bet · H901AU12 · 2022-06-07 00:00:00 — Regeringen kommer att följa det grundläggande omställnings- och kompetensstödet nära, bl.a. genom den uppföljning och utvärdering som bör göras. Om det skulle uppstå ett behov av att anpassa den övre åldersgränsen kommer regeringen att se över den frågan. Regeringen noterar i propositionen att vissa remissinstanser uttryckt oro över att oseriösa aktörer ska ta sig in på området. Som svar på detta anför regeringen bl.a. följande (prop. s. 332): Regeringen anser vidare att det är viktigt att inte olämpliga aktörer registreras som omställningsorganisationer. Till skillnad från och anser regeringen att krav på att organisationen i övrigt är lämplig för att utöva verksamheten är tillräckligt som krav för att motverka att oseriösa aktörer registreras. Detta ger t.ex. utrymme att pröva organisationens och ledningens vandel för att förhindra att oseriösa organisationer etableras. Regeringen har gett Kammarkollegiet i uppdrag att ta fram en handlingsplan för att motverka fusk och felaktiga utbetalningar av grundläggande omställnings- och kompetensstöd. När det gäller frågan om avregistrering av omställningsorganisationer anför regeringen bl.a. följande (prop. s. 334): I promemorian föreslås att en omställningsorganisation som inte längre uppfyller kraven för registrering bör avregistreras eftersom syftet med registreringen då är uppfyllt. och anser att oegentligheter hos en omställningsorganisation bör leda till avregistrering. Ett av kraven är att omställningsorganisationen kan anses vara lämplig att utöva verksamheten. Som regeringen anför ovan ger detta t.ex. utrymme att pröva organisationens och ledningens vandel för att förhindra att oseriösa organisationer etableras. Oegentligheter hos en omställningsorganisation skulle därmed kunna leda till att organisationen inte kan anses lämplig för att utöva verksamheten. Detta behöver dock avgöras från fall till fall. Regeringen anser därför att det inte finns behov av en sådan särskild bestämmelse. Utskottet konstaterar att motionärerna i kommittémotion 2021/22:4524 (V) yrkandena 12–17 framställer flera förslag om att lagstiftningen för det grundläggande omställnings- och kompetensstödet framöver bör utformas på ett annat sätt än vad regeringen har föreslagit. Det finns också ett yrkande om att följa upp förslaget i den del det avser grunderna för hur stödet ska lämnas. Utskottet konstaterar även i fråga om det grundläggande omställnings- och kompetensstödet att det som motionärerna föreslår är sådant som lyfts fram av olika remissinstanser under beredningen av departementspromemorian Grundläggande omställnings- och kompetensstöd – för flexibilitet, omställningsförmåga och trygghet på arbetsmarknaden (Ds 2021:16) och ett utkast till en proposition med samma titel. Utskottet har ingen annan uppfattning än regeringen i någon av dessa frågor. Enligt utskottet är regeringens förslag väl avvägda och utskottet ser inte anledning för att ta något initiativ i enlighet med de aktuella motionsförslagen. Utskottet anser därmed att samtliga motionsyrkanden i avsnittet bör avslås. Uppsägning och ogiltigförklaring, punkt 1 (V) av Ciczie Weidby (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: avslår regeringens förslag till a) lag om ändring i lagen (1982:80) om anställningsskydd i de delar det avser 2–2 d, 7, 22, 33, 34, 35 och 43 §§, b) lag om ändring i lagen (2019:529) om ändring i lagen (1982:80) om anställningsskydd i de delar det avser 33 §, c) lag om ändring i lagen (1979:1184) om rätt till ledighet för vissa föreningsuppdrag inom skolan, m.m., d) lag om ändring i lagen (1986:163) om rätt till ledighet för utbildning i svenska för invandrare, e) lag om ändring i föräldraledighetslagen (1995:584), f) lag om ändring i lagen (1997:1293) om rätt till ledighet för att bedriva näringsverksamhet, g) lag om ändring i lagen (1998:209) om rätt till ledighet av trängande familjeskäl, h) lag om ändring i lagen (2008:565) om rätt till ledighet för att på grund av sjukdom prova annat arbete, i) lag om ändring i diskrimineringslagen (2008:567). 2021/22:4524 av Ciczie Weidby m.fl. (V) yrkandena 1–6 och avslår proposition 2021/22:176 punkterna 1, 2, båda i denna del, 6, 7 och 10–14. Jag anser att utgångspunkten på den svenska arbetsmarknaden måste vara att arbetstagarnas ställning och trygghet behöver stärkas – inte försvagas. Regeringens förslag försämrar anställningsskyddet och ökar otryggheten på arbetsmarknaden. De förbättringar som föreslås för arbetstagarna, såsom ett omställningsstudiestöd, uppväger inte de försämringar som föreslås i form av ett kraftigt försämrat anställningsskydd. Sammantaget innebär propositionen en ytterligare maktförskjutning till arbetsgivarnas fördel. Jag beklagar att utskottet inte drar denna slutsats. Jag värnar självklart den svenska arbetsmarknadsmodellen, där arbetsmarknadens parter förhandlar och tecknar avtal om arbetstagarnas löner och villkor. Det är dock helt centralt att sådana förhandlingar sker på lika villkor. Det ska inte, som i fallet med principöverenskommelsen, ske genom staten och med hot om lagstiftning som ger den ena parten ett övertag. Den process som har lett fram till propositionen har varit riggad till arbetsköparnas fördel och därför inneburit att arbetstagarsidan har tvingats till stora eftergifter. När det gäller frågan om uppsägning från arbetsgivarens sida finns det skäl att invända mot flera delar av regeringens förslag. Till att börja med innebär förslaget att en uppsägning ska grunda sig på sakliga skäl, i stället för att som vara sakligt grundad, och att dessa regler görs dispositiva en icke godtagbar försvagning av anställningsskyddet. Dessutom riskerar det att leda till ökad osäkerhet i rättstillämpningen och att skapa fler tvister. De följdändringar som regeringen föreslår i sammanhanget bör inte heller genomföras. Vidare konstaterar jag med oro att regeringen föreslår att möjligheten att göra undantag från turordningen vid uppsägning på grund av arbetsbrist ska utökas. I likhet med vad bl.a. LO har påpekat innebär förslaget att bestämmelserna om turordning blir illusoriska för anställda på mindre företag. En försämring av turordningsbestämmelserna på detta sätt leder också till ökad otrygghet, tysta arbetsplatser och godtyckliga uppsägningar. Jag vill i stället se en utveckling där möjligheten att göra undantag från turordningen inskränks genom att det s.k. tvåpersonersundantaget som finns i nuvarande lagstiftning tas bort. Ett förslag med den inriktningen har behandlats av utskottet i betänkande 2021/22:AU7. Jag står fast vid min uppfattning men väljer att inte lyfta förslaget på nytt i detta ärende. När det gäller regeringens förslag om att en anställning inte längre ska kunna bestå under en tvist om ogiltigförklaring av uppsägning eller avskedande menar jag att det är fråga om en reell försämring av anställningsskyddet. Det går inte att ställa sig bakom ett förslag där en mängd arbetstagare riskerar att stå utan ersättning under den långa tid som den här typen av tvister ofta pågår. De följdändringar som regeringen föreslår i sammanhanget bör inte heller genomföras. Mot bakgrund av det som anförts ovan kan jag inte ställa mig bakom propositionen i sin helhet. Det finns dock inte heller skäl att avslå propositionen i sin helhet eftersom den också innehåller förslag som innebär förbättringar för arbetstagarna. Jag anser därför att bör avslå regeringens proposition i de delar som avser uppsägning från arbetsgivarens sida, turordning och tvister om ogiltigförklaring i enlighet med vad som anförts ovan. Slutligen konstaterar jag att regeringen inom ett antal områden lägger fram förslag som visserligen innebär steg framåt men där jag hade önskat mer långtgående och tydligare förbättringar av anställningsskyddet. Det gäller frågorna om omreglering till lägre sysselsättningsgrad, att allmän visstidsanställning ska ersättas av särskild visstidsanställning, att anställningsavtal ska anses gälla på heltid och uthyrning av arbetstagare. I samtliga fall har lagt fram förslag som går längre för att stärka arbetstagarnas ställning på den svenska arbetsmarknaden. Flera förslag har behandlats av utskottet i betänkande 2021/22:AU7. Jag står fortfarande bakom samtliga dessa förslag men väljer att inte lyfta dessa på nytt i detta ärende. Ytterligare förslag om omställningsstudiestöd, punkt 3 (V) av Ciczie Weidby (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4524 av Ciczie Weidby m.fl. (V) yrkandena 7–11. I likhet med utskottet välkomnar jag regeringens förslag om att införa ett nytt omställningsstudiestöd. Stödet möjliggör för fler yrkesverksamma vuxna att förbättra sin kompetens och stärka sin ställning på arbetsmarknaden. Ett sådant stöd hade dock mycket väl kunnat införas utan att kraftigt försämra arbetstagarnas anställningsskydd. Enligt min mening bör en del av regeringens förslag ges en delvis annan utformning för att göra stödet mer ändamålsenligt. En första del av förslaget där det finns utrymme för förbättringar är den övre åldersgränsen för stödet. I likhet med vad framhållit under remissbehandlingen finns det skäl att låta den övre åldersgränsen följa riktåldern för pension. Jag anser därför att regeringen bör återkomma med ett förslag om att den övre åldersgränsen för rätt till omställningsstudiestöd ska följa riktåldern för pension. Vidare finns det skäl att se över frågan om hur omställningsstudiestöd ska få lämnas. Jag anser, i likhet med flera remissinstanser, att inte är en tillräckligt för den som har helt stöd. motsvarar endast två terminer på högskolan. Det är beklagligt att utskottet inte kan se att utformningen av förslaget i denna del motverkar syftet med reformen. Jag anser därför att regeringen bör återkomma med ett förslag om att omställningsstudiestöd ska få lämnas , motsvarande tre terminers heltidsstudier, för den som har helt stöd. Jag noterar också att regeringen föreslår att om en studerande är knuten till en omställningsorganisation ska CSN ge den organisationen tillfälle att yttra sig om och hur en utbildning kommer att stärka den studerandes framtida ställning på arbetsmarknaden med beaktande av arbetsmarknadens behov. Även på det här området delar jag oron med flera remissinstanser. Regeringens förslag riskerar bl.a. att leda till onödig administration och långa ledtider. Jag anser därför att regeringen bör göra en uppföljning av förslaget i syfte att säkerställa att de studerande ges möjlighet till en likvärdig och rättssäker bedömning oavsett vilken omställningsorganisation de tillhör. En annan del där det redan nu går att se att det finns skäl för en kommande uppföljning är den ekonomiska ramen för förslaget. I likhet med flera remissinstanser ställer jag mig tveksam till regeringens bedömning att stödet ska lämnas i mån av tillgängliga medel. Det finns en uppenbar risk att medlen inte kommer att räcka till och att många arbetstagare blir utan stöd trots att de uppfyller kvalificeringsvillkoren. Jag beklagar att utskottet inte delar min uppfattning att alla som uppfyller villkoren ska garanteras stöd utan att detta ska vara beroende av tillgången på medel. Jag anser därför att regeringen bör följa upp genomförandet av omställningsstudiestödet i syfte att säkerställa att de individer som uppfyller villkoren för stödet också garanteras stöd. Avslutningsvis anser jag att det är rimligt att arbetsgivarna bör vara med och finansiera omställningsstudiestödet. De har genom principöverenskommelsen och den aktuella propositionen fått igenom mycket kraftiga försämringar av anställningsskyddet. Att som regeringen hänvisa till ett förslag om att reformera räntan på studielån för att finansiera omställningsstudiestödet är tveksamt ur jämställdhetssynpunkt. Det förvånar mig att utskottet bortser från problematiken på området. Jag anser därför att regeringen bör återkomma med ett förslag om hur arbetsgivarna kan vara med och finansiera omställningsstudiestödet. Ytterligare förslag om grundläggande omställnings- och kompetensstöd, punkt 4 (V) av Ciczie Weidby (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4524 av Ciczie Weidby m.fl. (V) yrkandena 12–17. Jag gör samma bedömning som utskottet om att det finns ett behov av att införa ett grundläggande omställnings- och kompetensstöd. Det är rimligt att personer som inte omfattas av kollektivavtal eller kan få stöd av en omställningsorganisation ges samma möjligheter till omställning och kompetensutveckling som personer som omfattas av kollektivavtal och har tillgång till en omställningsorganisation. Stödet ger fler arbetstagare möjlighet att stärka sin omställningsförmåga som det skapar en bättre likvärdighet mellan grupper av arbetstagare. Enligt min mening bör dock en del av regeringens förslag ges en delvis annan utformning för att göra stödet mer ändamålsenligt. Ett område där det finns utrymme för förbättringar av förslaget är frågan om vilken myndighet som ska vara ansvarig för stödet. I likhet med flera remissinstanser är jag tveksam till att peka ut Kammarkollegiet som ansvarig myndighet. Det finns i stället skäl för att låta en egen myndighet ansvara för det nya statliga åtagandet på området. Jag anser därför att regeringen bör återkomma med ett förslag om att inrätta en egen myndighet med ansvar för grundläggande omställnings- och kompetensstöd. Vidare anser jag att alla som uppfyller villkoren bör garanteras stöd – det ska inte vara beroende av tillgång på medel. För att säkerställa detta bör genomförandet av stödet följas upp. Det är beklagligt att utskottet inte ser det behov som finns på området. Jag anser därför att regeringen bör följa upp genomförandet av det grundläggande omställnings- och kompetensstödet i syfte att säkerställa att de individer som uppfyller villkoren för stödet garanteras stöd. En annan brist i förslaget är att stödet med nuvarande utformning inte omfattar den som arbetar på ett företag som har kollektivavtal men där det saknas bestämmelser om omställningsstöd. Den som arbetar under ett sådant kollektivavtal riskerar därför att inte få stöd från vare sig någon av parternas omställningsorganisationer eller Kammarkollegiet. Jag anser därför att regeringen bör återkomma med ett förslag om att det grundläggande omställnings- och kompetensstödet även ska få lämnas till den som för ansökan arbetar på ett företag som har kollektivavtal men där det saknas bestämmelser om omställningsstöd. Jag noterar också att regeringen föreslår att stödet inte ska få lämnas till den som har fyllt . Det är olyckligt att varken regeringen eller utskottet har tagit fasta på det som flera remissinstanser har framfört om att stödet bör vara tillgängligt för personer upp till riktåldern. Jag anser därför att regeringen bör återkomma med ett förslag om att den övre åldersgränsen för rätt till grundläggande omställnings- och kompetensstöd bör följa riktåldern för pension. När det gäller frågan om vilka aktörer som kan komma att registreras som omställningsorganisationer menar jag att de krav som regeringen ställer upp i sitt förslag inte är tillräckliga för att eliminera risken för oseriösa aktörer. Det finns en uppenbar risk att det nya stödet, liksom annan skattefinansierad verksamhet, drar till sig olämpliga aktörer som ser en möjlighet att tjäna pengar. Jag anser därför att regeringen bör återkomma med ett förslag om tydligare krav för registrering av omställningsorganisationer i syfte att eliminera risken för oseriösa aktörer. Avslutningsvis anser jag att inte heller den ordning som föreslås för avregistrering av omställningsorganisationer är utformad på ett tillräckligt omfattande sätt. Det finns skäl att även låta oegentligheter hos en omställningsorganisation, såsom ekonomisk brottslighet eller fusk, leda till avregistrering. Jag anser därför att regeringen bör återkomma med ett förslag om att oegentligheter hos en omställningsorganisation ska leda till avregistrering. Flexibilitet, omställningsförmåga och trygghet på arbetsmarknaden (M) (M), (M) och (M) anför: Vi har länge verkat för att turordningsreglerna ska ändras så att turordningen i högre grad baseras på kompetens och att företrädesrätten till återanställning ses över. Vi anser också att förutsättningarna för omställning behöver förbättras, kostnaderna för arbetsgivare i samband med uppsägningstvister minska och förutsebarheten öka i syfte att främja nyanställningar. Den principöverenskommelse som , Förhandlings- och samverkansrådet PTK, Industrifacket och slöt 2020, och som senare LO anslutit sig till, innebär både en flexiblare arbetsrättslagstiftning och förstärkta omställningsmöjligheter för arbetstagarna. Överenskommelsen innebär också ett utökat statligt åtagande med högre offentliga utgifter som följd. Vi är positiva till förslagen i propositionen och anser att det är viktigt att de nya omställningsmöjligheterna genomförs ändamålsenligt och kostnadseffektivt för att öka flexibiliteten och omställningsförmågan på den svenska arbetsmarknaden. De utbildningar som arbetstagare genomför inom ramen för omställningsstudiestödet ska öka den enskildes möjligheter att ställa om till nya jobb och arbetsgivares möjligheter att hitta rätt kompetens. För att värna det nya stödets effektivitet, och därmed legitimitet, är det centralt att de utbildningar som stödet beviljas för är tydligt anpassade för, och riktade mot, de behov som finns på arbetsmarknaden. Vidare anser vi att det är centralt att de nya omställningsmöjligheterna, och de offentliga resurser som är avsatta för dessa, används för rätt syften och inte missbrukas av oseriösa aktörer. Att omfattningen av stödet är beroende av tillgängliga medel och inte är ett rättighetsbaserat system är en förutsättning för kostnadskontroll. Det är också positivt att propositionen inte innehåller något förslag om att arbetslöshetsförsäkringen ska övergå till en kollektivavtalad modell. Mot bakgrund av detta ställer vi oss bakom regeringens proposition och de lagändringar som föreslås där. Vi noterar vidare att regeringen har för avsikt att ge CSN i uppdrag att göra en fördjupad granskning av omställningsstudiestödet och dess införande samt att följa upp effekterna på det reguljära studiestödssystemet. Uppdraget ska även innehålla uppföljning och förslag på åtgärder för att minska risker för fusk och felaktiga utbetalningar. Vidare framgår att utvärdering (IFAU) ska få i uppdrag att bl.a. följa och utvärdera satsningen och dess effekter samt på vilket sätt reformen bidrar till att stärka individers ställning på arbetsmarknaden. Vi anser att det är viktigt att dessa två uppdrag ges skyndsamt med en tidsplan som ger förutsättningar för att tidigt vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att det nya omställningssystemet är ändamålsenligt och kostnadseffektivt utformat. Det gäller inte minst inriktningen på de utbildningar som beviljas inom ramen för omställningsstudiestödet. Uppdraget till IFAU bör även innehålla uppföljning av hur reformen påverkar arbetsgivares möjligheter att hitta rätt kompetens. Vi kommer att bevaka frågan noga och återkommer i andra sammanhang om så behövs. Flexibilitet, omställningsförmåga och trygghet på arbetsmarknaden (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: Vi konstaterar att bakgrunden till regeringens förslag är att partierna bakom det s.k. januariavtalet kom överens om att förändra arbetsrätten med syftet att anpassa regelverket efter dagens arbetsmarknad. I överenskommelsen ställdes vissa grundläggande krav. Partierna ställde bl.a. krav på utökade undantag från turordningsreglerna, lägre kostnader vid uppsägning och ökad flexibilitet för företagen. Ett bakomliggande skäl till detta var att minska trösklarna in på arbetsmarknaden. För att förändra regelverket i den utpekade riktningen valde partierna bakom januariavtalet att tillsätta en utredning för att ta fram nödvändiga författningsändringar. gav man parterna på den svenska arbetsmarknaden möjlighet att lägga fram ett eget förslag enligt riktlinjerna i januariavtalet. förhandlingar enades parterna och resultatet återfinns i regeringens proposition. Vi anser att det går att ha synpunkter på hur denna överenskommelse kom till, där parterna mer eller mindre tvingades till förhandlingsbordet. Stora fackförbund står fortfarande utanför överenskommelsen och även från företagarhåll har det framförts missnöje med vissa delar av överenskommelsen. Det går också att ha starka synpunkter på lämpligheten i att använda en lagstiftning som behandlar löntagarnas trygghet som ett verktyg för att sänka trösklarna in på arbetsmarknaden. Vi står i alla lägen bakom den svenska modellen och har arbetsmarknadens parter enats och gemensamt lagt fram ett förslag som båda parter är nöjda med. Vi ser därför inget skäl att gå emot deras uppgörelse. Vi ställer oss därmed bakom regeringens proposition och de lagändringar som föreslås där. Ytterligare förslag om omställningsstudiestöd, punkt 3 (L) (L) och (L) anför: Som framgår av Liberalernas budgetalternativ och som våra partikollegor i utbildningsutskottet har påpekat är vi kritiska till det förslag som regeringen har aviserat om att räntorna på ska höjas kraftigt. Vi noterar att regeringen i propositionen på nytt framhåller sitt aviserade förslag. Vi står fast vid vad vi tidigare anfört i frågan och verkar för en rimligare modell. Eftersom frågan är budgetrelaterad avstår vi dock från att lägga fram ett konkret förslag i detta ärende men kommer att återkomma till frågan i annat sammanhang. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2021/22:176 Flexibilitet, omställningsförmåga och trygghet på arbetsmarknaden: 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1982:80) om anställningsskydd. 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2019:529) om ändring i lagen (1982:80) om anställningsskydd. 3.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1974:358) om facklig förtroendemans ställning på arbetsplatsen. 4.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring. 5.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2012:854) om uthyrning av arbetstagare. 6.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1979:1184) om rätt till ledighet för vissa föreningsuppdrag inom skolan, m.m. 7.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1986:163) om rätt till ledighet för utbildning i svenska för invandrare. 8.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:260) om offentlig anställning. 9.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:261) om fullmaktsanställning. 10.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i föräldraledighetslagen (1995:584). 11.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1997:1293) om rätt till ledighet för att bedriva näringsverksamhet. 12.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1998:209) om rätt till ledighet av trängande familjeskäl. 13.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2008:565) om rätt till ledighet för att på grund av sjukdom prova annat arbete. 14.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i diskrimineringslagen (2008:567). 15.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om omställningsstudiestöd. 16.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2022:000) om omställningsstudiestöd. 17.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken. 18.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring. 19.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift.