· H901FöU4 · 2022-03-02 10:26:39 — Jag kan konstatera att jag har känt mig lite tjatig - jag har i nästan alla mina anföranden här i kammaren som rört försvarsfrågor inlett med att konstatera att säkerhetsläget i vårt närområde har försämrats och fortsätter att försämras. Jag har inte varit ensam om detta, såklart, och tyvärr har det varit sant. pågår det ett fullskaligt krig i , som ligger i . Det är ett krig som naturligtvis i första hand och värst drabbar människorna i , men det påverkar också oss här i . Det är ett krig där ansvaret helt vilar på den ryska statsledningen. Var detta kommer att sluta och när vet ingen. En sak vet vi dock, och det är att det säkerhetspolitiska läget i närområde, i , nu helt har ritats om. Krig i är inte bara ett hot; det är en bister verklighet. Det säkerhetspolitiska läget har som sagt försämrats , vilket lett till att förstärkningar av vårt eget försvar gjorts . Det gäller inte bara hos oss i utan i hela . Det kommer vi att behöva fortsätta göra, i ännu större omfattning än . Vad har vi då lärt oss om att bygga upp en starkare försvarsförmåga, och vad ska vi tänka på framåt? Ja, det är precis vad den riksrevisionsrapport vi nu debatterar handlar om, närmare bestämt arbetet med att stärka arméstridskrafterna. Rapporten är i vissa stycken oroande då regeringen som så ofta inte tar sitt ansvar som regering utan låter myndigheterna själva bestämma alldeles för mycket, utan analys, planering och uppföljning. Det finns flera viktiga slutsatser att dra i denna rapport, liksom vägledning om hur vi under innevarande försvarsbeslutsperiod ska säkerställa att de ökade resurserna till försvaret används på bästa sätt för att bygga en stärkt försvarsförmåga. Vi är långt ifrån färdiga med upprustningen av totalförsvar, och därför är det klokt att dra lärdom av de misstag som gjorts och de framgångar som nåtts för att kunna göra arbetet bättre framöver. Tiden för misstag finns helt enkelt inte i det läge vi befinner oss i, ett läge där det pågår ett krig i . lyfter bland annat fram följande: "sammanvägda bedömning är att regeringens och Försvarsmaktens arbete med att stärka arméstridskrafternas operativa förmåga inte har varit effektivt i alla delar. Brister har identifierats när det gäller planering, analys, styrning och genomförande." Detta är med revisionsspråk hårda ord. Min översättning till vardaglig svenska skulle kunna bli: Regeringen har som så ofta varit ointresserad av att styra sina myndigheter och ointresserad av vad de gör. Det är trots allt Försvarsmakten vi pratar om och inte vilken myndighet som helst. Det är den myndighet som ytterst värnar frihet och oberoende. Det ska tilläggas att det riktas kritik mot försvarsmaktsledningen, som bland annat detaljstyrt på för hög nivå i stället för att låta till exempel arméstaben i detta fall få ett ökat mandat. Jag får dock också tillägga att Försvarsmakten i slutet av förra perioden kom till rätta med flera av de kritiska punkter som togs upp i revisionen. Men för att vi ska se till att lära oss av våra misstag behöver flera saker göras och komma på plats, enligt oss moderater. Det handlar framför allt om materielförsörjning, både om befintlig materiel och om kommande inköp. Mängden materiel och summorna i kronor och ören vi pratar om är gigantiska. Därför är planering och styrning på detta område väldigt centralt. Här finns mer att göra. Vi föreslår därför, tillsammans med , flera saker i den följdmotion vi har lagt fram. Vi föreslår bland annat att man ska komplettera den nu pågående materielförsörjningsutredningen med ett uppdrag att ta fram en försvarsindustristrategi. Vår starka försvarsindustri är unik i förhållande till storleken på vårt land. Arméns förmåga att växa hänger också starkt ihop med möjligheten till adekvat materiel, och här spelar svensk industri en viktig roll. Dessa bör därför gå hand i hand och inte hanteras var för sig. Det kan knappast ha gått någon förbi att det är kostsamt med försvarsmateriel. Därför är det extra viktigt att kostnaderna är kända innan en beställning äger rum. Alltför ofta händer det att olika materielprojekt är förknippade med stora fördyringar. Dessa fördyringar har hanterats inom befintlig ram, och den som har fått stå tillbaka när kostnaderna har ökat inom försvaret har varit den svenska armén. Även detta konstaterar i sin rapport. Men det måste få ett slut. Ett tydligt sätt att definiera kostnad för utveckling och produkt i ett tidigt skede är något som på engelska brukar kallas design to cost - jag har inte hittat någon bra svensk översättning. Det skulle kunna innebära att de negativa överraskningarna när det gäller kostnadsfördyringar minskar. Här finns faktiskt mer att önska av regeringen, nämligen att de använder denna princip vid större materielprojekt. Vi tycker också att informationen och kunskapen om Försvarsmaktens hela materielstock behöver förstärkas, vilket också tar upp. Det skulle kunna ske genom en strukturerad inventering av mängdmateriel. Behovs, tillgångs- och differensredovisning skulle kunna vara ett sätt att få en bättre kontroll. Det är alltså inte klarlagt hur statusen är när det gäller all den materiel som ingår i våra krigsförband. Det arbetet är måhända otroligt tråkigt att utföra, men det är absolut nödvändigt, och det behöver komma igång . och skrev följdmotionen för sedan. Förutom det jag har tagit upp ansåg vi då att säkerhetsläget krävde att Försvarsberedningen skulle kallas in och att vi måste fatta beslut om förstärkningar av försvaret. vet vi svaret. Försvarsberedningen är inkallad. Förstärkning av försvaret kommer i någon form. Vi kommer att fortsätta att driva regeringen framför oss, och jag hoppas att regeringen också lyssnar på övriga synpunkter i vår motion, för tiden är inte på vår sida. Det är nu tid att agera. Därmed vill jag yrka bifall till reservation nummer 2. Vi debatterar om att bygga en nationell operativ förmåga. Det är bra att vi kan debattera den. Om det nu blir så mycket debatt vet jag inte, men det finns några viktiga synpunkter i detta som är värda att ta upp. Det handlar om att titta på regeringens förmåga att leda och styra detta arbete. Som den föregående talaren från sa kan man identifiera brister i analys, styrning, planering och genomförande. Där brister regeringen och i viss mån även Försvarsmakten. Så är det, enligt rapporten. Vad är det som är viktigast i det här? Jag tycker att det är att konsekvensen av detta är att stridskrafterna inte utvecklas på ett ändamålsenligt sätt. De blir alltså inte tillräckligt effektiva, herr ålderspresident. Det är synnerligen allvarligt. Man säger också att möjligheterna för arméstridskrafterna att lösa sina krigsuppgifter har försämrats. Det är enligt vår uppfattning synnerligen allvarligt. Man begränsar alltså arméstridskrafternas möjlighet att lösa sina krigsuppgifter på grund av regeringens bristande analysförmåga med mera. Det är bland det viktigaste, tycker jag, och det allvarligaste jag läst på mycket länge i fråga om detta. Och det är fortfarande oklarheter om hur man ska komma till rätta med det här, enligt . Vad beror allt detta på? Det finns många orsaker. Men, herr ålderspresident, jag tror inte att man är byxad, höll jag på att säga, för att ta tag i dessa problem och göra en korrekt analys. Jag skulle vilja gå tillbaka till underfinansieringen av det förra försvarsbeslutet. Jag vet att , Liberalerna, tidigt påtalade detta. Jag tror att han var först med att påtala att det var underfinansierat. Där hade han rätt. Många andra var tveksamma. Vi i har lagt fram en annan budget, en mycket kraftigare budget, för att fullfölja när det gäller värnkraft. Bara hade vi 3 miljarder mer än något annat parti, kopplat till värnkraft. Även tycker att det var underfinansierat. I förhållande till vad? Jo, man sätter upp mål för Försvarsmakten: Dessa mål ska ni nå. Ja, detta gör man i dialog med bland annat Försvarsmakten. Sedan skiljs man åt, men man tilldelar inte resurser för att Försvarsmakten ska nå målen. Det är klart att det blir underfinansierat när man fastställer mål men inte tilldelar resurser. Från vår sida har vi varit tydliga med följande, och det har vi skrivit i vår totalförsvarsmotion: När man sätter upp målen ska man också tilldela resurser för att målen ska kunna nås. Om man inte gör detta måste man ändra på målsättningen. Hur svårt kan det vara att göra den analysen? Men detta gör man inte. Man behåller det, och man försöker skjuta på olika beställningar för att hitta någon form av acceptans i uppbyggnaden av försvarsförmågan. Här måste man göra om och göra rätt. är det regeringen som har ansvaret. Då får de också ta konsekvenserna av detta. Vi har skrivit in detta: Har man bestämt målen får man faktiskt tillskjuta resurserna. Skulle man av någon anledning, herr ålderspresident, inte göra det måste man skriva om målen så att de stämmer med de tilldelade resurserna. Vi tycker inte att det är särskilt komplicerat att se det så. Sedan tycker jag något annat, och om detta finns det såvitt jag vet nästan en enighet. - och Vänstern - har väl som vanligt sitt spår i detta stycke, herr ålderspresident. Men det handlar om att de internationella insatserna inte kan vara av den storleken att det negativt påverkar vår egen förmåga till förbandsuppbyggnad. Så är det, och så har det varit. Detta innebär att vi har nästan ett regementes officerare utomlands. Men vi har brister i . Det är en fullständigt felaktig prioritering. Sedan skulle jag ändå vilja säga att jag är lite tveksam till att alltför hårt dra slutsatsen att tilldelad ekonomi eller design to cost, något som jag tror att även var inne på och skrev, ska räcka för det här projektet. Med en tilldelad ekonomi ska man få det här. Men det är svårt att förutse prisändringsregleringar, höjningar och kanske förändringar när det gäller teknisk utveckling - kan vi inte ta den här också när vi ändå håller på? Inte hur som helst och när som helst, men det finns en utveckling som ständigt pågår. Om teknik för 500 miljoner till skulle innebära att vi ligger top of the line eller att vi har spets, hur täcker man in det som kommer kanske efter att man har sagt att det här ska vi ha och det här köper vi? Enligt vårt sätt att se det kan man inte vara alltför hård när det gäller att design to cost eller tilldelad ekonomi ska räcka för projektet, utan man ska vara beredd att ändra på det om man skulle finna det nödvändigt. Jag yrkar bifall till reservation 1. Som avslutning vill jag säga att om målet - försvarsförmågan - är bestämt ska man också tilldela resurser för att nå det. Detta manar i allra högsta grad regeringen till eftertanke. Vi har ett helt nytt omvärldsläge. Säkerhetsläget fortsätter att försämras även för vårt land. I ljuset av den senaste utvecklingen är det viktigt att följa upp vad har för kommentarer och iakttagelser i förhållande till hur regeringen och Försvarsmakten har genomfört försvarsbeslut. konstaterar att arméstridskrafternas operativa förmåga inte utvecklats på det sätt som förväntade sig. Det finns flera anledningar till detta, men regeringen har ett stort ansvar för hur styrningen sett ut för genomförandet. En anledning som anger är att försvarsbeslutet var underfinansierat. var med och förhandlade fram det beslutet, men vi har också varit med och genomfört flera kompletterande finansiella beslut med förstärkningar till försvaret. Vi har också varit med och tagit fram förutsättningarna för innevarande försvarsbeslut . Fokus för oss har varit hela landet men även mycket fokus på arméstridskrafternas förutsättningar och en utvecklad brigadstruktur. skriver att "regeringens styrning i vissa delar inte varit tillräckligt tydlig då regeringen inte uttryckligen efterfrågat brigader som krigsförband". Vidare skriver : "Om regeringen tydligt hade efterfrågat brigader hade Försvarsmaktens arbete blivit mer effektivt, och kostnader förknippade med att bataljonerna var och en behöver förmågor som inom brigaden skulle vara delade hade kunnat undvikas." En annan allvarlig kritik som för fram är att fördyrande kostnader inom de väsentliga säkerhetsintressena E och den nya generationens ubåt trängt undan andra materielprojekt och att detta påverkat inte minst arméstridskrafterna, även om också konstaterar att de väsentliga säkerhetsintressena var svåra att spara in på. Utifrån detta ger regeringen två rekommendationer: dels att tydliggöra målsättningarna och få dem mer uppföljbara, dels att säkerställa att de pågående projekten inom de väsentliga säkerhetsintressena inte tvingar Försvarsmakten till kortsiktiga omprioriteringar. Det här är inte bara frågor som hör till förra inriktningsperioden, utan de är i allra högsta grad aktuella också utifrån förutsättningarna att kunna genomföra den ambitiösa försvarsförmågeökning som tog beslut om , nämligen att varje verksamhet inom Försvarsmakten har förutsättningar utifrån beslut men också utifrån kommande kompletteringar att genomföra sin verksamhet och utveckla krigsorganisationen. Regeringen har vidtagit åtgärder, men dessa är inte tillräckliga. Vi står bakom det som försvarsbeslutet anger om objektsramar för stridsflyg och undervattensförmågan, och regeringen har i skrivelsen anfört att man i investeringsplanen i budgetpropositionen har infört sådana. Tyvärr nämner inte regeringen att man har begränsat åren för detta, vilket påverkar både användbarhet och uppföljningsspårbarhet. Regeringen har också fått ett tillkännagivande från om att de behöver föreslå ramar för hur mycket statens investeringar i stridsflygs- och undervattensförmågorna får kosta alla år fram till slutleverans. Vi centerpartister menar att först när detta är gjort kan långsiktighet uppnås och förutsättningarna möjligen finnas för styrningen att utvecklas så att beslutad förbandsproduktion och utveckling av arméstridskrafterna inte påverkas negativt av hanteringen av projekt som utgör väsentliga säkerhetsintressen. Det är oroande för genomförandet av försvarsbeslutet och prioriteringarna på arméns utveckling att regeringen inte är tydlig med de långsiktiga kostnadsuppskattningarna för dessa väsentliga säkerhetsintressen. Redan nu kan vi i ana att fördyringar kan komma att uppstå inom dessa kommande år. För att inte än en gång, vid utgången av 2025 när vi summerar de som nuvarande försvarsbeslut omfattar, ska behöva konstatera att arméstridskrafterna fått stå tillbaka på grund av kostnadsfördyringar inom stora materielprojekt behöver regeringen tydligare förhålla sig både till rekommendationer och till tillkännagivande. Jag yrkar bifall till reservation 5. Vi följer alla nu minut för minut den hjältemodiga strid som utkämpas av arméstridskrafter. Jag betonar "arméstridskrafter", herr ålderspresident, därför att när en militär stormakt anfaller ett mindre land mättas både luftförsvar och sjöförsvar väldigt snabbt. Men arméstridskrafterna har alltid visat på en uthållighet och utgör därmed en tydlig krigsavhållande komponent i varje militärt försvar. Oavsett hur utgången blir av kriget i , herr ålderspresident, kommer den värld som följer inte på något sätt att se ut som den som vi nu lämnar. Det kommer att bli ett kallt krig, och det kommer att bli bistra tider för fred och säkerhet, inte minst på den europeiska kontinenten. lämnade Liberalerna Försvarsdepartementet som ensamt parti. Vi gjorde det därför att vi insåg att det som skulle materialiseras aldrig skulle kunna materialiseras med den ekonomi som kammaren tilldelade försvarsbeslutet . slog försvarsgrenscheferna fast att de saknade i sin budget för att kunna lyckas med uppgiften. Det är en svidande vidräkning som har när det gäller våra ansträngningar att få till stånd de två fullt utrustade och fullt samövade brigader som skulle vara målet. Man skriver att brister har identifierats i planering, analys, styrning och genomförande. Det är en ganska heltäckande formulering, får man säga. Man skriver vidare att dessa brister har lett till att arméförbanden inte har utvecklats på ett ändamålsenligt sätt och att deras möjligheter att lösa uppgifter i krig har begränsats. Man slår också fast att det råder oklarhet kring hur brigaderna ska utformas med personal och materiel. bedömer att försvarsbeslutet var underfinansierat i förhållande till vad Försvarsmakten skulle åstadkomma. och den nya generationen ubåt A26 har trängt undan andra materielprojekt. Jag delar helt uppfattning att det är arméstridskrafterna som i vanlig ordning har fått betala det här kalaset. bedömer därför slutligen att armén i realiteten inte kunde uppnå det som och regeringen förväntade sig. I regeringens kommentarer till pekar man på två förhållanden som ska komma till rätta med det faktum att vi historiskt har betalat för våra väsentliga säkerhetsintressen på löpande räkning. Regeringen pekar bland annat på design to cost, det vill säga att man ska hålla sig inom avdelad ekonomi. Men som regeringen skriver detta, herr ålderspresident, presenterar man fördyringar på våra ubåtar på . Man antar en princip, men det är helt uppenbart att man inte avser att leva efter den. En annan sak som man pekar på är att det ska blir objektsramar för stridsflyg och ubåtar. I likhet med kan jag konstatera att de objektsramar som presenterades för sträcker sig fram i tiden. Men leveranstidpunkten för både stridsflyg och ubåtar ligger väsentligt längre fram. Därför tror inte jag att dessa objektsramar heller kommer att ha någon effekt när det gäller våra väsentliga säkerhetsintressen. Jag tycker att det är lite tråkigt att inte befinner sig i kammaren . Han borde vara här och ta ansvar för det haveri som har pekat på. Jag yrkar bifall till reservation 6. Det svenska försvaret bygger upp sin nationella förmåga. Det är oerhört viktigt att vårt flygvapen, vår marin och vår armé stärker sin förmåga. och , när försvarsbeslutet upphör, ökar de ekonomiska resurserna i det svenska försvaret för att öka den nationella förmågan. Det är den största ökningen . Även värnplikten är tillbaka. Svenska kvinnor och män kan nu också tjänstgöra inom plikt i den svenska försvarsmakten. Fem nya regementen kommer att ställas upp och en ny flygflottilj. Stora investeringar och förnyelse av de svenska vapensystemen sker samt en kraftigt ökad övningsverksamhet för den svenska försvarsmakten. Det sker också ökade samarbeten med andra länder - ett tjugotal nya samarbeten, där står främst. Varför gör vi detta? Den frågan kanske man inte behöver ställa . Vi vet att män och kvinnor slåss för sina liv i . Det europeiska säkerhetsläget har förändrats dramatiskt. Det är något som vi i försvarsutskottet har sett . Men jag tror att vi alla blev lite överraskade över det totala och vidriga anfall som sker på . Det är endast och dess ledning som är ansvarig för detta, ingen annan. Jag ser det också som ganska så allvarligt att man också uttalar hot mot övriga , mot länder som står utanför alliansen, och att vi i känner att vi själva inte skulle få fatta våra beslut. Jag tycker att det är en självklarhet att vi ska få fatta våra egna beslut om vad vi ska göra. Det betyder att den satsning och den upprustning som vi har gjort på det svenska försvaret är helt rätt. Det ligger helt rätt. pågår det fortsatta diskussioner. Försvarsberedningen är igång. Och jag är ganska övertygad om att det framöver kommer att tillföras ytterligare resurser. Vi kommer att tidigarelägga och jobba med att stärka den svenska försvarsförmågan. Det är helt riktigt. har tittat på detta, och det är deras rapport som vi diskuterar . Det som jag egentligen skulle vilja säga är att det tar tid att bygga nationell förmåga. Det är ingenting som man gör , eller . Man ska få nytt material på plats, och människor ska utbildas. Jag skulle gissa att det tar att utbilda en soldat. Och jag kan tänka mig att det tar att utbilda en officer som kan utbilda soldater. Detta är någonting som tar tid och kommer att ta tid. Det tror jag inte går att ändra på något sätt. Annars kommer vi att få en sämre kvalitet på vår svenska försvarsmakt. tycker jag att det sprider sig en bild av att våra väsentliga säkerhetsintressen är det stora problemet, att det är det ondaste bland ont. Jag vet inte om det är så. Det tycker jag inte. Det är klart att är ett stridsflygplan som är oerhört viktigt för den svenska försvarsförmågan. Ubåten är också viktig. Det är en unik kompetens som vi besitter i . Vi opererar i . Den typ av kompetens som vi har inom ubåtsområdet ska vi fortsätta att utveckla. Det tror jag kommer att komma arméstridskrafterna till stor nytta. Sedan håller jag naturligtvis fullt ut med om att ekonomin naturligtvis ska skötas på ett bra sätt. Vi ska se till att vi klarar de budgetar som vi har upprättat. Och det ska levereras . Så är det. Jag tycker att regeringen i det försvarsbeslut som har tagits har satt upp mål för detta. Regeringen har också tillsatt en materielförsörjningsstrategiutredning som ska komma med en rapport. Där tittar man på försvarsindustri, ekonomi, leveranssäkerhet, exportstöd och så vidare. Så det är klart att regeringen jobbar med dessa frågor. Jag delar uppfattningen att de mål som vi sätter upp i ska följas av myndigheterna. Men vi ska ha respekt för att det tar tid att bygga nationell förmåga. Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag. Delar Socialdemokraterna uppfattningen att mål och medel ska hänga ihop, som ledamoten sa ? gör de ju inte det. Om Försvarsmakten och övriga tycker att de inte hänger ihop, hur är då inriktningen hos Socialdemokraterna? Vi har tidigare haft mål för Försvarsmakten. Man lever inte upp till dessa mål, för man saknar resurser. Är Socialdemokraterna beredda att skriva om målen för Försvarsmakten eller att tilldela resurser så att man når målen? Detta är ju en viktig fråga att svara på. Jag tar den först, så att ni kan fundera lite grann medan jag talar vidare. Även om vi nu skickar vapen - sådana här rör som man bär på kroppen eller över axeln - och bidrar på alla sätt till med de här långa rören är det ju viktigt att bygga upp materielförsörjningen, vilket vi nu håller på med. Här är det också viktigt att koppla ihop det med de civila delarna för beredskapslager. Oljan, som vi förhoppningsvis ska få ned i olika bergrum, hänger också ihop med resurserna för att kunna driva ett försvar . De här tillsatserna kan inte lagras . Detta är viktiga delar som jag vill att ni ska ta med er. Jag kommer att återkomma till denna frågeställning längre fram. Jag tycker att ökad operativ förmåga är det viktigaste och att vi ska satsa på det. I det försvarsbeslut vi tog 2020 har regeringen satt upp tydliga och uppföljbara mål för Försvarsmakten. Det är klart att man måste följa upp hur dessa mål uppfylls. Uppfylls de inte är det möjligtvis så att man måste vidta andra åtgärder; det tycker jag att man ska vara helt öppen för. Vi bör också tydligare se hur de investeringsplaner som ligger ser ut, följs upp och uppfylls. Behöver vi göra någonting? Det är väl alltid en skyldighet att följa upp vad myndigheterna gör och hur det fungerar, så att det på alla möjliga sätt kan bli bättre. I slutändan är ju syftet med detta att vi ska öka den operativa förmågan och att vår nationella försvarsförmåga ska bli bättre. Apropå den andra frågeställningen som berörde var det väl tydligt , när statsministern höll tal till nationen, att den svenska totalförsvarsförmågan behöver stärkas. Detta innefattar också den civila sidan och hur försörjningen till befolkningen ska se ut. när vi ser den stora konflikt som pågår i , bara två timmars flygresa härifrån, ser vi också att det är oerhört viktigt att ha resurser för att möta detta och skydda den civila befolkningen. Jag tycker inte att jag fick svar av ledamoten på frågan om mål och resurser. Det är ju ganska väl känt att man inte anser att man fått tillräcklig tilldelning av budget - bland annat pengar - för att kunna nå de mål, till exempel för värnkraft, som är uppsatta. Frågan kvarstår: Är ni i Socialdemokraterna beredda att skriva om målen för Försvarsmakten och totalförsvarsförmågan?