bet · H901KU20 · 2022-06-07 00:00:00 — Hon framförde också att nämndens ståndpunkt i frågan inte med säkerhet kunde anses spegla de rådande åsiktsförhållandena i . Det som framfördes ska ses i ljuset av att det inte var aktuellt att fatta något beslut i fråga om kärnkraftens hållbarhet, utan diskussionerna avsåg de höga energipriserna. På grund av bristande enighet vad gäller energifrågorna fick diskussionen inte heller något avtryck i slutsatserna från mötet. Som svar på frågor anförde statsministern vidare bl.a. följande. Det rådde inte någon tveksamhet vid vad som var ståndpunkt i frågan, och den var i enlighet med uppfattning. Stats- och regeringscheferna har full förmåga att förstå vad som var regeringens ståndpunkt men också komplexiteten i den parlamentariska situationen. Det var första gången som varit med om att drivit fram en uppfattning som inte nödvändigtvis återspeglar majoritetsförhållandena i . För att ska få maximalt inflytande i EU är det viktigt att det finns en viss handlingsfrihet för ministrarna att utifrån vad som händer på mötet göra en bedömning av när det är lämpligt att göra ett inlägg. Alla stats- och regeringschefer kan inte heller ta upp alla frågor eftersom mötena då blir ohanterliga. Enligt regeringsformen och riksdagsordningen har regeringen en skyldighet att samråda med inför möten och beslut i . Syftet med att inrätta en var att tillförsäkra ett inflytande över beslutsprocessen i EU. Principerna för sammansättning diskuteras utförligt i förarbetena. Det har ansetts vara en fördel om nämnden innehåller representanter för samtliga partier eftersom regeringen då kan skapa sig en bild av opinionsläget i hela . För att nämnden ska få en stark politisk ställning har det ansetts att alla partier över fyraprocentspärren ska vara representerade i nämnden, att nämnden ska vara proportionellt sammansatt och ha en begränsad storlek för att kunna fungera väl som ett samrådsorgan. ska vara proportionellt sammansatt ledde till slutsatsen att nämndens storlek måste variera beroende på valutgången och att för varje valperiod skulle besluta om nämndens storlek. Utskottet noterar att dessa krav delvis är oförenliga och antagligen aldrig kan tillgodoses fullt ut. Som utskottet har uttalat är uttalanden inte mandat i strikt mening eftersom det är regeringen som företräder i EU. Trots att samrådet inte är konstitutionellt bindande är det dock ändå möjligt att betrakta resultatet av samrådet som ett slags mandat. Enligt praxis förväntas regeringen agera i enlighet med givna mandat och att fullfölja dem. Utskottet anser att denna praxis bör bestå och att roll som samrådsorgan måste vidmakthållas. kan situationer uppstå som innebär att regeringen bedömer att intressen bäst företräds genom att den svenska ståndpunkten avviker från mandat. Regeringen måste ha ett visst handlingsutrymme att avvika från ett mandat, men endast om det finns mycket goda skäl för detta. I detta sammanhang måste det framhållas att det endast är kammare som kan uttala sig på vägnar. Uttalanden av ett utskott eller av är inte bindande för hela , men kan vara uttryck för de rådande åsiktsförhållandena i . Som utskottet har uttalat ankommer det ytterst på regeringen att under parlamentariskt ansvar inför ta ställning till om de meningsyttringar som kommer till uttryck vid samråd med speglar de rådande åsiktsförhållandena i . En situation som kan uppstå, även om den hör till ovanligheterna, är när samrådet i mynnar ut i ett mandat som på ett befogat sätt inte kan antas ge uttryck för de rådande åsiktsförhållandena i . Så är fallet när majoriteten som kommer till uttryck i inte speglar majoritetsförhållandena i hela sett till partiernas storlek. Om regeringen i en sådan situation väljer att avvika från mandat ska det, i enlighet med praxis, redovisas för . Att i ovannämnda situation avvika från mandat får enligt utskottets bedömning anses vara förenligt med det parlamentariska styrelseskickets grunder och det därtill hörande ansvarsutkrävandet inom ramen för kontrollmakt. Av granskningen har framkommit att dåvarande och nuvarande statsministern hanterat den situation som förelåg på delvis olika sätt. Vad utskottet anfört ovan bör kunna ge ledning för hur liknande situationer kan hanteras framöver. Utskottet vill även framhålla att regeringen får förutsättas agera på ett sätt vid möten i EU som inte skapar oklarhet om vad som utgör ståndpunkt i en fråga. Det är regeringen som företräder inom EU och den gör det under parlamentariskt ansvar. 1.2 Dåvarande energi- och digitaliseringsministerns agerande vid I en anmälan till (dnr 459-2021/22), bilaga A1.2.1, begärs att utskottet granskar om dåvarande energi- och digitaliseringsministern agerande vid mötet i rådet för transport, telekommunikation och energi () står i strid med mandatet från . Vid regeringens samråd med inför slog en majoritet i fast att ministern skulle ta till orda och föra fram att den svenska uppfattningen är att svensk och europeisk kärnkraft ska klassas som hållbar. Enligt anmälaren följde inte ministern det mandat han fick av eftersom han inte vid lyfte vikten av att klassa kärnkraft som hållbar i taxonomin. Till grund för granskningen har legat bl.a. en promemoria som upprättats inom Infrastrukturdepartementet, bilaga A1.2.2. Enligt 10 kap. 10 § regeringsformen (RF) ska regeringen fortlöpande informera och samråda med organ som utses av om vad som sker inom ramen för samarbetet i Europeiska unionen. Närmare bestämmelser om informations- och samrådsskyldigheten meddelas i riksdagsordningen (RO). Enligt 7 kap. 3 § RO ska för varje valperiod inom sig välja en unionen () för samråd enligt 10 kap. 10 § RF. ska bestå av ett udda antal ledamöter, lägst 15 (7 kap. 4 § RO). Antalet ledamöter i fastställs av på förslag av valberedningen. Enligt 7 kap. 14 § första stycket RO ska regeringen underrätta om frågor som ska beslutas i Europeiska unionens råd. Regeringen ska också rådgöra med om hur förhandlingarna i rådet ska föras inför besluten i rådet. Enligt andra stycket ska regeringen även rådgöra med nämnden inför möten och beslut i . roll och sammansättning diskuterades i det utredningsarbete som föregick inrättandet av . fattade på förslag av den s.k. ett principbeslut om att inrätta en unionen () då inträdde som medlem i EU (förs. 1993/94:TK3 s. 29 f.). I motiveringen för principbeslutet att inrätta en framhöll som det viktigaste argumentet att måste tillförsäkras ett inflytande över beslutsprocessen i EU eftersom vid ett medlemskap avhänder sig beslutanderätt till EU. Eftersom i EU – liksom i andra internationella sammanhang – företräds av regeringen, måste detta inflytande kanaliseras via regeringen. Ett nära samspel mellan riksdag och regering är också viktigt för att ska kunna agera på ett kraftfullt och trovärdigt sätt i EU-sammanhang. Termen ”nämnd” används enligt principbeslutet i stället för ”utskott” för att markera att detta organ har rådgivande uppgifter snarare än beredande uppgifter i traditionell bemärkelse (förs. 1993/94:TK3 s. 31). Principerna för nämndens sammansättning diskuteras utförligt i förarbetena. inför EG (SOU 1993:14 s. 245 f.) ansåg att det var tre krav som kunde ställas på den skulle få en stark politisk ställning. För det första borde alla partier som passerat fyraprocentsspärren vara representerade i nämnden. För det andra borde nämnden ha en proportionell sammansättning. För det tredje borde nämnden ha en begränsad storlek för att kunna fungera väl som samrådsorgan. Dessa krav stod delvis i konflikt med varandra och kunde inte fullt ut tillgodoses annat än i vissa tämligen osannolika parlamentariska situationer. uppfattning var att alla i representerade partier som passerat fyraprocentsspärren skulle vara företrädda i nämnden och att nämnden skulle vara proportionellt sammansatt. Detta ledde till slutsatsen att nämndens storlek måste variera beroende på valutslaget. skulle således för varje valperiod få besluta hur stor nämnden ska vara. Utredningen ansåg att suppleanter borde utses. delade uppfattning att de nämnda tre principerna aktualiseras då nämndens storlek och sammansättning bestäms. framhöll att huvudargumentet för att alla partier ska vara representerade i nämnden är att alla partier med tydlig förankring i väljarkåren har berättigade krav på insyn och inflytande på nämndens arbete. Utredningen ansåg det också vara en fördel, sett ur regeringens synvinkel, om nämnden innehåller representanter för samtliga partier. På så sätt skulle regeringen kunna skapa sig en bild av opinionsläget i hela (förs. 1993/94:TK3 s. 31 f.). anförde att mot principen om proportionell representation hade hävdats att nämnden inte har några beslutande uppgifter och att den därför inte behöver ha en sammansättning som avspeglar majoritetsförhållandena i . För principen talade däremot önskemålet att nämnden ska kunna utgöra en ”miniriksdag” och att den ska besluta i frågor som gäller nämndens eget arbete. övervägde olika modeller för nämndens sammansättning, men fann att utskottsmodellen var den som bäst svarar mot de krav som kan ställas på ett organ av detta slag. Utredningen ansåg att principerna om proportionell sammansättning och begränsad storlek borde ha fullt genomslag. Principen om representation för alla partier som uppnått ansågs i detta sammanhang tillgodoses nästan fullt ut genom ett system med extra suppleantplatser. Enligt utredningens uppfattning fanns det också klara fördelar med att nämnden följer samma principer för sin sammansättning som utskotten. ställde sig bakom detta ställningstagande vid principbeslutet om nämndens inrättande (förs. 1993/94:TK3 s. 32 f., bet. 1993/94:KU18 s. 38 f.). ställningstaganden och åsiktsförhållanden inom tillkallades en parlamentarisk kommitté för att se över bl.a. arbete med EU-frågor. överlämnade sitt betänkande inför 2000-talet till riksdagsstyrelsen (förs. 2000/01:RS1, bet. 2000/01:KU23). uttalade bl.a. följande om ställningstaganden (förs. 2000/01:RS1 s. 138): Vi vill påpeka att parlamentarismens princip innebär att regeringen skall handla så att den tolereras av . I ett förtroendefullt samarbete mellan riksdag och regering får regeringen förutsättas agera i enlighet med ståndpunkter. Vi kan konstatera att praxis har utvecklats så att det inte anses tillräckligt att regeringen inte gör något som står i strid med synpunkter utan i stället agerar i enlighet med nämndens råd och ståndpunkter. Denna praxis bör bestå. En fråga kan dock utvecklas på ett sätt som gör att regeringen bedömer att en avvikelse från nämndens ståndpunkt är nödvändig. Vi vill i detta sammanhang erinra om möjligheten för regeringen att söka förnyad kontakt med nämnden. Om regeringen ändock inte agerar i enlighet med nämndens ställningstaganden skall regeringen tydligt redovisa skälen för avvikelsen i den skriftliga återrapport som skall tillställas kammarkansliet och efter rådsmötet. Som påpekat måste mycket goda skäl föreligga för att regeringen inte skall företräda nämndens ståndpunkt. Det står fritt att utnyttja de parlamentariska kontrollinstrumenten oavsett vilka skäl regeringen anför för sitt agerande. Det är således och inte regeringen som avgör om de skäl som regeringen anför för sitt agerande är tillräckliga. fick i uppdrag att fortsätta sitt arbete med beredning av frågor som rör arbetsformer och genom tilläggsdirektiv att utvärdera beslut med anledning av förslag om EU-frågornas hantering. överlämnade sitt betänkande i en ny tid till riksdagsstyrelsen (framst. 2005/06:RS3). , som behandlade riksdagsstyrelsens förslag, framhöll i sitt betänkande att endast kammare kan uttala sig på vägnar. Utskottet anförde vidare följande (bet. 2005/06:KU21 s. 31): Uttalanden av utskott eller eller deras ledamöter är således inte bindande för hela . Sådana meningsyttringar kan dock […] vara uttryck för rådande åsiktsförhållanden i . framhöll vidare att den nu föreslagna ordningen med saksamråd med utskott innebär en möjlighet för regeringen att stämma av om ståndpunkter som den har för avsikt att inta i EU-samarbetet är förankrade i . I den bemärkelsen kan således även dessa meningsyttringar få betydelse i den på parlamentariska principer grundade relationen mellan regering och riksdag. Givetvis, fortsatte utskottet, är oförhindrad att vid senare överläggningar med företrädare för regeringen ge uttryck för att åsiktsförhållandena inom har förändrats, exempelvis då regeringen söker samråd för att förankra kompromisser inför beslut i rådet. Utskottet anförde vidare följande (bet. 2005/06:KU21 s. 31 f.): Utskottet vill dock på nytt erinra om att det ytterst ankommer på regeringen att under parlamentariskt ansvar inför ta ställning till om de meningsyttringar som kommer till uttryck vid samråd med utskott och speglar rådande åsiktsförhållanden i . Något om s.k. bokstavsmandat Den parlamentariska uttalade sig i sitt betänkande EU-arbetet i (2017/18:URF1) om s.k. bokstavsmandat, dvs. när gör mer eller mindre ordagranna tillägg i den svenska ståndpunkten med avsikt att företrädare vid rådsmöten ska begära ordet för att framföra dessa. Kommittén uttalade att utgångspunkten är att det måste finnas en medvetenhet från sida om att det är olämpligt att på förhand binda regeringen med fastställda förhandlingsdirektiv och om att regeringen måste ha ett förhandlingsutrymme på rådsmötena. Enligt praxis förväntas regeringen agera i enlighet med givna mandat och fullfölja dem fullt ut. kan regeringen avvika från ett givet mandat, men bara om det finns mycket goda skäl för en bedömning att det är vad som krävs för att bäst tillgodose svenska intressen. Det har framhållits att regeringen vid en sådan bedömning har möjlighet att söka förnyad kontakt med få mandatet justerat. Om regeringen avviker från ett givet mandat ska den tydligt redovisa skälen för det men det är förbehållet att avgöra om skälen varit mycket goda (2017/18:URF1 s. 145). I anslutning till detta ville kommittén framhålla att det inte är lämpligt att ger ett s.k. bokstavsmandat mot regeringens uttryckliga rekommendation, särskilt om mandatet tar upp frågor vid sidan av det som berörs i rådets behandling. Enligt kommittén borde det i ett sådant fall kunna anses finnas mycket goda skäl för en bedömning att svenska intressen bäst företräds genom att regeringen avviker från mandatet, i synnerhet om annars som enda part skulle begära ordet vid frågans behandling vid rådsmötet. Kommittén betonade även att det är ett gemensamt ansvar för regeringen och att resonera sig fram till mandat som är ändamålsenliga för syftet att de svenska ståndpunkterna ska få genomslag. Kommittén anförde vidare att det är en annan sak att ordförande bör sammanfatta resultatet av samrådet på ett sådant sätt att det är tydligt vilket mandat regeringen har fått. Detta ansåg kommittén vara angeläget inte bara för att regeringen ska veta vad den har att förhålla sig till utan även för att ska kunna kontrollera regeringens agerande i efterhand (2017/18:URF1 s. 145). Antalet ledamöter i och Vid tiden för samrådet bestod av 17 ledamöter, varav fem ledamöter från Socialdemokraterna, fyra från , tre från , en från , en från , en från , en från Liberalerna och en från . I kammaren fanns 349 ledamöter, varav 100 ledamöter från Socialdemokraterna, 70 från , 62 från , 31 från , 27 från , 22 från , 20 från Liberalerna och 16 från . En av ledamöterna i kammaren hade lämnat sitt parti (V) och satt i utan partibeteckning. Samrådet med inför möte Av EU-nämndens kallelse och föredragningslista 2021/22:8 till sammanträdet framgår att det var statssekreterare , inte energi- och digitaliseringsministern, som lämnade information till och samrådde med inför det extrainsatta mötet i rådet . På dagordningen för mötet i rådet stod Effekterna av stigande energipriser och möjliga åtgärder på nationell nivå och EU-nivå i . Av den kommenterade dagordningen (daterad ) till framgick att regeringens ståndpunkt var följande: Regeringen välkomnar att kommissionen presenterat ett meddelande innehållande en verktygslåda med möjliga åtgärder inom ramen för befintligt regelverk. Regeringen anser att åtgärder för att bemöta den pågående energikrisen inte får riskera att snedvrida energimarknaden eller utsläppshandelns funktion. Regeringen ser inte heller något behov av ytterligare budgetära mekanismer, eftersom omfattande EU-medel redan finns avsatta till klimatomställningen via EU-budgeten och återhämtningsinstrumentet. Regeringen anser att omställningen till fossilfria energislag behöver påskyndas för att uppnå ambitiösa klimatmål och minska EU:s beroende av fossila bränslen Av uppteckningarna från sammanträde (2021/22:8 § 1) framgår att statssekreteraren anförde bl.a. följande (anf. Efter gårdagens möte i näringsutskottet skulle jag vilja börja med ett förtydligande. Regeringen anser att alla kostnadseffektiva fossilfria lösningar, inklusive bioenergi och kärnkraft, som bidrar till EU:s klimatmål och minskar beroendet av fossila bränslen behövs. Jag hoppas att det här besvarar frågorna från utskottet i går. Så till de ordinarie punkterna för dagens möte. Ett extrainsatt energiministermöte äger rum med anledning av de höga energipriserna runt om i . Vid ministermötet väntas rådet diskutera möjliga åtgärder såväl på nationell nivå som på EU-nivå. Kommissionen har presenterat en verktygslåda med förslag till åtgärder för att mildra effekten av de höga energipriserna på såväl kort som medellång sikt. [– – –] Regeringen välkomnar att kommissionen har presenterat en verktygslåda med möjliga åtgärder inom ramen för befintligt regelverk. Regeringen anser att åtgärder för att bemöta de höga energipriserna inte får riskera att snedvrida energimarknaden eller utsläppshandelns funktion. Regeringen anser också att omställningen till fossilfria energislag behöver påskyndas för att uppnå ambitiösa klimatmål och minska EU:s beroende av fossila bränslen. (M) anförde bl.a. följande (anf. På den tredje punkten landar vi i att vi tycker att man ska ha ett tillägg. Man har i denna toolbox förslag på åtgärder på både kort och lång sikt. Vi ser med glädje på att regeringen i sin föreslagna ståndpunkt pratar om detta med fossilfria energislag. Det tycker vi är klokt. Däremot tycker vi att detta är ett tillfälle för nämnden att ge ett mandat till regeringen att ta till orda i den pågående diskussionen och föra fram den svenska uppfattningen att svensk och europeisk kärnkraft ska klassas som hållbar. Vi tycker att det finns en relevans, givet att toolboxen eller verktygslådan lyfter fram en serie av olika initiativ på det energipolitiska området. förslag är alltså att man ska göra ett tillägg med den här inriktningen. (L) anförde bl.a. följande (anf. Det var också ett bra förtydligande som fördes fram här. Trots det sällar vi oss till om deras föreslagna tillägg att lyfta fram som den svenska uppfattningen att svensk och europeisk kärnkraft ska klassas som hållbar i taxonomin. (KD) anförde bl.a. följande (anf. Även vi ställer oss bakom den linje som från nämnde här tidigare, nämligen att svensk och europeisk kärnkraft ska klassas som hållbar i taxonomin. Det är oerhört viktigt att vi får det tillägget så att det blir så tydligt som möjligt. (SD) anförde bl.a. följande (anf. Man måste därmed kunna trycka på behovet av planerbar och fossilfri elproduktion. Ska vi komma dit är tillägget att kärnkraften ska klassas som hållbar i taxonomin som föreslog väldigt viktigt, så vi ställer oss bakom det tillägget. (C) framhöll följande (anf. Men sedan kommer det upp att man ska anföra att kärnkraft ska klassas som hållbar. Att kärnkraften är en viktig del för att faktiskt klara av det hela finns det ingen som försöker dölja eller inte låtsas om. Men att vi ska gå över från det till att säga att det är en hållbar investering framöver och att den ska in i taxonomin, det håller inte med om. Vi tycker att det till och med vore bekymmersamt om det kom in. (MP) anförde bl.a. följande (anf. Men att kärnkraften skulle klassas som hållbar i taxonomin är verkligen att gå ett steg längre, så det är inget som kan ställa sig bakom. I sitt anförande framhöll statssekreteraren följande (anf. Det har kommit ett huvudförslag till förändrad ståndpunkt från , som har fått stöd av ledamöterna från , , som jag har uppfattat det. Det handlar om att diskutera huruvida vi ska klassa kärnkraften som hållbar i taxonomin. Precis som nämndens ordförande säger är detta inte en fråga som kommer att diskuteras på det här mötet. Frågor som rör taxonomin är finansmarknadsministerns och måste passera finansutskottet. Om ni har uppfattningar om detta borde det alltså gå den vägen. Efter detta inlägg anförde ordförande följande (anf. Jag vill uppmärksamma ledamöter på att detta har beretts i finansutskottet under taxonomiavsnittet. Då blev ståndpunkten så här: Den ska agera aktivt tillsammans med andra medlemsländer i EU för att tydligt värna kärnkraftens villkor och framtid inom ramen för taxonomin. Synpunkten avseende taxonomin är alltså redan framförd till finansutskottet och på utskottets sammanträde. Jag är nog benägen att hålla med statssekreteraren. Om själva hållbarhetskriteriet inte kommer att diskuteras är jag nog beredd att inte ta upp det på sammanträde. Även om detta i allt väsentligt tangerar ämnesområdet har statssekreteraren nu nämnt att hållbarhetskriterier inte kommer att diskuteras. Då sitter vi lite i ett dilemma. Vi är återigen i gränslandet för det som vi tidigare kallade för bokstavsmandat. I ett sådant läge har ordföranden rätt att avslå ett sådant här yrkande. Antingen ajournerar vi mötet och diskuterar ärendet eller så kommer jag inte att lyfta upp detta som ett yrkande från nämndens ledamöter. (M) anförde följande med anledning av detta (anf. För vår del vidhåller vi att vi tycker att man ska framföra detta. Man kan, som ordföranden, bokstavsläsa det – det vill säga att man ska ta en diskussion i detalj om taxonomins kriterier. Det är inte detta vi efterfrågar. Vi efterfrågar att man ska framföra principuppfattningen att kärnkraften ska klassas som hållbar. Att när vi ser framåt framföra principuppfattningen att man ska klassa kärnkraften som hållbar är inte att överträda eller lyfta upp något som annars diskuteras mellan finansministrar, utan det är en relevant ståndpunkt att lyfta på ett om energi. Jag ser inga problem med att vi tar med det i ståndpunkten. Även (SD) stod fast vid behovet av en justering av regeringens ståndpunkt i enlighet med det förslag som var kopplat till taxonomin (anf. (KD) framhöll att han var böjd att hålla med och (anf. Även (L) ställde sig bakom den argumentationslinje som framförde (anf. Statssekreteraren framhöll å sin sida följande (anf. Som jag inledde med att säga anser regeringen att alla kostnadseffektiva fossilfria lösningar, inklusive bioenergi och kärnkraft, som bidrar till EU:s klimatmål och minskar beroendet av fossila bränslen behövs. Däremot kommer vi inte att diskutera hållbarhet eller taxonomin på energiministermötet, och därför bör den punkten inte finnas med. Ordföranden i avslog yrkandet från med hänvisning till att statssekreteraren har informerat nämnden om att taxonomin och hållbarhetskriterier inte kommer att tas upp på det kommande rådsmötet (anf. Efter detta följde en diskussion om ordföranden i kan avvisa ett yrkande på detta sätt. Ordföranden framhöll bl.a. följande (anf. Jag föreslår att vi ajournerar mötet, helt enkelt. Jag är naturligtvis beredd att ta en diskussion om detta, men vi har ett läge där det är väldigt tydligt att statssekreteraren har informerat nämnden om att detta inte kommer att diskuteras vid rådsmötet. Det står uttryckligen i den parlamentariska kommitténs betänkande att regeringen inte ska bindas vid positioner som inte tas upp vid det aktuella rådsmötet. Det är där vi sitter just . Men jag är redo att ta en ajournering kring denna frågeställning. (M) anförde bl.a. följande (anf.