bet · H901SfU25 · 2022-05-23 00:00:00 — Justerade åldersgränser i pensionssystemet och i kringliggande system Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag om att de pensionsrelaterade åldersgränserna i pensionssystemet och angränsande trygghetssystem ska höjas med 2023 och knytas till riktåldern för pension . Utskottet föreslår vidare att godtar det utskottet anför om regeringens förslag till ändring i 102 kap. 22 a § socialförsäkringsbalken med ikraftträdande respektive . I propositionen föreslås också att vissa åldersgränser i skatte- och socialavgiftssystemet på motsvarande sätt ska höjas med 2023 och motsvara riktåldern för pension. Förslagen bygger på Pensionsgruppens överenskommelse från . Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. I två motioner yrkas avslag på propositionen. I betänkandet finns tre reservationer (SD, V). Proposition 2021/22:181 Justerade åldersgränser i pensionssystemet och i kringliggande system. Fem yrkanden i följdmotioner. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Justerade åldersgränser i pensionssystemet och i kringliggande system 1.Justerade åldersgränser i pensionssystemet och i kringliggande system, punkt 1 (SD) 2.Justerade åldersgränser i pensionssystemet och i kringliggande system, punkt 1 (V) 3.Undantagsbestämmelse för rätt till garantipension, punkt 2 (SD, V) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Justerade åldersgränser i pensionssystemet och i kringliggande system a) godtar det som utskottet anför om regeringens förslag till 1. lag om ändring i socialförsäkringsbalken i de delar det avser 102 kap. 22 a §, 2. lag om ändring i socialförsäkringsbalken i de delar det avser 102 kap. 22 a §, b) antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i socialförsäkringsbalken i de delar som inte omfattas av utskottets förslag ovan, 2. lag om ändring i socialförsäkringsbalken i de delar som inte omfattas av utskottets förslag ovan, 3. lag om ändring i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, 4. lag om ändring i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, 5. lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring, 6. lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring, 7. lag om ändring i lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor, 8. lag om ändring i lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor, 9. lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229), 10. lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229), 11. lag om ändring i socialavgiftslagen (2000:980), 12. lag om ändring i socialavgiftslagen (2000:980), 13. lag om ändring i lagen (2009:47) om vissa kommunala befogenheter, 14. lag om ändring i lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken, 15. lag om ändring i lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken, 16. lag om ändring i lagen (2013:156) om samhällsorientering för vissa nyanlända invandrare, 17. lag om ändring i lagen (2013:156) om samhällsorientering för vissa nyanlända invandrare, 18. lag om ändring i lagen (2017:584) om ansvar för etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare, 19. lag om ändring i lagen (2017:584) om ansvar för etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Därmed bifaller proposition 2021/22:181 punkterna 1.1, 2.1 och 3–19 samt avslår motionerna 2021/22:4506 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2 samt 2021/22:4543 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2. Reservation 1 (SD) Reservation 2 (V) Undantagsbestämmelse för rätt till garantipension 2021/22:4506 av m.fl. (V) yrkande 3. Reservation 3 (SD, V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (S), (SD), (S), (V), (M), (SD), (S), (KD), (L), (MP), (M), (S), (M), (SD), (C) och (M). Ärendet och dess beredning Sedan de partier som ingår Pensionsgruppen träffat en överenskommelse i syfte att säkra långsiktigt höjda och trygga pensioner (S2017/07369) har promemorian Höjda åldersgränser i pensionssystemet och i andra trygghetssystem (Ds 2019:2) tagits fram inom . Förslagen i promemorian föreslås genomföras stegvis 2020, 2023 och 2026. Förslagen har genomförts genom propositionen En riktålder för höjda pensioner och följsamhet till ett längre liv (prop. 2018/19:133, bet. 2019/20:SfU5, rskr. 2019/20:10). Genom propositionen infördes begreppet riktålder som åldersbegrepp i socialförsäkringsbalken och åldersgränsen för när inkomstgrundad ålderspension tidigast kan lämnas höjdes från 61 till . Inom har promemorian Vissa ändrade åldersgränser i skatte- och socialavgiftssystemet tagits fram. Vidare har promemorian Konsekvenser av justerade åldersgränser i pensionssystemet och i andra trygghetssystem (S2021/02250) tagits fram av och . I slutbetänkande Grundpension – några anslutande frågor (SOU 2020:32) behandlas bl.a. frågor om försäkringstid och i promemorian Inkomstpensionstillägg (Ds 2020:7) lämnas förslag på följdändringar med anledning av förslagen i departementspromemorian om höjda åldersgränser i pensionssystemet och i andra trygghetssystem. Vissa av förslagen, t.ex. förslagen till ändringar i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor, inkomstskattelagen (1999:1229) och socialavgiftslagen (2000:980) är enligt regeringen av en sådan karaktär att ett yttrande från Lagrådet normalt ska inhämtas. Ändringarna är dock författningstekniskt och även i övrigt av sådan art att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Lagrådets yttrande har därför inte inhämtats. Utskottet behandlar i detta betänkande proposition 2021/22:181 Justerade åldersgränser i pensionssystemet och i kringliggande system och två följdmotioner. Bland lagförslagen i denna proposition finns förslag till ändring i 102 kap. 22 a § socialförsäkringsbalken med ikraftträdande (lagförslag 1) respektive ikraftträdande (lagförslag 2). Regeringen har i proposition 2021/22:180 Höjt bostadstillägg till pensionärer och höjt minimibelopp vid fastställande av avgifter enligt socialtjänstlagen lämnat förslag om ändring i samma paragraf med ikraftträdande . Även sistnämnda proposition bereds av socialförsäkringsutskottet. För att uppnå en lagteknisk samordning av förslagen har förslagen om ändring i 102 kap. 22 a § i denna proposition sammanförts med förslaget om ändring i samma paragraf i proposition 2021/22:180 när det gäller beredningen av beslut om att anta de nyssnämnda förslagen. Utskottet gör inom ramen för detta betänkande den sakliga behandlingen av förslagen i proposition 2021/22:181 om ändring i 102 kap. 22 a § socialförsäkringsbalken. En förteckning över regeringens förslag till riksdagsbeslut och förslagen i följdmotionerna finns i bilaga 1. Regeringens lagförslag finns i bilaga 2. Justerade åldersgränser i pensionssystemet och i kringliggande system Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till ändringar i socialförsäkringsbalken med förslag till ikraftträdande respektive . Förslagen innebär att de pensionsrelaterade åldersgränserna i pensionssystemet och angränsande trygghetssystem höjs med 2023 och knyts till riktåldern för pension . antar vidare regeringens förslag till ändringar i ett antal lagar för att bl.a. anpassa åldersgränserna i övriga trygghetssystem och i skatte- och socialavgiftssystemet. avslår fem motionsyrkanden om bl.a. avslag på propositionen, incitament för att underlätta för ett förlängt arbetsliv och fortsatt rätt till garantipension i vissa fall för personer med ett långt arbetsliv. Jämför reservation 1 (SD), 2 (V) och 3 (SD, V). Medellivslängden i ökar för både kvinnor och män. lever kvinnor och män i genomsnitt till 84 respektive , vilket innebär att medellivslängden har ökat med för kvinnor och för män . () uppskattar att kvinnor i genomsnitt kommer att leva till och män till nära 2070. Det finns ingen fast pensionsålder inom det allmänna pensionssystemet, utan uttagsåldern är flexibel. Det finns en lägsta ålder för uttag av inkomstgrundad pension, som är , men ingen ålder när pensionen senast måste börja tas ut. Trots det är alltjämt den genomsnittliga åldern för uttag av ålderspension. En naturlig följd av att medellivslängden ökar är att tiden som ålderspensionär blir allt längre. Den inkomstgrundade allmänna pensionens nivå bestäms av individens intjänade pensionsrätter och hur länge han eller hon förväntas leva. Ökar den förväntade tiden som pensionär ger detta en lägre månatlig pensionsutbetalning än vid oförändrad livslängd. Regeringen har vidtagit åtgärder för att underlätta för omställning och utökade möjligheter till ett hållbart arbetsliv. Regeringen överlämnade proposition Flexibilitet, omställningsförmåga och trygghet på arbetsmarknaden med förslag om ett nytt omställningsstudiestöd. Det ska vara ett komplement till det reguljära studiestödet och införs i syfte att stärka arbetstagares ställning på arbetsmarknaden. Den nya lagen om omställningsstudiestöd föreslås träda i kraft . Vidare har regeringen i budgetpropositionen aviserat införandet av en s.k. trygghetspension. Förslaget innebär att kraven för att beviljas sjukersättning sänks före riktåldern för pension. Syftet är att personer som är utslitna inte ska tvingas ta ut sin ålderspension helt eller delvis av hälsoskäl och därmed få lägre pensionsutbetalningar resten av livet. Pensionsgruppen, som har till uppgift att bl.a. vårda pensionsreformen och dess grundläggande principer, enades om ett antal åtgärder i syfte att säkra långsiktigt höjda, hållbara och trygga pensioner. För att upprätthålla pensionsnivåerna anser Pensionsgruppen att arbetslivet behöver förlängas i takt med den ökade livslängden. Enligt är ett längre arbetsliv av betydelse för välfärden och därmed för hela samhället. I överenskommelsen ingår att samtliga pensionsåldersrelaterade åldersgränser, liksom vissa åldersgränser i kringliggande trygghetssystem, ska kopplas till riktåldern. Syftet med riktåldern är att pensionsåldrarna automatiskt ska anpassas när medellivslängden förändras så att välfärden och en rimlig pensionsnivå kan upprätthållas. För att ersätta dagens starka 65-årsnorm med en pensionsålder som tar hänsyn till den ökande medellivslängden i infördes därför begreppet riktålder. Avsikten är att riktåldern ska styra de pensionsrelaterade åldersgränserna i pensionssystemet och i angränsande trygghetssystem och fungera som ett riktmärke för de försäkrades individuella pensionsbeslut. För att individer ska kunna planera sitt arbets- och pensionsliv beräknas och fastställs riktåldern innan den börjar gälla. Första gången riktåldern kommer att användas är 2026. Bestämmelser om riktålder för pension finns i 2 kap. 10 a–d §§ socialförsäkringsbalken (förkortad SFB). En riktålder för pension ska beräknas och gäller för det sjätte året efter beräkningsåret. Regeringen har gett i uppdrag (S2021/03353) att beräkna riktåldern för pension. Riktåldern fastställdes respektive 2027 i förordning (2019:780) om riktålder för pension för och i förordningen (2021:394) om riktålder för pension för . I båda förordningarna fastställs en riktålder . Genom propositionen En riktålder för höjda pensioner och följsamhet till ett längre liv (prop. 2018/19:133, bet. 2019/20:SfU5, rskr. 2019/20:10) höjdes åldersgränsen för när inkomstgrundad ålderspension tidigast kan lämnas från 61 till och åldersgränsen för när kommuner får tillhandahålla servicetjänster utan föregående behovsprövning från 67 till . Vidare beslutades om justeringar av åldern för rätt att kvarstå i anställning, där den s.k. LAS-åldern höjdes från 67 till 2020 och höjs från 68 till 2023 (prop. 2018/19:91, bet. 2018/19:AU12, rskr. 2018/19:276). Även åldersgränserna för rätt till studiemedel och studiestartsstöd har höjts. Lagändringarna gäller för studiemedel och studiestartsstöd som lämnas (prop. 2020/21:122, bet. 2020/21:UbU17, rskr. 2020/21:308). Åldersgränserna för inkomstgrundad ålderspension och inkomstpensionstillägg Åldersgräns för när inkomstgrundad ålderspension tidigast kan lämnas För att pensionsnivåerna ska kunna upprätthållas när medellivslängden ökar behöver arbetslivet förlängas. Ett förlängt arbetsliv behövs också för att säkerställa finansieringen av välfärden. Regeringen delar Pensionsgruppens syn i denna fråga. Inkomstpensionssystemets konstruktion innebär att den enskilde själv betalar merkostnaden för en tidig pensionering och tillgodogörs vinsten av ett uppskjutet pensionsuttag genom att pensionen blir lägre respektive högre. Det viktigaste argumentet för att ha en nedre åldersgräns är att ett beslut om att lämna arbetslivet alltför tidigt kan leda till betydande begränsningar i personens ekonomiska trygghet senare som pensionär. Med en fortsatt ökad medellivslängd riskerar de som går tidigt i pension att upptäcka att deras pensionsnivå är låg i förhållande till andra pensionärers inkomst, till de förvärvsaktivas inkomst och i relation till vad som behövs för att ge en godtagbar ekonomisk standard. Ett annat viktigt argument för en höjd nedre åldersgräns är att om många lämnar arbetslivet tidigt minskar avgifts- och skatteinkomsterna till den offentliga sektorn. Även de demografiska utmaningarna för samhället i stort kan då förväntas öka. Kvinnor och män behöver därför arbeta längre för att bidra till en uthållig finansiering av välfärden. Regeringen föreslår att den lägsta åldern för uttag av inkomstgrundad ålderspension ska höjas från 62 till 2023 och knytas till riktåldern för pension. Arvsvinster tilldelas de försäkrade genom att pensionsbehållningen multipliceras med en födelseårsspecifik arvsvinstfaktor. Tilldelningen sker enligt två olika metoder beroende på den försäkrades ålder. Arvsvinster efter personer som har avlidit före det år de skulle ha fyllt fördelas året därpå till de kvarlevande med samma födelseår som de avlidna. Dessa arvsvinster benämns faktiskt uppkomna arvsvinster. För den som är eller äldre baseras arvsvinstfaktorerna i stället på den officiella livslängdsstatistiken för befolkningen, s.k. demografiskt beräknade arvsvinster. Det innebär att det för ett enda år, det år den försäkrade fyller , tilldelas dubbla arvsvinster. För att åldersgränserna för arvsvinsttilldelning även fortsatt ska ligga före den lägsta uttagsåldern, som föreslås höjas från 62 till , föreslår regeringen att de nu aktuella åldersgränserna för arvsvinsttilldelning ska höjas från 61 till , och när riktåldern träder i kraft, ska åldersgränsen följa riktåldern. Omräkning av inkomstpension vid tidigt uttag Inkomstpensionen beräknas genom att individens pensionsbehållning divideras med delningstalet. Delningstalet ska återspegla den genomsnittliga återstående livslängden vid den ålder som pensionen börjar lyftas enligt aktuell befolkningsstatistik. Vid pensionsuttag före det år den sökande fyller bestäms pensionsbeloppet utifrån ett preliminärt delningstal. Det år pensionären uppnår räknas pensionen om med ett fastställt delningstal. Regeringen föreslår att 65-årsgränsen för när ett fastställt delningstal ska tilllämpas ska höjas till 2023 och utgöras av den fastställda riktåldern för pension. räknas de försäkrades intjänade pensionsbehållning om med förändringen av inkomstindex. Inkomstindex återspeglar utvecklingen av den genomsnittliga pensionsgrundande inkomsten (PGI) för personer med PGI i åldrarna 16–och inkluderar även inkomstgrundad sjuk- och aktivitetsersättning och inkomst över intjänandetaket. Avsikten med inkomstindex är att det ska spegla förändringen av genomsnittlig inkomst från till ett annat för personer i förvärvsaktiv ålder. Det är därför viktigt att de åldersgränser som berörs av pensionsåldershöjningarna i så stor utsträckning som möjligt också anpassas till dessa höjningar. Regeringen föreslår att den nuvarande 64-årsgränsen för inkomstindex ska höjas till 2023 och knytas till riktåldern på så sätt att inkomstindex ska visa förändringen av de pensionsgrundande inkomsterna för dem som har fyllt minst men ännu inte har uppnått riktåldern för pension. Pensionsgrundande belopp för barnår och plikttjänstgöring Under småbarnsåren avstår föräldrar ofta helt eller delvis från förvärvsarbete. För att inkomstbortfallet inte ska påverka pensionsutfallet alltför mycket kan en förälder under vissa förutsättningar tillgodoräknas ett pensionsgrundande belopp (PGB) för barnår. Detta sker enligt tre olika beräkningsmetoder (se 60 kap. 43, 51 och 53 §§ SFB), där den metod som ger det mest förmånliga resultatet för den enskilde bestämmer beloppets storlek. PGB för barnår kan tillgodoräknas den förälder som har fyllt högst under intjänandeåret. När det gäller överlåtelse finns det en möjlighet att vid dödsfall överlåta PGB för barnår till någon annan försäkrad. Beloppet kan överlåtas om mottagaren har fyllt högst under intjänandeåret. Regeringen föreslår att de nuvarande 64-årsgränserna för att tillgodoräknas PGB för barnår respektive sådan PGB som kan överlåtas ska höjas till 2023 och knytas till riktåldern för pension 2026. Pensionsgrundande belopp för plikttjänstgöring och barnår kan enligt beräkningsmetod 2 beräknas med hjälp av den genomsnittliga pensionsgrundande inkomsten för åldrarna 16–. Regeringen föreslår att den övre åldersgränsen för den genomsnittsinkomst som används för att beräkna PGB för plikttjänst och barnår enligt beräkningsmetod 2 ska höjas från 64 till 2023 och knytas till riktåldern för pension. Uppkommen pensionsbehållning i form av pensionsgrundande belopp registreras som latenta belopp i de fall förvärvsvillkoret ännu inte är uppfyllt. Villkoret för att de latenta beloppen slutligt ska överföras till individens pensionsbehållning är att den försäkrade senast det år han eller hon fyller har fått fastställda pensionsgrundande inkomster som vart och ett av uppgått till lägst två gånger det inkomstbelopp som gällde för intjänandeåret. Om inte förvärvsvillkoret är uppfyllt , avregistreras den latenta pensionsbehållningen. När arbetslivet på detta sätt förlängs bör det också vara möjligt att uppfylla förvärvsvillkoret för pensionsgrundande belopp vid högre ålder. Regeringen föreslår därför att den nuvarande 70-årsgränsen höjs till 2023 och knyts till riktåldern. Anpassningar av åldersgränsen för inkomstpensionstillägg Inkomstpensionstillägget är en ny förmån som på kort sikt höjer pensionerna. Det är tänkt att vara ett tillägg till den inkomstgrundade allmänna ålderspensionen och lämnas från . För att anpassa inkomstpensionstillägget till de åldersgränser som gäller för övriga förmåner föreslår regeringen att åldersgränserna för inkomstpensionstillägget och dess beräkning höjs till 2023 och utgörs av den fastställda riktåldern för pension . Inkomstpensionstillägget får lämnas utan ansökan fr.o.m. den månad den försäkrade fyller om han eller hon fick hel sjukersättning före den månaden. Regeringen föreslår att denna åldersgräns höjs till 2023 och utgörs av den fastställda riktåldern för pension. Åldersgränserna för pensionssystemets grundskydd m.m. Åldersgränserna för garantipension, bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd Pensionssystemets grundskydd består av garantipension, bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd. Dessa förmåner kan betalas ut tidigast fr.o.m. den månad då en försäkrad fyller . För att riktåldern som begrepp ska få genomslag i samhället och kunna ersätta den nuvarande normåldern är det nödvändigt att åldersgränserna för pensionssystemets grundskydd anpassas till den medellivslängdsökning som skett sedan pensionsreformen genomfördes. Vissa grupper har haft en mindre gynnsam livslängdsutveckling än genomsnittet i . En av huvudprinciperna bakom pensionssystemet är att hela försäkringskollektivet ska behandlas likformigt trots att vissa grupper lever eller kortare. Ett allmänt socialförsäkringssystem bygger på att alla är försäkrade och delar på risken. Ett exempel är att det inte är någon skillnad mellan mäns och kvinnors delningstal trots att kvinnor, i medeltal, alltid har haft en högre medellivslängd än män. Emellertid har regeringen i budgetpropositionen aviserat införandet av en s.k. trygghetspension. Förslaget innebär att kraven för att beviljas sjukersättning sänks före riktåldern. Syftet är att personer som är utslitna inte av hälsoskäl ska tvingas ta ut sin ålderspension och därmed få lägre pensionsutbetalningar resten av livet. Regeringen föreslår att åldern när garantipension, bostadstillägg till pensionärer och äldreförsörjningsstöd tidigast kan lämnas ska höjas till 2023 och knytas till riktåldern . På samma sätt ska motsvarande åldersgränser som ingår i beräkningsunderlaget för bostadstillägg höjas till 2023 och knytas till riktåldern 2026. Tidigt eller uppskjutet uttag av pension Garantipension betalas normalt ut . Enligt gällande regler ska underlaget för beräkningen av garantipension vara den inkomstpension som skulle ha betalats ut den månad den pensionsberättigade fyller . Bestämmelsen gäller oberoende av om inkomstpensionen har tagits ut före eller efter denna tidpunkt. Syftet är att garantipensionen inte ska kompensera för den lägre inkomstpensionen som ett tidigt uttag innebär och för att den försäkrade inte ska missgynnas vid ett sent uttag. Regeringen anser att det är rimligt att detta förhållande gäller även vid höjningen av åldern för uttag av garantipension och föreslår därför att åldersgränsen vid bestämmande av beräkningsunderlaget för garantipension ska höjas från 65 till 2023 och för den som är född eller senare ska utgöras av riktåldern för pension. Detta innebär för den som är född och som kommer att fylla att beräkningsunderlaget ska bestämmas som om inkomstpensionen hade börjat lyftas den månad då han eller hon uppnår . Försäkringstid för rätt till garantipension Den huvudsakliga tanken bakom garantipensionssystemet är att tillförsäkra äldre personer ett grundskydd under förutsättning att de under förvärvsaktiv ålder har haft en rimlig anknytning till . För rätt till oavkortad garantipension krävs försäkringstid i . Den övre åldersgränsen för tillgodoräknande av försäkringstid är och den nedre är . När gränsen för uttag av garantipension höjs medför det att även den övre gränsen för tillgodoräknande av försäkringstid bör höjas. Om den övre gränsen inte höjs, medför det att försäkringstid efter inte kan tillgodoräknas. En sådan bristande överensstämmelse mellan tillgodoräknandet av försäkringstid för garantipension och uttagsåldern för garantipension samt åldersgränsen i beräkningsunderlaget för garantipension är inte önskvärd. Regeringen föreslår därför att den övre gränsen för tillgodoräknande av försäkringstid höjs från 64 till 2023 och knyts till riktåldern på så sätt att tillgodoräknande av försäkringstid kan ske fram före det år då den pensionssökande uppnår riktåldern för pension. Regeringen bedömer att den undre gränsen även fortsättningsvis bör vara . Regeringen föreslår vidare att åldersgränserna för beräkning av förmånstid under tid för bosättning i tidigare hemland samt för den som hade rätt till sjukersättning i form av garantiersättning före den månad han eller hon fyllde höjs med 2023 och knyts till riktåldern 2026. Anpassning av åldersgränser i angränsande socialförsäkringssystem Enligt regeringen förutsätter ett längre arbetsliv att äldre som är kvar i arbetskraften under förvärvsaktiv ålder ska omfattas av ett rimligt försäkringsskydd, och det är av stor vikt att även åldersgränserna i kringliggande socialförsäkringssystem höjs och knyts till riktåldern. Sjukpenning kan lämnas till en försäkrad vars arbetsförmåga är nedsatt med minst en fjärdedel på grund av sjukdom. När den försäkrade har fått sjukpenning efter ingången av den månad när han eller hon fyllde får besluta att sjukpenning inte längre ska lämnas. Regeringen föreslår att regeln ändras 2023 så att ett sådant beslut får fattas när sjukpenning lämnats efter ingången av den månad då den försäkrade fyllde . föreslår regeringen att ett sådant beslut i stället får fattas när sjukpenning lämnats efter ingången av den månad då den försäkrade uppnådde riktåldern för pension.