bet · H901CU12 · 2022-02-22 00:00:00 — I fråga om den föreslagna lovplikten för nybyggnad av komplementbostadshus, som enligt utredningen innebär en större omgivningspåverkan än andra komplementbyggnader, anförs följande (s. 28): För nybyggnad av sådana komplementbyggnader som är komplementbostadshus innebär våra förslag att det alltid ska krävas bygglov. Detta är en skillnad jämfört med . Dessa omfattas, enligt nuvarande regler, endast av krav på anmälan. Det finns flera skäl till varför nybyggnad av komplementbostadshus bör omfattas av krav på bygglov. För det första bör, enligt vår utgångspunkt, bostäder generellt förprövas av det allmänna. Både allmänna och enskilda intressen talar starkt för detta, t.ex. vad gäller tillgänglighet, brandskydd, teknisk konstruktion och dimensionering av vatten och avlopp, liksom påverkan på grannars och andra berördas intressen. För det andra bör nybyggnad av komplementbostadshus omfattas av krav på bygglov eftersom Mark- och i praxis i vissa fall har underkänt dagens reglering att beslut i anmälningsärenden endast får överklagas av den sökande eller anmälaren. Bestämmelsen innebär nämligen i praktiken att den som är berörd inte har någon rätt enligt PBL att överklaga beslut om startbesked för ett anmält komplementbostadshus. Enligt Mark- och medför detta att den europarättsliga rätten till domstolsprövning i vissa fall inte tillgodoses. Genom en lovplikt för komplementbostadhusen blir åtgärden föremål för förprövning och med den följer också en möjlighet att få ett lovbeslut överprövat i både länsstyrelse och mark- och miljödomstol. I praktiken innebär den prövning som görs vid en anmälan om nybyggnad av ett komplementbostadshus och den som görs vid en ansökan om lov dessutom ingen större skillnad. Nybyggnad av komplementbostadshus, kommer även med våra förslag att få strida mot en detaljplan eller områdesbestämmelser. I fråga om solcellsanläggningar föreslås inte någon generell lovplikt i PBL, med undantag för själva transformatorstationen. konstateras att det finns ett behov av att på ett eller annat sätt förpröva dessa anläggningar, inte minst utifrån totalförsvarsintresset. Eftersom det inte inom ramen för utredningen har ansetts vara möjligt att utreda och föreslå en reglering för en sådan förprövning föreslås att frågan om förprövning av solenergianläggningar blir föremål för en framtida översyn. I fråga om takkupor föreslås inte något särskilt lovkrav, vare sig som huvudregel eller som undantag. Som skäl anges att det under utredningsarbetet framkommit att dagens särreglering är svår att tillämpa och att den öppnar för ett alltför stort bedömningsutrymme. Om en takkupa är en lovpliktig tillbyggnad eller inte ska i stället, enligt förslaget, få bedömas utifrån om den upptar bruttoarea. I annat fall kan den, liksom t.ex. ett takfönster, ändå vara lovpliktig som en fasadändring, men det enbart om den vidtas i ett värdefullt område eller under vissa förutsättningar om den vidtas på en fasad som vetter mot allmän plats. Om åtgärden innebär att konstruktionen av byggnadens bärande delar påverkas ska en anmälan krävas. Förslagen i utredningen föreslås träda i kraft . Betänkandet har varit föremål för remiss och bereds inom . Utskottet har behandlat motionsyrkanden om bygglovsbefriade åtgärder. avstyrktes motionsyrkanden om att fler åtgärder borde undantas från kravet på lovåtgärder. Utskottet hänvisade till pågående och aviserat arbete (bet. 2018/19:CU12). avstyrktes motionsyrkanden om bl.a. att införa Bohmanhus, med hänvisning till pågående arbete (bet. 2019/20:CU16). Även avstyrktes motionsyrkanden om fler bygglovsbefriade åtgärder (bet. 2020/21:CU13). har i sitt slutbetänkande Ett nytt regelverk för bygglov föreslagit omfattande förändringar av dagens bestämmelser om lov, förhandsbesked och anmälan. Beredning av förslagen pågår inom . Att skapa ett enklare, effektivare och mer ändamålsenligt regelverk är angeläget, och utskottet ser därför positivt på det arbete som pågår. Utskottet anser likväl att det finns skäl för att göra tillkännagivanden till regeringen i vissa frågor som gäller regelverket om bygglov och anmälningsplikt. Som har identifierat är dagens särreglering när det gäller takkupor svår att tillämpa, och den öppnar för ett alltför stort bedömningsutrymme. När det gäller lovplikt och krav på anmälan bör enligt utskottet samma regler gälla för både takkupor och takfönster så långt det är möjligt. Utgångspunkten bör då vara att sådana åtgärder ska vara lovbefriade i så stor utsträckning som möjligt. Detta är alltså något som regeringen bör beakta i den fortsatta beredningen av förslag. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Det innebär bifall till motion 2021/22:3225 (C) yrkande 22. Som utskottet har framfört i olika sammanhang anser utskottet att det är angeläget med reformer och förenklingar av PBL som kan underlätta ett ökat bostadsbyggande. Ett syfte med de s.k. attefallsreformerna har varit att skapa fler bostäder genom att tillhandahålla möjligheten att bygga små komplementbostadshus och komplementbyggnader utan krav på bygglov. Utskottet noterar att i sitt slutbetänkande har föreslagit att en komplementbyggnad om i ett område som omfattas av en detaljplan, och i ett område som inte omfattas av en detaljplan, i många fall ska få uppföras utan vare sig bygglov eller anmälan. Detta är ett förslag som utskottet ser positivt på eftersom det innebär en tydlig förenkling för enskilda som vill utföra mindre byggprojekt på sin tomt. För nybyggnad av komplementbostadshus har emellertid föreslagit att det alltid ska krävas bygglov. Enligt de regler som gäller omfattas många sådana byggnationer endast av en anmälningsplikt. Även med beaktande av de skäl som lagt fram för sitt förslag om att införa bygglov för komplementbostadshus anser utskottet att förslaget är problematiskt. Det framstår enligt utskottet för det första inte som ändamålsenligt med olika regler för byggnader av samma storlek inom ramen för de s.k. attefallsåtgärderna. Utskottet befarar vidare att ett genomförande av förslag i denna del skulle skapa en onödig byråkratisk tröskel vid uppförandet av nya små bostäder. Detta kan i förlängningen motverka ett utökat bostadsbyggande. Enligt utskottet bör regeringen inte gå vidare med förslag i den aktuella delen. I stället bör regeringen utreda möjligheten till en reglering, i vart fall , där huvudregeln är att såväl komplementbyggnader som komplementbostadshus upp till en viss angiven storlek får uppföras utan krav på vare sig lov eller anmälan. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Det innebär bifall till motion 2021/22:3708 (M) yrkande 68. Det minskade utbudet av service på landsbygden är en angelägen fråga. I det sammanhanget kan utskottet konstatera att den ökade digitaliseringen har skapat nya möjligheter att komma till rätta med problemet genom t.ex. obemannade butiker. Detta kan vara en lösning för områden på landsbygden där traditionella butiker har svårt att nå lönsamhet. Utskottet ser därför positivt på förslag att det utanför detaljplanelagt område och sammanhållen bebyggelse inte ska krävas bygglov för att i en byggnad inreda en eller flera lokaler med en bruttoarea på högst . anför att det kan handla om att använda en del av ett befintligt stall eller en förrådsbyggnad för exempelvis obemannad dygnet runt-försäljning av livsmedel. Utskottet anser att utredningens förslag är ett steg i rätt riktning. Utskottet anser att det bör övervägas att ytterligare underlätta för utbyggnaden av service på landsbygden i form av obemannade butiker. Enligt utskottet bör regeringen se över möjligheten att göra ytterligare lättnader i det aktuella regelverket, t.ex. genom att låta byggnader för obemannade landsbygdsbutiker på högst och utan vatten och avlopp uppföras utan lovplikt och anmälningsplikt, även om byggnaden uppförs utanför tomten. Syftet skulle vara att underlätta uppförandet av obemannade landsbygdsbutiker på platser där de kan göra största möjliga nytta, exempelvis vid en väg. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Det innebär bifall till motion 2021/22:3708 (M) yrkande 69. Flyttning av gamla byggnader Även med beaktande av vägledningar och andra kunskapshöjande insatser anser utskottet att det finns anledning att se över möjligheten till flytt av gamla hus. Närmare bestämt anser utskottet att det bör utredas om byggnadsnämnderna, i syfte att ge större möjligheter till återanvändning av gamla byggnader och därmed bevara kulturvärden, bör få utökade möjligheter att medge avsteg från nybyggnadskraven vid flyttning av gamla byggnader. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Det innebär bifall till motion 2021/22:3708 (M) yrkande 41. Utskottet anser inte att det finns skäl att föreslå ett tillkännagivande till regeringen om solcellsparker. Motion 2021/22:515 (M) bör avslås. Information i bygglovsärenden m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om vilken information som ska lämnas till sökanden i samband med en ansökan om bygglov samt om att det ska göras tydligare vilka krav som ställs för att få bygga i strandnära områden. Utskottet hänvisar till pågående arbete. Jämför reservation 8 (M, SD). I kommittémotion 2021/22:3437 av m.fl. (M) yrkande 46 begärs ett tillkännagivande om att kommuner i bygglovsskedet ska meddela de krav som kommer att ställas vid en miljöinspektion om den sökande efterfrågar dem. Enligt motionärerna är det för vissa verksamheter som kräver bygglov, t.ex. slakterier, ofta oklart vilka krav som kommer att ställas på verksamheterna för att i ett senare skede få godkänt vid en miljöinspektion. Detta är enligt motionärerna problematiskt. I motion 2021/22:1924 av (M) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att det tydligt ska framgå av ett beslut att avslå en ansökan om bygglov i ett strandnära läge vad som skulle krävas för att få bygga på den aktuella platsen. Motionären begär även ett tillkännagivande om att tydliga checklistor för vad som krävs för att få bygga i strandnära områden bör tas fram (yrkande 2). Bestämmelserna om handläggning av ärenden om lov finns i 9 kap. 20–29 §§ PBL. Här anges bl.a. vad en ansökan om lov ska innehålla och hur den ska hanteras av . prövar om det finns förutsättningar att bevilja lovansökan på grundval av de handlingar som sökanden har lämnat in. Bygglov ska ges om kraven i lag är uppfyllda. Om det saknas underlag som nämnden behöver för att pröva om bygglov ska beviljas ska nämnden be sökanden att lämna in nödvändiga kompletteringar. Nämnden ska även redogöra för skälen till beslutet. Vid handläggningen av ärenden om lov och förhandsbesked ska i olika fall lämna upplysningar och underrättelser till sökanden, fastighetsägaren och miljönämnden. Om en ansökan för en åtgärd också kräver tillstånd från eller anmälan till någon annan myndighet, ska upplysa sökanden om detta. Exempel på sådana tillstånd är strandskyddsdispens, tillstånd från eller anmälan till verksamheter samt tillstånd från väghållningsmyndigheten för utfart från en fastighet till allmän väg. Det är den sökande som ansvarar för att han eller hon har nödvändiga tillstånd enligt annan lagstiftning. Beslut om lov ska innehålla upplysningar om vilka andra tillstånd eller anmälningar som behövs. I 9 kap. 24 § PBL finns en bestämmelse som innebär att ska underrätta miljönämnden om ett ärende med en ansökan avser en åtgärd som måste anmälas till kommunen enligt föreskrifter som har meddelats med stöd av 9 kap. 6 § . och miljönämnden ska samordna handläggningen av lovärenden och anmälningsärenden. Samordningen ska innebära att berörda myndigheter, organisationer och enskilda parter får tillfälle att yttra sig i ett sammanhang i båda ärendena. Kommunicerings- och remissförfarandet ska alltså ske samordnat. Dessutom ska beslut i ärendena meddelas i ett sammanhang. Ansvaret för samordningen ligger hos . Kravet på samordning gäller inte när anmälan ska ske till en statlig myndighet. Om det finns särskilda skäl får nämnderna besluta att det inte ska ske någon samordning. Myndigheters serviceskyldighet enligt förvaltningslagen Myndigheters serviceskyldighet regleras även i förvaltningslagen. Enligt 6 § förvaltningslagen ska en myndighet se till att kontakterna med enskilda blir smidiga och enkla. Myndigheten ska också lämna den enskilde sådan hjälp att han eller hon kan ta till vara sina intressen. Hjälpen ska ges i den utsträckning som är lämplig med hänsyn till frågans art, den enskildes behov av hjälp och myndighetens verksamhet. Den ska ges utan onödigt dröjsmål. Särskilt om byggande i strandnära lägen Strandskyddet är ett generellt skydd som gäller i hela landet och vid alla kuster, sjöar och vattendrag. Det skyddade området är normalt från strandkanten, både på land och i vattenområdet. kan utöka strandskyddet , om det behövs för att säkerställa något av strandskyddets syften (7 kap. 13–18 h §§ ). Inom strandskyddat område är det bl.a. förbjudet att uppföra nya byggnader och ändra byggnader eller sätta upp andra anläggningar eller anordningar som avhåller allmänheten från att röra sig där. Ekonomibyggnader och anordningar som behövs för jordbruk, fiske, skogsbruk eller renskötsel är undantagna från förbudet, om de måste ligga inom strandskyddat område för sin funktions skull. Dispens kan medges från strandskyddet om det finns särskilda skäl (7 kap. 18 c och d §§ ). Om platsen ligger inom ett utpekat område för landsbygdsutveckling i strandnära lägen, ett s.k. LIS-område, finns ytterligare möjligheter till dispens. Dispens söks hos kommunen eller, i vissa fall, . Kommunen kan upphäva strandskyddet för ett område i samband med att en ny detaljplan antas, om det finns särskilda skäl för det och om intresset av att detaljplanera området väger tyngre än strandskyddets syften. De särskilda skäl som gäller för att upphäva strandskyddet är samma som för att bevilja en dispens. För vissa områden är det som beslutar om strandskyddet ska upphävas. Frågan om dispens från strandskydd prövas inte i samband med en ansökan om bygglov eller förhandsbesked utan i ett eget ärende. Prövningen av ärendet om dispens enligt respektive prövningen av en ansökan om bygglov eller förhandsbesked enligt PBL är inte samordnad. Utredningen om översyn av strandskyddet överlämnade Utredningen om översyn av strandskyddet sitt slutbetänkande Tillgängliga stränder – ett mer differentierat strandskydd (SOU 2020:78). I betänkandet föreslås bl.a. att strandskyddet ska bli mer differentierat samt att det generella strandskyddet vid små sjöar och vattendrag ska tas bort. Betänkandet innehåller även förslag som syftar till att strandskyddet ska bli mer förutsägbart och enklare att administrera samt att tillsynen ska bli effektivare. överlämnade regeringen en lagrådsremiss till Lagrådet med förslag som syftade till att öka differentieringen av strandskyddet så att olika områdens varierande skyddsbehov får genomslag och det skapas bättre förutsättningar för bostäder och näringsverksamheter. Bland annat föreslås lättnader i strandskyddet i strandnära utvecklingsområden och att strandskyddsområdet vid små sjöar och smala vattendrag upphävs. Ändringarna föreslås i huvudsak träda i kraft . Enligt regeringens propositionsförteckning kommer en proposition att lämnas . har i sitt slutbetänkande (se ovan under Regler om bygglov och anmälningsplikt) föreslagit att , på motsvarande sätt som gäller vid parallell prövning av en ansökan om expropriation, ska få besluta om anstånd i ett ärende om lov eller förhandsbesked i avvaktan på att en ansökan om dispens från strandskydd avgörs. Enligt utredningen bör en möjlighet för att besluta om ett sådant anstånd vara en fördel för sökanden, som normalt inte i onödan vill betala avgift för en full prövning i ett ärende om lov eller förhandsbesked om dispens från strandskyddet ändå inte kan ges. Vidare har utredningen föreslagit att bestämmelsen om samordning i 9 kap. 24 § PBL ska behållas men inkluderas i en framtida översyn. Som bakgrund anges att kommunala företrädare har framfört att bestämmelsen inte används och att den därför borde upphävas. Enligt de kommunala företrädarna äger samordning rum ändå eftersom de ärenden som avses i bestämmelsen oftast hanteras av samma nämnd i kommunen alternativt att samordningen mellan nämnderna ändå fungerar väl. Allmänna regler om myndigheters serviceskyldighet finns i förvaltningslagen. När det gäller handläggningen av bygglovsärenden finns i PBL en särskild bestämmelse om underrättelseskyldighet och samordning mellan byggnadsnämnder och miljönämnder (9 kap. 24 §). Utskottet konstaterar att det under utredningsarbete har framförts synpunkter på bestämmelsen men att utredningen inte har haft tid att ta ställning till om bestämmelsen bör upphävas eller ändras. I slutbetänkande lämnas förslag på en rad olika frågor som bör ingå i en framtida översyn, bl.a. frågan om 9 kap. 24 § PBL. slutbetänkande bereds inom . Mot denna bakgrund finner utskottet inte skäl att föreslå något initiativ från med anledning av förslaget om att viss information på begäran ska lämnas i bygglovsskedet. Motion 2021/22:3437 (M) yrkande 46 bör därför avslås. Utskottet anser inte heller, särskilt mot bakgrund av den proposition om förändringar av strandskyddet som regeringen aviserat , att det finns skäl att föreslå tillkännagivanden med anledning av förslagen om bygglovsansökningar i strandnära områden. Motion 2021/22:1924 (M) yrkandena 1 och 2 bör därför avslås. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motionsyrkanden som beretts i förenklad ordning. Jämför särskilt yttrande 5 (M, SD, C, V, KD, L). I motioner från allmänna motionstiden /22 har det väckts förslag som rör följande ämnen: – översyn av PBL – allmänna och enskilda intressen enligt PBL – plansystemet i allmänhet – riktlinjer i planarbetet – medborgarinflytande och vissa andra intressen i fysisk planering – klimatfrågor i planeringen och planering för gröna områden – reglering med detaljplan – krav vid ny- eller ombyggnad av bostäder – reglering av buller – regler för bygglov och anmälningsärenden – bygglovsregler för näringsverksamhet – kontroller vid nybyggnad av bostäder – tillsynsbestämmelser enligt PBL – skadeersättning enligt PBL – ett nationellt myndighetsråd för byggstandarder. Motsvarande eller i allt väsentligt motsvarande motionsförslag har utskottet behandlat tidigare . Detta har gjorts i betänkandena /19:CU12, 2019/20:CU16, 2021/22:CU2, 2020/21:CU13 och 2020/21:CU22. har i enlighet med utskottets förslag avslagit motionsyrkandena. Utskottet står fast vid sina senaste ställningstaganden och det finns inte heller några andra skäl att åter behandla motionerna i vanlig ordning. Motionerna avstyrks därför. Regler och krav för ett hållbart och innovativt byggande, punkt 1 (KD, L) av (KD) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1387 av (KD) och 2021/22:3997 av m.fl. (L) yrkandena 25 och 26 samt 2021/22:3225 av m.fl. (C) yrkande 41, 2021/22:3417 av (MP) yrkandena 32, 33 och 35 samt 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 46. Arbetet med att minska klimatpåverkan från bygg- och fastighetssektorn måste hänga ihop med den övergripande klimatpolitiken. Det viktigaste är att vidta generella åtgärder och införa effektiva ekonomiska styrmedel efter principen om att utsläpparen betalar. Därutöver behövs emellertid regelförändringar som successivt driver på övergången till klimatneutrala lösningar. När det gäller offentlig upphandling bör t.ex. effektiva och generella krav uppställas för hela landet för att driva på klimatomställningen. En omställning till ett hållbart samhälle förutsätter att de åtgärder som införs verkligen träffar de verksamheter som påverkar klimatet. Vi ser positivt på den nya lagen om klimatdeklaration för byggnader men noterar att lagen inte omfattar byggverksamhet i utemiljön. Det kan t.ex. handla om torgmiljöer i citykärnor, hamnområden, stadsparker, strandbryggor och gatumiljöer. Sådana byggprojekt kan ha minst lika stor materialåtgång som uppföranden av bostadsfastigheter. Därför anser vi att lagens tillämpningsområde bör utökas till att även omfatta byggprojekt i utemiljöer. Regleringen bör utformas på ett sätt som inte utestänger små och medelstora bolag och inte heller förhindrar konkurrens från utländska aktörer. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Regler och krav för ett hållbart och innovativt byggande, punkt 1 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3225 av m.fl. (C) yrkande 41 och 2021/22:1387 av (KD), 2021/22:3417 av (MP) yrkandena 32, 33 och 35, 2021/22:3997 av m.fl. (L) yrkandena 25 och 26 samt 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 46. Det är en självklarhet att ska vara världsledande när det gäller klimatsmart byggande. Som ett led i detta arbete måste avfallet från byggnation, rivning och anläggning tas om hand på ett bättre sätt. Det finns en omfattande handel med begagnat byggmaterial och olika komponenter, men enligt min mening behöver kunskapen om återbruk och återvinning av material öka. Det behöver också utvecklas nya byggmetoder och konstruktioner för att underlätta återvinning. Det är en uppgift för regeringen att ta nödvändiga initiativ. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Regler och krav för ett hållbart och innovativt byggande, punkt 1 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3417 av (MP) yrkandena 32, 33 och 35 samt 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 46 och 2021/22:1387 av (KD), 2021/22:3225 av m.fl. (C) yrkande 41 och 2021/22:3997 av m.fl. (L) yrkandena 25 och 26. Dagens teknik gör det möjligt att bygga mycket energieffektiva hus. Det behöver dock säkerställas att den beräknade energiåtgången för nya hus är korrekt; detta kan ske genom en mätning när huset är uppfört. Den största utmaningen när det gäller byggnaders energiåtgång finns emellertid i det befintliga bostadsbeståndet, dvs. i alla de hus som redan är byggda. För att vi ska nå klimatmålen måste det alltså vidtas energieffektiviseringsåtgärder även när det gäller dessa byggnader. Jag menar att det behövs skärpta krav på energieffektivisering i både nya och befintliga fastigheter. Regeringen bör därför ge och i uppdrag att, tillsammans med kommunerna och energikontoren, ta fram ett program för energieffektivisering av det befintliga bostadsbeståndet. Programmet bör dock utformas med varsamhet så att inte kraven på åtgärder på ett omotiverat kostsamt sätt drabbar enskilda hyresvärdar och deras hyresgäster. Regeringen bör dessutom låta utreda vilka ekonomiska styrmedel som skulle leda till en högre grad av återanvändning av byggmaterial vid byggande. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Undantag från energihushållningskraven för timmerhus m.m., punkt 3 (S, V, MP) av (MP), (S), Momodou (V), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: 2021/22:3708 av m.fl. (M) yrkande 65. Vi anser att bör avslå motion 2021/22:3708 (M) yrkande 65. Våra skäl för detta utvecklar vi i våra särskilda yttranden 1 respektive 2. Regler om inomhusklimat, punkt 4 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3221 av m.fl. (C) yrkande 21 och 2021/22:2110 av (KD). Klimatförändringarna påverkar hela samhället och även våra bostäder. I takt med att jordens medeltemperatur stiger är fler varma somrar att vänta. Detta kommer inte minst att påverka våra äldre.