bet · H901NU12 · 2022-02-18 00:00:00 — Företagen kan genom Startup få insikter och verktyg att ta sina bolag till nästa nivå, inspireras och coachas av experter, entreprenörer och investerare, få tillgång till nätverk med erfarna investerare, journalister och storbolag, delta på individuella och gemensamma matchningsaktiviteter som genomförs både nationellt och internationellt och få skräddarsydda möten med kunder och investerare i Startup internationella program. Swedish Cleantech är en webbplats som riktar sig till den som driver ett företag inom miljöteknik, dvs. inom områden som energi, vatten och avlopp, avfall och återvinning, infrastruktur, transporter eller avancerade material. Webbplatsen erbjuder företag hjälp att utveckla sina affärer på hemmamarknaden och att förbereda sig för export genom samlad tillgång till kunskap, finansiering och nätverk. Här får man även en överblick över hur företag kan hitta finansiering, rådgivning och samarbetspartner och få kontakt med aktörer som jobbar inom miljöteknikområdet. Även erbjuder nystartade mikroföretag bidrag för att genomföra projekt med stor potential och hög risk, som ökar företagets möjligheter att attrahera kunder, kapital eller investeringar. Innovativa Startups steg 1 utlystes . Start Up Energy Transition () är en internationell plattform som stöder transformativa innovationer som påskyndar och möjliggör omställningen till ett hållbart energisystem. Plattformen består av det årliga och och drivs av den tyska energimyndigheten () tillsammans med intresseorganisationen (). Regeringen gav och i uppdrag att utveckla förutsättningarna för forskningsintensiva startup-företag med långa utvecklingscykler (s.k. deep tech) att växa i (N2021/02465). Ett särskilt fokus ska läggas på dels företag som bidrar till den gröna omställningen inom bl.a. nya material och energi-, vatten- och bioteknik, dels företag inom avancerad digitalisering som t.ex. artificiell intelligens, mikroelektronik och kvantteknik. ska, med stöd av , lämna en delredovisning av uppdraget. Uppdraget ska slutredovisas . är helägt av svenska staten. Enligt ägaranvisningen ska bl.a. bedriva industriforskning i institutsform och skapa förutsättningar för att utveckla verksamheten så att den, med fokus på forskning, utveckling, innovation och därtill kopplade tjänster, väsentligt bidrar till att stärka det svenska näringslivets konkurrenskraft och verkar för en hållbar tillväxt. gör detta bl.a. genom att främja och utveckla samarbeten, rörlighet och samverkan såväl mellan akademi, näringsliv och offentlig sektor som inom samt främja näringslivets förmåga och den egna förmågan att medverka i och dra nytta av EU-samarbeten och andra internationella samarbeten. Vidare gäller att stöder en innovativ utveckling, hållbar tillväxt och förnyelse i små och medelstora företag samt särskilt utvecklar metod- och kunskapsstöd till medelstora företag. Propositionen Forskning, frihet, framtid – kunskap och innovation för Regeringen presenterade propositionen Forskning, frihet, framtid – kunskap och innovation för (prop. 2020/21:60), i vilken inriktningen för forskningspolitiken –2024 redovisas. Enligt regeringen bör politiken utgå från målet att ska vara ett av världens främsta forsknings- och innovationsländer och en framstående kunskapsnation. I propositionen redovisas samhällsutmaningar inom fem områden som regeringen anser att den strategiska forskningen och innovationssatsningarna behöver ta sig an – klimat och miljö, hälsa och välfärd, digitalisering, kompetensförsörjning och arbetsliv samt ett demokratiskt och starkt samhälle. När det gäller innovation framhåller regeringen att innovationssystemet ska stärkas med satsningar som avser bl.a. strategiska innovationsprogram, forskningsinstitut, test- och demonstrationsmiljöer och sänkta trösklar för nyttiggörande och kommersialisering. Regeringen anför att dessa satsningar kommer att bidra till att möta samhällsutmaningarna, nyttiggöra forskningsresultat och stärka som kunskapsnation. I propositionen presenterar regeringen övergripande satsningar på bl.a. strategisk forskning och innovationer som ska möta samhällets utmaningar, forskningsinfrastruktur för utveckling och tillväxt, stärkt innovationskraft och en nationell strategi för EU-samarbetet inom forskning och innovation. Regeringen anger vidare att det nationella innovationssystemet behöver stärkas och utvecklas för att möta samhällsutmaningar, nyttiggöra forskningsresultat och stärka det globalt konkurrensutsatta näringslivet i hela landet. Regeringen ser därför ett behov av att stimulera näringslivets fortsatta förmåga att investera i forskning och innovation, särskilt forskningsintensiva små och medelstora företag, för att främja samhällets omställning och näringslivets omstart och förnyelse. De innovationssatsningar som föreslås riktas bl.a. till förbättrad samverkan mellan stora såväl som små och medelstora företag, lärosäten, forskningsinstitut och offentlig sektor i hela landet. Parallellt skapas förutsättningar som bidrar till en omställning och hållbar utveckling i linje med Agenda 2030 där innovation spelar en central roll när det gäller att ta itu med globala utmaningar. Regeringen framhåller också att tillgången till relevanta test- och demonstrationsmiljöer i alla delar av landet utgör en central funktion i ett välfungerande och internationellt konkurrenskraftigt innovationssystem. Eftersom dessa miljöer ofta kräver stora investeringar som de flesta företag inte har råd att vare sig bygga eller driva menar regeringen att offentliga investeringar från bl.a. staten och regionerna är en förutsättning. Regeringen anser därför att det bör genomföras insatser inom test och demonstration inom de fem samhällsutmaningar som även omfattar regeringens fyra samverkansprogram. Regeringen tillför därför medel till bl.a. för vidareutveckling och investeringar i test och demonstration samt för att stimulera nyetableringar av test och demonstration både i privat och i offentlig regi, såväl som stärkt internationellt samarbete. Därtill anser regeringen att det är viktigt att säkerställa att den statliga organisationen för forsknings- och innovationsfinansiering är väl anpassad till samhällsutmaningarna och fungerar på ett ändamålsenligt, kvalitativt, samordnat och kostnadseffektivt sätt för att ska kunna vara ett av världens främsta forsknings- och innovationsländer. Det handlar dels om de statliga forskningsfinansiärerna, dels om övriga myndigheters forsknings- och innovationsfinansiering. Regeringen anför att den därför ser skäl att göra en översyn av den statliga forskningsfinansieringen. I budgetpropositionen lämnade regeringen förslag och redovisade bedömningar om ökade medel till forskning och innovation. beslutade att ge bl.a. näringsutskottet tillfälle att yttra sig över regeringens proposition och eventuella följdmotioner i de delar som rör näringsutskottets beredningsområde. Utskottet uttalar i yttrandet sitt stöd för den presenterade inriktningen för forsknings- och innovationspolitiken som har sin grund i budgetpropositionen (yttr. 2020/21:NU3y). förordar att utbildningsutskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden. I yttrandet finns fyra avvikande meningar (M, SD, V, KD) och ett särskilt yttrande (L). föreslog att skulle anta regeringens proposition och avslå samtliga motionsyrkanden (bet. 2020/21:UbU16). biföll utskottets förslag . Nationella forskningsprogrammet om hav och vatten Regeringen gav 2017 i uppdrag till bl.a. Formas att inom de områden som regeringen i särskild ordning bestämmer inrätta tioåriga nationella forskningsprogram som kan bidra till att möta olika samhällsutmaningar. Formas har i uppdrag att inrätta sådana program inom områdena klimat, hållbart samhällsbyggande och livsmedel. Regeringen har i den forsknings- och innovationspolitiska propositionen avsatt 2021, 2022, 2023 och 2024 för inrättandet av ett nationellt forskningsprogram om hav och vatten. Regeringen gav därför Formas uppdraget att inrätta ett tioårigt nationellt forskningsprogram om hav och vatten. Det nationella forskningsprogrammet om hav och vatten ska skapa förutsättningar för ett strategiskt och långsiktigt arbetssätt med ett helhetsperspektiv på vatten. Det ska underlätta ett nära samarbete mellan forskare och intressenter och samla finansiärerna inom vattenområdet. Forskning om havsmiljön i , som ett av världens mest förorenade hav, och , som en av världens mest trafikerade farleder, ska vara en del av programmet. Forskning om styrmedel och stöd för innovation för livskraftig vattenmiljö och effektivare användning av vattenresurser ska också ingå. Regeringens arbete med artificiell intelligens Regeringen presenterade en nationell inriktning för artificiell intelligens, AI (N2018.14). I den pekar regeringen ut en övergripande färdriktning för AI-arbetet i och lägger en grund för kommande prioriteringar. Regeringen konstaterar att AI har potential att bidra med betydande nytta inom en mängd områden genom ökad ekonomisk tillväxt såväl som lösningar på miljömässiga och sociala samhällsutmaningar. Regeringens målsättning är att ska vara ledande i att ta till vara möjligheterna med användning av AI för att stärka både den svenska välfärden och den svenska konkurrenskraften. För att kunna nyttiggöra AI i det svenska samhället finns enligt regeringen ett antal centrala förutsättningar som spelar en särskilt viktig roll. Dessa är utbildning, forskning, innovation och användning samt ramverk och infrastruktur. Vad gäller forskning anför regeringen vidare bl.a. att behöver starka relationer med ledande internationella AI-forskningsmiljöer och att det behövs en stark samverkan mellan näringsliv, offentlig sektor och forskning inom AI. Vad gäller innovation och användning bedömer regeringen att behöver pilotprojekt, testbäddar och miljöer för utveckling av AI-applikationer inom offentlig och privat sektor med potentialen att bidra till att användningen av AI utvecklas på ett säkert och ansvarsfullt sätt. Vidare behöver fortsätta att utveckla arbetet med att förebygga och hantera riskerna med AI och att utveckla partnerskap och samarbeten kring användningen av AI-applikationer med andra länder, särskilt inom EU. När det gäller ramverk och infrastruktur anför regeringen bl.a. att behöver utveckla regler, standarder, normer och etiska principer som vägledning för etisk och hållbar AI och användning av AI. Vidare behöver verka för svenska och internationella standarder och regelverk som främjar användning av AI och förebygger risker, kontinuerligt se över behovet av digital infrastruktur för att tillvarata möjligheterna som AI kan ge och fortsätta arbetet med att tillgängliggöra data som kan utgöra en samlad infrastruktur för att använda AI på områden där det tillför nytta. Därtill behöver fortsätta att ta en aktiv roll i EU:s arbete med att främja digitalisering och med att möjliggöra den nytta som användningen av AI kan medföra. Regeringen beslutade att inrätta en kommitté inriktad på tvärsektoriell policyutveckling, innovation och etik – Komet (dir. 2018:85). Kommitténs arbete ska stärka regeringens förmåga att hantera komplexa och sektorsövergripande frågeställningar och särskild vikt ska läggas på frågor där rådande policyer eller avsaknad av sådana hindrar eller hämmar innovation. I uppdraget anges att det är angeläget att verka för ökat samarbete i syfte att påskynda arbetet med policyutveckling inom prioriterade områden. Arbete som redan utförs för att bidra till innovation ska tas till vara, och hänsyn ska tas till de krav som ställs för att värna säkerhet. Kommitténs arbete ska i huvudsak ta sin utgångspunkt i prioriteringar och resultat från regeringens fem samverkansprogram och den fjärde industriella revolutionens teknologier. Kommittén ska hjälpa regeringen i arbetet med att identifiera policyutmaningar, bidra till att minska osäkerheten kring gällande regler och påskynda policyutveckling kopplad till den fjärde industriella revolutionens teknologier inom inledningsvis tillämpningsområdena precisionsmedicin, uppkopplad industri samt uppkopplade och automatiserade fordon, farkoster och system. Kommitténs arbete avgränsas så att det inte ska omfatta den offentliga sektorns digitalisering eller skatte- och socialavgiftsfrågor. Kommittén ska, utifrån sitt syfte att främja policyutveckling, bidra till att skapa goda förutsättningar för innovation och stärkt konkurrenskraft i hela landet genom att – göra fördjupade analyser av eventuella hinder i form av lagstiftning eller annan osäkerhet om gällande policyer – där det är relevant, kartlägga behov av erforderlig anpassning av regelverk – kontinuerligt leverera policyutvecklande förslag till regeringen – främja dialog mellan relevanta myndigheter, , regionala aktörer, organisationer, lärosäten, institut, idéburen sektor och näringsliv för effektiv samverkan kring policyutveckling – samordna sina förslag med andra, men också bygga vidare på pågående, policyutvecklande initiativ som exempelvis finns inom ramen för regeringens samverkansprogram, myndigheters uppdrag och olika test- och demonstrationsmiljöer, även kallade testbäddar – samverka med internationella aktörer såsom EU-organ, , Världs-ekonomiskt forum och deras center för policyutveckling samt andra länder som exempelvis de med vilka har innovationspartnerskap. En referensgrupp, med representanter från , myndigheter, regionala aktörer, näringslivet och organisationer med erfarenhet av policyutveckling, har knutits till kommittén. Kommittén har lämnat årsrapporter över arbetet . Uppdraget skulle enligt ursprungsdirektivet slutredovisas . beslutade regeringen att förlänga utredningstiden. Enligt tilläggsdirektivet ska kommittén vidare verka för att samhället på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt tar till vara de möjligheter som ges med ny teknik och innovation samt bidra till genomförandet av Agenda 2030 och de globala målen för hållbar utveckling (dir. 2021:1). Uppdraget ska slutredovisas . Regeringen beslutade att ge Arbetsförmedlingen, , Myndigheten för digital förvaltning (Digg) och i uppdrag att främja offentlig förvaltnings förmåga att använda AI i syfte att stärka välfärd och konkurrenskraft. Digg ska samordna myndigheternas arbete (I2021/01825). Enligt uppdraget ska myndigheterna bl.a. ta fram en guide för offentlig förvaltning för att öka förståelsen och möjligheterna för verksamheter inom offentlig förvaltning att använda AI. Guiden ska beskriva de steg en verksamhet behöver ta för att framgångsrikt kunna använda sig av AI. Uppdraget ska rapporteras löpande till och ska slutredovisas . Regeringen gav 2017 ett särskilt uppdrag att främja öppen och datadriven innovation (Fi2016/01589/SFÖ [delvis], Fi2017/01431/DF [delvis], Fi2017/02164/DF). Syftet med uppdraget var att öka vidareutnyttjandet av öppna data och handlingar från den offentliga förvaltningen. Uppdraget genomfördes i samverkan med , och samt i samråd med Lantmäteriet och . Målet med uppdraget var att underlätta för offentliga aktörer att synliggöra aktuella samhällsutmaningar som kan lösas med öppen och datadriven innovation. För detta ändamål lanserades en plattform, , för utmaningsdriven innovation, främst ämnad för offentliga aktörer. Uppdraget redovisades 2018 (dnr Ä 2017-896). Regeringen gav Digg uppdraget att öka den offentliga förvaltningens förmåga att tillgängliggöra öppna data, bedriva öppen och datadriven innovation samt använda AI (I2019/01416/DF, I2019/01020/DF [delvis]). Digg skulle dels öka förmågan att tillgängliggöra öppna data, dels öka förmågan att bedriva öppen och datadriven innovation i samverkan mellan forskning, näringsliv och civilsamhälle. Inom ramen för uppdraget skulle Digg bl.a. genomföra pilotverksamhet på plattformen för öppen och datadriven innovation, , samt lämna förslag till långsiktig förvaltning och finansiering av . Uppdraget slutrapporterades (dnr 2019-139). for startade som ett hackathon, dvs. en form av innovationstävling med syfte att främja användningen av öppna data. Initiativet har under Arbetsförmedlingens projektledare vuxit betydligt och skapar värdefulla kopplingar mellan över 100 olika offentliga och privata aktörer i innovationssystem. for har utbildat myndigheter i öppna data samt genom god kommunikation bidragit till en mer datadriven kultur inom offentlig förvaltning. Regeringen beslutade att utse Digg till projektledare för for . Under sitt projektledarskap ska Digg verka för att for utvecklas från ett årligt event till ett ständigt pågående arbete som främjar öppen och datadriven innovation som en integrerad del av den offentliga verksamheten. Digg ska i samverkan med deltagande myndigheter, regioner och kommuner inventera och formulera andra samhällsutmaningar som kan ligga till grund för inriktningen på for . Innovativa lösningar som kan skalas upp i offentlig förvaltning ska prioriteras. ska i samråd med Digg nyttja for i sin främjandeverksamhet. Offentligt finansierade tävlingar förekommer vid myndigheter och offentliga forskningsinstitut som t.ex. PRV, , , och Formas. Det förekommer även samarbeten mellan dessa. Infra är en del av , och Formas gemensamma satsning på strategiska innovationsprogram. anordnar Infra innovationstävlingar för en hållbar och innovativ transportinfrastruktur. Även lanserade innovationstävlingen som är en pilotsatsning för innovation med syftet att bidra till att skapa förutsättningar för att säkert dela och använda känsliga data. om effektutvärderingar av näringspolitiken Regeringen överlämnade skrivelsen om effektutvärderingar av näringspolitiken – bristande tillförlitlighet till . I skrivelsen redovisar regeringen sin bedömning samt vidtagna och planerade åtgärder med anledning av iakttagelser och rekommendationer i granskningsrapporten. Regeringen anför att den sedan tidigare granskning arbetat strategiskt för att utveckla förutsättningarna för en mer systematisk uppföljning, utvärdering och analys av näringspolitiska insatser. Vidare framhåller regeringen att den kontinuerligt arbetar med att utveckla resultatredovisningen inom utgiftsområde 24 Näringsliv. Ambitionen är att kedjan från insatsers bidrag till måluppfyllnad ska vara tydlig i regeringens redovisning till . Regeringen har med anledning av granskning gett Tillväxtanalys i uppdrag att kartlägga företagsfrämjande insatser för att på så sätt skapa en bättre överblick över bl.a. de samlade stöden och skapa förutsättningar för ändamålsenliga utvärderingar (N2021/00918 och N2021/00293). Uppdraget slutredovisades av Tillväxtanalys (dnr 2021/48). Rapporten bereds inom . Tillväxtanalys har i enlighet med budgetpropositionen tilldelats för att genomföra fler effektutvärderingar och för att utveckla en heltäckande databas som stöd för utvärdering av offentliga insatser inom näringspolitiken. respektive 2023 beräknas 3 respektive tillföras myndigheten för samma ändamål. Regeringen anför att den med anledning av iakttagelser och rekommendationer planerar en ny översyn av ägaranvisning inom vilken regeringen avser att i sin helhet se över de uppdragsmål som förutsätter att genomför årliga utvärderingar i förhållande till en jämförelsegrupp. Enligt information från kommer uppdragsmålen att justeras i samband med bolagsstämman . Avslutningsvis anför regeringen att de åtgärder man avser att vidta utifrån granskning ytterligare förstärker arbetet med att bättre kunna redovisa resultat och kunskapsunderlag om näringspolitikens samlade effekter. Utskottet underströk i sitt betänkande 2020/21:NU26 vikten av att statens medel används på ett så ansvarsfullt och effektivt sätt som möjligt och framhöll att det är nödvändigt att följa upp och utvärdera politiken. Utskottet välkomnade om effektutvärderingar av näringspolitiken och konstaterade bl.a. att det pågår ett kontinuerligt arbete inom och övriga myndigheter med att utveckla metoder och analyser för att bättre kunna redovisa uppnådda resultat. Utskottet framhöll vidare att det såg flera fördelar med att myndigheter samverkar när det gäller utvärderingar av näringspolitiken och att det bl.a. kan öka effektutvärderingarnas kvalitet. Utskottet föreslog slutligen att skulle lägga regeringens skrivelse till handlingarna och avslå samtliga motioner. Kammaren biföll utskottets förslag. I betänkandet finns tre reservationer (M, SD, KD). I två reservationer förordades tillkännagivanden om att regeringen bör vidta ytterligare åtgärder med anledning av rekommendationer och företagsstödens utformning och utvärdering (M, SD, KD). I förordningen (2016:1048) med instruktion för Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser fastställs bl.a. Tillväxtanalys uppgifter och vad som gäller för myndighetens samverkansarbete. Enligt 1 § i förordningen har myndigheten i uppgift att utveckla och tillhandahålla kvalificerade kunskapsunderlag för tillväxtpolitiken genom att genomföra, främja och stödja framtagandet av utvärderingar och analyser. Myndigheten ska vidare utifrån olika perspektiv utvärdera, analysera och redovisa effekter av statens insatser för hållbar nationell och regional tillväxt och näringslivsutveckling. Myndigheten ska ta fram beslutsunderlag och rekommendationer för utveckling, omprövning och effektivisering av de statliga åtgärderna samt, om det är relevant, peka på viktigare målkonflikter. Myndigheten ska särskilt fokusera på samlade effekter av tillväxt- och näringspolitiska insatser. Det framgår också av 14 § att myndigheten ska bidra med statistiskt material samt aktivt sprida kunskap och erfarenheter från samt resultat av sina utvärderingar och analyser till myndigheter och andra intressenter. När det gäller samverkan står det i 15 § att myndigheten ska samverka med berörda aktörer när det gäller dokumentation och utformning av insatser i syfte att de ska vara möjliga att utvärdera. Detta innefattar även uppgifter avsedda för myndighetens mikrodatabas för statliga företagsstöd som berörda aktörer ska rapportera till i en ändamålsenlig omfattning och utformning. Myndigheten ska i sin utvärderande verksamhet föra en dialog med genomförandemyndigheter som kan komma att beröras av verksamheten. riktade regeringen ett antal åtgärder till näringslivet med anledning av den pågående pandemin. Regeringen beslutade därför att genom Tillväxtanalys regleringsbrev ge ett uppdrag till myndigheten att påbörja en strukturerad uppföljning och utvärdering av pandemistödens sammanlagda effekter på företagen. Uppföljningen avgränsas till de nationella stöd som ingår i den kartläggning som Tillväxtanalys genomfört (Styrmedelsmix i pandemin, Tillväxtanalys dnr 2020/180). Uppdraget ska genomföras i dialog med de stödgivande myndigheterna när det gäller datainsamling och tillgång till data för stöden. Enligt uppdraget ska avstämning ske med under arbetets gång. Uppdraget ska slutredovisas till regeringen . Delredovisningar ska lämnas till regeringen , och . Tillväxtanalys har vidare ett uppdrag från regeringen att utvärdera effekterna av företagsstödjande insatser inom de nio regionalfondsprogrammen för tillväxt och sysselsättning –2020. Utvärderingen ska omfatta både effekterna av respektive program och de sammantagna effekterna av samtliga program. Tillväxtanalys ska i genomförandet av uppdraget ha en nära dialog med . Uppdraget ska redovisas till regeringen (N2020/02355). Tillkännagivande om oberoende effektutvärderingar riktade på förslag av utskottet ett tillkännagivande till regeringen om att den bör tydliggöra att oberoende effektutvärderingar av statliga stöd till innovation och företagande bör vara för stödgivande myndigheter (bet. 2017/18:NU12, rskr. 2017/18:238). Utskottet framhöll bl.a. att det anser att det är viktigt att statliga stöd till företag bidrar till ökad tillväxt och är samhällsekonomiskt lönsamma.