bet · H901KrU9 · 2022-04-25 00:00:00 — Kultur och fritid för barn och unga Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden, främst med hänvisning till att pågående arbete inte bör föregripas. Motionsyrkandena handlar bl.a. om barns och ungdomars rätt till kultur, , Skapande skola, trygg internetmiljö för barn och unga och hedersförtryck av unga. I betänkandet finns nio reservationer (M, SD, C, KD, L, MP) och två särskilda yttranden (M, SD). Cirka 20 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Hedersförtryck av unga m.m. Motioner som bereds förenklat 1.Kultur för unga, punkt 1 (M) 2.Kultur för unga, punkt 1 (C) 3.Kulturskola m.m., punkt 2 (C) 4.Kulturskola m.m., punkt 2 (KD) 5.Kulturskola m.m., punkt 2 (L) 6.Kulturskola m.m., punkt 2 (MP) 7.Internet för unga, punkt 3 (C) 8.Hedersförtryck av unga m.m., punkt 4 (M) 9.Hedersförtryck av unga m.m., punkt 4 (SD) 1.Motioner som bereds förenklat, punkt 5 (M) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 5 (SD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2021/22:3374 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2021/22:3581 av m.fl. (C) yrkande 10. Reservation 1 (M) Reservation 2 (C) 2021/22:3526 av m.fl. (C) yrkande 13, 2021/22:3581 av m.fl. (C) yrkande 14, 2021/22:4003 av m.fl. (L) yrkande 10, 2021/22:4118 av m.fl. (MP) yrkande 2 och 2021/22:4162 av m.fl. (KD) yrkande 28. Reservation 3 (C) Reservation 4 (KD) Reservation 5 (L) Reservation 6 (MP) 2021/22:559 av (M), 2021/22:1736 av (M), 2021/22:3218 av m.fl. (C) yrkande 25, 2021/22:3526 av m.fl. (C) yrkande 14 och 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkandena 8 och 19. Reservation 7 (C) Hedersförtryck av unga m.m. 2021/22:1290 av (S) yrkande 2, 2021/22:2540 av m.fl. (SD) yrkande 35 och 2021/22:3788 av m.fl. (M) yrkande 8. Reservation 8 (M) Reservation 9 (SD) Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (L), (V), (M), Lawen Redar (S), (S), (SD), (S), (C), (M), (SD), (S), (KD), (S), (MP), (SD), (M) och (M). I betänkandet behandlar utskottet 22 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Motionsyrkandena handlar om barns och ungdomars rätt till kultur, , Skapande skola, trygg internetmiljö för barn och unga och hedersförtryck av unga. Av dessa behandlas sex motionsyrkanden i förenklad ordning eftersom de tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . Förslagen i motionerna finns i bilaga 1. De motionsyrkanden som bereds förenklat listas även i bilaga 2. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om barns och ungas rätt till kultur, att satsningen på bör breddas och kulturskolornas utmaningar. Jämför reservation 1 (M), 2 (C), 3 (C), 4 (KD), 5 (L) och 6 (MP). Kultur för barn och unga Enligt kommittémotion 2021/22:3374 av m.fl. (M) yrkande 9 bör barns och ungdomars rätt till kultur prioriteras och då särskilt barn och ungdomar från socioekonomiskt utsatta miljöer. Att tillgängliggöra kultur är en del av arbetet för att bryta utanförskap och förbättra integrationen. Ett levande kulturliv breddar möjligheterna för livslångt lärande och livslånga bildningsresor. m.fl. (C) framhåller i kommittémotion 2021/22:3581 yrkande 10 att villkoren för fritidsaktiviteter som inte får stöd genom statens anslag till idrotten eller genom statliga anslag till kulturen bör stärkas. Enligt kommittémotion 2021/22:3526 av m.fl. (C) yrkande 13 bör satsningen på breddas till att gälla även gymnasieskolan. Det är viktigt att alla barn får möta många olika kulturyttringar så att de kan finna sina egna uttryck. Det ger professionella kulturskapare arbetstillfällen på skolor när de arbetar med barn och kultur. Skapande skola stimulerar de ungas kreativitet och skapar möten med professionella kulturskapare. m.fl. (C) anför i kommittémotion 2021/22:3581 yrkande 14 att regeringen bör medverka till att kommunerna ska erbjuda meningsfulla aktiviteter också när skolan är stängd under loven. Kommunerna behöver arbeta fram en långsiktig plan för att inget barn ska behöva vara ensamt på loven. Enligt kommittémotion 2021/22:4162 av m.fl. (KD) yrkande 28 är kulturskolorna i unika i världen eftersom tanken är att alla ska ha råd att låta sina barn få lära sig spela ett instrument eller utöva annan kulturell verksamhet utan tanke på bakgrund eller ekonomiska förutsättningar. Det finns dock många utmaningar när det gäller och möjligheten att nå alla barn oavsett kön och bakgrund, och därigenom bidra till det nationella kulturpolitiska målet om att alla barn ska ha möjlighet att delta i kulturlivet. Enligt kommittémotion 2021/22:4003 av m.fl. (L) yrkande 10 bör det tas initiativ till en strukturerad dialog om barnkultur och skola. Det finns regioner i där det fungerar bättre än andra. Staten och Kommuner och Regioner bör inleda en dialog kring barnkultur och skola för att se över hur man kan garantera att varje elev får goda förutsättningar att ta del av och delta i kulturaktiviteter av hög kvalitet återkommande under skolåret. I motion 2021/22:4118 av m.fl. (MP) yrkande 2 framförs att det är viktigt att fortsätta att verka för att ska finnas tillgänglig för alla. ska erbjuda ett brett utbud av kurser och vara tillgänglig för alla barn och unga. bör skyddas av en ramlag som garanterar nationell likvärdighet och utveckling som kommunerna behåller utrymmet och friheten att utforma verksamhet med förankring i lokala förhållanden och behov. beslutade att målet för alla statliga beslut och insatser som rör ungdomar mellan är att alla ungdomar ska ha goda levnadsvillkor, makt att forma sina liv och inflytande över samhällsutvecklingen (prop. 2013/14:191, bet. 2013/14:KrU9, rskr. 2013/14:354). Ungdomspolitisk skrivelse 2020/21:105 m.m. behandlade regeringens skrivelse 2020/21:105 Ungdomspolitisk skrivelse (bet. 2021/22:KrU8). Mot bakgrund av covid-19-pandemin lyftes fyra prioriterade områden fram för att främja måluppfyllelsen inom ungdomsområdet nämligen att den psykiska hälsan bland unga ska öka, att social inkludering och etablering på arbetsmarknaden ska öka, att alla unga ska ha en meningsfull fritid och att alla unga ska vara delaktiga i samhällsbygget. Att alla unga ska ha en meningsfull fritid är en av regeringens fyra nya prioriteringar. Regeringen skriver att fritidsaktiviteter är viktiga för ungas avkoppling och personliga och sociala utveckling. De bidrar till informellt lärande, färdigheter inom lagarbete, ledarskap och interkulturell kompetens. För att alla unga ska ha möjlighet till en meningsfull fritid krävs det enligt regeringen en god samverkan mellan det civila samhället, staten, regioner och kommuner. Ungefär tre av tio ungdomar utövar någon kulturell aktivitet. Enligt regeringen är andelen utrikes födda som konsumerar kultur större än andelen bland unga födda i och det är en större andel utrikes födda unga kvinnor som utövar kultur än utrikes födda unga män. Detta avspeglas inte i vilka elever som tar del av kulturskolornas aktiviteter. Ekonomisk utsatthet utgör enligt regeringen ett påtagligt hinder för unga att delta i organiserade fritidsaktiviteter. De största utmaningarna i ungas kulturdeltagande ligger enligt regeringen i att nå barn och unga i hela landet. Kulturministern anförde i svaret på interpellation 2021/22:175 om att förbättra situationen för kvinnor inom spelbranschen att spelvärlden utgörs av en bred uppsättning verksamheter. gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att lämna förslag till en samlad nationell strategi för de kulturella och kreativa näringarna (dir. 2021:100 och 2022:21). Uppdraget ska redovisas . Regeringen har därtill i regleringsbrevet för avsatt 32 miljoner för Kulturbryggan, en verksamhet vid myndigheten som fördelar bidrag till nyskapande kulturprojekt, där projekt inom spelområdet kan beviljas stöd. Regeringen har också engagerat i EU-programmet . Det övergripande målet för ska vara att främja möjligheter att erbjuda barn och unga undervisning av hög kvalitet i kulturella och konstnärliga uttryckssätt, liksom möjligheterna till såväl fördjupning som bredd i undervisningen med utgångspunkt i vars och ens särskilda förutsättningar (prop. 2017/18:164, bet. 2017/18:KrU9, rskr. 2017/18:312). är en angelägenhet. Statens insatser bidrar bl.a. till att kulturskolorna kan söka statliga utvecklingsbidrag. Enligt förordningen (2012:515) med instruktion för ska ett kulturskolecentrum samordna och stödja den kommunala , identifiera utvecklingsbehov, samverka med aktörer på området samt samla och sprida statistik, kunskap och forskning. Regeringen har inrättat ett centrum för kulturskolefrågor inom och detta centrum fördelar det statliga utvecklingsbidraget. Bidrag till fördelas inom anslaget 1:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete. uppgår det statliga bidraget till . har utvecklat bidraget i syfte att bl.a. förenkla ansöknings- och beredningsprocessen. Att stärka verksamhet i glesbygd eller i områden med socioekonomiska utmaningar har prioriterats i bidragsgivningen. Uppföljningar som har genomfört visar att bidraget har använts för att utveckla kulturskoleverksamheten. Kulturskolorna breddar sin verksamhet genom att t.ex. nyanställa pedagoger som startat uppsökande verksamhet och nya undervisningsformer för att nå barn och unga som vanligtvis inte söker sig till . Enligt inhämtade uppgifter visar statistik från att alla kommuner utom tre erbjuder kulturskoleverksamhet i regi. Skapande skola syftar till att stärka samverkan mellan skolan och det professionella kulturlivet och på så sätt främja alla barns och ungdomars rätt till kultur och eget skapande. Skapande skola-bidraget är ett riktat statsbidrag som skolans huvudmän kan ansöka om att ta del av och som har funnits . Bidrag fördelas inom anslaget 1:3 Skapande skola. uppgår anslaget till . Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till för elever i förskoleklass, grundskola och motsvarande skolformer (bet. 2021/22:KrU1). Det får även användas för utgifter för administration, främjande, uppföljning och genomförande av verksamheten. Ett ändamål med bidraget är enligt 2 § förordningen (2007:1436) om statsbidrag till kulturell verksamhet i skolan att bidraget ska medverka till att kulturella och konstnärliga uttryck långsiktigt integreras i förskoleklass och grundskola. regleringsbrev fick i uppdrag att redovisa vilka åtgärder som vidtagits för att Skapande skola ska nå fler barn och ungdomar, i linje med de rekommendationer som framförs i myndighetens rapport av skapande skola – En analys av bidragets utvecklingsbehov (Ku2019/01974). Enligt Statens kulturråds årsredovisning avser myndigheten att förenkla ansökningsförfarandet och införliva en ny fördelningsmodell för bidraget. Regeringen gav 2021 i uppdrag att administrera och fördela pengar till kommunerna för avgiftsfria och smittsäkra lovaktiviteter för barn och unga från 6 till . Enligt beslutet spelar tiden utanför skolan en viktig roll för barnets känsla av delaktighet, etablering i samhället och sociala tillit. Barn har rätt till utveckling, fritid, lek, kultur och vila. Här ingår barnets och den unges möjlighet till en meningsfull fritid där inflytande, tillgång till mötesplatser och deltagande i demokratin är centralt. ska slutredovisa uppdraget till . I regeringens proposition 2021/22:111 Mer tid till lärande – extra studietid och utökad lovskola som överlämnades till finns förslag om mer undervisningstid för elever som behöver det. Förslagen syftar till att stärka skolans kompensatoriska uppdrag och få fler elever att bli behöriga till gymnasieskolans nationella program. Enligt förslaget ska elever i årskurs 4–9 erbjudas extra studietid. kan elever få hjälp med läxor och annat skolarbete. Regeringen föreslår även att den skollagsreglerade lovskolan utökas. Den utökade lovskolan ska erbjudas elever i årskurs 9 som riskerar att inte uppfylla kriterierna för betyget E i ett eller flera ämnen och som därmed riskerar att inte bli behöriga till ett nationellt program i gymnasieskolan. Sådan lovskola ska erbjudas på lov under läsåret. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Propositionen kommer att behandlas av . Utskottet vill understryka vikten av att barn och unga har möjlighet att ta del av och utöva kultur. Omfattande insatser görs också av statliga myndigheter och institutioner på området. Den kommunala har stor betydelse för många barn och unga och bidrar till att lägga grunden för deras kulturella, sociala och intellektuella utveckling (skr. 2020/21:105, bet. 2020/21:KrU8). står dock inför en rad utmaningar, där en av de främsta är att nå alla barn och unga oavsett kön och bakgrund. Den har betydelse, inte bara för enskilda barn och unga utan även för samhället som helhet, vilket gör den till en nationell angelägenhet och innebär att den står inför en rad utmaningar, bl.a. behovet av professionella lärare och pedagoger och att nå nya målgrupper. Utskottet noterar att det statliga bidraget både till kommuner som bedriver kulturskola och till har förstärkts . Som framgår har utvecklat bidraget till den kommunala och myndigheten har fått i uppdrag att redovisa de åtgärder som vidtagits för att Skapande skola ska nå fler barn och ungdomar. har haft i uppdrag att fördela statsbidrag till aktiviteter som kommunerna har arrangerat under lovtillfällen . Med hänvisning till det anförda anser utskottet att motionsyrkandena till stor del är tillgodosedda och inte bör leda till någon åtgärd från sida. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2021/22:3374 (M) yrkande 9, 2021/22:3526 (C) yrkande 13, 2021/22:3581 (C) yrkandena 10 och 14, 2021/22:4003 (L) yrkande 10, 2021/22:4118 (MP) yrkande 2 och 2021/22:4162 (KD) yrkande 28. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om bl.a. att barn och unga ska ha en trygg internetmiljö och behovet av stöd för ett bättre umgängesklimat för unga på internet. Jämför reservation 7 (C). Enligt partimotion 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkande 8 bör regeringen aktivt verka för att barn och unga i ska ha en trygg internetmiljö. Det är viktigt att skolan såväl som andra samhällsfunktioner verkar för att barn och unga i ska ha en trygg internetmiljö. Enligt motionens yrkande 19 behöver unga stöd för ett bättre umgängesklimat på internet. m.fl. (C) föreslår i kommittémotion 2021/22:3218 yrkande 25 att möjligheten att öka stödet till ideella organisationer som erbjuder stöd och råd om barns trygghet på internet bör ses över. Det behövs ytterligare information och utbildning av personal inom förskola, skola, socialtjänst och psykiatri om sexualbrott mot barn och annan utsatthet på internet. I kommittémotion 2021/22:3526 av m.fl. (C) yrkande 14 lyfts behovet av stöd för ett bättre umgängesklimat för unga på internet fram. Det finns regler kring hot och hat, men det finns också andra typer av kommentarer och ageranden som kan hindra ungas yttrandefrihet och göra stor skada för unga människor. Staten bör genom berörda myndigheter bidra till att främja en bred dialog i samhället om hur ett bättre samtalsklimat kan åstadkommas på nätet. Enligt motion 2021/22:559 av (M) bör regeringen ta fram en nationell strategi för att motverka nätmobbning av unga. Mobbning sker i skolan och också på internet, vilket gör att många som utsätts för mobbning aldrig slipper undan sina plågoandar. I motion 2021/22:1736 tar (M) upp frågan om samarbete på EU-nivå för att motverka trakasserier på nätet. Internet kan medverka till positiva möten, men är också grunden för tragiska berättelser om barn som mobbats och trakasserats på nätet. Den rättsliga grunden för ungdomsfrågor inom Europeiska unionen finns i artikel 165 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Unionen ska enligt fördraget främja utvecklingen av ungdoms- och ungdomsledarutbyte samt stimulera ungdomars deltagande i demokratiska liv. Inom EU finns ett ökat framtidsfokus på unga och utbildning; bl.a. antog EU 2018 en ny ungdomsstrategi –2027 (COM2018 269). Strategins målsättning är att ge unga kvinnor och män mer makt över sina egna liv, motverka socialt utanförskap samt bidra till att politiska beslut påverkar ungdomar i en mer positiv riktning, uppmuntra ungdomar till att vara aktiva medborgare, bidra till att förebygga socialt utanförskap bland ungdomar och bidra till att de politiska besluten påverkar ungdomar i en mer positiv riktning. De verktyg som föreslås för att nå detta är bl.a. en sektorsövergripande ungdomssamordnare inom EU som ska ge ungdomar en röst vid utformningen av EU:s politik, en kartläggning av EU:s satsningar på ungdomar och en ny och mer inkluderande ungdomsdialog. har aviserat en ny strategi , Europeiska strategin för ett bättre internet för barn (European Strategy for a Better Internet for Children). Hot och näthat mot unga Regeringen anför i skrivelse 2020/21:105 Ungdomspolitik att det är helt grundläggande för en god samhällsutveckling att alla som deltar i det offentliga samtalet och engagerar sig i samhällsfrågor ska ha tillgång till ett grundläggande stöd vid utsatthet för hot och hat. Regeringen har inlett ett mer systematiskt arbete för att värna och stärka det demokratiska samtalet mot hot och hat. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) har gjort en kvantitativ och representativ kartläggning av omfattningen och konsekvenserna av trakasserier, hot och våld som riktas mot personer som företräder eller på annat sätt är verksamma inom organisationer i det civila samhället, däribland de barn- och ungdomsorganisationer som är en del av för ungdomsorganisationer (LSU). Uppdraget redovisades och bereds nu i . Regeringen gav i uppdrag att identifiera och sammanställa metoder för att motverka rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott på nätet bland barn och unga. Myndigheten ska, baserat på befintlig forskning och andra studier och med beaktande av gällande lagstiftning, identifiera metoder som kan motverka förekomsten av sådana uttryck på nätet, t.ex. utifrån olika roller som barn och unga kan ha i nätmobbningssituationer. Myndigheten ska sammanställa och nationellt sprida metoder som visat sig ha positiv effekt för att motverka att barn och unga utsätts för rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott på nätet. Myndigheten ska samverka med , Forum för levande historia och Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor och inhämta kunskaper från , civilsamhällets organisationer och andra berörda aktörer. Uppdraget ska slutredovisas . har tagit fram en internationell forskningsöversikt om nätmobbning, Utsatt på internet, där det framgår att majoriteten av dem som är utsatta för nätmobbning är utsatta för mobbning i skolan. Forskningsöversikten ger en samlad bild av den internationella och svenska nätmobbningsforskningen. Rapporten tar upp vilka mekanismer som bidrar till aggressivitet på internet, vilka uttryck mobbningen tar sig, vilka risk- och skyddsfaktorer som finns samt vilka förebyggande åtgärder som kunnat påvisa en reducerande effekt. Det finns enligt myndigheten en tendens att vissa grupper löper större risk att bli utsatta för nätmobbning än andra, t.ex. unga med annan etnicitet än majoriteten där man bor, hbtqi-personer och personer med funktionsnedsättning. Att unga tränas i medie- och informationskunnighet och får vetskap om varför kommunikation på internet kan bli mer aggressiv framhålls som insatser som kan motverka nätmobbning. sammanställde 2021 Näthat och demokratiskt deltagande – en kunskapsöversikt (bet. 2021/22:KU33) och genomförde under en informationsinsats mot näthat. Ett viktigt budskap för informationsinsats har varit att uppmärksamma att näthat angår alla och inte enbart dem som utsätts, att näthat kan vara brottsligt och att det finns stöd att få, t.ex. genom att göra en polisanmälan eller kontakta en stödorganisation. I ett samarbete med forskare vid och har konstaterat att mer än hälften av svenskarna har känt sig kränkta av sådant som andra skriver om dem på nätet. Det leder till omfattande självcensur. Särskilt utsatta är unga och personer med utländsk bakgrund. () fick regleringsbrev i uppdrag att göra kartläggningar och analyser av våldsbejakande extremistisk propaganda, hot och hat som sprids via internet och sociala medier. I uppdraget ingick att fortsätta utveckla verktyg för fördjupad analys, att kartlägga och analysera förekomsten av hot, hat och extremistiska budskap som har riktats mot olika individer och grupper i samhället, samt att ta fram analysrapporter och samverka med relevanta aktörer för att sprida den kunskap som tas fram inom ramen för uppdraget, t.ex. och Center mot våldsbejakande extremism vid . Det framgår av myndighetens regleringsbrev att FOI har ett permanent uppdrag att kartlägga och analysera våldsbejakande extremism och rasism i digitala miljöer. ska enligt sitt regleringsbrev fortsätta att utveckla och förbättra arbetet för att bekämpa hatbrott och andra brott som hotar demokratin. Inom ramen för uppdraget ska bl.a. genomföra kompetenshöjande insatser inom myndigheten och redovisa resultat av det arbete som bedrivs för att förstärka den brottsutredande förmågan och uppklaringen av dessa brott. Redovisningen ska även innefatta en beskrivning av arbetet mot it-relaterade hatbrott och andra brott som hotar demokratin. Myndigheten ska beskriva vad som görs för att skapa förutsättningar för samverkan med andra myndigheter och organisationer samt hur en strukturerad dialog säkerställs gentemot grupper som utsätts för denna typ av brott. Uppdraget ska slutredovisas . lanserade den nationella med syfte att informera om de risker att bli drabbad för olika sexuella övergrepp som finns på nätet och hur man kan undvika dem. Ett utbildnings- och informationsmaterial för olika målgrupper har tagits fram och finns tillgängligt för lärare, barn, unga och andra vuxna. Även ett antal kortare filmer har tagits fram och publicerats på sociala medier och finns tillgängligt på Polisen.se/delbart. Kulturministern har uttalat att regeringen ser allvarligt på alla former av trakasserier och hat i den digitala miljön och har därför också tagit initiativ till en rad satsningar för att stävja denna problematik, bl.a. genom särskilda informationsinsatser om näthat samt kunskapsinhämtning (svar på interpellation 2021/22:175). Regeringen ser att fler insatser behöver göras, men det bör enligt regeringen även understrykas att varje enskild individ som befinner sig i den digitala miljön också har ett ansvar. Näthat är allas ansvar. Regeringen överlämnade skrivelse 2021/22:105 med om polisens och åklagarnas arbete mot internetrelaterade sexuella övergrepp mot barn till . I skrivelsen redovisar regeringen sin bedömning av de iakttagelser som har gjort och den rekommendation som riktats till regeringen i sexuella övergrepp mot barn – stora utmaningar för polis och åklagare (2021:25). anser att det finns flera brister i och arbete mot internetrelaterade sexuella övergrepp mot barn, t.ex. brister polisens metodstöd för dessa ärenden och vid efterfrågar personalen ökade möjligheter till kollegialt utbyte och lärande och stödet till åklagarkamrarna bör öka. Regeringen välkomnar granskning och instämmer i huvudsak i de redovisade iakttagelserna och har vidtagit åtgärder i enlighet med rekommendationen riktad till regeringen. Skrivelsen kommer att behandlas av . Som framgår av redovisningen ovan pågår ett systematiskt arbete för att värna det demokratiska samtalet mot hot och hat. Flera myndigheter har tagit fram forskningsöversikter och fått olika uppdrag att identifiera och sammanställa metoder för att motverka olika former av hatbrott på nätet bland barn och unga. Utskottet föreslår att motionerna 2021/22:559 (M), 2021/22:1736 (M), 2021/22:3218 (C) yrkande 25, 2021/22:3526 (C) yrkande 14 och 2021/22:3666 (C) yrkandena 8 och 19 avslås av i avvaktan på resultatet av det fortsatta arbetet med dessa frågor.