bet · H901AU8 · 2022-03-24 00:00:00 — Kommissionen för jämställda livsinkomster har också genom sitt arbete bidragit med viktigt underlag för att utveckla arbetet för att nå de jämställdhetspolitiska målen. Till skillnad från utskottet menar jag dock att arbetet måste fördjupas ytterligare. Jag anser att regeringen bör se över möjligheterna att genomföra en genomgripande utredning som behandlar och belyser statens, näringslivets, samhällets och individens totala kostnader för ojämställdhet, relaterade till det mål för jämställdhetspolitiken som antagit och de delmål för jämställdhetsarbetet som regeringen arbetar efter. För att de jämställdhetspolitiska målen ska nås anser jag vidare att regeringen bör vidta åtgärder för att ytterligare stärka arbetet med jämställdhetsintegrering, könsuppdelad statistik och jämställdhetsbudgetering och styra myndigheterna med tydliga jämställdhetsdirektiv. har genomfört många viktiga reformer som stärkt kvinnors ekonomiska egenmakt, men den ekonomiska jämställdheten har stagnerat där utrikes födda kvinnor drar det kortaste strået. Det är viktigt att myndigheterna själva driver sitt eget jämställdhetsarbete utifrån de uppdrag de har, men det kan finnas behov av att den ekonomiska jämställdheten följs upp än mer noggrant. Kommissionen för jämställda livsinkomster lämnar förslag om att bör göra en jämställdhetsanalys av inkomstskillnader . Jag menar att det finns anledning till tätare uppföljning och anser att regeringen bör se över möjligheten att uppdra åt att följa upp och analysera målet om ekonomisk jämställdhet. Jämställdhetspolitikens mål och jämställdhetsintegrering m.m., punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4210 av m.fl. (KD) yrkandena 1 och 21 samt 2021/22:1865 av m.fl. (M), 2021/22:2563 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2021/22:3062 av (M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:3471 av (M) yrkande 3, 2021/22:3626 av och (båda M), 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkandena 1–3, 2021/22:3963 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 6 samt 2021/22:4032 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 39. Alla människor, oavsett kön, är ett mål i sig självt och inte ett medel för någon annan. Ingen har således rätt att godtyckligt begränsa eller bestämma över en annan människa. Jag anser att den jämställdhetspolitiska debatten behöver förändras. De problem som kvinnor möter och brottas med bör belysas till skillnad från de frågor och symbolprojekt som alltför ofta diskuteras. Enligt min mening krävs det en ny inriktning för jämställdhetspolitiken, med bl.a. en annan syn på balans mellan arbete och familj, med mer valfrihet och flexibilitet. En sådan samhällsförändring sker dock inte över . Viktiga första steg att ta är att reformera kvinnosjukvården, underlätta kombinationen av familjeliv och arbetsliv, stärka kvinnors ekonomi och stoppa våldet mot kvinnor samt hedersförtrycket. Möjligheten att kombinera familjeliv och arbetsliv är avgörande för att såväl mammor som pappor ska kunna vara närvarande föräldrar och kunna försörja sig själva och sin familj. Det måste därför vara tillåtet att välja på vilket sätt man som förälder vill prioritera sitt liv utifrån sina egna förutsättningar, önskemål och perioder i livet. Jag anser att regeringen bör lägga om inriktningen för jämställdhetspolitiken och öka förutsättningarna för familjer att göra egna val utifrån de utgångspunkter som redogjorts för ovan. Jämställdhetspolitikens mål och jämställdhetsintegrering m.m., punkt 1 (L) av (L) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3963 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 6 samt 2021/22:1865 av m.fl. (M), 2021/22:2563 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2021/22:3062 av (M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:3471 av (M) yrkande 3, 2021/22:3626 av och (båda M), 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkandena 1–3, 2021/22:4032 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 39 samt 2021/22:4210 av m.fl. (KD) yrkandena 1 och 21. Vi välkomnar givetvis det arbete som bedrivs när det gäller jämställdhetsintegrering men anser att det behövs ytterligare en ambitionshöjning på området. är fortfarande inte ett jämställt samhälle. För de kvinnor och män, flickor och pojkar som påverkas av den orättvisa som detta innebär är det ingen hjälp att orättvisan tidigare var ännu större. Till skillnad från utskottet anser vi att regeringen bör vidta ytterligare åtgärder för att jämställdhetsintegrering även fortsättningsvis ska vara den bärande strategin i jämställdhetspolitiken. Vi vill vidare lyfta fram kvinnors ägande som ett angeläget jämställdhetsområde. Frågan har hamnat i skymundan i jämställdhetspolitiken vilket är problematiskt. Den egna inkomsten är en grundförutsättning för frihet och självständighet, och jämställdhetspolitiken bör utvecklas för att återspegla kapitalinkomsters växande andel av hushållens disponibla inkomster. En av de åtgärder som bör vidtas är att relevanta myndigheter ges i uppdrag att föra statistik kring kvinnors ägande och kapitalinkomster. Vi anser därmed att regeringen i enlighet med det anförda bör verka för att ytterligare stärka kvinnors ägande. Mäns våld mot kvinnor och våld i nära relationer, punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2561 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2021/22:3810 av m.fl. (SD) yrkandena 47–49, 2021/22:1811 av m.fl. (S) och 2021/22:2076 av och (båda C) yrkande 2, 2021/22:2591 av m.fl. (V) yrkandena 27 och 28 samt 2021/22:4210 av m.fl. (KD) yrkande 32. Trots att är ett av världens mest jämställda länder är mäns våld mot kvinnor fortfarande ett reellt problem och ett hot mot jämställdheten som måste tas på största allvar. Regeringens ambition som uttrycks i det jämställdhetspolitiska delmålet om att mäns våld mot kvinnor ska upphöra är både bra och välbehövlig, men vi anser att en nollvision som uttalat mål med större tydlighet skulle visa på frågans allvar. Ingen ska någonsin behöva tvivla på huruvida samhället verkligen prioriterar denna fråga och ägnar den största möjliga uppmärksamhet. Våld i nära relationer kan handla om utsatthet för båda kvinnor och män, och även denna fråga anser vi måste ges större uppmärksamhet. Vi anser med det anförda att regeringen skyndsamt bör ta initiativ till dels en nollvision för våld mot kvinnor, dels en nollvision för våld i nära relationer. Sådana uttalade visioner skulle bidra till arbetet med att även i fortsättningen ligga i framkant när det kommer till jämställdhet. Det bästa sättet att undvika våld är att stävja det innan det utövas. Det proaktiva arbetet behöver lyftas in i alla samhällsinstanser så att arbetet med att förhindra våld ständigt pågår, och också med att förhindra att våldet upprepas. Arbetet måste fokusera på både förövare och offer och ha som syfte och mål att våld inte ska utövas. Som utskottet konstaterar bedrivs viktigt arbete på området, men mer behöver göras. Vi anser därmed att regeringen bör lägga tydligare fokus på proaktivt arbete och primärpreventiva åtgärder i arbetet mot våld i nära relationer. Att samhällets skyddsnät kring den som utsätts för våld i nära relation saknar struktur är tydligt. Samhället i stort behöver få en ökad förståelse och en ökad kunskap om våld i nära relationer, så att rätt stöd och hjälp finns att tillgå. Det är av stor vikt att har en handlingsplan för kvinnor som utsätts för våld i en nära relation. Det bör finnas en tydlighet om ansvarsfördelning, styrning och samordning mellan socialtjänst, psykiatri, vård och eventuella ideella organisationer. Det behövs ett gediget nät som fångar upp den utsatta, så att ingen faller tillbaka i en destruktiv relation på grund av att samhället brister med att närvara och stötta den utsatta. Vi anser därmed att regeringen bör se till att det finns en nationell handlingsplan för kvinnor som utsätts för våld i en nära relation i enlighet med vad som anförts ovan. Mäns våld mot kvinnor och våld i nära relationer, punkt 2 (C) av Alireza Akhondi (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2076 av och (båda C) yrkande 2 och 2021/22:1811 av m.fl. (S), 2021/22:2561 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2021/22:2591 av m.fl. (V) yrkandena 27 och 28, 2021/22:3810 av m.fl. (SD) yrkandena 47–49 och 2021/22:4210 av m.fl. (KD) yrkande 32. De våldsutsatta kvinnor och barn som tvingas leva gömda får sina liv allvarligt beskurna. Jag noterar det uppdrag som regeringen gett att bl.a. belysa livssituationen för våldsutsatta kvinnor och barn som lever med skyddade personuppgifter, men jag anser att detta inte är nog. Ytterligare åtgärder för att förbättra vardagen för dessa kvinnor och barn måste till. Jag anser därmed att regeringen bör tillsätta en utredning med uppdrag att se över hur kvinnor som lever med skyddad identitet inte ska lida ekonomisk skada på grund av att de lever gömda. Mäns våld mot kvinnor och våld i nära relationer, punkt 2 (V) av Ciczie Weidby (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2591 av m.fl. (V) yrkandena 27 och 28 samt 2021/22:1811 av m.fl. (S), 2021/22:2076 av och (båda C) yrkande 2, 2021/22:2561 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2021/22:3810 av m.fl. (SD) yrkandena 47–49 och 2021/22:4210 av m.fl. (KD) yrkande 32. Det våld som förekommer i samkönade relationer är ofta osynligt och uppmärksammas inte i samma utsträckning som våld i andra former av nära relationer. Hbtqi-personer söker inte heller hjälp i samma utsträckning som andra och detta är ofta tätt sammankopplat med att vård och stöd utgår från ett heteronormativt perspektiv. Till skillnad från utskottet anser jag att frågorna om våld i nära relationer för hbtqi-personer inte ges tillräcklig uppmärksamhet. Jag beklagar att utskottet inte ser behovet av ytterligare åtgärder. Det är av största vikt att åtgärder vidtas nu för att synliggöra och förbättra situationen för denna grupp. Jag anser därmed att regeringen skyndsamt bör tillsätta en utredning med fokus på att kartlägga förekomst av våld i nära relation för hbtqi-personer samt återkomma med förslag på konkreta åtgärder. Jag ser även ett fortsatt behov av en generell kompetenshöjning hos myndigheterna när det gäller hbtqi-personers utsatta situation och vill framhålla vikten av att hbtqi-perspektivet finns med i analyser och åtgärdsplaner från start. Jag anser med det anförda att regeringen bör vidta ytterligare åtgärder för att säkerställa att hbtqi-perspektivet finns med och att hbtqi-personers behov beaktas i framtagandet av nationella strategier, handlingsplaner och andra åtgärder som syftar till att motverka våld i nära relationer. Mäns våld mot kvinnor och våld i nära relationer, punkt 2 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4210 av m.fl. (KD) yrkande 32 och 2021/22:1811 av m.fl. (S), 2021/22:2076 av och (båda C) yrkande 2, 2021/22:2561 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2021/22:2591 av m.fl. (V) yrkandena 27 och 28 samt 2021/22:3810 av m.fl. (SD) yrkandena 47–49. Våld mot kvinnor är det yttersta beviset på ett ojämställt samhälle. Våldet drabbar inte bara kvinnor direkt utan även indirekt genom att rädsla begränsar friheten. Vi måste våga vända på alla stenar vilket innebär att en rad nya åtgärder för att förebygga och skydda kvinnor mot våld måste vidtas. Jag anser därmed att regeringen bör kraftsamla arbetet för att motverka och bekämpa våld mot kvinnor. Hedersrelaterat våld och förtryck, punkt 3 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3788 av m.fl. (M) yrkandena 2–4 och 2021/22:80 av Amineh Kakabaveh (-) yrkande 2, 2021/22:81 av Amineh Kakabaveh (-) yrkandena 1–3, 2021/22:83 av Amineh Kakabaveh (-) yrkande 6, 2021/22:301 av och (båda SD) yrkandena 1 och 4, 2021/22:2562 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 3 och 26, 2021/22:2563 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2021/22:2956 av (M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:3218 av m.fl. (C) yrkande 42, 2021/22:3509 av m.fl. (C) yrkandena 26 och 27, 2021/22:3512 av m.fl. (C) yrkande 28, 2021/22:3514 av m.fl. (C) yrkande 33, 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkandena 74 och 109, 2021/22:3788 av m.fl. (M) yrkande 6, 2021/22:3985 av m.fl. (L) yrkandena 1, 9 och 33, 2021/22:4096 av m.fl. (MP) yrkande 2, 2021/22:4210 av m.fl. (KD) yrkande 43 och 2021/22:4212 av m.fl. (KD) yrkande 27. Att det pågår ett viktigt arbete mot hedersrelaterat våld och förtryck lokalt i kommunerna och på länsnivå, regional nivå och nationellt håller vi förvisso med utskottet om, men vi anser att det behöver göras ännu mer på området och har ett antal konkreta förslag som vi beklagar att utskottet inte ställer sig bakom. Länsstyrelserna har , som också lyfts fram av utskottet, ett särskilt ansvar i arbetet med att förebygga och motverka hedersrelaterat våld och förtryck. Vi anser att regeringen, som ett led i arbetet med att främja mänskliga rättigheter i , bör se till att detta arbete följs upp regelbundet. Det kan vidare konstateras att kommuner och län har kommit olika långt i arbetet med att förebygga och motverka hedersrelaterat våld och förtryck. Vi anser därför att regeringen dels bör se till att det identifieras vilka kommuner inom varje län som har kommit längre än andra i arbetet med att förebygga och motverka hedersrelaterat våld och förtryck, dels att det byggs upp en struktur för utvecklingsarbete och erfarenhetsutbyte. Slutligen anser vi att regeringen bör vidta åtgärder för att säkerställa att alla kommuner har en handlingsplan för att förebygga hedersrelaterat våld och förtryck samt att kunskap och kompetens om hedersrelaterat våld och förtryck finns hos alla kommuners socialtjänst och skola. När det gäller förslag om att det bör göras en nationell kartläggning av omfattningen av hedersrelaterat våld och förtryck följer vi nogsamt det arbete som påbörjats för att förbereda inrättandet av ett nationellt för hedersrelaterat våld och förtryck, som bl.a. ska få uppdraget att regelbundet undersöka omfattningen av det hedersrelaterade våldet och förtrycket i . Vid behov återkommer vi till frågan i annat sammanhang. Hedersrelaterat våld och förtryck, punkt 3 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2562 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 3 och 26 samt 2021/22:2563 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2021/22:80 av Amineh Kakabaveh (-) yrkande 2, 2021/22:81 av Amineh Kakabaveh (-) yrkandena 1–3, 2021/22:83 av Amineh Kakabaveh (-) yrkande 6, 2021/22:301 av och (båda SD) yrkandena 1 och 4, 2021/22:2956 av (M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:3218 av m.fl. (C) yrkande 42, 2021/22:3509 av m.fl. (C) yrkandena 26 och 27, 2021/22:3512 av m.fl. (C) yrkande 28, 2021/22:3514 av m.fl. (C) yrkande 33, 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkandena 74 och 109, 2021/22:3788 av m.fl. (M) yrkandena 2–4 och 6, 2021/22:3985 av m.fl. (L) yrkandena 1, 9 och 33, 2021/22:4096 av m.fl. (MP) yrkande 2, 2021/22:4210 av m.fl. (KD) yrkande 43 och 2021/22:4212 av m.fl. (KD) yrkande 27. Att det finns hedersrelaterad brottslighet i är något vi tyvärr måste förhålla oss till och arbeta för att motverka. Politiken måste ta hedersutsattas situation på största allvar och erbjuda ett långvarigt skydd. Som utskottet konstaterar pågår viktigt arbete på området, men för att motverka ytterligare utbredning av det hedersrelaterade våldet och förtrycket anser vi att det behövs fler åtgärder. De som kommer från en kultur där hedersförtryck är norm bör tidigt informeras om att andra normer råder i och att hedersförtryck aldrig kommer att accepteras här. Vi anser att regeringen måste vara tydlig med att hedersnormer inte är en del av det svenska samhället och att regeringen bör vidta åtgärder för att intensifiera arbetet med informationsspridning som ska ge en god introduktion till de normer och den värdegrund som utgör basen för den svenska jämställdheten. Detta arbete behöver nå ut till de individer som lever i de parallella samhällen som präglas av hederskultur; både till de som utsätts, eller riskerar att utsättas, och till de som ligger bakom våldet och förtrycket. Vidare behöver personer som genom sin yrkesutövning kommer i kontakt med individer som lever i en hederskultur ha goda kunskaper och en djup förståelse för hedersbegreppet, dess bakgrund och vilken roll det spelar i den aktuella kulturen. De måste känna till vad som särskiljer hedersnormer från de normer som utgör fundamentet för västvärldens samhällen och hur de kan identifieras. Dessa kunskaper är grundläggande för att på ett säkert sätt kunna hjälpa hederskulturens offer. Vi anser att regeringen bör utöka satsningarna på att sprida kunskap om hedersproblematikens grunder i offentlig verksamhet. Vi anser även att det är av stor vikt att det kommer till stånd en nationell samordning under statligt ansvar för att nå en likvärdig nivå av trygghet och kunskap i landets alla kommuner. Vi anser därmed att regeringen bör se till att alla kommuner erbjuds nödvändiga verktyg för att ta fram och arbeta efter specifika handlingsplaner mot hedersförtryck. Hedersrelaterat våld och förtryck, punkt 3 (C) av Alireza Akhondi (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3218 av m.fl. (C) yrkande 42, 2021/22:3509 av m.fl. (C) yrkande 26, 2021/22:3512 av m.fl. (C) yrkande 28, 2021/22:3514 av m.fl. (C) yrkande 33 och 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkandena 74 och 109 samt 2021/22:80 av Amineh Kakabaveh (-) yrkande 2, 2021/22:81 av Amineh Kakabaveh (-) yrkandena 1–3, 2021/22:83 av Amineh Kakabaveh (-) yrkande 6, 2021/22:301 av och (båda SD) yrkandena 1 och 4, 2021/22:2562 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 3 och 26, 2021/22:2563 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2021/22:2956 av (M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:3509 av m.fl. (C) yrkande 27, 2021/22:3788 av m.fl. (M) yrkandena 2–4 och 6, 2021/22:3985 av m.fl. (L) yrkandena 1, 9 och 33, 2021/22:4096 av m.fl. (MP) yrkande 2, 2021/22:4210 av m.fl. (KD) yrkande 43 och 2021/22:4212 av m.fl. (KD) yrkande 27. För att förebygga och bekämpa hedersförtryck och hedersvåld har varit med och genomdrivit en rad reformer . Det har bl.a. handlat om viktiga reformer på det straffrättsliga området och om att ta initiativ till en samlad nationell strategi för att förebygga och bekämpa våld mot barn, inklusive hedersrelaterat våld och förtryck. När det gäller kunskapshöjande åtgärder på området kan konstateras att viktiga satsningar har gjorts, t.ex. ska handlingsplaner mot hedersförtryck samt handlingsplaner mot kontroll av individer finnas i grund- och gymnasieskolor. Enligt min mening saknas det dock fortfarande ett nationellt beslut som innebär att personal på kommuner och myndigheter som arbetar med ungdomar utbildas i hedersrelaterat våld och förtryck. Som konstateras av utskottet pågår ett omfattande och viktigt arbete för att motverka hedersrelaterat våld och förtryck, men till skillnad från utskottet anser jag att mer behöver göras när det gäller det kunskapshöjande arbetet. Jag anser därmed att regeringen bör vidta åtgärder för att genomföra en nationell kunskapshöjning inom rättsväsendet, skolan, regioner, kommuner och myndigheter om hedersförtryck och effektiva insatser för att förebygga, upptäcka och motverka det. Jag anser även att regeringen bör vidta ytterligare åtgärder för att yrkesverksamma som jobbar nära unga människor samt tjänstemän på kommuner och myndigheter ska utbildas om hedersrelaterat våld och förtryck. När det gäller förslag om att det bör tas fram nationell statistik över omfattningen av hedersrelaterat våld och förtryck avstår jag från att yrka bifall med hänvisning till det arbete som påbörjats för att förbereda inrättandet av ett nationellt för hedersrelaterat våld och förtryck, som bl.a. ska få uppdraget att regelbundet undersöka omfattningen av det hedersrelaterade våldet och förtrycket i . Jag kommer att noggrant följa detta uppdrag, och vid behov återkomma till frågan i annat sammanhang. Hedersrelaterat våld och förtryck, punkt 3 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4212 av m.fl. (KD) yrkande 27 och 2021/22:80 av Amineh Kakabaveh (-) yrkande 2, 2021/22:81 av Amineh Kakabaveh (-) yrkandena 1–3, 2021/22:83 av Amineh Kakabaveh (-) yrkande 6, 2021/22:301 av och (båda SD) yrkandena 1 och 4, 2021/22:2562 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 3 och 26, 2021/22:2563 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2021/22:2956 av (M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:3218 av m.fl. (C) yrkande 42, 2021/22:3509 av m.fl. (C) yrkandena 26 och 27, 2021/22:3512 av m.fl. (C) yrkande 28, 2021/22:3514 av m.fl. (C) yrkande 33, 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkandena 74 och 109, 2021/22:3788 av m.fl. (M) yrkandena 2–4 och 6, 2021/22:3985 av m.fl. (L) yrkandena 1, 9 och 33, 2021/22:4096 av m.fl. (MP) yrkande 2 och 2021/22:4210 av m.fl. (KD) yrkande 43. Varje människa äger rätten till sitt eget liv. Ofta tas detta för självklart i vårt samhälle, men det har förblivit oåtkomligt för de som lever i en miljö där familjens heder är överordnad individens frihet. Som utskottet konstaterar pågår arbete för att motverka hedersrelaterat våld och förtryck, men jag anser inte att det som görs är tillräckligt. Arbetet måste intensifieras och till skillnad från utskottet anser jag att regeringen bör vidta ytterligare åtgärder för att säkerställa kunskapsstöd till kommunerna så att kompetens och samordningsansvar för hedersrelaterade frågor kan kvalitetssäkras. När det gäller förslag om att det bör göras en nationell kartläggning av omfattningen av hedersrelaterat våld och förtryck avstår jag från att yrka bifall med hänvisning till det arbete som påbörjats för att förbereda inrättandet av ett nationellt för hedersrelaterat våld och förtryck som bl.a. ska få uppdraget att regelbundet undersöka omfattningen av det hedersrelaterade våldet och förtrycket i . Jag kommer att noggrant följa detta uppdrag och vid behov återkomma till frågan i annat sammanhang. Hedersrelaterat våld och förtryck, punkt 3 (L) av (L) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3985 av m.fl. (L) yrkandena 9 och 33 samt 2021/22:80 av Amineh Kakabaveh (-) yrkande 2, 2021/22:81 av Amineh Kakabaveh (-) yrkandena 1–3, 2021/22:83 av Amineh Kakabaveh (-) yrkande 6, 2021/22:301 av och (båda SD) yrkandena 1 och 4, 2021/22:2562 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 3 och 26, 2021/22:2563 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2021/22:2956 av (M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:3218 av m.fl. (C) yrkande 42, 2021/22:3509 av m.fl. (C) yrkandena 26 och 27, 2021/22:3512 av m.fl. (C) yrkande 28, 2021/22:3514 av m.fl. (C) yrkande 33, 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkandena 74 och 109, 2021/22:3788 av m.fl. (M) yrkandena 2–4 och 6, 2021/22:3985 av m.fl. (L) yrkande 1, 2021/22:4096 av m.fl. (MP) yrkande 2, 2021/22:4210 av m.fl. (KD) yrkande 43 och 2021/22:4212 av m.fl. (KD) yrkande 27. Att bryta det hedersrelaterade förtrycket är en av vår tids största frihetsfrågor.