bet · H901TU12 · 2022-04-08 00:00:00 — Dessutom behöver biodrivmedel i möjligaste mån prioriteras till bland annat sjöfart. Vi behöver också satsa på forskning om vätgas och elektrobränslen och deras infrastruktur. Allt för att underlätta branschens övergång till fossilfria transporter. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Sjöfartsfrågor Dessutom bör fartyg ges incitament att använda i stället för att ligga med motorer igång i hamn. Ett sätt att styra över mot mer elanvändning i hamn är att införa differentierade hamnavgifter eller att bara låta de fartyg som ansluter till få besöka de citynära hamnarna. De svenska hamnarna bör också ha beredskap för att tillhandahålla fossilfria fartygsbränslen. Det krävs framför allt en samordning av infrastrukturen för fossilfri drift med resten av energisystemet. Olika lösningar kommer att vara optimala på olika håll i landet beroende på vilken produktion av fossilfri energi som finns i närområdet. Liberalerna tycker att kommissionens förslag att ställa krav på att hamnarna i ska tillhandahålla olika former av fossilfri energi är bra. Jag anser dock att kravet på att tillhandahålla flytande gas i de stora hamnarna bör preciseras till att gälla fossilfri gas. bör också vara drivande i att sjöfarten ska finnas med i EU:s system för handel med utsläppsrätter samt att den globala sjöfartsorganisationen, IMO, ska nå sitt mål om 50 procents utsläppsreduktion till 2050. Avslutningsvis vill jag ta upp en havsmiljöfråga. Tvättade avgaser som förs ned i havet förorenar de ekosystemen. Därför vill vi i Liberalerna se att arbetar för att skrubbrar som leder ned föroreningar i havet ska förbjudas. Svensk sjöfart har en viktig uppgift att visa vägen till fossilfria sjötransporter globalt. Därför yrkar jag bifall till min reservation nummer 5 om att ta bort stämpelskatten för att underlätta svensk inflaggning. Vi går mot slutet av den här mandatperioden, och därmed blir också detta troligen den sista debatten där vi diskuterar sjöfartsfrågor i kammaren för den här gången. Det har varit en utmanande mandatperiod. Under de två föregående åren har vi diskuterat pandemins påverkan på i sin helhet men också vad den har fått för effekter på sjöfarten. Det har handlat om att trygga varuförsörjningen genom vår import men också om hur vi ska kunna skicka ut det som vi tillverkar som ett litet, exportberoende land. Vi har även sett hur människor som arbetar ombord varit särskilt utsatta i pandemin. Segmentet inom sjöfarten som ägnar sig åt passagerartrafik har förstås varit hårt drabbat av folks resmönster och genom de restriktioner som tidigare gällde under pandemin. Och på tal om den här mandatperioden: Det hann gå någon vecka efter att de sista covidrestriktionerna upphörde till att inledde sin rättsvidriga invasion av . Världen är inte sig lik efter . Fruktansvärda bilder har publicerats som visar situationen som råder i på grund av Putins krig och den ryska arméns övergrepp. Kriget får effekter även här hemma. Många flyktingar från har redan kommit hit. Vi ser hur kriget påverkar handel och de priser som vi som konsumenter betalar. som bland annat organiserar hamnarbetare inom sjöfarten har beslutat om blockad mot ryska fartyg. samordnar sig med övriga EU-länder i ett kraftfullt svar mot den ryska regimen med flera sanktionspaket. har egentligen sedan annekteringen av 2014 successivt minskat såväl import från som export till . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Sjöfartsfrågor Det är omöjligt att inte inleda mitt inlägg i årets sjöfartsdebatt med det i vår region allvarligt försämrade säkerhetsläge som påverkar alla delar av samhällskroppen. Men som jag nämnde är detta vår sista debatt gällande sjöfart, och därför är det också värt att nämna en hel del av det som har gjorts för sjöfarten under den här mandatperioden. Här kommer några exempel. Med de breda penseldragens politik kunde regeringen under pandemin använda de starka statsfinanserna för att hålla såväl människor som företag ovanför vattenytan i en svår tid. För sjöfarten var bland annat korttidspermitteringarna och den tillfälliga förordningen om sjöfartsstöd och en del andra regelförenklingar betydelsefulla. Genom regeringens budget får utöver de extra tillskott som de fick under pandemin i extra anslag och därefter . Dessa tillskott stärker ekonomi och ligger i linje med vad verket har önskat i närtid. får även 2022-2024 och därefter för att kunna börja investera i en fossilfri flotta. Målet är att egen fartygsflotta ska vara fossilfri 2045. Regeringen utökar även ekobonusen med . Det är en bonus som ges till transportlösningar som är bättre för miljön och klimatet när man till exempel vill gå från vägtransporter till sjötransporter. När det kommer till isbrytarna, som har nämnts i den här kammaren , är det alldeles nödvändigt att vi får till de nya då de befintliga är ålderstigna. Därför har tillsammans med den finska motsvarigheten arbetat med designen av framtidens isbrytare, som snart är klar. har meddelat att de är klara och beredda att upphandla de nya isbrytarna så snart finansieringen blir klar och så snart ett besked ges om detta. Som göteborgare vill jag såklart i sammanhanget passa på att nämna de framsteg som sker i hamn med muddring och farledsfördjupning för att också ska kunna ta emot de största fartygen i vad som är största hamn. Cirka tre ska hamnen fördjupas med, och här bidrar staten med ungefär hälften av finansieringen. Alldeles presenterade klimatministern och infrastrukturministern förslaget om att skjuta till för att ytterligare öka överflyttningen från väg till järnväg och sjöfart. Sjöfarten har en självklar plats i klimatomställningen, och vi socialdemokrater ser att vi behöver alla transportslag i det arbetet men att vi måste nyttja samtliga transportslag på ett mer optimalt sätt. Detta var några exempel på saker som har skett på sjöfartens område med en socialdemokratiskt ledd regering. införde den socialdemokratiska regeringen tonnageskatten för att göra den svenska sjöfarten mer internationellt konkurrenskraftig, och det var någonting som hade efterfrågats av sjöfartsbranschen . Inte minst flera av mina socialdemokratiska företrädare på den göteborgska riksdagsbänken har skrivit många motioner om vikten av en tonnagebeskattning. Under den tidigare infrastrukturministern infördes så tonnageskatten, och den har varit igång i . Vi kunde därmed se att de svenskflaggade fartygen återigen blev fler efter en väldigt dyster nedåtgående trend . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Sjöfartsfrågor Syftet med tonnageskattesystemet är att öka andelen svenskregistrerade fartyg och därmed öka den svenska handelsflottans konkurrenskraft med likvärdiga konkurrensvillkor. Dåvarande finansminister var dessutom tydlig kort efter att skatten införts med att man kommer att behöva utvärdera den för att följa upp effekterna av lagstiftningen. Under mina möten med företrädare för sjöfartsnäringen, och inte minst genom Blå tillväxt som samlar både arbetsgivare och fack, har frågan om en reformering av tonnageskatten lyfts fram. Även stämpelskatten har ofta varit uppe för diskussion. fattades det faktiskt ett beslut som vi socialdemokrater står bakom om att ska tillkännage för regeringen att den ska utvärdera och föreslå åtgärder för att utveckla bland annat den kustnära sjöfarten och systemet med tonnagebeskattning. Det fattades också beslut om att ska tillkännage för regeringen att den ska göra en översyn av stämpelskatten på fartygsinteckningar med särskild inriktning på dess miljöstyrande effekt. Detta är ett bra besked till samlade sjöfart som kom genom det beslut som fattades i skatteutskottet. Även om mycket har gjorts i regering och riksdag för sjöfarten , som jag nu har redovisat, återstår mer att göra. En fråga handlar om att förbättra och förstärka anställningstryggheten ombord, om att rekrytera bredare och mer jämställt och om att få tag på nödvändig framtida kompetens. Och visst borde det vara en självklarhet att sjöfolk får utse sitt skyddsombud ombord på samma sätt som gäller på övriga arbetsmarknaden? Detta behöver förändras. Fler insatser för att göra svensk sjöfart mer konkurrenskraftig kommer att behövas. Jag vill se fler inflaggningar av fartyg. Och frågan om inflaggning är såklart också central ur ett försvarspolitiskt perspektiv, inte minst mot bakgrund av vad jag inledde mitt anförande med här . För att vårt land ska kunna försörja sig vid händelse av krig behöver egna fartyg i en svensk handelsflotta. Därtill behöver vi naturligtvis även kunna skydda våra centrala hamnar där såväl livsmedel som drivmedel med mera kommer in. Vårt mål om att ska bli världens första fossilfria välfärdsland ligger fast. Inrikes transporter ska minska sina utsläpp med ambitiösa till 2030. Det är nödvändigt att använda både sjöfart och järnväg i större utsträckning än om vi ska klara av målet att vara helt fria från koldioxidutsläpp . Även här finns mer att göra, och fler politiska initiativ kommer att krävas på detta område. Bedömningen görs att med rätt förutsättningar kan till exempel dubbelt så mycket gods fraktas på vatten omkring 2040. Utan sjöfarten stannar . Utan sjöfart - inget välstånd. Jag vill härmed yrka bifall till förslaget i trafikutskottets betänkande om sjöfartsfrågor i dess helhet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Sjöfartsfrågor I detta anförande instämde och (båda S). Tack, , för att jag fick möjlighet att gå upp här och ställa frågor till dig! Regeringen har lovat att utvärdera tonnageskattesystemet efter att det har funnits , precis som sa i sitt anförande. För inte alltför länge sedan ställde jag en fråga till om just detta, och han svarade att det inte går att göra en utvärdering på grund av att för få har valt att ingå i ett tonnageskattesystem. Därför frågar jag i stället : Om sjöfarten vill införa en tonnageskatt och regeringen hörsammar önskan och inför en sådan skatt och sedan märker att få går med i tonnageskattesystemet, är inte det i sig skäl nog att utvärdera om man gjorde något fel när man valde att införa tonnageskattesystemet? Vad jag vet utnyttjar inte EU:s hela möjlighet inom tonnageskattesystemet, utan vi använder få delar av det. När vi ändå står här tänkte jag också fråga varför man inte har valt att införa för inre vattenvägar. Varför väljer man att köra med IMO-regler? Tack, ledamoten , för frågan! Tonnageskattesystemet infördes, precis som jag sa i mitt anförande, 2017 av en socialdemokratisk regering. Jag, som själv kommer från , och flera kollegor, bland annat som är här i kammaren, skrev åtskilliga motioner om att det behövdes ett tonnageskattesystem. Det var därför en glädje att den socialdemokratiskt ledda regeringen kunde få till ett sådant system. Det efterfrågades också av branschen. Man sa att om vi skulle få ett tonnageskattesystem på plats i skulle det öka den svenska inflaggningen kraftigt. Den ökade förvisso till 100 fartyg. Men det är inte nog. Vi behöver fler svenskflaggade fartyg. Det var också därför som dåvarande finansministern, , var tydlig med att tonnageskattesystemet skulle behöva utvärderas efter . har det gått fem systemet infördes. Vi socialdemokrater tycker att det är rimligt att det görs en översyn av hur tonnageskattesystemet kan förbättras och bli än mer ändamålsenligt för att exempelvis få fler svenskflaggade fartyg men också mer konkurrenskraftig svensk sjöfart. Finansministerns citat som du hänvisade till har jag inte tagit del av tidigare. Men jag kan konstatera att vi socialdemokrater i skatteutskottet har fattat beslut om att det ska göras en översyn. Det leder till ett förslag om ett tillkännagivande, som regeringen har att verkställa. Vi socialdemokrater tror nämligen att det är dags att se över tonnageskattesystemet. Vi behöver se över detta och få till stånd ett bättre system så att vi får fler fartyg. Det var vi socialdemokrater som införde tonnageskattesystemet. är det också vi socialdemokrater som föreslår ett tillkännagivande till regeringen om att det behöver göras en översyn av detsamma och att vi ska fortsätta stärka den svenska sjöfarten. Detta är viktigt för . Och det är inte minst viktigt för den stad som både du och jag representerar, - . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Sjöfartsfrågor Som hamnarbetare i hamn vet jag verkligen hur viktigt det är med både hamnar och sjöfart. Det finns något som är ganska tråkigt. Jag är jätteglad att man gör vad man kan för sjöfarten. Det är väldigt viktigt. Men är det faktiskt oppositionen som tvingar regeringen framför sig. Regeringen tar gång på gång beröm för oppositionens idoga arbete. Vad gäller 100 svenska fartyg tog jag upp i mitt anförande att hade en tanke 2014, när framtidstron på sjöfarten började dra igång, om att man skulle kunna uppnå 400 svenska fartyg . var jag tillsammans med med på den inflaggningsfest där vi firade in det gotländska fartyget som det 100:e fartyget. Vi behöver svenskflaggade fartyg. har i sitt anförande tydligt talat om varför. Men jag undrar återigen varför det inte händer någonting. Jag återgår till regelverket gällande vattenvägar, som också infördes , och undrar varför man inte nyttjar EU:s möjligheter att starta inre vattenvägar för pråmtrafik. Det hade kunnat vara möjligt från upp till och från och Norvik in till Mälarhamnar. Man skulle kunna frakta massor med byggmaterial och bli av med lastbilar. I stället för hundratals lastbilar i hade det räckt med en som körde ut och tippade på en pråm. Varför väljer man att ha på skyddade vatten för fartyg som aldrig ens lämnar till exempel eller Mälarhamn? Varför underlättar man inte för dessa fartyg? Tack, ledamoten , för dina frågor! Jag uppskattar ledamotens engagemang för sjöfartsfrågor. Jag tror att många av oss i trafikutskottet känner stort engagemang för sjöfarten. Men vi kommer inte ifrån att det var den socialdemokratiskt ledda regeringen som tog viktiga steg för sjöfarten. Bland annat ökade vi sjöfartens andel av den nationella infrastrukturplanen till en högre nivå än vad som var fallet under exempelvis den borgerliga regeringen. Det var den socialdemokratiskt ledda regeringen som införde ett tonnageskattesystem. Och det var den socialdemokratiskt ledda regeringen som visade vägen och sa att ska bli världens första fossilfria välfärdsnation. Självklart kommer det att innebära satsningar också på sjöfarten i den omställning som vi nu står mitt i. Jag vill påminna ledamoten , när det gäller siffrorna, om att branschen sa att vi kunde öka andelen svenskflaggade fartyg väldigt mycket. De sa: Bara vi får ett tonnageskattesystem på plats kommer vi att kunna öka inflaggningen betydligt. Det fanns en förhoppning om att det skulle ske när tonnageskatten infördes . Tyvärr har så inte blivit fallet. Då måste vi som politiker fråga oss varför det inte har blivit på det sättet. Det måste också branschen fråga sig. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Sjöfartsfrågor går vi branschen till mötes genom att i skatteutskottet föreslå ett tillkännagivande, som vi socialdemokrater står bakom, om att se över tonnageskatten så att den fungerar på ett än mer ändamålsenligt sätt och så att vi får till den ökning av svenskflaggade fartyg som vi önskar. Jag tror också att har en poäng när det gäller vattenvägar och pråmtrafik. Där behöver vi göra mer. Det finns en nationell samordnare på plats, som ser över samverkan för de inre vattenvägarna och hur vi ska synka hamnarna på ett bättre sätt. Men jag tror att vi behöver göra mer när det kommer till pråmtrafiken. Jag ser fram emot att fortsätta diskutera det vid ett annat tillfälle. Tack, , för ditt anförande! I mitt anförande tog jag upp isbrytarna, och jag kan inte låta bli att ta upp dem igen. säger att säger att de är redo att upphandla när finansieringen är klar. Lite av det jag efterfrågade i mitt anförande var just när finansieringen kommer att vara klar. När kommer beskedet från regeringen, ? När kommer beskedet om finansieringen som uppenbarligen hela och väntar på? Jag har också en fråga om tonnageskatten, som jag har följt här. Det är ganska intressant. När var finansminister debatterade jag nämligen tonnageskatten med henne och sa att vi måste göra en utvärdering. När vi antog lagförslaget här i var en av de stora delarna till och med att det skulle göras en utvärdering. Men varenda gång jag har tagit upp det har svaret varit att det har gått , att det behöver gå mer tid för att man ska kunna göra en utvärdering. På sidan 19 i det betänkande som vi debatterar står det om tonnageskatten: "Trafikanalys konstaterar i rapporten internationella konkurrenssituation 2021 (2021:8) att införandet av systemet inte går att koppla till någon märkbar ökning av intresset för att flagga in." Detta torde ändå vara precis i linje med det jag har försökt säga . Vi kan inte anta ett lagförslag som vi sedan inte utvärderar kontinuerligt och anpassar efter de situationer som gäller. Det måste ske något här. Jag kan bara beklaga att det inte har skett tidigare, men om det gör det nu är jag väldigt positiv till det. När kommer initiativet om att göra en utvärdering att tas, ? Tack, ledamoten , för frågorna! När det gäller isbrytarna är det en diskussion som är i full gång. Under det här året blir designprojektet mellan svenska och finländska klart. Infrastrukturministern har varit väldigt tydlig med att när det har presenterats, när det är klart, kommer diskussionen om finansiering. Det finns inget förslag på finansiering . Men har meddelat tydligt att när finansieringen är på plats är de redo att upphandla. Jag är dock inte orolig för detta. Infrastrukturministern och vi socialdemokrater är tydliga med att det behövs nya isbrytare. Jag och mina socialdemokratiska kollegor i trafikutskottet träffade generaldirektör och diskuterade behovet av isbrytare. Det finns alltså full insikt i både den socialdemokratiska riksdagsgruppen och den socialdemokratiska regeringen om att vi behöver få nya isbrytare på plats. Vi får hjälpas åt att se till att det kommer till stånd, ledamoten . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Sjöfartsfrågor När det gäller tonnageskatten vill jag upprepa att det var den socialdemokratiskt ledda regeringen som införde tonnageskatten efter krav från sjöfartsbranschen. Redan regeringen inledde för länge sedan ett försök att införa tonnageskatt. Regeringen valde att inte gå vidare med det. Men när regeringen tillträdde kom ett tonnageskattesystem på plats. Då sa branschen att om man bara fick ett sådant system på plats skulle vi få se betydligt fler inflaggade fartyg. Jag tror att det är rimligt att man låter det gå . Det har gått systemet infördes . är det 2022, och det har precis kommit ett beslut i skatteutskottet om att föreslå ett tillkännagivande från till regeringen om att titta på tonnageskattesystemet och hur vi kan göra det mer ändamålsenligt, så att vi får fler svenskflaggade fartyg. Därigenom blir det en rejäl genomlysning. Då tror jag också att vi kan nå de mål som både du och jag har, : att få fler svenskflaggade fartyg. Tack för det, ! Det är ju jättebra. Men att vi inte har fått den inflaggning som vi har önskat av tonnageskatten är ingen överraskning. Det har vi sett som har gått. Jag ställde därför en interpellation till i hennes egenskap av finansminister för att få till en utvärdering då det här inte uppfyller vad det ska. Jag lämnar dock frågan eftersom jag tycker att det är bra att den tas upp . Återigen saknar jag att man är proaktiv i stället för att bara vänta tills det är nödvändigt och det redan är ett faktum att vi inte får fler inflaggningar. Jag vill även fråga om infrastruktur till hamnar, vilket jag tog upp i mitt anförande. Det här är väldigt viktigt. Om sjöfarten ska fungera gäller det att vi kan få godset till hamnar och att vi kan få ut det i landet när det kommit till en hamn. Detta ska bland annat också godstransportstrategin leda till. Vi ska få ett godsflöde som går från hamnarna upp igenom landet. Jag ser här inget initiativ från regeringen som tyder på att man vill se hamnarna som viktiga noder i systemet så att man tillgodoser infrastrukturen från hamnarna ut till exempelvis Europavägarna. Därigenom hade vi kunnat få en smidig transport på både järnväg och vanliga vägar. Detta saknas lite hos regeringen. Jag vet att den nationella planen kommer, men jag vill fråga om han själv kommer att arbeta tillsammans med sin minister för att tillgodose att får ett uppdrag att prioritera och säkerställa att vi har en välfungerande infrastruktur till och från våra hamnar. Om vi inte har det faller godsstrategin lite. Hamnarna har otroligt stor betydelse för . Jag valde själv att i mitt anförande lyfta fram betydelsen hos hamn, största hamn, för . Där gör man nu en farledsfördjupning och muddring, delvis med statliga medel, för att vi också ska kunna ta emot de allra största fartygen. I princip av allt vårt gods kommer via sjöfarten. När det kommer in till hamnarna måste det självfallet på ett effektivt sätt transporteras ut i landet. Det är en försörjningsfråga men till viss del också en beredskapsfråga med tanke på de tider vi lever i. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Sjöfartsfrågor Om vi ska klara den stora utmaning som godset har behöver vi göra omfattande satsningar, inte bara på vägar utan framför allt också på järnvägar. Det är viktigt. Den nuvarande regeringen har här en väldigt hög ambition. Vi tillför en historiskt stor mängd medel jämfört med tidigare infrastrukturplaner. Vi gör också en historiskt stor satsning på exempelvis järnvägen. Jag som västsvensk socialdemokrat tycker att det är väldigt viktigt. Det handlar om både sträckan , som nämnts, och sträckan . Även vägen vidare upp mot är viktig, sett ur hamns perspektiv. Det här är enbart ur ett västsvenskt perspektiv. Det är viktigt att får bekänna färg. låter det i debatten som om järnväg inte är särskilt viktigt. Ni har inte lika höga ambitioner. får regionala företrädare, till exempel , gå ut och säga att det är jätteviktigt att de järnvägssatsningar som så väl behöver kommer till stånd. Det hade känts mycket bättre om vi här i kammaren hade kunnat ta i hand och varit överens om att vi behöver viktiga järnvägssatsningar. Det vore märkligt om man då trängde in isbrytarna i detta. Vilka satsningar ska man i så fall ta bort? Vi behöver alla transportslag, och alla kompletterar varandra. Det är viktigt. Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i utskottets betänkande i dess helhet. Sjöfarten fyller en väldigt viktig roll i omställningen till ett hållbart samhälle och en klimatsmart transportsektor. Trafiken står för ungefär en tredjedel av utsläpp, och vägtrafiken står för en stor andel av dessa utsläpp. Utsläppen från vägtrafiken minskar på tok för långsamt. Att flytta trafik från väg till järnväg och från väg till sjöfart är därför ett smart och effektivt sätt att minska utsläppen. Sjöfarten har därför varit en högt prioriterad fråga för i regeringsställning under de två gångna mandatperioderna. Vi ser nu resultat av det. Ledamoten redogjorde för mycket av det som den rödgröna regeringen genomfört. Vi har bland annat infört ekobonusen som syftar till att flytta transporter från väg till sjöfart. Vi har inrättat en nationell samordnare för inrikes sjöfart. Och vi har antagit en godstransportstrategi samt genomfört en rad åtgärder inom ramen för den. Att transportera mer gods till sjöss är alltså en viktig fråga som vi prioriterar högt. Men det är också viktigt att komma ihåg att sjöfarten i hög grad drivs av fossila bränslen, och framöver kommer större ansträngningar att krävas för att ställa om sjöfarten. Elektrifiering utgör en viktig del för att ställa om sjöfarten. Elektrifieringen kan fungera väldigt bra på kortare sträckor och även i kombination med andra drivmedel. Det finns goda exempel runt om i , bland annat mellan och , men mer måste göras för att elektrifiera sjöfarten. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Sjöfartsfrågor Ett alternativt bränsle som jag särskilt vill lyfta fram är flytande biogas, så kallad LBG.