bet · H901UbU21 · 2022-03-17 00:00:00 — När det gäller frågan om en skyldighet för varje huvudman inom pedagogisk omsorg att bedriva ett systematiskt kvalitetsarbete delar utskottet regeringens uppfattning att det systematiska kvalitetsarbetet är viktigt oavsett hur verksamheten är organiserad. I propositionen anförs att en huvudman som ansvarar för flera verksamheter med flera anställda behöver se till att det finns stöd och förutsättningar för att följa upp och utveckla varje verksamhet. Vidare framhålls att om verksamheten bedrivs av en enskild dagbarnvårdare behöver han eller hon ta ansvar för att det bedrivs ett systematiskt kvalitetsarbete i förhållande till den egna verksamheten. Utskottet anser att ett sådant arbete är betydelsefullt oavsett hur verksamheten är organiserad och avstyrker därmed motion 2021/22:4377 (KD) yrkande 10. Personalens utbildning och kompetens Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. krav på svenskkunskaper hos huvudmän och personal inom pedagogisk omsorg, krav på att det ska finnas personal med sådan utbildning eller erfarenhet att barnens utveckling och lärande främjas samt undantag från kravet på kompetensutveckling. Jämför reservation 3 (M, L), 4 (SD), 5 (V) och 6 (KD). I kommittémotion 2021/22:4379 av m.fl. (M) yrkande 2 anförs att krav på goda svenskkunskaper ska ställas på en enskild huvudman för den pedagogiska verksamheten samt all personal inom pedagogisk verksamhet vid kommunens lämplighetsbedömning för tillståndsgivning. I kommittémotion 2021/22:4378 av m.fl. (SD) yrkande 4 anförs att huvudmän och personal inom pedagogisk omsorg bör vara certifierade i svenska (C1 eller motsvarande) för att bli godkänd som huvudman och ha behörighet att bedriva pedagogisk verksamhet. Motionärerna anför vidare att verksamheten ska bedrivas på svenska, undantaget nationella minoritetsspråk. I yrkande 5 anförs att redan befintliga huvudmän och personal som inte uppfyller kraven om kunskaper i svenska språket motsvarande C1-certifiering ska erbjudas kompletterande utbildning. Vidare anförs att befintliga verksamheter som bedriver pedagogisk omsorg bör få sin behörighet indragen i de fall tillräckliga kunskaper i svenska, undantaget de svenska minoritetsspråken, inte uppnås till dess att certifiering har uppnåtts. I kommittémotion 2021/22:4376 av m.fl. (V) yrkande 1 anförs att det bör finnas krav på att det i pedagogisk omsorg ska finnas personal med sådan utbildning eller erfarenhet att barnens utveckling och lärande främjas och att barnen förbereds för fortsatt lärande. Motionärerna anför att kraven på pedagogisk omsorg som verksamhetsform måste öka. I yrkande 2 anförs att regeringen bör ge i uppdrag att ta fram krav på relevant utbildningsnivå för personal inom pedagogisk omsorg. Motionärerna anför vidare att det vore önskvärt att ställa krav på att dagbarnvårdarna har minst en barnskötarutbildning samt att övergångsregler införs som ger möjlighet till validering och yrkesutveckling inom t.ex. yrkeshögskola. I kommittémotion 2021/22:4377 av m.fl. (KD) yrkande 9 anförs att ensamarbetande anordnare av pedagogisk omsorg borde undantas från det formella kravet på kompetensutveckling. Enligt 25 kap. 7 § skollagen ska personalen ha sådan utbildning eller erfarenhet att barnets behov av omsorg och en god pedagogisk verksamhet kan tillgodoses. Av förarbetena till skollagen följer bl.a. att personal i pedagogisk omsorg bör ha en utbildning med inriktning mot barn eller erfarenhet av att arbeta med barn i de åldrar det gäller (prop. 2009/10:165 s. 535). Utskottet anser att personalens kompetens är avgörande för barns och elevers lärande, men delar regeringens uppfattning att personalens kompetens i att förbereda för fortsatt lärande inte behöver betonas ytterligare i lagtext. I propositionen framhålls att de föreslagna bestämmelserna om att pedagogisk omsorg ska förbereda barn för utbildning i skolväsendet och att verksamheten ska samarbeta med hemmen synliggör att kraven på den kompetens som personalen ska ha inte får sättas för lågt. Regeringen anför att personalen bl.a. behöver ha kompetens för att arbeta pedagogiskt med barn så att de ges stimulans och stöd för utveckling och lärande. Utbildningar som kan leda till sådan kompetens är exempelvis barnskötarutbildning eller fritidsledarutbildning. Vidare bedömer regeringen att kraven behöver ta hänsyn till den rådande bristen på utbildad pedagogisk personal, även om det är önskvärt att personal har utbildning för att arbeta med barn. Personal som har uppnått nödvändig pedagogisk kompetens genom erfarenhet av att ha arbetat med barn bör enligt regeringen inte vara uteslutna. Utskottet anser i likhet med regeringen att den rådande bristen på personal är något som behöver beaktas. Mot den bakgrunden avstyrker utskottet motion 2021/22:4376 (V) yrkandena 1 och 2. När det gäller frågan om huvudmännens och personalens kunskaper i svenska delar utskottet uppfattningen att det, som ett led i att förbereda barnen för fortsatt lärande och utbildning inom skolväsendet, är av stor betydelse att personalen behärskar det svenska språket i den utsträckning som behövs för att kunna utmana och stimulera barns språkutveckling i svenska. Regeringen bedömer att det krav i fråga om personalens kompetens som ställs i 25 kap. 7 § är tillräckligt för att kunna beakta konsekvenserna av de ändringar i andra krav på verksamheten som föreslås och av den utveckling av verksamhetsformen som sker . Hur kravet ska tolkas i praktiken är dock enligt regeringen en fråga för tillsynsmyndigheterna. Utskottet delar den bedömning som regeringen gör i propositionen och avstyrker därmed motionerna 2021/22:4379 (M) yrkande 2 och 2021/22:4378 (SD) yrkandena 4 och 5. I fråga om den föreslagna skyldigheten för en huvudman inom pedagogisk omsorg att se till att personalen ges möjlighet till kompetensutveckling anser utskottet likt regeringen att alla huvudmän, oavsett organisationsform, bör se till att det är möjligt för personalen att ta del av kompetensutveckling. I propositionen anförs att det innebär att det ibland kan vara nödvändigt att t.ex. sätta in vikarier eller att verksamheter samarbetar med varandra. Utskottet vill också hänvisa till att regeringen anför att det inte är aktuellt att föreskriva att kompetensutveckling måste genomföras, i anslutning till att det i propositionen framförs att många av de enskilda huvudmännen som bedriver pedagogisk omsorg är ensamarbetande, vilket kan innebära sämre förutsättningar att ta del av kompetensutveckling . Utskottet avstyrker mot den bakgrunden motion 2021/22:4377 (KD) yrkande 9. Lämplighetsprövning av enskilda huvudmän Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. proaktiv godkännandeprövning och prövning av huvudmän som har tillstånd att bedriva verksamhet. Jämför reservation 7 (SD), 8 (V, MP) 9 (KD) och 10 (V). I kommittémotion 2021/22:4378 av m.fl. (SD) yrkande 1 anförs att godkännandeprövningen bör göras proaktivt för de som har en ledande ställning eller på annat sätt har ett bestämmande inflytande på verksamheten. Motionärerna ser uppenbara risker med att utföra godkännandeprövningen retroaktivt, dvs. senast efter ändringen. I kommittémotion 2021/22:4376 av m.fl. (V) yrkande 3 anförs att regeringen bör återkomma med förslag som innebär att även de enskilda huvudmän som har tillstånd ska genomgå en lämplighetsprövning. Motionärerna anser inte att det är en tillräcklig åtgärd att enbart pröva nya enskilda huvudmäns lämplighet för att skydda barn från eventuella missförhållanden som redan förekommer. I yrkande 4 anförs att kretsen som omfattas av en ägar- och ledningsprövning bör förtydligas. Motionärerna anser därför att regeringen bör återkomma med förslag där det preciseras exakt vilka personer och funktioner som är kopplade till den enskilda verksamheten som ska innefattas av ägar- och ledningsprövning. I kommittémotion 2021/22:4377 av m.fl. (KD) yrkande 11 anförs att en lämplighetsprövning ska göras av alla nya huvudmän inom pedagogisk omsorg och att en fullständig ägar- och ledningsprövning ska göras av alla nya huvudmän som har anställda. Motionärerna anför vidare att det är viktigt att förändringarna med en ökad regelbörda inte omöjliggör verksamheten för företagare. I fråga om vad som ska gälla för de verksamheter som redan bedrivs vid den föreslagna tidpunkten för ikraftträdandet vill utskottet hänvisa till följande. Utskottet bedömer likt regeringen att en lösning som innebär att tidigare beslut om rätt till bidrag ska anses som beslut om godkännande är att föredra framför en ordning som medför att samtliga enskilda ska ansöka om godkännande. I propositionen anförs att en anhopning av arbete för kommunerna kan undvikas, liksom oönskade dröjsmål i hanteringen. Utskottet vill också hänvisa till att regeringen framhåller att huvudmännen får förutsättas inrätta sig efter de krav som gäller för godkännande fortlöpande, på samma sätt som de huvudmän som godkänns efter ikraftträdandet. Det är enligt den föreslagna lydelsen av 26 kap. 4 § skollagen en uppgift för kommunen att ha tillsyn över att huvudmännen fortlöpande uppfyller kraven för godkännande. Om det vid tillsynen framkommer att kraven då inte är uppfyllda, bör det enligt regeringen finnas grund för återkallelse med stöd av den föreslagna bestämmelsen i 26 kap. 14 § andra stycket. Utskottet avstyrker mot den bakgrunden motion 2021/22:4376 (V) yrkande 3. I fråga om vilka personer som avses i den prövning som enligt förslaget ska göras av enskilda huvudmän delar utskottet uppfattningen att det är viktigt att det så långt som möjligt tydliggörs och hänvisar till de resonemang som finns i propositionen. Regeringen framhåller att intresset av att undvika att personkretsen blir alltför obestämd och vid kan tillgodoses genom att den beskrivs på samma sätt som för ägar- och ledningsprövningen inom skolväsendet. För tolkningen av bestämmelsen hänvisar regeringen till att ledning kan hämtas i förarbetena till dessa bestämmelser (Ökade tillståndskrav och särskilda regler för upphandling inom välfärden, prop. 2017/18:158 s. 47 f.). Bland annat framhålls att prövningen i fråga om juridiska personer bör omfatta den verkställande direktören och andra som har ett bestämmande inflytande över verksamheten, styrelseledamöter och ägare med ett väsentligt inflytande över verksamheten. Regeringen framhåller vidare att eftersom ägande kan struktureras på många olika sätt måste bedömningen av vem som har ett väsentligt inflytande som ägare göras samlat utifrån alla omständigheter i det enskilda fallet. Utskottet ser inget behov av ytterligare förtydliganden och avstyrker därmed motion 2021/22:4376 (V) yrkande 4. I fråga om förslaget att förändringar av den krets av personer som omfattas av godkännandeprövningen ska anmälas till kommunen senast efter ändringen framhålls i propositionen att anmälan ska avse faktiska förändringar. Vidare framhålls att det inte föreskrivs någon skyldighet att anmäla förändringar som ännu inte trätt i kraft. Utskottet anser att förslaget är väl avvägt och ser inget skäl att göra en annan bedömning. Därmed avstyrks motion 2021/22:4378 (SD) yrkande 1. När det gäller prövningens omfattning står utskottet bakom regeringens uppfattning att prövningen ska omfatta alla huvudmän oavsett hur verksamheten är organiserad. Regeringen anför att för det enskilda barnet och för samhället är det lika viktigt att huvudmannen är lämplig oavsett om verksamheten bedrivs av ett aktiebolag, en ekonomisk förening, en stiftelse eller en enskild dagbarnvårdare. Hur verksamheten är organiserad påverkar dock enligt regeringen vilka insikter och förutsättningar som behövs för att ta ansvar för verksamheten. Exempelvis anförs att en huvudman med anställda behöver ha förutsättningar att ta ett arbetsgivaransvar, vilket en enskild dagbarnvårdare som är huvudman för sin egen verksamhet inte behöver. Utskottet vill vidare hänvisa till att det i propositionens konsekvensbeskrivning anförs att merparten av de förskolor som bedrivs i enskild regi och som omfattades av de höjda krav på ägar- och ledningsprövning av enskilda huvudmän i skolväsendet som infördes anger att reformen inneburit en liten arbetsbörda, eftersom kretsen av personer som måste styrka sin lämplighet ofta är mycket liten. Mot bakgrund av den anförda avstyrker utskottet motion 2021/22:4377 (KD) yrkande 11. Kretsen som omfattas av kravet på utdrag ur belastningsregistret Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att kravet på att visa upp ett utdrag ur belastningsregistret även ska omfatta bl.a. individer som stadigvarande befinner sig på verksamhetsstället och personer som gör praktik inom pedagogisk omsorg. Jämför reservation 11 (SD) och 12 (SD, KD). I kommittémotion 2021/22:4378 av m.fl. (SD) yrkande 3 anförs att det inte endast är personer som är folkbokförda på adressen där den pedagogiska omsorgen bedrivs som kan utgöra en risk för barns trygghet och säkerhet. Motionärerna anser därför att kravet på utdrag ur belastningsregistret även bör gälla individer som är och som stadigvarande befinner sig där den pedagogiska verksamheten bedrivs. Av kommittémotion 2021/22:4377 av m.fl. (KD) yrkande 12 framgår att utdrag ur belastningsregistret också borde lämnas av personer som går praktisk arbetslivsorientering (prao), arbetsplatsförlagd utbildning (APU) – numera arbetsplatsförlagt lärande (APL) – eller annan praktik inom ramen för pedagogisk omsorg. I propositionen föreslås att en person som är eller äldre och är folkbokförd där verksamheten ska bedrivas ska visa upp ett utdrag ur belastningsregistret. I propositionen framförs att det förekommer att personer bor i en fastighet utan att vara folkbokförda där. Regeringen anför att en reglering som utgår från det faktiska boendet oberoende av folkbokföringen kan antas gälla fler personer, men riskerar att leda till tillämpningssvårigheter utan att tillföra ytterligare skyddseffekt, med tanke på svårigheterna att kontrollera de faktiska förhållandena. Utskottet delar regeringens bedömning att kravet bör kopplas till folkbokföringen och avstyrker därmed motion 2021/22:4378 (SD) yrkande 3. När det gäller frågan om personer som gör olika typer av praktik inom ramen för pedagogisk omsorg vill utskottet hänvisa till gällande bestämmelser i skollagen. Av 2 kap. 31 § framgår att den som erbjuds en anställning inom sådan pedagogisk omsorg som avses i 25 kap. skollagen ska visa upp ett utdrag ur det register som förs enligt lagen om belastningsregister för den som erbjuder anställningen. Samma skyldighet gäller för den som erbjuds eller tilldelas arbete inom sådan verksamhet under omständigheter liknande dem som förekommer i ett anställningsförhållande inom verksamheten, om det sker genom uppdrag, anställning hos någon som ingått avtal med den som bedriver verksamheten eller anställning inom annan verksamhet. Skyldigheten gäller även för den som under utbildning till en lärar- eller förskollärarexamen enligt högskolelagen (1992:1434) eller yrkesutbildning inom vuxenutbildning tilldelas plats för verksamhetsförlagd del av utbildningen och för den som genom deltagande i ett arbetsmarknadspolitiskt program tilldelas plats för arbetspraktik eller annan programinsats inom sådan verksamhet. Den som inte har visat upp ett sådant registerutdrag får inte anställas, anlitas eller tas emot i verksamheten. Mot den bakgrunden avstyrker utskottet motion 2021/22:4377 (KD) yrkande 12. Dokumentation av uppvisat registerutdrag Utskottets förslag i korthet tillkännager för regeringen att utdrag ur belastningsregistret för ansökan om att bedriva pedagogisk omsorg bör lämnas in och arkiveras. Jämför reservation 13 (S, C, V, MP). I kommittémotion 2021/22:4379 av m.fl. (M) yrkande 3 anförs att utdrag ur belastningsregistret för ansökan om att bedriva pedagogisk omsorg bör dokumenteras och inte enbart visas upp. Motionärerna anför att barnens trygghet behöver väga tyngre än integriteten för den som återfinns i belastningsregistret och den administration som uppstår hos kommunen i och med att registerutdraget överlämnas. Att registerutdraget lämnas in framhålls vidare vara en förutsättning för att kunna säkerställa att utdraget är korrekt. I kommittémotion 2021/22:4378 av m.fl. (SD) yrkande 2 anförs att utdrag ur belastningsregistret bör lämnas in och arkiveras. Motionärerna anför att den personliga integriteten för den enskilde får anses vara underställd barnets bästa, i enlighet med . Vidare anser motionärerna att begäran om inlämnat registerutdrag är en viktig del av säkerhetsarbetet och att det är av stor vikt att det finns en väldokumenterad historik för uppföljning om någon oegentlighet uppstår. I propositionen föreslås att en person som är eller äldre och är folkbokförd där pedagogisk verksamhet ska bedrivas ska visa upp ett utdrag ur belastningsregistret. Vidare föreslås att kontrollen av ett uppvisat registerutdrag inte får dokumenteras på något annat sätt än genom att kommunens handläggare antecknar att utdraget har visats upp. Utskottet anser att utdrag ur belastningsregistret inte endast ska visas upp utan även överlämnas till kommunen. Barnens trygghet behöver i det här fallet väga tyngre än hänsyn till integriteten för den som återfinns i belastningsregistret och den administration som uppstår hos kommunen i och med att registerutdraget överlämnas. Att registerutdraget lämnas in är en förutsättning för att kunna säkerställa att utdraget är korrekt. Det gör det också lättare att i efterhand följa upp handläggningen av ärendet om någon oegentlighet uppstår. Utskottet anser vidare att begäran om inlämnat registerutdrag är en viktig del av säkerhetsarbetet. Det finns uppenbara risker med att inte lämna in registerutdrag och det innebär en försämrad säkerhet för barnen. Mot denna bakgrund anser utskottet att regeringen bör återkomma till med förslag till ändringar i skollagen som innebär att ett utdrag ur belastningsregistret för ansökan om att bedriva pedagogisk omsorg inte enbart ska visas upp utan även ska lämnas in och arkiveras. Utskottet tillstyrker därmed motionerna 2021/22:4379 (M) yrkande 3 och 2021/22:4378 (SD) yrkande 2. Ansvar för prövning av tillstånd och tillsyn av pedagogisk omsorg Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en överföring av ansvaret för prövningen av tillstånd för att bedriva pedagogisk omsorg och tillsyn av verksamheten från kommunerna till Skolinspektionen. Jämför reservation 14 (SD, KD), 15 (M) och 16 (KD). I kommittémotion 2021/22:4379 av m.fl. (M) yrkande 1 anförs att de brister som påvisats inom den pedagogisk omsorgen borde medföra en ändring i dagens ordning där kommunerna ansvarar för prövning av ansökan om tillstånd. Motionärerna anser därför att Skolinspektionen bör ta över ansvaret för tillståndsgivning och tillsyn av all pedagogisk omsorg. I kommittémotion 2021/22:4378 av m.fl. (SD) yrkande 7 anförs att ansvaret för kontrollen av pedagogisk omsorg ska övertas av Skolinspektionen för att motverka risken att oseriösa ägare startar pedagogisk omsorg. Motionärerna anför vidare att ekonomiska förutsättningar bör genomgå noggrann granskning och att Säkerhetspolisen bör rådfrågas vid minsta misstanke om extremism. I kommittémotion 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 12 anförs att granskningsansvaret för pedagogisk omsorg bör överföras från respektive kommun till Skolinspektionen för att säkerställa en rättvis och kvalitativ granskning samt för att motverka missbruk av möjligheten att bedriva familjedaghem. I kommittémotion 2021/22:4377 av m.fl. (KD) yrkande 3 framförs motsvarande. Motionärerna ser med oro på de senaste årens utveckling där det framkommit aktörer som missbrukar systemet och utnyttjar det för helt andra ändamål än den ursprungliga tanken. Vidare anförs att en mer enhetlig och objektiv bedömning av verksamheterna kan uppnås genom att granskningsansvaret för pedagogisk omsorg förs över till Skolinspektionen. Av yrkande 4 framgår att prövningen av tillstånd för verksamheter inom pedagogisk omsorg enligt motionärerna bör överföras från kommunerna till Skolinspektionen. Motionärerna anför att det är viktigt att personer som tar hand om barn är lämpliga och har tillräcklig kompetens och erfarenhet. Skolinspektionen anses vara den instans som är bäst lämpad för prövning av detta. Utskottet vill inledningsvis framföra att det är viktigt att såväl tillståndsgivningen för att bedriva pedagogisk omsorg som granskningen av verksamheten är av god kvalitet och görs och av personer med rätt kompetens. Utskottet vill hänvisa till att godkännande av en enskild som huvudman för förskola enligt 2 kap. 7 § skollagen handläggs av den kommun där utbildningen ska bedrivas. Av propositionen framgår att regeringen anser att detta bör gälla även för godkännande av en enskild som huvudman för pedagogisk omsorg. Regeringen anför vidare att det kan antas att ansökningar om att bedriva pedagogisk omsorg och ansökningar om att bedriva förskolor ofta handläggs på i huvudsak samma sätt och kräver liknande kompetens hos de tjänstemän som är involverade. Regeringen framhåller att det därmed kan antas att den kompetens och de rutiner som behövs redan finns i de flesta kommuner. När det gäller frågan om ansvaret för att bedriva tillsyn över att huvudmannen fortsätter att uppfylla kraven vill utskottet hänvisa till propositionens resonemang i den delen. Regeringen anför inledningsvis att det i propositionen föreslås att en kommun efter ansökan ska godkänna att en enskild huvudman bedriver pedagogisk omsorg om den sökande uppfyller vissa krav. Regeringen framför vidare att det är mest ändamålsenligt att tillsynen över pedagogisk omsorg utförs av den kommun som har godkänt huvudmannen, i likhet med det som gäller för tillsyn av fristående förskolor. Det kan enligt regeringen antas att tillsyn av enskild pedagogisk omsorg och fristående förskolor ofta kan genomföras på i huvudsak samma sätt. Regeringen anför vidare att eftersom kommuner har ansvar för tillsynen av fristående förskolor kan det antas att de har nödvändig kompetens för att genomföra tillsyn av enskild pedagogisk omsorg. Utskottet ser inte skäl att göra en annan bedömning när det gäller tillståndsgivning för och tillsyn av pedagogisk omsorg och avstyrker därför motionerna 2021/22:4379 (M) yrkande 1, 2021/22:4378 (SD) yrkande 7, 2021/22:4163 (KD) yrkande 12 och 2021/22:4377 (KD) yrkandena 3 och 4. Övergripande om pedagogisk omsorg och verksamhetens innehåll, punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4378 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 2021/22:4377 av m.fl. (KD) yrkandena 1, 2, 5–8 och 10. Trots att pedagogisk omsorg är ett viktigt alternativ till den traditionella förskolan är den inte uppmärksammad i samma utsträckning som förskolan. Ett problem är det professionella dilemmat, eftersom verksamheten oftast drivs i personalens eget hem, samt frågeställningar om huruvida verksamheten verkligen kan beskrivas som pedagogisk. Utgångspunkten ska alltid vara barnets bästa. Alla barn är inte redo att vid exempelvis möta omvärlden i en större barngrupp med begränsad uppmärksamhet. Därför är pedagogisk omsorg vid sidan av förskola eller hemmavistelse ett viktigt alternativ för att upprätthålla valfrihet för varje barn. Det finns behov av att inrätta nationella riktlinjer som tar fasta på jämförbara krav på hur den pedagogiska omsorgen ska bedrivas och på att verksamheten ska erbjudas likvärdiga möjligheter oavsett var omsorgen bedrivs. Enligt ska förskolans läroplan och styrdokument vara vägledande. De är alltså inte bindande för pedagogisk omsorg. Råd är bra, men otillräckliga. Större likvärdiga möjligheter behöver ges. I likhet med vad som sägs i en av slutsatserna i utredningen om fritidshem och pedagogisk omsorg anser vi att de allmänna råd som ger ska förtydligas och göras om till föreskrifter av närmast berörd myndighet.