bet · H901MJU18 · 2022-03-22 00:00:00 — Det är utskottets uppfattning att en effektiv och rättssäker handläggning av skogsärenden främjar ett aktivt och hållbart skogsbruk. Vidare noterar utskottet att regeringens aviserade förenklingsuppdrag till ska sträva efter synergieffekter som gynnar skogspolitikens jämställda mål om produktion och miljö samt stärka äganderätten och underlätta skogsbruksföretagandet. Regeringen anför att det t.ex. kan handla om de förslag som skogsutredningen lämnat. Utskottet är för tillfället inte berett att föreslå att handläggningstiden och arealgränsen för avverkningsanmälningar ska ändras utan anser att förenklingsuppdrag ska inväntas. Mot bakgrund av detta avstyrks motionerna 2021/22:2456 (SD) yrkandena 22 och 23, 2021/22:3432 (M) yrkande 2 och 2021/22:3880 (KD) yrkande 76. När det gäller myndigheters beslut om skogsskötselåtgärder, t.ex. beslut om avverkning, och proportionalitetsprincipen konstaterar utskottet att bl.a. förvaltningslagen vid sådana beslut ställer krav på proportionalitet mellan de besvär som kan antas uppstå för den enskilde och den åtgärd som föreslås. Utskottet finner ingen anledning att utreda myndigheters hantering av skogsskötselåtgärder i förhållande till förvaltningslagens krav. Motion 2021/22:2462 (SD) yrkande 15 avstyrks. Skogen är en förnybar resurs som ska skötas så att den uthålligt ger en god avkastning. ska hänsyn tas till naturen, kulturmiljön, rennäringen och andra intressen. Utskottet konstaterar att skogsvårdslagen reglerar lägsta slutavverkningsålder och att denna ålder varierar beroende på bl.a. trädslag och markens produktionsförmåga. Vidare noterar utskottet regeringens aviserade förenklingsuppdrag till och att detta t.ex. kan handla om de förslag som skogsutredningen lämnat. Regeringen nämner bl.a. skogsutredningens förslag om att se över bestämmelserna om lägsta ålder för föryngringsavverkning. Vidare noterar utskottet att om ett förslag om lägsta ålder för föryngringsavverkning tas fram ska effekterna på ekosystemtjänster inklusive kolinlagring särskilt belysas. I avvaktan på det arbete som pågår anser utskottet att motionerna 2021/22:3432 (M) yrkande 3 i denna del, 2021/22:3682 (C) yrkande 18 och 2021/22:3880 (KD) yrkande 75 kan lämnas utan åtgärd. Övergångszoner mellan skogs- och jordbruksmark Utskottet noterar regeringens bedömning att i samråd med bör få i uppdrag att se över hur regellättnader för markägare kan införas för att gynna naturlig föryngring, bl.a. i övergångszoner i bryn mellan och skog samt i områden av riksintresse för naturvård, kulturmiljövärden och friluftsliv. Utskottet välkomnar detta uppdrag. Därmed kan motion 2021/22:2456 (SD) yrkande 46 lämnas utan åtgärd. Regler om planterad granskog på Utskottet välkomnar regelförenklingar som underlättar för markägare att bedriva ett mer flexibelt och ändamålsanpassat skogsbruk. Det är därför positivt att regeringen avser att ge i uppdrag att utreda hur granskog på kan hanteras på ett enklare sätt. Nuvarande regelverk är inte fullt relevant för skogsmark som varit och regeringen bedömer att enklare regler kan underlätta villkoren för företagande och tillgången på biomassa som marken bedöms ha ett relativt lågt värde för den biologiska mångfalden och friluftslivet. Därmed anser utskottet att yrkande 19 i motion 2021/22:3682 (C) är tillgodosett. Ökad hållbar tillväxt i skogen Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om en översyn av skogspolitiken i förhållande till hur bioekonomins roll i klimatomställningen kan stärkas och tillkännager detta för regeringen. avslår motionsyrkanden om inriktningen av ett nationellt mål för ökad hållbar tillväxt i skogen, förutsättningar för att öka skogens produktionsförmåga, forskning inom ramen för bioekonomin och incitament för stärkt kolinlagring. Jämför reservation 56 (SD), 57 (KD), 58 (M, SD, KD), 59 (C), 60 (L), 61 (V, MP), 62 (M), 63 (V) och 64 (V) samt särskilt yttrande 7 (S), 8 (V) och 9 (MP). Regeringen bedömer att visionen för det nationella skogsprogrammet även i fortsättningen bör vara: Skogen, det gröna guldet, ska bidra med jobb och hållbar tillväxt i hela landet samt till utvecklingen av en växande bioekonomi. Det nationella skogsprogrammets strategi med dess mål för olika fokusområden bör enligt regeringen fortsätta att gälla och sträcka sig . Regeringen anser att det nationella skogsprogrammet bör utvecklas för att ytterligare främja en växande skogsnäring och ett hållbart skogsbruk. Programmet bör bygga på skogspolitikens jämställda mål om produktion och miljö. Vidare bedömer regeringen att ett förslag till nationellt mål för ökad hållbar tillväxt i skogen bör tas fram. Målets fokus bör ligga på ökad tillväxt i biomassa genom förbättrad skogsskötsel som klimatanpassning och den biologiska mångfalden ökar i produktionsskogen. Målet bör utformas så att incitamenten och motivationen för en förbättrad skogsskötsel och ökad hållbar tillväxt i skogen ökar. Arbetet med att nå målet om ökad hållbar tillväxt i skogen bör enligt regeringen bedrivas inom ramen för skogspolitikens jämställda mål om produktion och miljö. Regeringen bedömer att en ökad hållbar tillväxt i skogen är viktig för den svenska skogsnäringens framtida konkurrenskraft, för en växande, resurseffektiv och cirkulär bioekonomi samt för klimatpolitiken både genom att den växande skogen utgör en kolsänka och genom att skogsråvaran möjliggör substitution av fossila material. Ökad hållbar tillväxt bidrar därutöver till sysselsättning och tillväxt i hela landet. Regeringen bedömer att klimatanpassning och stärkt biologisk mångfald i skogen bör vara en integrerad del av ökad hållbar tillväxt. Ett politiskt fastslaget mål för ökad hållbar tillväxt i skogen ger en tydlig signal till skogsnäringen och innebär bättre förutsättningar för skogsnäringen att långsiktigt planera för nya investeringar och verksamheter som ger högre kvalitet och ökad lönsamhet. Ett mål för ökad tillväxt i skogen tydliggör därmed en politisk viljeriktning i fråga om betydelsen av nationell tillgång till skoglig biomassa. Regeringen bedömer att det nationella målet för ökad hållbar tillväxt bör sträva efter att uppmuntra den enskilda skogsägaren att, utifrån sina förutsättningar, sätta egna mål i linje med skogspolitikens inriktning om frihet under ansvar och de två jämställda målen. Den svenska modellen för skogspolitiken med sektorsansvar och jämställda mål kräver tillitsfull dialog och samverkan mellan skogens intressenter. Samverkan underlättas av tydligare ramar och förutsättningar, vilket ett mål för ökad hållbar tillväxt bedöms bidra till, liksom de nationella miljökvalitetsmålen. De avvägningar och prioriteringar som krävs för att besluta om ett mål för hållbar tillväxt bör vara en uppgift för politisk behandling. Därmed kan fokus för dialog och samverkan mellan skogens intressenter flyttas från mål till medel, dvs. hur målet ska uppnås. Ovanstående skäl motiverar ett nationellt mål om hållbar tillväxt i skogen. Det nationella målet för ökad hållbar tillväxt i skogen bör beslutas av regeringen. Det finns skäl att underlaget för ett sådant beslut tas fram inom ramen för samverkan mellan skogens intressenter, och det nationella skogsprogrammet bedöms vara en lämplig plattform för denna samverkan. Regeringen avser därför att ge i uppdrag åt att ta fram ett förslag till nationellt mål för ökad hållbar tillväxt i skogen i dialog med skogsnäringen, forskningen, miljöorganisationer och . har arealen virkesproduktionsmark, den areal som är tillgänglig för avverkning, minskat. Avverkningen i är enligt i nivå med vad som bedöms vara en uthållig avverkningsnivå (rapport /10). har den globala efterfrågan på svenska skogsprodukter, och därmed svensk skoglig biomassa, ökat. De kommande decennierna förväntas efterfrågan fortsätta att öka från såväl exportmarknaderna som hemmamarknaden. En bidragande orsak till den ökande efterfrågan är övergången till en mer cirkulär och biobaserad ekonomi i enlighet med beslutade klimatmål, såväl globala som regionala och nationella. Efterfrågan förväntas utvecklas särskilt starkt för skogsbaserade produkter som byggvaror, förpackningar och hygienprodukter samt cellulosabaserade textilier och kemiska produkter. Den ökande efterfrågan på dessa produkter förväntas mer än kompensera för trenden med minskande förbrukning av andra skogsbaserade produkter, främst olika sorters tryckpapper. Som en del i arbetet med en ny skoglig konsekvensanalys görs i för skogsråvara och skogsnäringens utveckling till 2035 (rapport /3) bedömningen att svensk skogsnäring, för att behålla sina marknadsandelar på exportmarknaderna, skulle behöva ett ökat råvarubehov till 2035. Det behovet överstiger med stor marginal den avverkningsnivå som bedöms uthållig enligt konsekvensanalys (rapport /10). För att möta den ökade efterfrågan och möjliggöra fossilsubstitution, men med bibehållen ambition om att skyddsvärda skogar inte ska avverkas, kommer ökad hållbar tillväxt på virkesproduktionsmarken att vara nödvändig. När det gäller klimatförändringarnas påverkan på tillväxten är effekterna såväl positiva som negativa. Å ena sidan innebär ett varmare klimat längre växtsäsong, vilket är positivt för tillväxten, medan torrare förhållanden å andra sidan kan innebära torkstress och därmed lägre tillväxt, inte minst då trädens motståndskraft mot olika skadegörare ökar. För att det ska vara möjligt att uppnå målet om ökad hållbar tillväxt bör de negativa effekterna av klimatförändringarna begränsas genom ökad klimatanpassning av skogsbruket. Att eftersträva ökad biologisk mångfald bedöms också kunna bidra positivt till ökad hållbar tillväxt. Genom att skogen har en hög grad av variation av bl.a. trädslag och strukturer såsom tillgång på död ved bibehålls en god genetisk variation, vilket bedöms göra skogen mer motståndskraftig och välväxande. Förslaget till mål för hållbar tillväxt bör baseras på forskning och Riksskogstaxeringens underlag. En central del av underlaget bör kunna utgöras av de scenarioanalyser som återkommande tar fram baserat på Riksskogstaxeringen. Scenarioanalyserna gör att effekterna av målet kan analyseras givet olika ambitionsnivåer på skogsskötsel, naturvård och avverkningsnivåer samt i förhållande till framtidens behov av skogsråvara. Bedömningen är att det genom förbättrad skogsskötsel finns stora möjligheter att öka den hållbara tillväxten på virkesproduktionsmarken. har, som ett resultat av en samverkansprocess för skogsproduktion, i rapporten med nya möjligheter (rapport /24) beskrivit en stor mängd åtgärder för att öka tillväxten på virkesproduktionsmarken. Samverkansprocessen bedömer att tillväxten i skogar skulle kunna öka med jämfört med , vilket innebär oförändrad tillväxttakt totalt sett jämfört med perioden –2015. Ett nationellt mål för ökad hållbar tillväxt i skogen Kommittémotion 2021/22:4334 av m.fl. (SD) yrkande 7 i denna del handlar om målet för ökad tillväxt och klimatanpassning. Motionärerna anser att mål för hur klimatanpassningen ska ske inte ska fastläggas innan man utprövat lämpliga metoder för klimatanpassning. Utvecklingen av varianter av skogsskötsel för klimatanpassning ska först hanteras separat som ett uppdrag till SLU. Enligt kommittémotion 2021/22:4335 av m.fl. (KD) yrkande 10 ska det nationella målet för ökad hållbar tillväxt i skogen omfatta ökad biomassa tillgänglig för virkesproduktion. Motionärerna anför att förbättrad skogsskötsel ska ge en ökad tillväxt i biomassa. Detta står emellertid i skarp kontrast till propositionens ambition att ta virkesproduktionsmark ur drift i samma omfattning. Förutsättningar för att öka skogens produktionsförmåga Enligt kommittémotion 2021/22:2456 av m.fl. (SD) yrkande 13 bör förslag till metoder för att öka produktionsförmågan och kolinlagringen i de svenska skogarna enligt rapporten med nya möjligheter utgöra en grund för svensk skogspolitik. Enligt motionärerna behöver produktionsförmågan i svenska skogar öka och förslagen i behöver särskilt analyseras för att ta vara på de möjligheter som finns för att öka skogens produktionsförmåga. Även i kommittémotion 2021/22:3432 av m.fl. (M) yrkande 21 anförs att de produktivitetshöjande förslag som utarbetats inom samverkansprocess ska genomföras. Motionärerna anför att tillväxten i de områden som brukas måste förbättras. I yrkande 15 i samma motion framhålls potentialen för en ökad skogsproduktion med fortsatt bevarande av den biologiska mångfalden. Även enligt kommittémotion 2021/22:3438 av m.fl. (M) yrkande 11 ska den biologiska mångfalden i skogen värnas genom ett aktivt hållbart skogsbruk och en stark äganderätt. Motionärerna anför att den privata äganderätten ligger till grund för ett framgångsrikt och hållbart svenskt skogsbruk. Inom miljöpolitiken är det därför enligt motionärerna överlag viktigt att incitament för hållbart brukande av skog, mark och vatten inte ställer produktionsmål och miljömål i konflikt med varandra. Enligt kommittémotion 2021/22:3682 av m.fl. (C) yrkande 16 bör regelverk utformas för att möjliggöra ett fortsatt ökat, långsiktigt och hållbart utnyttjande av skogsråvara. Motionärerna vill att skogen ska stå, växa och ta upp koldioxid, men den ska också brukas ansvarsfullt. I motion 2021/22:1917 av (M) framhålls att förutsättningarna för en fortsatt skogsproduktion bör utredas. Enligt motion 2021/22:3020 av (SD) behövs åtgärder för att öka och trygga den långsiktiga tillgången till svenskt kvalitetsvirke. I motion 2021/22:3204 av Per Åsling (C) framhålls ett regeringen tydligare bör styra sin förvaltning mot insatser inom den nuvarande skogspolitiken som stimulerar en ökad skogsproduktion. I partimotion 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 59 är ett ökat uttag av biomassa önskvärt men måste ske på ett hållbart sätt, med beaktande av klimateffekten av uttaget på kort och medellång sikt. Bioekonomis roll i klimatomställningen Enligt partimotion 2021/22:3511 av m.fl. (C) yrkande 19 behöver det ses över hur bioekonomins roll i klimatomställningen kan bejakas, hur tillväxten i den brukade skogen kan öka samt hur långsiktigheten kan prägla regelverken och marknaden lämnas fri för att tillåta innovation. Motionärerna anför att skogen och bioekonomin spelar en viktig roll för att vi ska nå våra klimatmål. Utan en aktivt brukad skog kan vi inte ersätta produkter av fossila råvaror med produkter från förnybara källor. För att säkerställa stabila, långvariga och klimateffektiva naturliga kolsänkor och för att realisera skogens potential att ersätta fossila material behövs enligt motionärerna ökad tillväxt i skogar, vilket kräver stärkt konkurrenskraft. Även i kommittémotion 2021/22:3665 av m.fl. (C) yrkande 10 anförs att bioekonomins roll i klimatomställningen måste stärkas som tillväxten i den brukade skogen ökar för att nå våra klimatmål. Ett likadant förslag återfinns i kommittémotion 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkande 114. Enligt kommittémotion 2021/22:3665 av m.fl. (C) yrkande 9 bör ta vara på potentialen i den svenska skogen för biobaserade insatsvaror. För att möjliggöra detta behövs enligt motionärerna en nationell strategi och handlingsplan för en konkurrenskraftig bioekonomi som tydliggör de konkreta åtgärder och styrmedel som behövs. Enligt kommittémotion 2021/22:3682 av m.fl. (C) yrkande 27 ska den gröna given bejaka bioekonomins potential att minska beroendet av fossila källor genom substitution samt dess förmåga att bidra till uppfyllelse av EU:s klimatmål. Skogen har stor betydelse för miljön och klimatet. Därför bör EU enligt motionärerna fortsatt fokusera på att lyfta fram cirkularitet och bioekonomi för att vi ska kunna uppnå målet om minskade koldioxidutsläpp, fånga upp synergieffekterna som finns mellan skog och klimat samt adressera behovet av mer forskning och innovation på bränsleområdet för att se hur vi bättre kan ersätta de fossila bränslena. Även i motion 2021/22:1425 av och (båda S) framhålls skogen som en viktig resurs i klimatomställningen. Forskning inom ramen för bioekonomin I kommittémotion 2021/22:3199 av m.fl. (V) yrkande 19 anförs att regeringen bör återkomma till med hur man från statligt håll kan bidra till att skogsindustrin tillsammans med forskningsvärlden ges möjligheter till omställning och hållbarhet för att skapa högst samhällsnytta. Motionärerna anser att de stora skogsarealerna ger oss ett specifikt ansvar och att ska vara ledande i utvecklingen av hur vi hållbart brukar våra skogstillgångar. Skogsindustrin gör enligt motionärerna många forskningsinsatser och möjliggör att står i den tekniska utvecklingens framkant. I kommittémotion 2021/22:3432 av m.fl. (M) yrkande 22 anförs att forskning om skogens möjligheter bör prioriteras för att påskynda arbetet med en bioekonomi. Motionärerna anför att det finns ett stort behov av att skapa bättre förutsättningar och långsiktiga spelregler för förnybara biobränslen samt att säkerställa en bred råvarubas, och därför bör mer forskningsresurser riktas till skogens möjligheter att påskynda arbetet med en bioekonomi. Enligt motion 2021/22:944 av (S) bör ökad samverkan mellan samhället, akademin och de gröna näringarna främjas för ett långsiktigt hållbart skogsbruk i . Samarbete mellan staten, regionerna, forskningen och näringslivet är av stor vikt. Incitament för stärkt kolinlagring Enligt partimotion 2021/22:3277 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 21 bör regeringen ges i uppdrag att utforma förslag på regelverk med ekonomiskt incitament i syfte att stärka kolinlagringen vid avverkning och gallring för privata skogsägare. Motionärerna anför att de vill stärka kolinlagringen, och den biologiska mångfalden, genom att i ökad utsträckning skydda skog och öka arealer med hyggesfritt skogsbruk i stället för kalhyggesbruk. Enligt motionärerna behövs det även ekonomiska incitament för privata skogsägare att låta skogen bli äldre innan den avverkas och anpassa gallringar för ökad kolinlagring. Ett nationellt mål för ökad hållbar tillväxt i skogen och förutsättningar för att öka skogens produktionsförmåga drev till en samverkansprocess för skogsproduktion, detta enligt den rekommendation som gavs i och gemensamma projekt och i linje med förslaget i Nationella skogsprogrammets arbetsgrupp 2 om att utreda mål för produktionen (åtgärdsförslag 5.6.4). med nya möjligheter (rapport /24) är resultatet av samverkansprocessens arbete. I rapporten ges förslag till hur skogen kan skötas för att på ett hållbart sätt ge en hög skogsproduktion och på så sätt bidra till övergången till ett fossilfritt samhälle och en växande bioekonomi. Rapporten beskriver även hur man som man vidtar skogsskötselåtgärder kan göra insatser för att nå andra samhällsmål med skogen. I rapporten görs ett försök att bedöma hur förslagen påverkar målen för hållbar utveckling som tagits fram inom Agenda 2030, miljökvalitetsmålen och skogens ekosystemtjänster. anför att rapporten är en bra grund för fortsatt arbete med rådgivning och information till skogsägare och yrkesverksamma i skogsbruket. kommer i en ny satsning att skapa förutsättningar för att åtgärderna ska bli verklighet. Se även nedan under avsnittet Långsiktig rådgivningskampanj för ökad hållbar tillväxt och hållbart brukande i skogen. Bioekonomins roll i klimatomställningen Regeringen har slagit fast en vision för nationella skogsprogram, som antogs : Skogen, det gröna guldet, ska bidra med jobb och hållbar tillväxt i hela landet samt till utvecklingen av en växande bioekonomi. För att uppnå visionen, som syftar till att ännu bättre ta vara på skogens möjligheter, har regeringen, i bred dialog, arbetat fram en strategi för skogsprogrammet. I regeringens strategi för nationella skogsprogram (N2018/03142/SK) anför regeringen att det behövs ett långsiktigt skogsprogram för att främja hållbara, konkurrenskraftiga och biobaserade näringar med bas i skogen. En god tillgång till nationell biomassa från den svenska skogen ska säkerställas genom hållbar skoglig tillväxt inom ramen för att de nationella miljömålen nås. Strategin innehåller mål för de fem fokusområdena: – Mål för fokusområdet Ett hållbart skogsbruk med ökad klimatnytta ska vara en hållbar skoglig tillväxt med god och säkerställd tillgång till nationell biomassa från den svenska skogen, inom ramen för att de nationella miljömålen nås. – Mål för fokusområdet av skog för fler jobb och hållbar tillväxt i hela landet ska vara ökad sysselsättning, stärkt hållbar tillväxt och landsbygdsutveckling med beaktande av skogens sociala värden. Kompetensen hos såväl kvinnor som män ska tillvaratas i arbetet, inklusive kompetensen hos nyanlända. – Mål för fokusområdet och förädlad skogsråvara i världsklass ska vara att svensk skogsnäring är världsledande när det gäller att skapa och tillvarata innovationer och att hållbart producera förädlad skogsråvara för en växande bioekonomi samt tillgodose efterfrågan på hållbara, fossilfria varor och tjänster på globala marknader. – Mål för fokusområdet brukande och bevarande av skogen som en profilfråga i svenskt internationellt samarbete ska bl.a. vara att skogen och dess värdekedja ska bidra till en global hållbar utveckling och genomförandet av Agenda 2030. Det nationella självbestämmandet över skogsfrågor ska värnas inom EU-arbetet. – Mål för fokusområdet Ett kunskapskliv för ett hållbart brukande och bevarande av skogen ska vara ökad kunskap och innovation kring skogens alla värden och hela värdekedja för en hållbar och växande biobaserad ekonomi. beslutade regeringen om den första handlingsplanen till skogsprogrammet. Handlingsplanen omfattar i huvudsak åtgärder där staten har ett huvudansvar. har som en av åtgärderna i handlingsplanen initierat en samverkansprocess kring hur en ökad tillväxt kan åstadkommas inom ramen för skogspolitikens jämställda mål för miljö och produktion. Syftet är att ta fram tydliga ställningstaganden och mål inom fyra områden för skogsproduktion: • Området Skador på skog avser åtgärder för att bl.a. minimera skador av vilt och insekter. • Området Infrastruktur innehåller bl.a. mål och åtgärder för en ordnad förvaltning av skogsbilvägar och en ökad miljöanpassning när vägar byggs. • Området Effektiv skogsskötsel behandlar bl.a. åtgärder för en tryggad föryngring som säkerställer ett hållbart nyttjande av skogsmarkens produktionsförmåga och åtgärder som ökar röjningsaktiviteten i skogen. • Området Produktionshöjande åtgärder beskriver bl.a. hur åtgärder för att främja ökad användning av befintliga diken, skyddsdikning och gödsling samt användandet av främmande trädslag och förädlat plantmaterial kan bidra till ökad skogsproduktion. Som nämns ovan ger rapporten med nya möjligheter (rapport /24) förslag till hur skogen kan skötas för att på ett hållbart sätt ge en hög skogsproduktion och på så sätt bidra till övergången till ett fossilfritt samhälle och en växande bioekonomi. Rapporten innehåller 88 förslag för en ökad tillväxt och därmed långsiktiga möjligheter såväl att öka produktionen av biobaserade produkter som att binda koldioxid i växande träd. anför att förslagen i rapporten behöver analyseras särskilt för att ta vara på de möjligheter som finns att öka skogens produktionsförmåga, detta i kombination med olika åtgärder för artbevarande. Vidare anförs att de åtgärdsförslag som vänder sig till skogsägare bygger mycket på frivillighet. Effekterna av de föreslagna åtgärderna beror på i vilken utsträckning de kommer att genomföras. För del är rapporten en grund för fortsatt arbete med rådgivning och information till skogsägare och yrkesverksamma i skogsbruket. kommer i en ny satsning att skapa förutsättningar för att åtgärderna ska bli verklighet. anordnade miljö- och jordbruksutskottet en offentlig utfrågning om den svenska skogen som resurs och livsmiljö. gällde på vilket sätt det är möjligt att nå miljömålen och säkra tillgången på skogsråvara. Utfrågningen föregicks av sex presentationer som framfördes av företrädare för forskning, intresseorganisationer och näringsliv.