden grundade sig på artikel 53 i EUF-fördraget, dvs. Det gäller dels kommissionens förslag till direktiv om insättningsgarantisystem (COM(2010) 368, utl. 2009/10:FiU42, rskr. 2010/11:1) och kommissionens förslag om ändring av direktivet om system för ersättning till investerare (COM(2010) 371, utl. 2009/10:FiU43, rskr. 2010/11:2) som avgjordes , dels kommissionens förslag till direktiv om kreditinstitut och värdepappersföretag (COM(2011) 453, utl. 2011/12:FiU17, rskr. 2011/12:16) som avgjordes . Ytterligare fem av de utkast som ledde till motiverade yttranden från på förslag från finansutskottet grundade sig på artikel 114 i EUF-fördraget, dvs. förslagen gällde tillnärmning av lagstiftning som rör den inre marknaden. Det gäller kommissionens förslag till förordning om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag (COM(2011) 452, utl. 2011/12:FiU29, rskr. 2011/12:111) som prövades . Det gäller vidare dels kommissionens förslag till ändring av förordning om kreditvärderingsinstitut (COM(2011) 747, utl. 2011/12:FiU34, rskr. 2011/12:114), dels kommissionens förslag till ändring av direktiv om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn (COM(2011) 877, utl. 2011/12:FiU36, rskr. 2011/12:128) som prövades . Det gäller också kommissionens förslag till direktiv om inrättande av en ram för återhämtning och rekonstruktion av kreditinstitut och värdepappersföretag m.m. (COM(2012) 280, utl. 2011/12:FiU12, rskr. 2012/13:1) som prövades samt kommissionens förslag till förordning om fastställande av enhetliga regler och ett enhetligt förfarande för rekonstruktion av kreditinstitut och vissa värdepappersföretag inom ramen för en gemensam rekonstruktionsmekanism och gemensam bankrekonstruktionsfond (COM(2013) 520, utl. 2013/14:FiU13, rskr. 2013/14:12) som prövades . lämnade finansutskottet två utlåtanden med förslag till motiverade yttranden inom området för ekonomisk och monetär politik. Det gäller kommissionens förslag till förordning om gemensamma bestämmelser för övervakning och bedömning av utkast till budgetplaner och säkerställande av korrigering av alltför stora underskott i medlemsstater i euroområdet (COM(2011) 821, utl. 2011/12:FiU33, rskr. 2011/12:118) och kommissionens förslag till förordning om tilldelning av särskilda uppgifter till i fråga om politiken för tillsyn över kreditinstitut (COM(2012) 511, utl. 2012/13:FiU18, rskr. 2012/13:27). Utskottet lämnade även två utlåtanden som rörde flera politikområden, nämligen etableringsrätt, fri rörlighet för tjänster och tillnärmning av lagstiftning. Det gäller kommissionens förslag till direktiv om upphandling av enheter som är verksamma på områdena vatten m.m. (COM(2011) 895, utl. 2011/12:FiU45, rskr. 2011/12:143) och kommissionens förslag till direktiv om offentlig upphandling (COM(2011) 896, utl. 2011/12:FiU50, rskr. 2011/12:142). lämnade utskottet ett utlåtande (utl. 2016/17:FiU18) om kommissionens förslag till förordning om fastställande av en gemensam ram för europeisk statistik om personer och hushåll, som grundas på uppgifter på individnivå som samlas in genom urvalsundersökningar (COM(2016) 551). Utkastet innehöll förslag om statistik. biföll utskottets förslag (rskr. 2016/17:29). lämnade finansutskottet tre utlåtanden med förslag till motiverade yttranden. I ett utlåtande subsidiaritetsprövades två utkast (utl. 2016/17:FiU38). Det var kommissionens förslag till ändring i den s.k. tillsynsförordningen (COM(2016) 850) som grundade sig på artikel 114 i EUF-fördraget, dvs. tillnärmning av lagstiftning som rör den inre marknaden, och kommissionens förslag till ändring i det s.k. kapitaltäckningsdirektivet (COM(2016) 854) som rörde etableringsrätt. biföll utskottets förslag (rskr. 2016/17:155). lämnade även ett utlåtande (utl. 2017/18:FiU7) om kommissionens förslag till ändring av förordning (EU) nr 1095/2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten) och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012 vad gäller förfarandena för och de myndigheter som ska delta i auktorisationen av centrala motparter samt om kraven för godkännande av centrala motparter från tredjeland (COM(2017) 331). biföll utskottets förslag (rskr. 2017/18:9). Utskottet lämnade även ett utlåtande (utl. 2017/18:FiU31) om kommissionens förslag om översyn av de europeiska tillsynsmyndigheterna, Esamyndigheterna, (COM(2017) 536). biföll utskottets förslag (rskr. 2017/18:126). Båda dessa förslag grundade sig på artikel 114 i EUF-fördraget, dvs. tillnärmning av lagstiftning som rör den inre marknaden. lämnade utskottet ett utlåtande med förslag till ett motiverat yttrande med anledning av två förslag från kommissionen (utl. 2017/18:FiU51). Det var kommissionens förslag till rådets beslut om systemet för Europeiska unionens egna medel (COM(2018) 325) och kommissionens förslag till rådets förordning om genomförandebestämmelser till systemet för Europeiska unionens egna medel (COM(2018) 327). Båda dessa förslag rörde unionens egna medel. biföll utskottets förslag (rskr. 2017/18:445). lämnade också, som nämnts, ett utlåtande med förslag till motiverat yttrande . Det gällde kommissionens ändrade förslag till rådets beslut om systemet för Europeiska unionens egna medel (COM(2020) 445, utl. 2019/20:FiU63, rskr. 2019/20:367). Förslaget rörde unionens egna medel och den rättsliga grunden för förslaget var artikel 311 i EUF-fördraget. Tabell 6 Uppdelning per politikområde, rättslig grund och antal utkast till lagstiftningsakter inom finansutskottets område Antal utkast till lagstiftningsakter* Art. 50, 52, 53 Fri rörlighet för tjänster Ekonomisk och monetär politik Art. 121, 126, 127, 136 Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning (strukturfonder) Forskning och teknisk utveckling Art. 182, 183, 188 Ekonomiskt, finansiellt och tekniskt samarbete med tredjeländer * Vissa av utkasten berör flera politikområden, vilket innebär att summan av antalet utkast i tabellen är större än antalet prövade utkast. prövade tio utkast till lagstiftningsakter . Utskottet ansåg i samtliga fall att utkasten inte stred mot subsidiaritetsprincipen, vilket meddelades kammaren genom protokollsutdrag. Av sammanställningarna framgår att sex av utkasten grundade sig på artikel 113 i EUF-fördraget, dvs. harmonisering av indirekta skatter. Fyra utkast grundade sig på artikel 349 som innebär att rådet kan anta särskilda åtgärder till förmån för de yttersta randområdena inom EU. Två utkast grundade sig på artikel 115 i EUF-fördraget, dvs. tillnärmning av lagstiftning som direkt inverkar på den inre marknadens upprättande eller funktion. För två av utkasten anges den rättsliga grunden vara både artikel 113 och artikel 115 i EUF-fördraget. Totalt –prövade skatteutskottet 76 utkast till lagstiftningsakter. Majoriteten av utkasten (40) grundade sig på artikel 113 i EUF-fördraget, dvs. harmonisering av indirekta skatter, och 17 av utkasten grundade sig på artikel 115 i EUF-fördraget, dvs. tillnärmning av lagstiftning som direkt inverkar på den inre marknadens upprättande eller funktion. 16 av utkasten grundade sig på artikel 349 i EUF-fördraget som innebär att rådet kan anta särskilda åtgärder till förmån för de yttersta randområdena inom EU. Sex av utkasten innehöll förslag om tullsamarbete och lika många gällde tillnärmning av lagstiftning grundad på artikel 114 i EUF-fördraget. Två rörde gemensam handelspolitik. Ett utkast gällde administrativt samarbete och ett gällde bekämpning av bedrägeri. Vissa av utkasten rörde flera politikområden. Totalt har skatteutskottet lämnat tolv utlåtanden . lämnade skatteutskottet två utlåtanden med förslag till motiverade yttranden (utl. 2010/11:SkU37 och utl. 2011/12:SkU12). biföll båda dessa förslag (rskr. 2010/11:244 och rskr. 2011/12:53). Det första utkastet som ledde till ett motiverat yttrande gällde kommissionens förslag till direktiv om en gemensam konsoliderad bolagsskattebas, även kallad CCCTB (COM(2011) 121) och grundade sig på artikel 115 i EUF-fördraget, dvs. tillnärmning av lagstiftning som direkt inverkar på den inre marknadens upprättande eller funktion. Det andra av de utkast som ledde till ett motiverat yttrande gällde kommissionens förslag till direktiv om ett gemensamt system för en skatt på finansiella transaktioner (COM(2011) 594). Förslaget grundade sig på artikel 113 i EUF-fördraget och innehöll förslag om en harmonisering av medlemsstaternas skatter på finansiella transaktioner. Utskottet lämnade vidare ett utlåtande som gällde harmonisering av indirekta skatter. Det gällde kommissionens förslag till rådets direktiv om genomförande av det fördjupade samarbetet på området för skatt på finansiella transaktioner (COM(2013) 71, utl. 2012/13:SkU33). Utskottets majoritet ansåg att förslaget inte var förenligt med subsidiaritetsprincipen och föreslog därför att skulle lämna ett motiverat yttrande till , rådets och kommissionens ordförande. I utlåtandet fanns en reservation (MP, V). biföll utskottsmajoritetens förslag och ett motiverat yttrande lämnades till , rådets och kommissionens ordförande (rskr. 2012/13:188). lämnade skatteutskottet två utlåtanden med förslag till motiverade yttranden. Det gällde kommissionens förslag till ändring i rådets direktiv /96/EU om ett gemensamt beskattningssystem för moderbolag och dotterbolag hemmahörande i olika medlemsstater (COM(2013) 814) som också grundade sig på artikel 115 i EUF-fördraget (utl. 2013/14:SkU23). biföll utskottets förslag, och ett motiverat yttrande översändes till , rådets och kommissionens ordförande (rskr. 2013/14:145).