bet · H901NU15 · 2022-03-29 00:00:00 — Havs- och vattenmyndighetens förslag ska lämnas till regeringen senast . Allmänt om vindkraft i regeringens elektrifieringsstrategi I den elektrifieringsstrategi som regeringen presenterade slås det fast att vindkraften har potential att snabbt bidra med mycket el till låg kostnad. Regeringen konstaterar vidare att har unika förutsättningar för ny vindkraft genom många goda vindlägen och refererar även till branschaktörers uttalanden om att byggkostnaden för nya vindkraftsparker dessutom är bland de lägsta i . Regeringen framhåller också att landbaserad vindkraft är det mest konkurrenskraftiga alternativet för ny elproduktion och att beslut om investeringar i landbaserad vindkraft fattas utan att det förväntas några subventioner. Utöver detta betonar regeringen att investeringar i vindkraft har korta ledtider jämfört med mycket annan elproduktion och ger därför snabbt ett tillskott till elförsörjningen, vilket bidrar till att hålla elpriserna nere. Regeringen aviserar stärkta incitament för kommuner vid etablering av vindkraft. I elektrifieringsstrategin anges det att regeringen har för avsikt att utreda och återkomma med förslag på hur kommuner ska kunna ges incitament för utbyggnad av ny vindkraft. Utredningen kan föreslå hur de ekonomiska incitamenten, via statens budget eller från de berörda bolagen, kan stärkas. Utbyggnad av havsbaserad vindkraft I regeringens elektrifieringsstrategi framhålls det att den havsbaserade vindkraften har potential att ge ett betydande bidrag till framtida elförsörjning. Regeringen konstaterar också att det finns ett mycket stort intresse från vindkraftsaktörer att bygga vindkraftsparker till havs. Regeringen säger sig därför arbeta för att förbättra förutsättningarna för havsbaserad elproduktion. Det har bl.a. handlat om att uppdra åt att förbereda utbyggnaden av transmissionsnätet till havs. Uppdraget ska redovisas till . I elektrifieringsstrategin nämner regeringen också det pågående arbetet med att havsplaner, som bl.a. förväntas kunna resultera i en ökad tydlighet om utbyggnaden av havsbaserad energi, och mer effektiva och samordnade tillståndsprocesser kan minska risken för investerare, överlappet mellan konkurrerande projekt och den administrativa bördan för berörda myndigheter och projektörer. Regeringens överväganden i fråga om havsbaserad vindkraft i elektrifieringsstrategin utmynnar i att de vidtagna åtgärderna ska följas upp ur ett helhetsperspektiv för att utbyggnaden ska ske på ett så effektivt sätt som möjligt och bidra till de klimat- och energipolitiska målen. Uppföljningen ska identifiera eventuella behov av ytterligare och kompletterande strategiska insatser, inklusive konkreta åtgärder för ökad samexistens med naturvårds-, försvars- och yrkesfiskeintressen så att utbyggnaden ska kunna gå i takt med det ökade elbehov som följer av elektrifieringen. Uppdatering av riksintressen för vindbruk ansvarar för att peka ut riksintressen för energidistributionen och energiproduktionen enligt 3 kap. 8 § . Den senaste uppdateringen av riksintressen för vindbruk gjordes av myndigheten . Regeringen anför i sin elektrifieringsstrategi att riksintresseområdena bör avgränsas på nytt mot bakgrund av myndigheternas aktuella bedömningar av en kraftig ökning av elbehovet till 2045 och den utvecklade planering som regeringen föreslår i strategin. Vindkraft och fysisk planering I elektrifieringsstrategin meddelar regeringen avsikten att kartlägga förutsättningar och behov när det gäller en utvecklad elnäts-, energi- och samhällsplanering för att nå målsättningarna för elektrifieringen. Det betonas bl.a. att det bör tas fram en utvecklad regional och planering i dialog mellan länsstyrelserna, regionerna, och övriga berörda nationella myndigheter. Vidare anges det att det ska göras en analys av vilka verktyg som på ett kostnadseffektivt sätt kan utvecklas för att användas av regioner, kommuner eller planerare, exploatörer och näringslivsutvecklare på lokal nivå. är ett av staten helägt energiföretag med verksamhet främst i , , , och . Bolaget har inget särskilt beslutat samhällsuppdrag. beslutade att godkänna att uppdraget för skulle förtydligas i enlighet med det som regeringen hade föreslagit (prop. 2009/10:179, bet. 2009/10:NU23). Detta innebär att ska generera en marknadsmässig avkastning genom att affärsmässigt bedriva energiverksamhet så att bolaget är ett av de bolag som leder utvecklingen mot en miljömässigt hållbar energiproduktion. I betänkandet framhöll utskottet att en ledande position i koldioxideffektiv teknik och hållbar energiproduktion är en viktig komponent för framtida värdeskapande. Som en följd av beslut antogs en ny bolagsordning för vid en extra bolagsstämma . Enligt denna är föremålet för bolagets verksamhet att generera en marknadsmässig avkastning genom att bl.a. direkt eller genom dotter- och intressebolag affärsmässigt bedriva energiverksamhet så att bolaget är ett av de bolag som leder utvecklingen mot en miljömässigt hållbar energiproduktion (3 §). Vid en extra bolagsstämma beslutades nya ekonomiska mål för . Enligt bolaget möjliggör de nya målen ökade investeringar i förnybara energislag och bidrar till bolagets långsiktiga mål att bli fossilfritt inom en generation. De nya målen innebär bl.a. ett lägre avkastningskrav och att nettoskuldsättningsgraden har tagits bort. Av regeringens skrivelse med redogörelse för företag med statligt ägande framgår bl.a. att har definierat sitt syfte som Climate Smarter Living med målet att erbjuda alla kunder klimatsmart energi och att möjliggöra ett liv fritt från fossila bränslen inom en generation. När utskottet behandlade regeringens senaste skrivelse om bolag med statlig ägande återknöt utskottet till de ovan refererade besluten och påpekade att bolaget anser att de nya målen möjliggör ökade investeringar i förnybara energislag och bidrar till bolagets långsiktiga mål att bli fossilfritt inom en generation (skr. 2020/21:140, bet. 2021/22:NU4). Utskottet vidhöll sin uppfattning att det inte finns några skäl för att ta initiativ för att ändra detta. Utskottet påminde också om att de statligt ägda bolagen är självständiga juridiska personer, där det högsta beslutande organet är bolagsstämman. Enligt aktiebolagslagen ansvarar styrelsen för bolagets organisation och förvaltning av dessa angelägenheter och ska, liksom bolagets ledning, se till bolagets bästa. Utskottet såg därför inga skäl att uppmana att uttala sig om hur bolaget ska bedriva sin verksamhet eller ta initiativ för att ändra uppdrag för att tillgodose de då aktuella motionsförslagen. Förslag likalydande som yrkandena 17 och 18 i motion 2021/22:3199 om och vindkraftsutbyggnad avstyrktes av utskottet (bet. 2020/21:NU21) med samma – ovan refererade – motivering som när närbesläktade yrkanden avstyrktes i samband med att utskottet behandlade förslag om bolag med statligt ägande (bet. 2021/22:NU4). Yrkande 84 i motion 2021/22:3684 (C) och yrkande 37 i motion 2020/21:4066 (MP) har inte behandlats tidigare. Vindkraften kommer att vara en del av det framtida kraftsystemet. I den nationella vindkraftsstrategi som har utarbetats av och antas ett totalt nationellt utbyggnadsbehov av vindkraft som motsvarar , varav på land. Det motsvarar av dagens elanvändning i . Viktiga överväganden om den havsbaserade vindkraften har gjorts inom ramen för arbetet med att ta fram de förslag till havsplaner som överlämnades till regeringen och som sedan beslutades av regeringen . Det bör också nämnas att den havsbaserade vindkraften ges en framträdande roll i den elektrifieringsstrategi som regeringen presenterade och att flera åtgärder som syftar till att underlätta utbyggnaden av den havsbaserade vindkraften lyfts fram. Med hänvisning till det arbete som bedrivs på området anser utskottet inte att det finns skäl för att förorda ett utbyggnadsmål för den havsbaserade vindkraften i linje med vad som föreslås i motion 2021/22:4066 (MP) yrkande 37. När det gäller förslaget i motion 2021/22:3684 (C) yrkande 84 om stöd till kommunernas vindkraftsplanering konstaterar utskottet att det pågår beredning inom av förslag från utredningen om en rättssäker vindkraftsprövning. Utredningen har bl.a. belyst olika alternativ till det kommunala vindkraftsvetot. Bland dessa alternativ berörs bl.a. de kommunala vindbruksplanerna, och det förs resonemang om för- och nackdelar med att göra dem rättsligt bindande. Utskottet finner det mindre lämpligt att föregripa den pågående beredningen av utredningens förslag genom ett tillkännagivande om ett stöd till kommunernas vindbruksplanering. När det avslutningsvis gäller motion 2021/22:3199 (V) yrkandena 17 och 18 konstaterar utskottet att likalydande yrkanden avstyrktes av utskottet . Utskottet redovisade så sent som sin syn på roll när det gäller styrningen av ett sådant helägt statligt bolag som och behovet av att förändra bolagets ekonomiska mål. Utskottet anser inte att det har tillkommit något nytt i sak som gör det nödvändigt att ompröva synen på de aktuella förslagen i motionen. Därmed avstyrks samtliga motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet Med hänvisning till pågående beredning av det avslutade utredningsarbetet och till att det pågår ett omfattande arbete med att ställa om fordonsflottan avslår förslag om ökad inhemsk produktion och användning av biodrivmedel. Även övriga förslag om biodrivmedel och biobränslen avslås av . Jämför reservation 28 (M, C), 29 (M), 30 (C), 31 (KD) och 32 (MP). I partimotion 2021/22:4030 av m.fl. anför att har goda möjligheter att producera hållbara biodrivmedel från grödor, skog och avfall, som merparten av de biodrivmedel som används i landet är importerade. Motionärerna förordar därför i yrkande 44 ett tillkännagivande om att regeringen ska verka för att öka den inhemska produktionen och användningen av biodrivmedel. I kommittémotion 2021/22:3436 av m.fl. (M) förordas i yrkande 37 ett likalydande tillkännagivande som det beskrivna. I kommittémotion 2021/22:3750 av m.fl. (M) anförs att politikens uppgift är att skapa förutsättningar för en fungerande marknad för klimatsmart bränsle. Motionärerna förordar därför i yrkande 19 att ska uppmana regeringen att intensifiera arbetet med en hållbar biodrivmedelstillverkning genom att tillsätta en utredning med syftet att förbättra de nationella förutsättningarna. I kommittémotion 2021/22:3663 av m.fl. (C) slås det fast att svenska biodrivmedel har väldigt låg risk att leda till ändrad markanvändning. Motionärerna vill i yrkande 38 att regeringen ska se över hur den outnyttjade potentialen för inhemsk produktion av biodrivmedel med hög klimatnytta kan tas till vara på ett bättre sätt samt anta ett långsiktigt mål om att öka exporten av sådana drivmedel. Vidare vill de i yrkande 39 att det framförs att ytterligare styrmedel behövs för att öka den inhemska produktionen av biodrivmedel, vilket stärker självförsörjningsgraden och därmed också ökar motståndskraft. Att utreda möjligheten och införa ett driftsstöd till biodrivmedelsanläggningar vill de också ska lyftas fram (yrkande 40). Även i kommittémotion 2021/22:3684 av m.fl. (C) finns ett antal yrkanden som är inriktade på biodrivmedel och biobränslen, varav några är likalydande med de refererade i kommittémotion 2021/22:3663 (C). Det gäller yrkande 59, där motionärerna vill att möjligheten att införa driftsstöd till biodrivmedelsanläggningar utreds, samt yrkande 66 om hur man bättre kan tillvarata den outnyttjade potentialen för inhemsk produktion av biodrivmedel med hög klimatnytta samt anta ett långsiktigt mål om att öka exporten. Yrkande 67 är likalydande med yrkande 39 i motion 2021/22:3663 (C). Motionärerna betonar vidare vikten av att de svenska biodrivmedlen har en väldigt låg risk för ändrad markanvändning och att det i kommande översyn av förnybartdirektivet är angeläget att de avancerade biodrivmedel som exempelvis kan tillverkas från restprodukter från skogsbruket får hållbarhetskriterier som reflekterar deras nytta. Ett tillkännagivande med den innebörden efterfrågas i yrkande 8. När det gäller förnybartdirektivet anser motionärerna därutöver i yrkande 72 att samma rapporteringsskyldighet som åläggs importörer av förnybara drivmedel ska gälla för de som importerar fossila drivmedel. I kommittémotion 2021/22:3879 av m.fl. (KD) framhålls nödvändigheten av att beroendet av fossila bränslen inom transportsektorn och att främja teknikutvecklingen för att nå ett mer hållbart transportsystem. Motionärerna anser det vara viktigt att regeringen skapar förutsättningar för utökad produktion av biodrivmedel och föreslår i yrkande 14 ett tillkännagivande om att regeringen ska tillsätta en övergripande utredning om biodrivmedel. I yrkande 67 förordas därtill ett tillkännagivande om att regeringen ska ta fram en nationell plan för utveckling av biobaserade flygbränslen och för att säkra tillgången av biobränsle till flyget. I kommittémotion 2021/22:3436 av m.fl. (M) förordas i yrkande 38 ett tillkännagivande om att regeringen ska verka för långsiktiga och förutsägbara regler för förnybara bränslen på EU-nivå. Därutöver föreslår motionärerna i yrkande 40 att ska uppmana regeringen att, i samband med översynen av förnybartdirektivet, verka för att direktivet inte ska innehålla några restriktioner av andelen biodrivmedel från grödor som är hållbart producerade. Även i kommittémotion 2021/22:3688 av m.fl. (M) yrkande 28 begärs ett tillkännagivande med inriktning på arbetet inom EU för att främja bioenergi. Motionärerna anser att ska tillkännage för regeringen att måste säkerställa bra villkor för bioenergin på EU-nivå. mål är att ska vara självförsörjande på hållbart producerade biobränslen . Detta slås fast i kommittémotion 2021/22:4066 av m.fl. (MP). I yrkande 43 vill motionärerna även ha ett tillkännagivande till regeringen om att utveckla användningen av biomassa från jordbruket för bioenergiproduktion. Bakgrund och pågående arbete Politikens inriktning i budgetpropositionen I budgetpropositionen konstaterar regeringen att den svenska försörjningen av fossila drivmedel är helt beroende av import. Användningen av biodrivmedel i transportsektorn har ökat , men det finns även ett starkt importberoende när det gäller biodrivmedel. Regeringen framhåller att den inhemska produktionen av biodrivmedel har ökat, från både inhemska och importerade råvaror, och att detta är en följd av riktade insatser under den senaste mandatperioden. kom av den totala användningen av biodrivmedel från svenska råvaror. För att främja produktion av biodrivmedel med ny teknik där kostnaden är för hög för att drivmedlet ska vara konkurrenskraftigt har regeringen uppdragit åt att undersöka behovet av ytterligare styrmedel (se vidare nedan). Uppdrag om inhemsk produktion av biodrivmedel fick i uppdrag att utreda behovet av ytterligare styrmedel för att främja en ökad inhemsk produktion av biodrivmedel. Uppdraget omfattade bl.a. att – analysera behovet av ytterligare styrmedel för att främja biodrivmedelsanläggningar med teknik som befinner sig bortom demonstrationsnivå, där kostnaden för att den första fullskaliga produktionsanläggningen är för hög för att drivmedlet ska vara konkurrenskraftigt – analysera hur eventuella sådana styrmedel skulle kunna utformas med hänsyn till marknadens funktion och rättsliga förutsättningar – ta fram en prognos för hur produktionskapaciteten av hållbara biodrivmedel i väntas öka givet existerande och aviserade styrmedel – ta fram en prognos för hur snabbt produktionskapaciteten av hållbara biodrivmedel i kan öka om ytterligare styrmedel införs. Av uppdraget framgår det vidare att – i enlighet med förslagen från (SOU 2019:11) och (SOU 2019:63) – bör beakta både flytande och gasformiga biodrivmedel för olika trafikslag. redovisade uppdraget i rapporten för nya biodrivmedel – Behov och utformning av styrmedel för att främja produktion av biodrivmedel med nya tekniker (ER2021:22). Myndigheten konstaterar bl.a. att de svenska styrmedlen för att främja biodrivmedel främst har riktats mot användarsidan. Framför allt reduktionsplikten väntas driva fram en kraftigt ökad biodrivmedelsanvändning till 2030. Vidare konstaterade myndigheten att det finns svenska råvaror som skulle kunna utnyttjas i högre grad, men att detta kräver nya tekniker som ännu inte används kommersiellt. Att utveckla nya tekniker innebär risker och merkostnader för den som investerar i dem. För att samhällsekonomiskt effektiva investeringar i nya biodrivmedelstekniker ska komma till stånd krävs det därför sannolikt någon typ av styrmedel som minskar investeringens risker och merkostnader. I myndighetens rapport föreslås ett antal sådana styrmedel i form av bl.a. kombinationer av investeringsstöd och riktade kvoter i reduktionsplikten för råvaror som främst består av lignocellulosa och därmed inte kan omvandlas till biodrivmedel med hjälp av etablerade tekniker. Myndigheten konstaterade att med nya tekniker kan verksamheter vars restprodukter har haft ett lågt värde få nya affärsmöjligheter, som drivmedelsproducenter kan minska sitt importberoende och därmed sin exponering mot världsmarknadspriser för alltmer eftertraktade råvaror vars priser riskerar att stiga. Ett minskat importberoende kan dessutom vara positivt för försörjningstryggheten. För miljön kan förslagen innebära ett minskat tryck på i huvudsak importerade råvaror som direkt eller indirekt kan bidra till negativa markanvändningseffekter. De råvaror som skulle användas väntas i stället främst bestå av restprodukter från skogsindustri och skogsbruk, där man bedömer att de aktuella uttagsnivåerna ryms inom hållbara ramar. Översyn om andelen hållbara biobränslen i bensin och diesel Enligt den s.k. reduktionsplikten är alla drivmedelsleverantörer skyldiga att blanda in förnybara och fossilfria bränslen i bensin, diesel och flygfotogen. gav regeringen i uppdrag att ta reda på om andelen hållbara biodrivmedel i bensin, diesel och flygfotogen behöver ändras för att nå klimatmål. Myndigheten ska analysera reduktionsnivåerna för bensin och diesel i förhållande till utvecklingen när det gäller elektrifiering och bränsleutveckling inom transportsektorn, och i relation till transportsektorns klimatmål och föreslå förändringar om den bedömer att sådana behövs. Uppdraget ska redovisas till . Hållbarhetskriterier för biobränslen regleras inom EU i det s.k. förnybartdirektivet. Direktivet anger villkor för biodrivmedel som kommer att gälla på EU-nivå till 2030. Andra hållbarhetsaspekter kommer att regleras inom ramen för den s.k. taxonomin. Taxonomiförordningen antogs och utgör en ramreglering för att avgöra vilka ekonomiska verksamheter som ska anses vara miljömässigt hållbara i taxonomin. För att en viss ekonomisk verksamhet ska klassificeras som miljömässigt hållbar ska den bidra väsentligt till ett eller fler av sex fastställda miljömål, inte orsaka betydande skada för något av målen och uppfylla vissa minimikrav inom hållbarhet. Villkoren för vad som ska anses vara ett väsentligt bidrag och utgöra betydande skada för olika ekonomiska verksamheter ska specificeras närmare genom s.k. tekniska granskningskriterier. Dessa ska fastställas av kommissionen i delegerade akter till förordningen. överlämnade regeringen propositionen Hållbarhetskriterier – genomförande av det omarbetade förnybartdirektivet till (prop. 2020/21:185). I propositionen föreslog regeringen hållbarhetskriterier för fasta och gasformiga biobränslen som används för produktion av el, värme, kyla eller bränslen i anläggningar av en viss storlek. För att sådana biobränslen ska kunna få ett hållbarhetsbesked, vilket exempelvis krävs för skattenedsättning eller tilldelning av elcertifikat, får de inte komma från mark med stor biologisk mångfald eller med stora kollager. Det föreslogs också begränsningar för hur höga utsläppen av växthusgaser får vara. Vid behandling av propositionen ställde sig miljö- och jordbruksutskottet bakom regeringens förslag, med vissa ändringar när det gällde definitionen av biomassa i regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2010:598) om hållbarhetskriterier för biodrivmedel och flytande biobränslen (bet. 2020/21:MJU24, rskr. 2020/21:374). Lagändringarna trädde i kraft . Pågående revidering av förnybartdirektivet I enlighet med EU:s gröna giv har kommissionen utlovat tuffare klimatåtgärder, och kommissionen ska därför utvärdera hur utsläppen av växthusgaser i EU på ett ansvarsfullt sätt kan minska med minst 50–till 2030. Kommissionen ska bl.a. se över förnybartdirektivet för att analysera i hur hög grad dessa regler kan bidra till de högre ställda ambitionerna. presenterade kommissionen ett förslag till ändringar i förnybartdirektivet. Kommissionen föreslog bl.a. att EU:s mål för andelen förnybar energi 2030 höjs från till samt att delmålen för bl.a. värme- och transportsektorerna justeras upp. Förslaget innehöll också skärpta hållbarhetskrav och krav på ökad rapportering av bioenergi. I en preliminär svensk ståndpunkt välkomnade regeringen förslaget att direktivets bindande övergripande mål till 2030 anpassas till EU:s reviderade mål att minska växthusgasutsläppen med till 2030 (fakta-PM 2020/21:144). Regeringen ställde sig dock kritisk till förslagen att öka detaljregleringen av hur målen för ökad andel förnybar energi ska uppnås, liksom att regelverket för bioenergins hållbarhet revideras innan det går att utvärdera effekten av de regler som började tillämpas . överlade utskottet med statssekreterare om förslaget till svensk ståndpunkt och det fanns då stöd i utskottet för den preliminära ståndpunkten, som refererades ovan (protokoll från utskottssammanträde /22:1). En gemensam avvikande ståndpunkt anmäldes (M, SD, KD, L). Enligt uppgift från har det franska ordförandeskapet som ambition att nå en allmän inriktning för det fortsatta arbetet med revideringen av direktivet . har fått i uppdrag att –2022 förlänga den satsning på att främja hållbara biobränslen för flyg som beslutades av regeringen . Satsningen ska omfatta samtliga hållbara förnybara bränslen för flyg. Därutöver satsas det på forskning och utveckling av elflyg och vätgasdrift, inklusive tanknings- och laddinfrastruktur. Uppdraget ska slutrapporteras . Fortsatt skattefrihet eller reduktionsplikt för vissa biodrivmedel? och höginblandade biodrivmedel är befriade från koldioxid- och energiskatt , i enlighet med ett statsstödsgodkännande från kommissionen. Eftersom det bedömdes som osäkert om ytterligare förlängningar av statsstödsgodkännandet kan komma att medges föreslogs det därför i en departementspromemoria (Reduktionsplikt för rena och höginblandade biodrivmedel) att befrielsen från energiskatt och koldioxidskatt för flytande rena och höginblandade biodrivmedel ska slopas. Sådana drivmedel ska i stället omfattas av reduktionsplikten, dvs. en skyldighet att minska utsläppen av växthusgaser från drivmedel i ett livscykelperspektiv. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Promemorian var ute på remiss till . presenterade kommissionen nya miljöstödsriktlinjer som utgör det regelverk som den tillämpar för att godkänna dessa typer av statliga stöd. Regeringen konstaterar att riktlinjerna innehåller många och i vissa fall komplicerade villkor, men gör bedömningen att ändringarna i riktlinjerna bör stärka möjligheter att ha kvar skattebefrielsen för höginblandade biodrivmedel i sin nuvarande utformning. meddelade regeringen därför sin avsikt att lämna in en ansökan till kommissionen om ett fortsatt statsstödsgodkännande för att skattebefria höginblandade flytande biodrivmedel . För att säkerställa att höginblandade biodrivmedel inte står helt utan någon form av stöd efter om ett statsstödsgodkännande inte medges, kommer de ovan refererade förslagen i promemorian att beredas vidare inom med beaktande av remissvaren. En handlingsplan för fossilfria transporter I enlighet med klimatlagen överlämnade regeringen den första klimatpolitiska handlingsplanen till (prop. 2019/20:65).