bet · H901KU20 · 2022-06-07 00:00:00 — I frågan hänvisas till uppgifter som begärts ut av från , som tyder på ett lägre antal avhopp. ombads svara på om han vidhåller sina uppgifter om att haft 80 avhopp och om han i så fall kan redogöra för sitt underlag. I det skriftliga svaret på frågan anförde bl.a. följande: Regeringen gav Kriminalvården, , och i uppdrag att ta fram ett nationellt avhopparprogram. I slutredovisningen av uppdraget, som lämnades till regeringen , framgår följande: ”Inom ökade antalet från 8 ärenden till 30 ärenden . Avhopparverksamheten i har hanterat cirka 80 avhopparärenden, en ökning med omkring 10 ärenden ”. Av 13 kap. 5 § regeringsformen framgår att en riksdagsledamot får framställa interpellationer och frågor till ett statsråd i angelägenheter som rör statsrådets tjänsteutövning i enlighet med de närmare bestämmelser som meddelas i riksdagsordningen. har granskat uttalanden av statsråd i olika sammanhang. Utskottet har i dessa granskningar framhållit att ett statsråd i likhet med alla andra medborgare har rätt att göra uttalanden i olika sammanhang, men att statsråd kan behöva ta särskild hänsyn med tanke på sin speciella ställning. Några granskningar har gällt frågan om innehållet i ett statsråds uttalande har varit korrekt (se t.ex. bet. 2014/15:KU20 s. 250 f. och bet. 2017/18:KU20 s. 300 f.). Några av utskottets granskningar har avsett uppgifter som ett statsråd har lämnat muntligt eller skriftligt med anledning av en fråga från en riksdagsledamot. Utskottet har då framhållit att frågeinstituten är ett led i grundläggande kontrollmakt och att det därför är viktigt att dessa institut fungerar tillfredsställande. När det gäller uttalanden som statsråd gör under frågestund där svaren ska lämnas , bör dock hänsyn tas till att svaren på de frågor som framställs lämnas utan betänketid (se t.ex. bet. 1999/2000:KU20 s. 125 f., bet. 2011/12:KU20 s. 36 f. och bet. 2014/15:KU20 s. 42 f.). granskade utskottet försvarsministerns hantering av frågor kring ett radarsystem (bet. 2015/16:KU20 s. 69 f.). Granskningen gällde bl.a. om vissa uppgifter som försvarsministern lämnat i en interpellationsdebatt var korrekta. I sitt ställningstagande underströk utskottet, utan att analysera den aktuella sakfrågan, vikten av att försvarsministern vid sitt interpellationssvar hade säkerställt att hans uttalanden grundades på uppgifter som var korrekta. Utskottet framhöll att de statsråd som svarar på en interpellation ansvarar för vilket underlag de har för svaren. granskade utskottet statsråds uttalanden om antalet poliser i samband med svaret på en skriftlig fråga (bet. 2020/21:KU10 s. 286 f.). I anmälan gjordes gällande att statsrådet felaktigt framställt det som att antalet poliser hade blivit större. Utskottet uttalade i sitt ställningstagande att det är viktigt att ett statsråd har säkerställt att hans eller hennes uttalanden grundas på uppgifter som är korrekta. Utskottet har även granskat statsråds uttalanden på Twitter. gällde en granskning justitie- och migrationsminister uttalande om antalet beviljade uppehållstillstånd på grund av anknytning (bet. 2020/21:KU10 s. 308 f.). I sitt ställningstagande konstaterade utskottet bl.a. att statsråd, i likhet med andra medborgare, har rätt att göra uttalanden i olika sammanhang, men statsråd kan behöva ta särskild hänsyn. En självklar utgångspunkt i dessa sammanhang är enligt utskottet att uttalandena ska vara korrekta. Detta utesluter naturligtvis inte att statsråd i debatter och andra politiska sammanhang uttrycker sig tillspetsat och polemiskt. Att det aktuella uttalandet gjordes på ett personligt Twitterkonto saknade i sammanhanget betydelse. Genom en skrivelse till har utskottet begärt svar på ett antal frågor. Utskottet fick en svarspromemoria som upprättats inom (bilaga A4.15.2). Av promemorian framgår i huvudsak följande. uttalanden om arbetet med avhoppare i den aktuella artikeln i och på Twitter baserades på uppgifter i slutredovisningen av ett uppdrag till , , och att stärka arbetet med avhoppare. I slutredovisningen, som kom in till , anges följande Inom Polismyndighetens Brottsoffer- och personsäkerhetsverksamheter (Bops) steg antalet ärenden med omkring 40 ärenden till totalt 130. Inom ökade antalet från 8 ärenden till 30 ärenden . Avhopparverksamheten i har hanterat cirka 80 avhopparärenden, en ökning med omkring 10 ärenden . Av promemorian framgår vidare att avsikten med uttalanden var att framhålla stads arbete med avhopparverksamheten. I uttalandet på Twitter tydliggjorde statsrådet att det var fråga om 80 avhopparärenden i . Som utskottet har uttalat i tidigare granskningar har statsråd, i likhet med alla andra medborgare, rätt att göra uttalanden i olika sammanhang, men statsråd kan behöva ta särskilda hänsyn. Vidare har utskottet framhållit att det är en självklarhet att statsråds uttalanden ska vara korrekta. När det gäller uttalande om antalet avhopp från kriminella gäng i framgår det av granskningen att det inte fanns någon sammanställning över hur många avhopp från kriminella gäng det var i under den angivna tidperioden. Den uppgift som fanns tillgänglig gällde i stället antalet avhopparärenden, något som statsrådet senare också har uttalat sig om, till synes utifrån samma underlag. Utskottet vill understryka att statsråd ansvarar för att de uppgifter han eller hon lämnar är korrekta. 4.16 Migrations- och integrationsministerns uttalande om skuggsamhällets omfattning I en anmälan till (dnr 1105-2020/21), bilaga A4.16.1, begärs att utskottet granskar migrations- och integrationsminister uttalande om skuggsamhällets omfattning. I anmälan hänvisas till ett uttalande som gjort i radioprogrammet . På en fråga om skuggsamhällets storlek gav han uttryck för att polisen har efterlysning på omkring 10 000 personer som saknar rätt att vistas i landet och att detta är en siffra man kan använda sig av i sammanhanget. I anmälan görs gällande att statsrådets uttalande inte är korrekt, utan att antalet personer som vistas i utan att ha tillstånd till det är betydligt högre än det antal som statsrådet förmedlat. Det är vidare enligt anmälan missvisande att som statsrådet endast hänvisa till antalet efterlysta personer när man talar om skuggsamhällets storlek, något som regeringen själv gett uttryck för i en proposition (se nedan). Till grund för granskningen har bl.a. legat en promemoria som upprättats inom , bilaga A4.16.2. I radioprogrammet , , diskuterades det s.k. skuggsamhället, som programledaren definierade som det parallella samhället med människor som inte har lagliga skäl att vara i och som befinner sig här, arbetar och utnyttjas. Programledaren menade att det är svårt att få en bekräftad siffra på hur många personer det rör sig om och ställde därmed frågan till om han hade någon uppfattning i frågan. uppgav då bl.a. följande: Polisen har väl efterlysning på i storleksordningen 10 000 personer som saknar rätt att vistas i landet, så det är väl en sån siffra man kan använda sig av. Sen är det så att människor som inte har rätt att vistas i landet lämnar också landet frivilligt så siffran, siffran kan vara både större och mindre än den som, som myndigheten har koll på. Uppgifter i proposition 2020/21:159 I proposition 2020/21:159 Vissa identitetsfrågor inom utlänningsrätten, som beslutades av regeringen , anför regeringen bl.a. följande (s. 10 f.): Det är av naturliga skäl svårt att bedöma hur många utlänningar som uppehåller sig i utan att ha tillstånd att vara här. konstaterar i Social rapport att det inte finns tillförlitlig statistik över sådana utlänningar. Enligt rapporten varierade det beräknade antalet mellan 10 000 och 35 000 och enligt vissa beräkningar var det så många som 30 000–50 000 personer (s. 270). har väldigt många asylsökande sökt sig till och också andra personer, som inte ansöker om uppehållstillstånd. Även om det inte går att säkert uttala sig om hur många personer som vistas i landet utan tillstånd, är det sannolikt att siffran har ökat väsentligt jämfört med de tidigare uppskattningarna. –2018 överlämnades, enligt , ungefär 26 000 asylärenden till på grund av att personen var avviken. hade 17 706 öppna överlämnade verkställighetsärenden i balans, varav 11 818 avsåg efterlysta personer. I uppgifterna ingår dock inte alla ärenden, t.ex. polisavvisningar eller ärenden om personer som befinner sig i och som aldrig har legaliserat sin vistelse här. Uppgifterna om efterlysta är enligt alltså inte en totalsiffra och kan dessutom innehålla kvalitetsbrister. Av 1 kap. 9 § regeringsformen följer att domstolar samt förvaltnings-myndigheter och andra som fullgör offentliga förvaltningsuppgifter i sin verksamhet ska beakta allas likhet inför lagen samt iaktta saklighet och opartiskhet. Denna s.k. objektivitetsprincip innebär att ett förvaltningsorgan i sin verksamhet inte får låta sig vägledas av andra intressen än dem som det är satt att tillgodose och inte heller grunda sina avgöranden på hänsyn till andra omständigheter än sådana som enligt gällande författningar får beaktas vid prövningen av ett ärende (, Allmän förvaltningsrätt, 27 uppl., 2018 s. 71). Utformningen av bestämmelsen innebär att den även gäller för regeringen när den uppträder som högsta myndighet inom förvaltningsorganisationen (prop. 1975/76:209 s. 138). Regeringens normgivning omfattas inte av bestämmelsen. har uttalat att endast en del av regeringens verksamhet omfattas av saklighetskravet i regeringsformen och att saklighetskravet därför inte generellt kan tillämpas i granskningen av statsråds uttalanden i olika sammanhang (bet. 2016/l7:KU20 s. 332). Utskottet har vid ett flertal tillfällen granskat uttalanden av statsråd i olika sammanhang. Utskottet har i dessa granskningar framhållit att ett statsråd i likhet med alla andra medborgare har rätt att göra uttalanden i olika sammanhang, men statsråd kan med hänsyn till sin speciella ställning behöva ta särskilda hänsyn. Ett antal granskningar har gällt frågan om innehållet i statsråds uttalanden har varit korrekt (se t.ex. bet. 2014/15:KU20 s. 250 f., bet. 2016/17:KU20 s. 324 f. samt bet. 2017/18:KU20 s. 300 f.). Utskottet har uttalat att en självklar utgångspunkt är att statsråds uttalanden ska vara korrekta. Detta utesluter enligt utskottet inte att statsråd i debatter och andra politiska sammanhang uttrycker sig tillspetsat och polemiskt. Genom en skrivelse som sänts till har utskottet begärt svar på ett antal frågor. Utskottet fick en svarspromemoria som upprättats inom (bilaga A4.16.2). I promemorian anförs följande. Statsrådet uttalande avsåg att ge ett exempel som beskriver en del av skuggsamhället, detta genom att ange antalet personer som efterlysts av polisen och som saknar rätt att vistas i landet. Uttalandet bygger på statistik för över antalet öppna ärenden hos myndigheten som avser verkställigheten av avvisnings- eller utvisningsbeslut där personen är efterlyst. Som utskottet har uttalat i tidigare granskningar har statsråd, i likhet med alla andra medborgare, rätt att göra uttalanden i olika sammanhang, men statsråd kan behöva ta särskilda hänsyn. Vidare har utskottet framhållit att det är en självklarhet att statsråds uttalanden ska vara korrekta. Utskottet kan konstatera att det vid granskningen inte har framkommit någon exakt uppgift om hur många personer som vistas i utan att ha laglig grund för det. Utöver att utskottet vill betona vikten av att de uppgifter statsråd lämnar är korrekta föranleder granskningen inget ytterligare uttalande från utskottet. 4.17 Utrikesministerns uttalande om export av krigsmateriel I en anmälan till (dnr 1162-2021/22), bilaga A4.17.1, begärs det att utskottet granskar ett uttalande av utrikesminister om svensk krigsmaterielexport till bl.a. och . I anmälan görs det gällande att statsrådet genom sitt uttalande har lämnat felaktiga uppgifter om den svenska krigsmaterielexporten till länder som deltar i stridigheter i och att hon därigenom riskerat att vilseleda allmänheten om svensk krigsmaterielexport. Uttalandena gjordes vid ett samtal om utrikes- och säkerhetspolitik vid Center. Som svar på en fråga om hur hon ser på kritiken om krigsmaterielexport till de stridande parterna i uppgav utrikesministern enligt anmälan att inte har exporterat vapen till t.ex. . Detta är enligt anmälaren felaktigt. På grund av både bestämmelserna om följdleveranser och beslut om nya utförseltillstånd förekom det enligt anmälaren export av krigsmateriel till länder som deltar i stridigheter i . Till grund för granskningen har bl.a. legat en promemoria upprättad inom , bilaga A4.17.2. Krigsmateriel är materiel som är utformad för militärt bruk och som enligt regeringens föreskrifter utgör krigsmateriel. Det svenska exportkontrollregelverket består av lagen (1992:1300) om krigsmateriel (krigsmateriellagen) och förordningen (1992:1303) om krigsmateriel (krigsmaterielförordningen) samt de principer och vägledande uttalanden, de s.k. riktlinjerna, om utförsel och utlandssamverkan som regeringen gjorde i samband med lagens tillkomst och som godkänts av (prop. 2017/18:23, bet. 2017/18:UU9, rskr. 2017/18:163). I en bilaga till krigsmaterielförordningen delas krigsmateriel in i 21 olika kategorier beroende på materielens art (krigsmaterielförteckningen). Dessutom görs en uppdelning mellan krigsmateriel för strid (KS) och övrig krigsmateriel (ÖK). Med KS avses i huvudsak materiel med en förstörelsebringande verkan. Som ÖK räknas vissa delar och komponenter till krigsmateriel för strid samt materiel som inte har direkt förstörelsebringande verkan. För varje produkt inom en kategori anges i bilagan till krigsmaterielförordningen om den ska anses utgöra KS eller ÖK. Export av krigsmateriel, oavsett vilken kategori en produkt tillhör eller om den klassificeras som KS eller ÖK, förutsätter tillstånd. Ansökningar om tillstånd prövas av (). ISP ska lämna över ett tillståndsärende till regeringen för prövning om ärendet har principiell betydelse eller annars är av särskild vikt. (), som består av ledamöter från samtliga partier i , är ett rådgivande organ för exportkontrollfrågor. EKR bistår ISP med uttolkningen av riktlinjerna för enskilda ärenden. Även tjänstemän från Försvarsdepartementet och deltar vid rådets sammanträden. Enligt 1 § andra stycket krigsmateriellagen får krigsmateriel exporteras bara om det finns säkerhets- eller försvarspolitiska skäl för det och det inte strider mot internationella förpliktelser eller utrikespolitik i övrigt. Som exempel på internationella förpliktelser kan nämnas EU:s gemensamma ståndpunkt om kontrollen av krigsmaterielexport (Rådets gemensamma ståndpunkt [2008/944/GUSP] av om fastställande av gemensamma regler för kontrollen av export av militär teknik och krigsmateriel) och (). Av riktlinjerna för utförsel och annan utlandssamverkan följer bl.a. följande (prop. 2017/18:23 s. 66 f.). Tillstånd till utförsel av KS, eller till annan utlandssamverkan som avser KS eller ÖK, bör inte beviljas om det avser en stat som befinner sig i väpnad konflikt med en annan stat, oavsett om en krigsförklaring har lämnats eller inte, en stat som är invecklad i en internationell konflikt som kan befaras leda till väpnad konflikt eller en stat som har inre väpnade oroligheter. Med utlandssamverkan avses att deltar i internationella försvarsmaterielsamarbeten, dvs. gränsöverskridande samarbeten kring utvecklingen av försvarsmateriel. I den helhetsbedömning som görs vid prövningen av tillstånd till utförsel av krigsmateriel eller annan utlandssamverkan som avser krigsmateriel bör den mottagande statens demokratiska status och respekt för mänskliga rättigheter vara ett centralt villkor (prop. s. 37 f.). Grava brister i den demokratiska statusen eller omfattande och grava kränkningar av mänskliga rättigheter utgör ett hinder för tillstånd till utförsel av krigsmateriel eller till annan utlandssamverkan som avser krigsmateriel. Om det inte finns ett ovillkorligt hinder, bör det finnas en presumtion för att tillstånd ges till utförsel av reservdelar till krigsmateriel som har exporterats eller överförts med tillstånd, s.k. följdleveranser (prop. s. 57 f.). Detsamma bör gälla leveranser av speciell ammunition till tidigare levererad krigsmateriel och andra leveranser som har ett direkt samband med tidigare levererad krigsmateriel. Riktlinjen för följdleveranser motiveras av behovet att tydliggöra den svenska exportkontrollpolitikens syn på leveranssäkerhet (prop. s. 58); när en försvarsmakt ska anskaffa materiel är möjligheten att få stöd från tillverkaren för att utrustningen ska vara användbar under dess planerade livslängd en viktig faktor. Det kan också finnas ett intresse av att livstidsförlänga systemet, uppgradera det för att möta den tekniska utvecklingen eller köpa reservdelar, ammunition och andra förbrukningsartiklar. För att svensk försvarsindustri ska komma i fråga vid utländska försvarsupphandlingar är det därför viktigt att statsmakterna gör troligt att mottagarens behov av långsiktiga relationer med sin leverantör kan uppfyllas. Avgörande för frågan om huruvida följdleveransaspekten behöver beaktas i ett utförselärende är inte bara den ursprungliga leveransen och den aktuella materielens art utan även hur andra omständigheter värderas inom ramen för en helhetsbedömning. En bedömning kan därför behöva göras av förhållandena i mottagarlandet exempelvis när det gäller demokrati och respekt för mänskliga rättigheter (prop. s. 59 f.). I propositionen anförs det att de ökade kraven för exporttillstånd när det gäller bl.a. demokrati och respekt för mänskliga rättigheter inte skulle få retroaktiv verkan (s. 62). Även detta motiveras bl.a. med de mottagande ländernas berättigade förväntningar på leveranssäkerhet. Detta innebär, anförs det, att de bestämmelser som gällde ska fortsätta att tillämpas vid prövningen av följdleveranser i fråga om export som godkänts enligt de gamla reglerna. De skärpningar som genomfördes förväntades därmed få sin största påverkan först på . pågår ett inbördeskrig i . Båda sidor i konflikten stöds av militära styrkor från andra länder. stöds av en militärkoalition där enligt uppgifter från , , , , , , , och ingår, medan den rebellrörelse som bildades för att återta makten till den förra presidenten stöds av . Svensk krigsmaterielexport till länder som deltar i konflikten i I regeringens årliga skrivelse Strategisk exportkontroll – krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden redovisas bl.a. statistik över utförseltillstånd . Statistiken baseras på underlag från ISP. Av skrivelsen (skr. 2018/19:114) framgår bl.a. att utförseltillstånd beviljades för export till följande länder som deltar i konflikten i : – : tre beviljade utförseltillstånd (samtliga ÖK), som alla avsåg följdleveranser – : två beviljade utförseltilltillstånd (båda ÖK), som båda avsåg följdleveranser – : ett beviljat utförseltillstånd (ÖK), som avsåg en följdleverans. Inga tillstånd beviljades 2018 för försäljning av krigsmateriel till de övriga länder som ingår i den regeringstrogna koalitionen eller till . Av skrivelsen (skr. 2019/20:114) framgår bl.a. att utförseltillstånd beviljades för export till följande länder som deltar i konflikten i : – : ett beviljat utförseltillstånd (ÖK), som avsåg en följdleverans – : sex beviljade utförseltillstånd (samtliga ÖK), som alla avsåg följdleveranser – : två beviljade utförseltillstånd (båda ÖK), som båda avsåg följdleveranser – : ett beviljat utförseltillstånd (ÖK), som avsåg en följdleverans. Inga tillstånd beviljades 2019 för försäljning av krigsmateriel till de övriga länder som ingår i den regeringstrogna koalitionen eller till . Av skrivelsen (skr. 2020/21:114) framgår bl.a. att utförseltillstånd beviljades för export till följande länder som deltar i konflikten i : – : två tillstånd (ÖK och KS), som båda avsåg nya affärer – : sex tillstånd (samtliga ÖK), som alla avsåg följdleveranser – : fyra tillstånd (samtliga ÖK), som alla avsåg följdleveranser. Inga tillstånd beviljades 2020 för försäljning av krigsmateriel till de övriga länder som ingår i den regeringstrogna koalitionen eller till . I skrivelsen redovisas också statistik över antalet meddelade beslut om avslag per land. Där framgår bl.a. att det –2020 meddelades sammanlagt 28 beslut om avslag på ansökningar om utförseltillstånd som avsåg , , , , , , respektive (skr. 2020/21:144 s. 52 f.). meddelades totalt 96 avslagsbeslut. Skrivelsen med en redovisning av utförseltillstånd beviljade , dvs. till största delen avseende en period efter utrikesministerns uttalande, lämnades till (skr. 2021/22:114). Av den framgår att tillstånd beviljades för export till och . Tillstånden avsåg ÖK och utgjorde följdleveranser. Inga tillstånd beviljades 2021 för försäljning av krigsmateriel till övriga aktuella länder. Utrikesminister deltog i ett s.k. webbinarium vid Center med rubriken utblick – utrikes- och säkerhetspolitik med utrikesminister . Under samtalet diskuterades bl.a. svensk export av krigsmateriel i relation till situationen i . Utrikesministern uttalade i detta sammanhang att har världens strängaste regler för vilka länder man får exportera vapen till. Hon sa också att ”just i sådana länder som t.ex. och andra så är det otroligt stränga regler för att man över huvud taget ska… nu kan jag inte det i huvudet, men det är ju man hade några vapenexportaffärer dit”. Det vore enligt henne vidare principiellt felaktigt att säga att även om ett land uppfyller de stränga svenska kraven ska det inte få köpa vapen från . Det sätt som hanterar sin vapenexport är enligt utrikesministern fullt försvarbart. Hon ser inte något behov av att se över regelverket för vapenexport med anledning av situationen i eftersom en översyn har gjorts som ledde till en skärpning av regelverket. Hon pekar i sammanhanget också på behovet av att möjliggöra följdleveranser med anledning av godkända avtal. Svar på interpellation och skriftliga fråga Justitie- och migrationsminister anförde som svar på en interpellation (2019/20:62) bl.a. följande (prot. 2019/20:41 anf. 76–82): har inga tillstånd för ny export av krigsmateriel från till utfärdats, respektive 2017 vad gäller . får vi se hur konflikten utvecklar sig – det finns uppgifter om att är på väg att dra sig ur den, men det återstår som sagt att se. har dock alltså varken regeringen eller ansvarig myndighet, ISP, godkänt några nya affärer med eller . anförde vidare följande i ett svar på en skriftlig fråga om hur de nya utförseltillstånd som beviljats till och kan motiveras i förhållande till bl.a. det förnyade svenska regelverket (fr. 2021/22:296): tillämpas en tydligt restriktiv praxis gällande svensk krigsmaterielexport till länder i . Enligt vad ISP har rapporterat är , och länder som ligger i den absoluta toppen bland mottagarländer med flest avslagsbeslut. Den utförsel som skedde till länder i avsåg följdleveranser eller leveranser inom ramen för internationella materielsamarbeten, inget av det handlade om krigsmateriel för strid. Den tidigare redovisade exporten av luftburna radarsystem till får genom sitt relativt höga pris ett stort genomslag i exportstatistiken. Exporten utgör en följdleverans till tidigare levererad materiel. Utskottet har vid ett flertal tillfällen granskat uttalanden av statsråd i olika sammanhang. Utskottet brukar i dessa granskningar framhålla dels att utskottets granskning ska avse statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning, dels att ett statsråd i likhet med alla andra medborgare har rätt att göra uttalanden i olika sammanhang, men statsråd kan med hänsyn till sin speciella ställning behöva ta särskilda hänsyn. Ett antal granskningar har gällt frågan om huruvida innehållet i uttalanden av statsråd har varit korrekt (se t.ex. bet. 2014/15:KU20 s. 250 f., bet. 2016/17:KU20 s. 324 f. bet. 2017/18:KU20 s. 300 f., bet. 2018/19:KU20 s. 201 och 214 f., bet. 2021/21:KU10 s. 286 f. och 308 f. samt bet. 2020/21:KU20 s. 165 f. och 173 f.). Utskottet har uttalat att en självklar utgångspunkt är att statsråds uttalanden ska vara korrekta.