bet · H901FöU9 · 2022-03-25 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden bl.a. med hänvisning till det pågående arbetet med att ytterligare stärka försvarets förmåga med anledning av det förändrade omvärldsläget. Motionsyrkandena handlar bl.a. om det militära försvarets organisation och förmåga, miljöfrågor, försvarets samexistens med övriga samhällsintressen och Försvarsmaktens stöd till polisen. I betänkandet finns 13 reservationer (S, M, SD, C, V, L, MP) och ett särskilt yttrande (SD). I en av reservationerna (S, C, V, MP) tillstyrks motionsförslag om synen på totalförsvarets intressen och samexistens mellan olika intressen. Cirka 40 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Det militära försvarets organisation och förmåga Övriga frågor som rör det militära försvarets verksamhet Motioner som bereds förenklat 1.Organisation, ledning och lokalisering, punkt 1 (M) 2.Organisation, ledning och lokalisering, punkt 1 (SD) 3.Det militära försvarets förmåga, punkt 2 (M) 4.Det militära försvarets förmåga, punkt 2 (SD) 5.Miljötillstånd, punkt 5 (M) 6.Miljötillstånd, punkt 5 (SD) 7.Samexistens, punkt 6 (S, C, V, MP) 8.Sanering och minskad miljöpåverkan, punkt 7 (SD) 9.Sanering och minskad miljöpåverkan, punkt 7 (V) 10.Sanering och minskad miljöpåverkan, punkt 7 (MP) 11.Stöd till polisen, punkt 8 (M, SD, L) 12.Upphandling, punkt 9 (M) 13.Bredbandsutbyggnad, punkt 10 (C) Motioner som bereds förenklat, punkt 11 (SD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Det militära försvarets organisation och förmåga Organisation, ledning och lokalisering 2021/22:2531 av m.fl. (SD) yrkande 17, 2021/22:3641 av m.fl. (M) yrkandena 20 och 23 samt 2021/22:3908 av m.fl. (KD) yrkandena 17 och 26. Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) Det militära försvarets förmåga 2021/22:2531 av m.fl. (SD) yrkandena 18, 19 och 23, 2021/22:3641 av m.fl. (M) yrkande 14 och 2021/22:3908 av m.fl. (KD) yrkandena 7, 20–22 och 29. Reservation 3 (M) Reservation 4 (SD) Oberoende analys av Försvarsmaktens förmåga 2021/22:3908 av m.fl. (KD) yrkande 19. 2021/22:3908 av m.fl. (KD) yrkandena 11, 12 och 16. 2021/22:2083 av (M), 2021/22:2531 av m.fl. (SD) yrkande 47 och 2021/22:3641 av m.fl. (M) yrkande 24. Reservation 5 (M) Reservation 6 (SD) 2021/22:1207 av (C), 2021/22:3199 av m.fl. (V) yrkande 12 och 2021/22:3233 av m.fl. (C) yrkandena 8 och 9. Reservation 7 (S, C, V, MP) Sanering och minskad miljöpåverkan 2021/22:1725 av m.fl. (MP) yrkande 2, 2021/22:2287 av (L), 2021/22:2479 av m.fl. (SD) yrkande 25, 2021/22:3279 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 43 och 2021/22:4197 av m.fl. (MP) yrkande 35. Reservation 8 (SD) Reservation 9 (V) Reservation 10 (MP) Övriga frågor som rör det militära försvarets verksamhet 2021/22:3640 av m.fl. (M) yrkande 11. Reservation 11 (M, SD, L) 2021/22:3643 av m.fl. (M) yrkande 21. Reservation 12 (M) 2021/22:3680 av m.fl. (C) yrkande 11. Reservation 13 (C) Motioner som bereds förenklat Motioner som bereds förenklat 2021/22:514 av (M), 2021/22:1826 av (M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:2531 av m.fl. (SD) yrkande 48 och 2021/22:3641 av m.fl. (M) yrkande 22. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (SD), (S), (V), (M), (S), (S), (L), Per (SD), (MP), (M), (C) och (SD). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet motionsyrkanden från allmänna motionstiden /22. Motionerna innehåller förslag som bl.a. rör det militära försvarets organisation och förmåga, miljöfrågor och övrig verksamhet. Av dessa motionsyrkanden behandlas 5 i förenklad ordning i enlighet med de principer som utskottet redovisar i avsnittet Motioner som bereds förenklat. lämnade representanter från information och en statusuppdatering till utskottet utifrån totalförsvarspropositionen. informerade Försvarsmakten om säkerhetsläget och vidtagna åtgärder samt om de underlag som Försvarsmakten hade lämnat till regeringen med förslag på åtgärder för att stärka den operativa förmågan ytterligare. informerade Försvarsmakten om myndighetens budgetunderlag . beslutade om en försvarspolitisk inriktning för perioden –2025. behandlade regeringens förslag inför perioden (prop. 2020/21:30) i betänkandet Totalförsvaret 2021–2025 (bet. 2020/21:FöU4). Med bifall till propositionen godkände regeringens förslag till mål för totalförsvaret, det militära försvaret och det civila försvaret samt inriktningen för Försvarsmaktens krigsorganisation och grundorganisationens utformning (prop. 2020/21:30, bet. 2020/21:FöU4, rskr. 2020/21:136). Beslutet innebar bl.a. att krigsorganisationen skulle växa och att Försvarsmaktens grundorganisation skulle utökas. Försvaret skulle utformas och dimensioneras för att möta ett väpnat angrepp mot . Mot bakgrund av den säkerhetspolitiska utvecklingen i närområde vid årets inledning beslutade regeringen att sammankalla Försvarsberedningen för nya överläggningar. Den parlamentariskt sammansatta Försvarsberedningen svarar för samråd mellan regeringen och riksdagspartierna om den långsiktiga inriktningen av försvars- och säkerhetspolitiken. Försvarsberedningen ska följa den säkerhetspolitiska utvecklingen i omvärlden, och inför regeringens förslag till i viktigare långsiktiga försvars- och säkerhetspolitiska frågor ska Försvarsberedningen redovisa sin syn på dessa. Enligt regeringens uppdrag redovisade Försvarsmakten förslag på åtgärder för att stärka den operativa förmågan ytterligare (FM2021-19703:10). aviserade regeringen att försvaret behöver förstärkas ytterligare och att anslagen till det militära försvaret ska ökas till av BNP. Det militära försvarets organisation och förmåga Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om det militära försvarets organisation och förmåga. Jämför reservation 1 (M), 2 (SD), 3 (M) och 4 (SD). m.fl. (M) anför i kommittémotion 2021/22:3641 att det behövs en ändamålsenlig organisation för att klara omställningen till en kraftig tillväxt av försvaret. Motionärerna föreslår en översyn som syftar till att effektivisera ledning av Försvarsmakten och klargöra de framtida resursbehoven hos den politiska ledningen (yrkande 20). Motionärerna anför att Totalförsvarets ammunitions- och minröjningscentrum (Swedec) utför viktiga uppgifter både nationellt och internationellt och tillhandahåller en allt mer efterfrågad kompetens. De föreslår att Swedec integreras i Försvarsmaktens krigsorganisation för att garantera att förbandets samlade kompetens tillvaratas (yrkande 23). I motionen beskrivs också hemvärnets viktiga roll i fred, kris och krig. Motionärerna föreslår i yrkande 14 ytterligare åtgärder för att stärka hemvärnets materielförsörjning. De lyfter fram möjligheten att utnyttja robotsystemen 55 och 56 och anser att de flesta hemvärnsbataljoner skulle kunna tillföras pansarvärnsförmåga . Hemvärnet torde också vara relevant inom skydd av digital infrastruktur och när det gäller cyber. I kommittémotion 2021/22:2531 av m.fl. (SD) anförs i fråga om arméns storlek att ytterligare en brigad med divisionsledning bör vara uppsatt . Målbilden bör enligt motionärerna vara att armén ska bestå av nio brigader och att tre armédivisioner ska inrättas (yrkande 18). De anser också att det krävs lokalförsvarsförband (yrkande 19). Motionärerna lämnar även förslag om flygvapnets utformning där de föreslår att antalet stridsflygdivisioner behöver uppgå till tio stycken utspridda på fem flygflottiljer (yrkande 23). I motionens yrkande 17 föreslås att systemet för försvarets lokalförsörjning ska utredas och att ska inhämta tillstånd innan vissa objekt avyttras. Motionärerna anser också att regeringen regelbundet bör informera försvarsutskottet om vilka objekt som avses att avyttras. m.fl. (KD) föreslår i kommittémotion 2021/22:3908 att ska utveckla förmågan att ge och ta emot internationell hjälp vid en kris (yrkande 7). Motionärerna förespråkar att praktiska samövningar ska hållas i större utsträckning, där olika myndigheter får tillfälle att lära sig om Försvarsmaktens olika förmågor (yrkande 11). Försvarsmaktens fyra regionala staber bör få i uppgift att initiera en ökad övningsverksamhet där kvalificerade militära resurser ställs till andra myndigheters förfogande, i syfte att utöva territoriell ledning och förbättra samverkan mellan civila och militära myndigheter (yrkande 12). Möjligheten till kvalificerade övningar inom Försvarsmakten bör stärkas (yrkande 16). Motionärerna anför också att luftstridsskolan i har ombildats till flygflottilj (), vilket är ett viktigt besked inte minst eftersom det förstärker försvaret av (yrkande 17). I motionen föreslås att en oberoende analys av Försvarsmaktens förmågor ska göras kontinuerligt. Granskningen bör exempelvis inkludera vilken tillgänglighet av system och förband som den svenska försvarsmakten har, tillgängligheten till flygplan, fartyg och personal och antalet gånger som incidentberedskapen startat (yrkande 19). Motionärerna anser också att markstridskrafternas förmåga behöver stärkas, vilket bl.a. kräver en utökad krigs- och grundorganisation (yrkande 20). De föreslår att möjligheten att utveckla fartygsförbandens förmåga att snabbt ombasera från en kuststräcka till en annan bör ses över (yrkande 21). För såväl flottan som flygförbanden anför motionärerna att det behövs en översyn av möjligheterna att bemanna dessa med kontinuerligt tjänstgörande personal för att kunna upprätthålla en hög beredskap (yrkande 22). När det gäller luftstridskrafternas basorganisation yrkar motionärerna på en förstärkning som sammantaget innebär minst en tredubbling av flygvapnets basorganisation jämfört med nivåerna under föregående försvarsbeslutsperiod (yrkande 26). Motionärerna beskriver att transportflygsresurserna utgör en viktig del vid såväl kraftsamling som försörjning av stridskrafterna, i det nationella försvaret, som i internationella insatser. De föreslår att transportflygsresurserna långsiktigt ska vidmakthållas på minst nuvarande nivå (yrkande 29). Utskottet behandlade frågor om Försvarsmaktens grundorganisation, krigsorganisation och militära förmåga inom ramen för totalförsvarsbeslutet –2025 (prop. 2020/21:30, bet. 2020/21:FöU4, rskr. 2020/21:136). Som underlag till inriktningspropositionen hade Försvarsberedningen överlämnat delrapporten – inriktningen av totalförsvaret 2021–2025 (Ds 2017:66) och slutrapporten – inriktningen av säkerhetspolitiken och utformningen av det militära försvaret 2021–2025 (Ds 2019:8). I sitt ställningstagande tillstyrkte utskottet regeringens förslag om den huvudsakliga inriktningen för krigsförband i krigsorganisationen och en utökning av Försvarsmaktens grundorganisation. Utskottet tillstyrkte också regeringens förslag om mål för totalförsvaret, det militära och civila försvaret, och bedömde att målen även gav en inriktning för förmågan att ge och ta emot hjälp. beslutade i enlighet med utskottets förslag. I sitt ställningstagande anförde utskottet att man såg krigsorganisationen respektive grundorganisationen som en helhet och såg inte skäl att ompröva enskilda delar eller enskilda förstärkningar av dessa. Utskottet avstyrkte därför motionsyrkanden om ytterligare förstärkningar av krigsorganisationen och förändringar i grundorganisationen. Utskottet ansåg att ett motionsyrkande om att återinrätta flygflottilj (F 16) i var tillgodosett med anledning av bemyndigade att återinrätta flottiljen. Även när utskottet behandlat frågorna har utskottet framhållit att det inte funnits skäl att ompröva enskilda delar av den grundorganisation som har fattat beslut om (bet. 2015/16:FöU3, bet. 2016/17:FöU6 och bet. 2017/18:FöU6). I fråga om motionsyrkanden om försvarets lokalförsörjning utgick utskottet i betänkande 2021/21:FöU4 från att regeringen utvecklar planeringen för investeringar i anläggningar och infrastruktur så att tillgång till övnings- och skjutfält och lokalförsörjning är i fas med beslut om inriktning för det militära försvaret. Utskottet avstyrkte därför motionsyrkanden om försvarets lokalförsörjning. I betänkande 2021/22:FöU1 välkomnade utskottet regeringens avsikt att se över styrningen av infrastrukturinvesteringar för totalförsvaret för att skapa bättre förutsättningar för att genomföra Försvarsmaktens verksamhet. I fråga om materiel beslutar om inriktningen för Försvarsmaktens anskaffning och vidmakthållande av försvarsmateriel i ett tolvårsperspektiv. beslutade att godkänna investeringsplaner för anskaffning respektive vidmakthållande av försvarsmateriel för perioden –2031 (bet. 2021/22:FöU1, rskr. 2021/22:94). I betänkande 2020/21:FöU4 avstyrkte utskottet ett motionsyrkande om att en oberoende analys av Försvarsmaktens förmågor ska göras kontinuerligt. Utskottet hänvisade bl.a. till att regeringen avsåg att inrätta en ny utvärderingsmyndighet för totalförsvaret . Regeringen hade också redovisat att man skulle sätta upp operativa mål för Försvarsmaktens verksamhet och att man avsåg att fortsätta förbättringsarbetet med resultatredovisningen och se över möjligheterna att redovisa mer utförligt till hur den operativa förmågan utvecklas . Utskottet betonade också vikten av att kontrollstationen 2023 ska utvärdera om förstärkningen och kostnadsutvecklingen är i fas med beslut, och undersök att uppbyggnaden av försvaret kräver god kostnadskontroll, spårbarhet och uppföljning. Detta hade utskottet också understrukit tidigare, bl.a. i betänkandena /21:FöU1, 2021/22:FöU1 och 2021/22:FöU6. När det gäller hemvärnet anförde utskottet i betänkande 2020/21:FöU4 att man fortsatte att lägga stor vikt vid att hemvärnets materielförsörjning och personalförsörjning säkerställs eftersom det skapar förutsättningar för andra delar av Försvarsmakten att verka. Enligt inriktningen för det militära försvaret för perioden –2025, som framgår av propositionen Totalförsvaret 2021–2025, ska det militära försvaret fortsätta att stärkas och den operativa förmågan öka. Försvaret ska utformas och dimensioneras för att kunna möta ett väpnat angrepp mot . Förmågan att genomföra operationer med andra länder och organisationer bör stärkas. Att kan ge och ta emot militärt stöd beskrivs av regeringen som avgörande för att skapa en reell möjlighet att agera tillsammans och samordnat i händelse av en kris eller krig. I budgetpropositionen redogjorde regeringen för att det fortfarande finns begränsningar i förmågan att möta ett väpnat angrepp och inom ramen för uppgiften att ta emot militärt stöd. Möjligheten att ge och ta emot militärt stöd bedömdes dock ha stärkts genom bl.a. den nya lagen om operativt stöd mellan och som trädde i kraft och den trilaterala avsiktsförklaringen om förstärkt operativt försvarssamarbete som hade tecknats mellan , och . Regeringen bedömde att det var angeläget att fortsätta stärka den operativa förmågan. Efter beslut om inriktningen för krigsorganisationen och Försvarsmaktens grundorganisation har regeringen gett Försvarsmakten i uppdrag att påbörja genomförandet. Regeringen beslutade om mål för den operativa förmågan inom ramen för beslutet om inriktning för Försvarsmakten –2025 (Fö nr 30). Av regeringsbeslutet framgår att Försvarsmakten ska öka den operativa förmågan i fredstid och i krig. Ett av målen är att Försvarsmakten –2025 respektive 2026–2030 successivt ska öka förmågan att ge och ta emot militärt stöd till och från andra stater och organisationer och tillsammans kunna genomföra operationer. Försvarsmakten redovisar i sin årsredovisning att myndigheten har fortsatt att utveckla sin förmåga att försvara mot ett väpnat angrepp, och att den operativa förmågan och krigsdugligheten i huvudsak har utvecklats i enlighet med målen. Bland annat redovisar myndigheten att den har förmåga att upptäcka och avvisa kränkningar av det svenska territoriet, upprätthålla beredskap för att kunna aktivera och mobilisera krigsförband med hög personell och materiell krigsplaceringsgrad och ge begränsat stöd till annan part i närområde. Utvecklingsbehov bedöms finnas när det gäller förmågan att möta händelseutvecklingar och hot vid ett försämrat omvärldsläge och högre konfliktnivåer samt när det gäller förmågan att ta emot och samordna militärt stöd. tillväxt har inletts genom etableringen av (K 4), (Amf 4), flygflottilj (F 16) och Dalregementet (I 13) . (I 21) invigdes . Förberedelser pågår för att återetablera Bergslagens artilleriregemente. I fråga om Försvarsmaktens ledningsstruktur anger myndigheten i budgetunderlaget att den tidigare påbörjade utvecklingen av ledningsstrukturen fortsätter. Nästa steg i reformeringen föreslås bli en omorganisering av Högkvarteret i syfte att skapa en enklare och robustare ledning, anpassning av organisationen och reducering av Högkvarterets personalramar för att frigöra resurser som kan omfördelas till tillväxtområden på förbanden. När det gäller hemvärnets materiel bedömde regeringen i totalförsvarspropositionen att hemvärnsförbanden bör förstärkas materiellt både genom nyanskaffning och genom att materiel överförs från övriga krigsförband. Tillförseln av materiel ska påbörjas –2025. Försvarsmakten redovisar i årsredovisningen att har bl.a. lastbilar, kolvar till automatkarbin och trafiksäkerhetsmateriel tillförts och försök har inletts med olika materiel, däribland drönare, för att tidigare kunna upptäcka hot. Regeringen anförde i totalförsvarspropositionen att en anslagsfinansierad myndighet för uppföljning och utvärdering av verksamheten inom totalförsvaret ska inrättas . hade en utredare i uppdrag att ta fram förslag för att regeringen ska kunna tillsätta en organisationskommitté för att inrätta en sådan myndighet 2023. Utredningens förslag lämnades i betänkandet Totalförsvarsanalys – en oberoende myndighet för uppföljning och utvärdering (SOU 2021:103). I totalförsvarspropositionen anges att regeringen ser över hur den operativa förmågans utveckling kan redovisas mer utförligt till . I fråga om infrastruktur bedömde regeringen i budgetpropositionen att styrningen av samhällsinvesteringar i infrastruktur för totalförsvaret bör ses över för att skapa bättre förutsättningar för att genomföra Försvarsmaktens verksamhet. I budgetpropositionens utgiftsområde 2 beskrev regeringen att förvaltningen av fastigheter avsedda för försvarsändamål och utveckling av detta fastighetsbestånd ska vara ändamålsenlig och stärka den operativa förmågan i Försvarsmakten. Regeringen bedömde att hänsyn till detta mål behöver tas i verksamhet (utg.omr. 2, avsnitt 5). I sin årsredovisning beskriver Försvarsmakten att en omfattande utveckling av arbetet med lokalförsörjning har pågått under ett par års tid tillsammans med för att skapa förutsättningar för att hantera Försvarsmaktens tillväxt. Bland annat har man lämnat förslag om regeringens styrning, utvecklat en gemensam produktionsplan med tydlig koppling till förbands- och materielprocessen och arbetat för att förkorta tidsåtgången och möjliggöra en snabbare handläggning. har Försvarsmakten fått tillgång till ca 80 nya objekt. I budgetunderlaget beskriver myndigheten att den beslutade tillväxten går enligt plan men att förseningar i produktion och tillhörande tillståndsprocesser fortsätter att vara en central risk för realiseringen av myndighetens planering. Regeringen gav i uppdrag att analysera investeringsverksamhet och vid behov lämna förslag till nödvändiga förändringar av verksamheten (Fi2021/03516). Regeringen anger att det är angeläget att investeringsverksamheten vid myndigheten bedrivs effektivt och att investeringsverksamheten påverkar utrymmet för genomförandet av andra delar av försvarsbeslutet. Med anledning av den säkerhetspolitiska utvecklingen i närområde beslutade försvarsministern om överläggningar med Försvarsberedningen för att stärka försvarets förmåga på kort sikt (Fö2022/00125). Försvarsmakten redovisade förslag på åtgärder för att stärka den operativa förmågan ytterligare (FM2021-19703:10). Bland annat förordar myndigheten att man i det korta perspektivet bör fortsätta att åtgärda obalanserna mellan verkansförband och stödfunktioner och förstärka stödfunktionerna underrättelse- och säkerhetstjänst, ledning samt logistik. Myndigheten efterfrågar också handlingsfrihet för att möjliggöra anpassning och optimering, förkortade beslutstider inom flera områden för att accelerera takten i tillväxten och att totalförsvarets behov ges större tyngd inom ett flertal olika politikområden. Utöver förslag på områden där förmågan kan stärkas innehåller myndighetens underlag också förslag på översyn av viss lagstiftning och regelverk, bl.a. av de rättsliga förutsättningarna för att ta emot militärt stöd från andra länder. Utskottet understryker vikten av åtgärder för att stärka det militära försvaret. Den allvarliga försämringen av säkerhetsläget i närområde efter den ryska invasionen av har ökat behovet av att stärka försvarsförmåga. En ökning av anslagen till det militära försvaret till av BNP, vilket regeringen aviserade , är en förutsättning för att kunna åstadkomma nödvändiga förstärkningar av Försvarsmaktens förmåga. Ett viktigt underlag för hur förstärkningarna bör inriktas framöver utgörs av de förslag som Försvarsmakten har lämnat om stärkt förmåga, samt av den planering som Försvarsmakten och övriga myndigheter inleder utifrån de nya förutsättningarna. Utskottet utgår från att regeringen skyndsamt återkommer till med nödvändiga förslag. Med hänvisning till det pågående arbetet är utskottet inte berett att tillstyrka motionsyrkandena om det militära försvarets förmåga. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2021/22:3641 (M) yrkande 14, 2021/22:2531 (SD) yrkandena 18, 19 och 23 och 2021/22:3908 (KD) yrkandena 7, 20–22 och 29. Utskottet konstaterar att Försvarsmaktens tillväxt och förmåga i stor utsträckning påverkas av i vilken takt ny infrastruktur kommer på plats på både nya och gamla orter. För att försvarsförmåga ska kunna stärkas så fort som möjligt behöver nya anläggningar komma på plats enligt plan. Utskottet ser positivt på förbättringsarbetet som regeringen och myndigheterna har inlett när det gäller infrastrukturförsörjningen och att det inkluderar en analys av investeringsverksamhet. När det gäller organisationsfrågor i övrigt anser utskottet, i likhet med tidigare, att Försvarsmaktens organisation utgör en helhet och ser inte att det finns skäl att nu ompröva enskilda delar av den grund- och krigsorganisation som fattat beslut om. Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottet motionerna 2021/22:3641 (M) yrkandena 20 och 23, 2021/22:2531 (SD) yrkande 17 och 2021/22:3908 (KD) yrkande 26. När det gäller yrkande 17 i motion 2021/22:3908 (KD) vidhåller utskottet sitt tidigare ställningstagande att yrkandet är tillgodosett i och med att flygflottilj () har upprättats. Totalförsvaret ska enligt mål ha förmåga att möta ett väpnat angrepp mot . Utskottet vill framhålla vikten och behovet av en ändamålsenlig övningsverksamhet och utgår från att övningsverksamheten för att stärka totalförsvarsförmågan genomförs på det sätt som framkommer av totalförsvarsbeslutet. Det bör dock enligt utskottet även fortsättningsvis i första hand vara Försvarsmakten som gör löpande bedömningar av vilka behov som finns av att öva och utbilda krigsförbanden och hur dessa kan tillgodoses. Utskottet ser inte att det finns behov av att föreslå fler åtgärder och avstyrker därför motion 2021/22:3908 (KD) yrkandena 11, 12 och 16. När det gäller oberoende analys av Försvarsmaktens förmåga betonar utskottet vikten av att inrätta den nya utvärderingsmyndigheten för totalförsvaret , vilket stärker möjligheterna till uppföljning och utvärdering av verksamheten. Utskottet har tidigare lagt vikt vid att förbättringsarbetet när det gäller förmågebedömningar inom totalförsvarets olika områden fortskrider. Utskottet har också uttalat att uppbyggnaden av försvaret kräver god kostnadskontroll, spårbarhet och uppföljning för att säkerställa att tillförda medel leder till avsedd effekt, vilket är utskottets mening.