bet · H901FiU16 · 2022-02-02 00:00:00 — Dessa åtgärder bedöms påverka företagens verksamhet negativt – . Regeringen bedömer därför att det ordinarie omställningsstödet och omsättningsstödet till enskilda näringsidkare och till handelsbolag bör utökas till att även omfatta dessa . Som förutsättning för stöd bör företaget under respektive stödperiod ha förlorat av sin nettoomsättning jämfört med referensperioden. Regeringen bedömer vidare att den därutöver bör ha möjlighet att med kort varsel besluta om en utökning av stödet även för , om pandemin bedöms ha en fortsatt stor påverkan på företagen. För anslaget 1:24 Omställningsstöd anvisas . Anslaget får användas för utbetalningar av omställningsstöd till företag. Anslagsbeloppet motsvarar enligt regeringen den beräknade kostnaden för en utökning av stödet . En utökning av stödet förutsätter ett godkännande av Europeiska kommissionen. För anslaget 1:25 Omsättningsstöd till enskilda näringsidkare anvisas . Anslaget får användas för utgifter för ett ekonomiskt stöd till enskilda näringsidkare vars nettoomsättning har minskat i större omfattning till följd av spridningen av sjukdomen covid-19. Anslagsbeloppet motsvarar den beräknade kostnaden för en utökning av stödet . För anslaget 1:26 Omsättningsstöd till handelsbolag anvisas . Anslaget får användas för utgifter för ett ekonomiskt stöd till handelsbolag, inklusive kommanditbolag, som har minst en fysisk delägare och där bolagets nettoomsättning har minskat i större omfattning till följd av spridningen av sjukdomen covid-19. Anslagsbeloppet motsvarar den beräknade kostnaden för en utökning av stödet . För anslaget 1:27 Evenemangsstöd anvisas . Anslaget får användas för utgifter för stöd till vissa arrangörer som planerat för att anordna evenemang, men som till följd av restriktioner med anledning av spridningen av sjukdomen covid-19 inte kan genomföras eller i väsentlig utsträckning måste begränsas. Anslaget får även användas för utgifter för stöd till underleverantörer till en sådan arrangör. Anslaget får därutöver användas för administrativa utgifter som kan räknas till hanteringen av stödet. Evenemangsstödet är ett ekonomiskt stöd till arrangörer av evenemang och underleverantörer till sådana arrangörer. Som exempel på evenemang kan nämnas konserter, scenkonstföreställningar, utställningar, festivaler, mässor, marknader samt idrotts- och sportevenemang. Stödet innebär att staten står för delar av den ekonomiska risken om evenemanget inte kan genomföras eller i väsentlig utsträckning måste begränsas till följd av restriktioner med anledning av spridningen av covid-19. Enligt de nuvarande reglerna är stödet begränsat till att gälla evenemang som genomförts eller skulle ha genomförts juni–. Till följd av den ökade smittspridningen har restriktioner och skärpta allmänna råd återinförts. För att arrangörer även fortsättningsvis ska våga planera för evenemang bör de och deras underleverantörer kunna få ekonomiskt stöd, om det visar sig nödvändigt att ställa in eller i väsentlig utsträckning begränsa evenemang januari–till följd av restriktioner. Regeringen anser därför att stödet bör utökas till att omfatta även . Bemyndigande att skänka bort överskott av skyddsutrustning Regeringen föreslås att den bemyndigas att besluta om att till andra stater eller internationella organisationer skänka överskott av skyddsutrustning, som inte behövs för att säkerställa det nationella behovet och som inte kan avräknas som bistånd. har på uppdrag av regeringen genomfört inköp av skyddsutrustning, medicinteknisk utrustning, läkemedel och annan sjukvårdsmateriel under pandemin för att säkra tillgången i de fall kommuners och regioners egen kapacitet inte räcker till. Kommuner och regioner har dock kunnat skapa och använda egna inköpskanaler som tillgodoser behoven av skyddsutrustning. har därför ett överskott av sådan materiel. Vidare har stora delar av den inköpta skyddsutrustningen en begränsad hållbarhetstid. Enligt 8 kap. 6 § budgetlagen (2011:203) får regeringen besluta att överlåta denna typ av lös egendom, om egendomen inte längre behövs för statens verksamhet. I 8 kap. 7 § samma lag ställs krav på att försäljning ska genomföras affärsmässigt, om inte särskilda skäl talar mot det. Särskilda skäl kan finnas vid t.ex. försäljning av materiel till utvecklingsländer. Avsteg från principen om affärsmässighet bör dock inte göras utan godkännande vid försäljning av egendom som har ett betydande värde (prop. 1995/96:220 s. 109). Regeringen bedömer att möjligheten att sälja skyddsutrustningen är mycket begränsad. För att undvika att användbar skyddsutrustning kasseras är det då bättre att i stället skänka denna till stater där behoven är större eller till internationella organisationer. Skyddsutrustningen beräknas ha ett värde om . Till den del materielen samt transport- och övriga kringkostnader uppfyller kriterierna för internationellt bistånd, enligt den definition som används av Dac, kommer värdet av detta att avräknas från biståndsramen upp till ett belopp om högst och belasta anslaget 1:1 Biståndsverksamhet inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Regeringen bedömer, med hänsyn till denna avräkning, att det inte behövs något särskilt bemyndigande för regeringen för att genomföra denna disposition, även om materielen bedöms ha ett betydande värde. För att regeringen ska ha möjlighet att skänka materiel som inte kan avräknas som bistånd bedöms dock ett bemyndigande vara nödvändigt. Kostnaderna kommer i sådana fall att belasta anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård. Undantag från krav på läkarintyg De flesta arbetstagare får ersättning av en sjukperiod i form av sjuklön från arbetsgivaren. Enligt lagen om sjuklön behöver arbetstagaren styrka nedsättningen av arbetsförmågan genom intyg av en läkare eller tandläkare fr.o.m. den åttonde dagen i sjukperioden. I syfte att begränsa spridningen av covid-19 och minska belastningen på hälso- och sjukvården har det införts ändringar i lagen om sjuklön som innebär att arbetstagaren inte har behövt styrka nedsättningen av arbetsförmågan genom intyg av en läkare eller tandläkare. Det gällde fr.o.m. t.o.m. . Mot bakgrund av den ökade smittspridningen och den ökade belastningen på hälso- och sjukvården bedömer regeringen att det är motiverat att kravet på läkarintyg i en sjukperiod åter tillfälligt tas bort. Lagen om sjuklön föreslås därför ändras så att arbetstagaren inte behöver styrka nedsättningen av arbetsförmågan genom intyg av läkare eller tandläkare. Ändringen görs för att begränsa smittspridning av covid-19 och minska belastningen på hälso- och sjukvården. Enligt lagen om sjuklön ska , under förutsättning att det finns särskilda skäl för det, självmant eller på begäran av arbetsgivaren ålägga arbetstagaren att genom läkarintyg styrka nedsättningen av arbetsförmågan fr.o.m. en tidigare dag än den åttonde dagen i en sjukperiod. Särskilda skäl för ett sådant s.k. läkarintygsföreläggande kan vara att det finns speciella rehabiliteringssynpunkter att ta hänsyn till eller när det finns kontrollskäl som talar för att intyget ska krävas in tidigare. Regeringen anser att det är motiverat att behålla bestämmelserna om läkarintygsföreläggande. Det bör vara aktuellt i relativt få fall och bedöms därför inte utgöra någon stor belastning på hälso- och sjukvården. Förslaget om att slopa kravet på intyg av läkare eller tandläkare ska träda i kraft och tillämpas för tid fr.o.m. . För tid före ska de äldre bestämmelserna fortfarande gälla. Kravet på intyg ska återinföras den dag som regeringen bestämmer. I kommittémotion 2021/22:4373 av m.fl. (KD) anser motionärerna att det som görs i denna ändringsbudget inte är tillräckligt när det gäller stöd till företag. Motionärerna menar att vissa företag är i behov av att korttidspermittera sin personal. Motionärerna är därför kritiska till att regeringen inte öppnar upp för möjligheten att använda den under pandemin justerade lagstiftningen utan håller fast vid att den tillfälliga förlängningen av krisstödet vid korttidsarbete endast ska gälla fram t.o.m. . Därför vill motionärerna att regeringen utvärderar om de företagsstöd som införs i denna proposition är tillräckliga. Proposition 2021/22:89 Extra ändringsbudget – Fler åtgärder på skatteområdet med anledning av coronaviruset Ändringar i statens budget Regeringen föreslår en ny beräkning av statens inkomster . Den nya beräkningen är en följd av de lagförslag som lämnas i propositionen om att förlänga skattefriheten för förmån av fri parkering och om att ytterligare utöka möjligheterna att få tillfälliga anstånd med inbetalning av skatt. Enligt beräkningarna väntas statens inkomster minska med ca 2022 jämfört med den beräkning som godkänts (se tabell 2 i bilaga 2 i detta betänkande). Förlängd skatte- och avgiftsfrihet för förmån av fri parkering Regeringen föreslår att skattefriheten för förmån av fri parkering i anslutning till arbetsplatsen förlängs till att gälla förmåner som lämnas –. Förmån av fri parkering ska också vara avgiftsfri enligt socialavgiftslagen, lagen om allmän pensionsavgift och lagen om allmän löneavgift och ska inte heller tas upp till beskattning enligt lagen om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta. Spridningen av det virus som orsakar sjukdomen covid-19 pågår alltjämt i och i omvärlden. Regeringen och gör bedömningen att vi nu befinner oss i en situation med en ökad smittspridning och ökad vårdbelastning. har fattat beslut om nya rekommendationer som gäller fr.o.m. . vidtog myndigheten ytterligare smittskyddsåtgärder till följd av en kraftigt ökad smittspridning i landet. I rekommendationerna anges bl.a. att vuxna om det är möjligt bör undvika trängsel i kollektivtrafik genom att välja att resa andra tider än i rusningstrafik eller använda andra färdsätt, som t.ex. att gå, cykla eller åka bil. Mot bakgrund av dessa nya rekommendationer bedömer regeringen att det finns ett fortsatt behov av att kunna ta sig till arbetet på annat sätt än med kollektiva färdmedel och även behov av att kunna få fri parkering i anslutning till arbetsplatsen utan att detta förmånsbeskattas. Den tillfälliga skattefriheten för förmån av fri parkering i anslutning till arbetsplatsen bör därför enligt regeringen förlängas. Med hänsyn till den nya virusvarianten och till den ökning av smittspridningen som skett sedan förslaget remitterades anser regeringen att det finns skäl att något förlänga perioden av skattefrihet från till . Den tillfälliga skatte- och avgiftsfriheten för förmån av fri parkering som har gällt t.o.m. regleras i lagen (2021:300) om tillfällig skatte- och avgiftsfrihet för förmån av fri parkering och gåva till anställda. Den lagen upphörde att gälla vid utgången av . Det föreslås därför att förlängningen av skatte- och avgiftsfriheten för förmån av fri parkering regleras i en ny, tillfällig lag. Den nya lagen om fortsatt tillfällig skatte- och avgiftsfrihet för förmån av fri parkering ska träda i kraft . Lagen tillämpas på en förmån som lämnas efter . Lagen ska upphöra att gälla vid utgången av . Den upphävda lagen ska dock fortfarande gälla för förmån av fri parkering som har lämnats –. Utökade möjligheter till tillfälliga anstånd med inbetalning av skatt Befintliga regler om tillfälliga anstånd Under finanskrisen –09 infördes tillfälliga anståndsbestämmelser genom lagen (2009:99) om anstånd med inbetalning av skatt i vissa fall (prop. 2008/09:113, bet. 2008/09:SkU27, rskr. 2008/09:175). Möjligheten att bevilja anstånd enligt den lagen var tidsbegränsad men lagen som sådan var inte tillfällig. För att dämpa tillfälliga likviditetsproblem som kan uppstå för i grunden sunda och livskraftiga företag med anledning av spridningen av sjukdomen covid-19 och åtgärderna för att begränsa smittspridningen återinfördes möjligheten att bevilja anstånd enligt lagen om anstånd med inbetalning av skatt i vissa fall . Från och med detta datum har det således varit möjligt för att bevilja tillfälliga anstånd. Regeringen har med anledning av spridningen av sjukdomen covid-19 och dess konsekvenser föreslagit ändringar i lagen om anstånd med inbetalning av skatt i vissa fall i tre extra ändringsbudgetar och i två extra ändringsbudgetar . Regeringen har även föreslagit att anståndstiden för de s.k. tillfälliga anstånden ska kunna förlängas med ytterligare som längst 15 månader och att en avbetalningsplan då ska löpa . De sistnämnda lagändringarna föreslås träda i kraft (prop. 2021/22:65). Med hänsyn till den allvarliga situation som delar av det svenska näringslivet fortfarande befinner sig i och andra delar befaras hamna i, bedömer regeringen att det finns anledning att överväga ytterligare extraordinära åtgärder. Ett kraftfullt sätt att i ännu högre grad dämpa de likviditetsproblem som kan uppstå för företag i den rådande situationen bedöms vara att ytterligare utöka det högsta antalet redovisningsperioder som anstånd kan beviljas för. En sådan åtgärd skulle innebära att företag som i grunden är sunda och livskraftiga får ännu större möjligheter till anstånd med inbetalning av skatter och avgifter. Anstånd ska kunna beviljas för fler redovisningsperioder Enligt gällande regelverk får anstånd beviljas för högst sju redovisningsperioder för avdragen preliminär skatt och arbetsgivaravgifter. Anstånd med inbetalning av mervärdesskatt som redovisas får beviljas för högst sex redovisningsperioder, medan anstånd för mervärdesskatt som redovisas kvartalsvis får beviljas för högst två redovisningsperioder. Det föreslås att dessa bestämmelser ska ändras på så sätt att anstånd ska kunna beviljas för högst nio redovisningsperioder vardera för dels avdragen preliminär skatt och arbetsgivaravgifter, dels mervärdesskatt som redovisas . När det gäller mervärdesskatt som redovisas kvartalsvis ska anstånd kunna beviljas för högst tre redovisningsperioder. Förslaget innebär bl.a. att ett företag som redan har beviljats anstånd med inbetalning av t.ex. mervärdesskatt som redovisas med sex redovisningsperioder, kan beviljas anstånd med inbetalning av samma typ av skatt för ytterligare tre redovisningsperioder. Förslaget innebär också att systemet för tillfälliga anstånd blir mer enhetligt, på så sätt att taket för hur många månader anstånd kan beviljas blir , oavsett om det rör sig om avdragen preliminär skatt och arbetsgivaravgifter eller mervärdesskatt som redovisas eller kvartalsvis. Anstånd med inbetalning av mervärdesskatt som redovisas helårsvis kan beviljas för högst en redovisningsperiod (ett beskattningsår). Det föreslås att anstånd med inbetalning av den aktuella skatten ska kunna beviljas för högst två redovisningsperioder. Fler valbara redovisningsperioder införs Enligt befintliga bestämmelser får anstånd med inbetalning av avdragen preliminär skatt, arbetsgivaravgifter och mervärdesskatt som redovisas eller kvartalsvis beviljas för redovisningsperioder som infaller –. För att öka företagens valmöjligheter föreslår regeringen att anstånd med inbetalning av nu aktuella skatter och avgifter även ska kunna beviljas för redovisningsperioder som infaller –. Den bortre tidsgränsen för den ursprungliga anståndstiden för sådana skatter och avgifter senareläggs till . Anstånd med inbetalning av mervärdesskatt vars redovisningsperiod är ett beskattningsår föreslås få beviljas även för sådan skatt som ska deklareras . Den bortre tidsgränsen för den ursprungliga anståndstiden för sådan skatt senareläggs till . Lagen föreslås träda i kraft . I kommittémotion 2021/22:4372 av m.fl. (KD) yrkandena 1 och 2 anför motionärerna att regeringen nu återigen har en chans att ge näringslivet långsiktighet genom att utöka antalet redovisningsperioder för anstånd med inbetalning av skatt. I stället för att utöka anståndstiden anser motionärerna att det borde göras . Mot den bakgrunden anser motionärerna att regeringen bör utvärdera om möjligheten till anstånd bör utökas mer än vad som föreslås i propositionen. Vidare anförs att det med propositionens förslag finns en risk för att säsongsföretag faller mellan stolarna när inte redovisningsperioder för hela 2021 görs valbara. Motionärerna anser därför att regeringen bör utvärdera en ytterligare utökning av redovisningsperioder för anstånd. Proposition 2021/22:69 Fortsatt beredskap genom förlängd giltighet av covid-19-lagen och lagen om tillfälliga smittskyddsåtgärder på serveringsställen Regeringens proposition har behandlats av socialutskottet i betänkande 2021/22:SoU9. I betänkandet föreslår socialutskottet att antar regeringens förslag att lagarna ska fortsätta att gälla t.o.m. , dvs. föreslår utskottet ett tillkännagivande till regeringen om att den ska återkomma med ett förslag om att covid-19-lagen och lagen om tillfälliga smittskyddsåtgärder på serveringsställen ska gälla endast t.o.m. . beslutade i enlighet med utskottets förslag i dessa delar (rskr. 2021/22:128). föreslog också ett tillkännagivande till regeringen om att den senast bör redovisa en uppföljning av resultaten av regionernas arbete med testning och smittspårning. Kammaren avslog dock utskottets förslag i den delen (rskr. 2021/22:128). Proposition 2021/22:65 En ytterligare förlängning av anståndstiden för att möjliggöra avbetalning av tillfälliga anstånd överlämnade regeringen propositionen 2021/22:65 En ytterligare förlängning av anståndstiden för att möjliggöra avbetalning av tillfälliga anstånd till . Propositionen hänvisades till skatteutskottet. beslutade regeringen att återkalla propositionen (skr. 2021/22:106). Utskottet anser att av de skäl som anförs i propositionerna bör anta regeringens lagförslag. Utskottet ställer sig också bakom de förslag till ändrad inkomstberäkning som regeringen föreslår samt bemyndigar regeringen att besluta om att till andra stater eller internationella organisationer skänka överskott av skyddsutrustning, som inte behövs för att säkerställa det nationella behovet och som inte kan avräknas som bistånd. De skärpta restriktioner som har införts skapar stora utmaningar för redan hårt drabbade näringar. För att mildra de ekonomiska konsekvenserna och möjliggöra verksamhet under rådande förutsättningar anser utskottet därför att ytterligare bör avsättas 2022 för kultursektorn, utöver vad regeringen föreslår. Förslaget innebär att utgifterna inom utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid ökar med . I tabellen nedan redovisas regeringens förslag till ökade anslag inom utgiftsområdet, utskottets förslag till ökning samt total ökning per anslag. Tabell Förslag till ökade anslag inom utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Bidrag till allmän kulturverksamhet Bidrag till regional kulturverksamhet Bidrag till vissa scenkonstinstitutioner Ersättningar och bidrag till konstnärer Centrala museer: Stiftelser Bidrag till vissa museer Bidrag till allmänna samlingslokaler Sammantaget innebär regeringens förslag i propositionerna tillsammans med utskottets förslag på ökade medel till kultursektorn att anvisade medel på statens budget ökar med 2022 och att statens inkomster minskar med 2022. Statens finansiella sparande försämras med , vilket motsvarar av BNP. Statens lånebehov ökar med 2022. Förslaget om att öka utrymmet för tillfälliga anstånd medför att inbetalningar av skatter kommer att förskjutas i tiden. Anstånden avser skatter som är fastställda men inte betalda. De fastställda skatterna och därmed det finansiella sparandet påverkas inte av den förskjutna betalningen. Däremot påverkas statens lånebehov. När det gäller motionsyrkandena om att utvärdera företagsstöden och anståndstiden noterar utskottet att regeringens förslag om att bevilja anstånd med inbetalning av skatt för fler redovisningsperioder innebär att företag kan välja att ansöka om anstånd med inbetalning av aktuella skatter och avgifter för de redovisningsperioder –och oktober–som ger dem de största lättnaderna. Utskottet konstaterar att det rör sig om totalt 16 valbara redovisningsperioder. I kombination med vad som föreslås om en utökning av anståndsutrymmet kommer anstånd att kunna beviljas för tidigare outnyttjade redovisningsperioder. Utskottet noterar att regeringen fortsätter att följa utvecklingen av de tillfälliga anstånden, vilket utskottet välkomnar. Sammanfattningsvis tillstyrker utskottet proposition 2021/22:89, tillstyrker delvis proposition 2021/22:86 och avstyrker samtliga motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen skyndsamt bör vidta åtgärder när det gäller evenemangsstödet så att aktörer kan få det snabbare och att fler kan få del av det, och detta tillkännager för regeringen. Med anledning av svårigheterna för arrangörer att vid planeringen av evenemangen förutse behovet av nuvarande restriktioner, avser regeringen att förstärka evenemangsstödet januari–. Stödnivån höjs från av kostnaderna och stödtaket höjs . Regeringen avser att lämna en proposition till med förslag om detta . in i pandemin har regeringen återigen återinfört restriktioner i samhället med anledning av den tilltagande smittspridningen. Relativt långtgående och breda restriktioner för restauranger, sport- och kulturevenemang skapar stora utmaningar för redan hårt drabbade näringar. I evenemangs- och kulturbranschen hotas på nytt arbetstillfällen och företag i hela landet. Evenemangstödet infördes som ett nytt krisstöd 2021 då behovet av ytterligare stödinsatser för vissa verksamheter inom kultursektorn, idrotten och civilsamhället var uppenbart. Stödet fyller en viktig funktion, men når ut till alltför få. Evenemangstöd till en arrangör får lämnas med högst av kostnaderna. Utskottet noterar att regeringen avser att höja stödet till , vilket utskottet välkomnar. Vidare anser utskottet att stödets kriterier behöver förtydligas så att det inte råder några tvivel om vilka typer av arrangemang och event som kan ta del av stödet. Regeringen bör säkerställa att den ansvariga myndigheten bidrar med vägledning i ett tidigt skede i planeringsfasen så att arrangörer informeras om huruvida ett evenemang kvalificerar sig för stödet eller inte. Detta stärker förutsägbarheten. Utskottet anser därför att regeringen skyndsamt bör vidta åtgärder, i samråd med relevanta aktörer och intressenter i kultur- och idrottssektorn, för att omarbeta kriterierna för att få ta del av evenemangsstödet så att aktörer kan få stödet snabbare och att fler kan få del av det, samt säkerställa att det finns en tydligare förutsägbarhet när det gäller möjligheten för specifika evenemang att ta del av stödet. Utskottet föreslår att ställer sig bakom vad utskottet anför om kriterier för evenemangsstödet och tillkännager detta för regeringen. Extra ändringsbudget , punkt 1 (S) (S), (S), (S), (S) och (S) anför: Även om vi i sak är eniga med övriga utskottet om tillskottet till kulturen, och välkomnar beredskapen att lyssna in delar av synpunkter på hur stödet bäst kan utformas, vill vi framhålla följande. Vi ser stora problem förknippade med att en majoritet i utskottet på eget initiativ ändrar i statens budget och ökar statens utgifter. Det innebär ytterligare avsteg från en ordnad och sammanhållen budgetprocess. Genom en sammanhållen budgetprocess kan olika angelägna ändamål mätas och jämföras med varandra i relation till det budgetutrymme som finns. Det är en princip som sätts ur spel om det går att samla olika majoriteter för ökade utgifter i enskilda frågor. Det riskerar i förlängningen att leda till bristande kontroll över statens samlade utgifter och intäkter, skapa osäkerheter om den ekonomiska politiken samt urholka förtroendet för statsfinanser. Det är värt att påminna om att bakgrunden till budgetlagen och bestämmelserna i riksdagsordningen om budgetprocessen var budgetsaneringen och den bristande ordning som gällt . Upprätthållandet av den ordnade budgetprocessen kräver att det bland de politiska partierna finns en gemensam grundsyn kring syftet med processen och en medvetenhet om hur det egna agerandet påverkar den.