bet · H901SkU28 · 2022-06-02 00:00:00 — Genom att kontrollera om de uppgifter som finns lagrade i en handling överensstämmer med innehavarens, säkerställs att det är samma person som den handling som används för identifiering är utfärdad för. Samma krav på överlämnande av handlingar föreslår regeringen ska gälla även i samband med att en person vill ändra de uppgifter om sin identitet som registrerats i folkbokföringsdatabasen. Även anser regeringen att ska ha möjlighet att kontrollera biometriska uppgifter på samma sätt som vid identitetskontroll på grund av bl.a. inflyttning till . Den identitetskontroll som görs i dessa ärenden anser regeringen alltså bör omfatta en kontroll av att de uppgifter som i förekommande fall finns lagrade i den handling som överlämnas motsvarar innehavarens uppgifter. Den enskilde bör därför också vara skyldig att på begäran låta ta fingeravtryck och en ansiktsbild i digitalt format av honom eller henne. Genom att medges att ta fram den ansiktsbild och de fingeravtryck som finns i den aktuella handlingens lagringsmedium, för att kontrollera att dessa stämmer överens med den ansiktsbild och de fingeravtryck som tas vid anmälan eller ansökan, säkerställs att den handling som används är äkta och att den som överlämnar handlingen är den rätta innehavaren av handlingen. Syftet med kontrollen är alltså inget annat än att kontrollera handlingens autenticitet och innehavarens identitet. Skyldigheten ska regleras i lag Regeringens förslag om att ansiktsbild och fingeravtryck ska lämnas innebär att vissa grundläggande fri- och rättigheter behöver beaktas. Enligt 2 kap. 6 § första stycket regeringsformen är var och en gentemot det allmänna skyddad mot påtvingat kroppsligt ingrepp. Ändamålet att minska fel i folkbokföringsdatabasen anknyter till statens säkerhet, den allmänna säkerheten och förebyggande av oordning och brott, och är godtagbart i ett demokratiskt samhälle. Verifieringen blir betydligt säkrare om inte bara fotografi utan även fingeravtryck får tas och jämföras. Åtgärden att kontrollera biometriska uppgifter från såväl ansiktsbild som fingeravtryck i handlingar bör sammantaget inte anses gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till ändamålet och står därför inte i strid med vare sig regeringsformen eller . Skyldigheten att låta sig fotograferas och lämna fingeravtryck bör dock mot denna bakgrund regleras i folkbokföringslagen. Inga uppgifter ska sparas eller lagras i register för framtida sökningar. Det rör sig alltså endast om tillfällig behandling av uppgifter. Det finns anledning att göra vissa undantag från skyldigheten att låta sig fotograferas och lämna fingeravtryck. Till skillnad från utredningen anser regeringen att dessa undantag bör regleras i förordning. Det kan t.ex. handla om att barn under en viss ålder och personer som har vissa fysiska hinder inte behöver lämna fingeravtryck. För att möjliggöra undantag behövs en bestämmelse om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om undantag från kravet på att låta ta ansiktsbild och fingeravtryck. Regeringen föreslår att de fingeravtryck, den ansiktsbild och de biometriska uppgifter som finns lagrade i handlingar ska få tas fram ur dessa och genom ett automatiserat förfarande jämföras med motsvarande som får ta av den som uppvisar handlingen. Syftet med behandlingen är att kontrollera innehavarens identitet och handlingens äkthet. Behandlingen är ett led i myndighetsutövning och är nödvändig för att tillgodose det allmänna intresset av att folkbokföringen innehåller korrekta uppgifter. Den aktuella grunden för behandlingen är vidare fastställd i den nationella rätten på det sätt som krävs enligt artikel 6.3 i dataskyddsförordningen, bl.a. genom 2 § förordningen (2017:154) med instruktion för och folkbok–föringslagen. Den automatiserade behandling av personuppgifter som förslagen om stärkt identitetskontroll innebär ska ske i folkbokföringsdatabasen. Ansiktsbild, fingeravtryck och de biometriska uppgifter som tas fram ur dessa ska därför få behandlas i folkbokföringsdatabasen. När kontrollen har genomförts ska uppgifterna förstöras. Regeringen bedömer att den behandling av personuppgifter som förslagen ger upphov till är förenlig med EU:s dataskyddsförordning, dataskyddslagen och de föreskrifter som har meddelats med stöd av den lagen. Bortsett från de ändringar som föreslås i lagen om behandling av personuppgifter i folkbokföringsverksamhet är den befintliga regleringen tillräcklig för den personuppgiftsbehandling som kan komma att ske med anledning av förslagen. Biometriska uppgifter är enligt artikel 4.14 i dataskyddsförordningen personuppgifter som erhållits genom en särskild teknisk behandling som rör en fysisk persons fysiska, fysiologiska eller beteendemässiga kännetecken och som möjliggör eller bekräftar identifieringen av denna person, såsom ansiktsbilder eller fingeravtrycksuppgifter. Biometriska uppgifter för att entydigt identifiera en fysisk person räknas som sådana känsliga uppgifter som omfattas av artikel 9.1 i dataskyddsförordningen. Huvudregeln enligt artikel 9.1 är att känsliga personuppgifter inte får behandlas. I artikel 9.2 finns ett flertal undantag från huvudregeln. Känsliga uppgifter får bl.a. behandlas om en behandling är nödvändig av hänsyn till ett viktigt allmänt intresse, på grundval av unionsrätten eller medlemsstaternas nationella rätt, vilken ska stå i proportion till det eftersträvade syftet, vara förenligt med det väsentliga innehållet i rätten till dataskydd och innehålla bestämmelser om lämpliga och särskilda åtgärder för att säkerställa den registrerades grundläggande rättigheter och intressen (artikel ). Som regeringen konstaterar ovan framgår uppgift att ansvara för frågor om folkbokföring av förordningen med instruktion för som även anger att uppgifterna i folkbokföringen bl.a. ska spegla befolkningens bosättning och identitet så att olika samhällsfunktioner får ett korrekt underlag för beslut och åtgärder. De materiella bestämmelserna om folkbokföring framgår vidare av folkbokföringslagen. Det rör sig om verksamhet som innefattar myndighetsutövning, vilket regeringen i förarbetena till dataskyddslagen konstaterar utgör ett viktigt allmänt intresse (prop. 2017/18:105 s. 83). Uppgifterna ska förstöras efter kontrollen För att kontrollen nu ska kunna tillåtas bör ansiktsbilden, fingeravtrycken och de biometriska uppgifter som har tagits fram vid kontrollen förstöras efter att kontrollen har genomförts. En bestämmelse om detta ska föras in i folkbokföringsdatabaslagen. Liknande bestämmelser finns , i fråga om pass och uppehållstillståndskort, i passlagen (1978:302) och i utlänningslagen (2005:716). Regeringen anser att regleringen är tydlig och att det saknas behov av att konkretisera detta ytterligare. De uppgifter som kommer att behandlas rör enskildas personliga förhållanden. Ändamålet med den behandling som föranleds av förslaget är ytterst en korrekt folkbokföring. Uppgifterna i folkbokföringen läggs till grund för en rad rättigheter för den enskilde i förhållande både till samhället och till andra enskilda. Det är därför angeläget att uppgifterna stämmer överens med verkliga förhållanden. Det är också angeläget att en person uppträder under en och samma identitet vid kontakter med myndigheter och andra och att risken för att en person uppträder under flera olika identiteter minimeras. Nyttan med en säkrare identitetskontroll genom det förslag som lämnas innebär att begränsningar av integritetsskyddet får accepteras. Behandlingen är nödvändig och adekvat eftersom den innebär att med minsta möjliga ingrepp i den personliga integriteten på ett säkert sätt kan fastställa identiteten i samband med folkbokföring i vissa ärenden. Vid en avvägning mellan behov av den personuppgiftsbehandling som blir en följd av förslaget och den enskildes rätt till skydd för den personliga integriteten anses förslaget vara proportionerligt. Sammanfattningsvis bedömer regeringen att den personuppgiftsbehandling som förslagen ger upphov till är förenlig med EU:s dataskyddsförordning och dataskyddslagen. Förutom de ändringar som föreslås i folkbokföringsdatabaslagen är den befintliga regleringen på personuppgiftsområdet tillräcklig för att möjliggöra den personuppgiftsbehandling som föranleds av regeringens förslag. Enligt regeringens förslag ska de fingeravtryck, den ansiktsbild och de biometriska uppgifter som tagits fram förstöras efter att en kontroll har genomförts. Förfarandet har vissa likheter med regelverket för kontroll av biometriska uppgifter vid passansökan. Denna ordning har i förarbetena analyserats från sekretessynpunkt (se prop. 2004/05:119 s. 43–46). De biometriska uppgifter som tas fram innan passet utfärdas har då ansetts utgöra en mellanprodukt till det färdiga passet. Sådana handlingar blir, enligt 2 kap. 12 § andra stycket tryckfrihetsförordningen, inte allmänna om de inte expedieras eller tas om hand för arkivering. Den identitetskontroll som utför är inte avsedd att användas i en slutlig handling på samma sätt som vid utfärdande av pass. Den biometriska kontrollen i samband med identitetskontrollen får i stället ses som en självständig åtgärd inom ramen för ett pågående ärende. Fingeravtryck, ansiktsbild och de biometriska uppgifter som tas upp är tillgängliga för med tekniska hjälpmedel. Det är därmed fråga om handlingar som förvaras hos myndigheten enligt 2 kap. 3 och 6 §§ tryckfrihets–förordningen. Sådana handlingar anses enligt 2 kap. 4 och 10 §§ samma lag som allmänna när de har upprättats, vilket torde inträffa när det ärende till vilket handlingarna är hänförliga har slutbehandlats hos myndigheten. Som nämnts ska emellertid dessa uppgifter som kontrolleras och jämförs, med regeringens förslag, förstöras när kontrollen är utförd. Utifrån dessa förutsättningar gör regeringen bedömningen att de uppgifter som har tagits fram i samband med kontrollen aldrig blir allmänna handlingar. Det innebär att frågan om sekretess inte heller aktualiseras. Behovet av att utvidga straffansvaret eller anmälningsskyldigheter i folkbokföringslagen Behovet av att införa ytterligare anmälningsskyldigheter eller utvidga straffansvaret i folkbokföringslagen bör övervägas i ett annat sammanhang. De föreslagna lagändringarna bör träda i kraft vid den tidigaste möjliga tidpunkten och när det gäller förslagen som bl.a. innefattar kontroll av biometriska uppgifter i handlingar och där den tekniska anpassningen är tidskrävande, föreslår regeringen att dessa ska träda i kraft . Övriga lagförslag om bl.a. utökade befogenheter för att förelägga och göra kontrollbesök liksom förslagen om felaktigt folkbokförda på någon annans lägenhet eller fastighet och att folkbokföring utan känd hemvist slopas, föreslår regeringen därför ska träda i kraft . Det finns anledning att införa övergångsbestämmelser för att klarlägga hur vissa bestämmelser är avsedda att tillämpas. Drygt 6 000 personer var folkbokförda utan känd hemvist 2020. När regeringens förslag träder i kraft kommer således ett antal personer att vara folkbokförda enligt gällande regelverk och att ha en löpande tvåårsfrist. Utan en särskild övergångsreglering kommer dessa vid ikraftträdandet att avregistreras från folkbokföringen. Regeringen föreslår därför att de nya reglerna om omedelbar avregistrering ska gälla först för dem som efter ikraftträdandet konstateras inte kan knytas till vare sig en fastighet eller kommun. En övergångsbestämmelse med den innebörden ska således införas. I kommittémotion 2021/22:4668 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2 anförs att ska avslå propositionen i den del som avser förslag om utökade befogenheter för att göra kontrollbesök och i den del som avser förslag om att avskaffa möjligheten att bli folkbokförd utan känd hemvist. Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag om stärkt kontroll och kvalitet i folkbokföringen av de skäl som framförs i propositionen. Utskottet avstyrker därmed motionen. Utskottet övergår nu till att under särskilda rubriker behandla de motionsyrkanden med förslag om tillkännagivanden till regeringen som väckts med anledning av lagförslaget. Lagring av biometriska data Utskottets förslag i korthet avslår förslag om möjlighet för att lagra biometriska data. Jämför reservation 2 (M, SD, KD). I kommittémotion 2021/22:4683 av m.fl. (M) anförs att det krävs ytterligare möjligheter för myndigheter att få rätt förutsättningar att i vissa fall lagra biometriska data, vilket även har påpekats av flertalet remissinstanser. Exempelvis förordar ny teknik som innebär att i stället för att myndigheter lagrar exempelvis fysiska fingeravtryck sparas digitala representationer med hjälp av adekvata skyddsåtgärder. Syftet är att det ska gå att återskapa det fysiska fingeravtrycket från det digitala. I kommittémotion 2021/22:4678 av m.fl. (SD) yrkande 4 anförs att bör få möjlighet att även lagra biometriska data. har angett att utan möjlighet att införa referensdata som lagras i fråga om biometriska uppgifter saknas möjligheter för att kontrollera om den fysiska personen t.ex. förekommer som folkbokförd . Motionärerna menar att regeringen bör återkomma med lagförslag för att kunna lagra och jämföra biometri. I kommittémotion 2021/22:4672 av m.fl. (KD) yrkande 1 anförs att man bör tillåta lagring av biometriska data. En möjlighet till lagring av biometriska data skulle ge en bättre möjlighet att koppla den fysiska personen till en identitetshandling och kontrollera om den fysiska personen i fråga förekommer som folkbokförd . Om lagring av biometriska data inte tillåts kommer inte heller problematiken med multipla identiteter att kunna åtgärdas. Motionärerna anser därför att biometriska data inte ska förstöras direkt efter kontroll utan ska kunna lagras. Utskottet anser i likhet med regeringen att det är angeläget att förhindra förekomsten av multipla identiteter i folkbokföringen. En sådan företeelse kan få stora konsekvenser eftersom felaktigheter i folkbokföringen ger stora spridningseffekter i samhället. Regeringen har uttalat att det därför kan finnas skäl att återkomma till frågan. Utskottet finner inte skäl att föregripa regeringens arbete med dessa frågor och avstyrker motionerna 2021/22: 4683 (M), 2021/22:4678 (SD) yrkande 4 och 2021/22:4672 (KD) yrkande 1. Undantag från krav på att lämna biometriska uppgifter ska regleras i lag Utskottets förslag i korthet avslår förslag om att undantag från kravet på att lämna biometriska data ska regleras i lag. Jämför reservation 3 (KD, L). I kommittémotion 2021/22:4672 av m.fl. (KD) yrkande 2 anförs att man i lag bör reglera vilka som ska undantas från kontroll av biometriska data i stället för som regeringen föreslår att någon myndighet på uppdrag av regeringen ska kunna utfärda föreskrifter om vad som ska gälla. Att undantagen ska regleras i lag är även något som utredningen föreslog. I kommittémotion 2021/22:4680 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkande 2 anförs att undantaget från kravet på att lämna biometriska uppgifter ska regleras i lag. Att först införa ett generellt lagkrav om biometriska uppgifter och sedan be att regeringen och ansvarig myndighet får ett fribrev att införa undantag är inte trovärdigt. För transparensens och förutsägbarhetens skull bör skälen för undantag regleras i lag. Regeringen har när det gäller möjligheten att göra vissa undantag från skyldigheten att låta sig fotograferas och lämna fingeravtryck ansett att dessa undantag kan regleras i förordning. Utskottet instämmer i regeringens bedömning och avstyrker därmed motionerna. Utskottets förslag i korthet gör ett tillkännagivande till regeringen om behovet av en skyndsam reformering av samordningsnummer. Jämför reservation 4 (S, V, MP). I kommittémotion 2021/22:4673 av m.fl. (C) yrkande 1 anförs att regeringen skyndsamt bör återkomma med åtgärder för stärkt kontroll och kvalitet i tilldelning och hantering av samordningsnummer. I kommittémotion 2021/22:4680 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkande 1 anförs att dagens system med samordningsnummer måste reformeras i grunden och lagförslag i denna del behöver komma på bord. Samordningsnummer är en identitetsbeteckning för personer som inte är eller har varit folkbokförda i . Syftet med samordningsnummer är att myndigheter och andra samhällsfunktioner ska kunna identifiera personer även om de inte är folkbokförda i . Ett samordningsnummer följer en person hela livet, och det kan aldrig förekomma två likadana samordningsnummer. Om en person som fått ett samordningsnummer senare blir folkbokförd ersätts samordningsnumret av ett personnummer. Likt bristerna i folkbokföringen har bristerna i hanteringen av samordningsnummer lett till ökande kriminalitet inom t.ex. bedrägeri, fusk med uppehållsrätt och identitetsrelaterade brott. Det är tydligt att stärkt kontroll och kvalitet behövs likaväl i tilldelning och hantering av samordningsnummer som för personnummer vid folkbokföring. Utskottet anser därför att det är allvarligt att reformeringen av systemet med samordningsnummer och identitetsnummer inte tas upp i regeringens proposition. I stället skjuter regeringen den frågan , trots att bristen på kontroll av samordningsnummer visat sig vara ett avgörande problem. För att få störst effekt borde lagändringar för att åstadkomma stärkt kontroll och kvalitet i folkbokföringen ha omfattat både personnummer och samordningsnummer . Regeringen bör skyndsamt återkomma till med förslag om reformering och förbättringar av systemet med samordningsnummer. Utskottet tillstyrker därmed motion 2021/22:4673 yrkande 1 och 2021/22:4680 yrkande 1. Utskottets förslag i korthet gör ett tillkännagivande om att regeringen bör utreda och återkomma med lagförslag som ytterligare skärper och förbättrar folkbokföringslagstiftningen. Jämför reservation 5 (S, V, MP). I kommittémotion 2021/22:4678 av m.fl. (SD) yrkande 9 anförs att man bör utreda ett effektivare och utökat informationsutbyte mellan myndigheter. I kommittémotion 2021/22:4672 av m.fl. (KD) yrkande 6 anförs att ska kunna avregistrera personnummer från folkbok–föringen när identiteten visar sig vara falsk. I kommittémotion 2021/22:4680 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkande 3 anförs att det inte är möjligt att göra historiska sökningar på vilka som varit folkbokförda på en viss fastighet eller lägenhet. Det är en uppenbar brist. Det blir omöjligt att kontrollera om den egna adressen utnyttjats av andra och det är även lätt för någon som organiserar s.k. målvaktsadresser att sopa igen spåren genom att flytta över folkbokföringen till ny adress. Det krävs därför ett fortsatt arbete för att öka möjligheten till historiska sökningar i folkbokföringen för att öka transparensen och motverka kriminella upplägg. Arbetet med att förbättra folkbokföringen och att ytterligare höja kvaliteten i folkbokföringen är ett prioriterat område både inom och inom . Genom de nya lagförslag som genomförs i och med propositionen 2021/22:217 Stärkt kontroll och kvalitet i folkbokföringen kommer lagstiftningen att förbättras ytterligare. Utskottet ser positivt på det arbete som gjorts men anser att mer behöver göras. Utskottet anser att regeringen bör utreda ett effektivare och utökat informationsutbyte mellan myndigheter. Det bör också utredas om det kan ges möjlighet till efterhandskontroll av vilka som varit folkbokförda på en viss fastighet eller lägenhet. Eftersom folkbokföringen används av andra myndigheter är det viktigt att den är korrekt. behöver därmed få fler befogenheter att säkerställa att den är korrekt varför bör ges möjlighet att avregistrera personnummer från folkbokföringen om den registrerade uppgiften visar sig vara uppenbart felaktig. Det kan åstadkommas genom att får befogenhet att avregistrera uppgifter när en identitet har konstaterats vara falsk, på samma sätt som myndigheten har möjlighet att avregistrera en person som har avlidit enligt 19 § folkbokföringslagen. En avregistrerad identitet kommer inte att kunna användas igen. Med hänvisning till det som nämnts ovan föreslår utskottet att ställer sig bakom det som utskottet anför om att ska fatta beslut om att regeringen bör utreda och återkomma med ändringar i gällande lagstiftning när det gäller effektivare och utökat informationsutbyte, efterhandskontroll av folkbokförda och möjlighet att avregistrera falska identiteter från folkbokföringen. Utskottet tillstyrker därmed motionerna 2021/22:4678 (SD) yrkande 9, 2021/22:4672 (KD) yrkande 6 och 2021/22:4680 (L) yrkande 3. Utskottets förslag i korthet gör ett tillkännagivande om att regeringen bör utreda och återkomma med åtgärder för att säkra uppgifterna i folkbokförings–registret med utökat krav på personlig inställelse. Jämför reservation 6 (S, C, V, MP). I kommittémotion 2021/22:4678 av m.fl. (SD) yrkande 7 anförs att regeringen skyndsamt bör återkomma med åtgärder för att säkra uppgifterna i folkbokföringsregistret om personer som är folkbokförda i som de stadigvarande bor i ett annat land. har stora problem med utnyttjande av välfärden bl.a. i form av utbetalningar som aldrig borde göras. Ett problem är personer som är folkbokförda och får ersättning från välfärdssystemen utan att befinna sig i över huvud taget. Utskottet anser att regeringen skyndsamt bör återkomma med åtgärder för att säkra uppgifterna i folkbokföringsregistret om personer som är folkbokförda i som de stadigvarande bor i ett annat land t.ex. genom ett mer omfattande krav på personlig inställelse i fall där man misstänker att personen är felaktigt folkbokförd i . Utskottet tillstyrker därmed motion 2021/22:4678 (SD) yrkande 7. Utskottets förslag i korthet gör ett tillkännagivande om att regeringen bör utreda och återkomma med förslag och förändringar i fråga om folkbok–föringsbrott. Jämför reservation 7 (S, MP). I kommittémotion 2021/22:4678 av m.fl. (SD) yrkandena 2, 5 och 6 anförs att bör ges rätt att omhänderta en misstänkt falsk eller manipulerad handling för djupare kontroll och vidare åtgärder. Regeringen bör skyndsamt utreda möjligheten att införa ett självständigt brott för upplåtande av adress för skenskrivning. Regeringen bör också utreda möjligheten att införa en ny straffrättslig reglering i syfte att komma åt handeln med folkbokföringsadresser. I kommittémotion 2012/22:4673 av m.fl. (C) yrkande 2 anförs att man bör ge regeringen i uppdrag att skyndsamt återkomma med förslag på ett utvidgat straffansvar i folkbokföringslagen. I kommittémotion 2021/22:4668 av m.fl. (V) yrkande 3 anförs att regeringen bör tillsätta en utredning av folkbokföringslagstiftningen i syfte att avkriminalisera hemlösa och andra personer som inte ägnat sig åt välfärdsbrott. I kommittémotion 2021/22:4672 av m.fl. (KD) yrkande 3 anförs att regeringen ska återkomma med förslag till utvidgat straffansvar i folkbokföringslagen. Det har på många sätt framkommit att det finns människor som utnyttjar folkbokföringslagstiftningen för egen . Det har också framkommit att det finns medborgare som straffats oproportionerligt hårt genom de straffbestämmelser som har införts. Regeringen bör därför se över och utvärdera hur folkbokföringslagstiftningen används t.ex. gentemot hemlösa personer, personer som är utsatta för hot och personer som kanske kortvarigt bor på annan adress än folkbokföringsadressen. De personer som inte utnyttjar systemet för ekonomisk bör inte straffas i den omfattning som sker. Reglerna behöver ändras så att myndigheter och domstolar har möjlighet att beakta fler förmildrande omständigheter i sina bedömningar. Däremot bör personer som för egen skull utnyttjar systemet alternativt möjliggör och underlättar folkbokföringsbrott, t.ex. handlar med folkbokföringsadresser för att tjäna pengar, få ett skärpt och utvidgat straffansvar.