bet · H901FiU21 · 2022-06-14 00:00:00 — Utskottet står fast vid bedömningen att det krävs åtgärder för att säkerställa att avsedd effekt uppnås och att offentliga medel används effektivt. I ett omvärldsläge där såväl internationell fred och säkerhet som den europeiska säkerhetsordningen hotas blir det än mer angeläget att påminna om regeringens uppdrag att redovisa hur vidtagna åtgärder svarar upp mot målen för det civila försvaret. I övrigt har utskottet inget att anföra med anledning av regeringens proposition och föreslår att finansutskottet tillstyrker regeringens proposition i de delar som gäller utgiftsområde 6. I en avvikande mening från ledamöterna från Socialdemokraterna, avstyrks förslaget om utskottsinitiativ medan propositionen tillstyrks. ställer sig i sitt yttrande (yttr. 2021/22:SfU5y), med vissa ändringar av främst lagteknisk karaktär, bakom förslaget till utskottsinitiativ om att avslå regeringens förslag om garantitillägg och i stället göra förbättringar inom ramen för det befintliga pensionssystemet, i första hand genom höjningar av grundskyddet. Utskottet ställer sig vidare bakom förslagen om tillkännagivanden om sänkt skatt för pensionärer och den s.k. gasen i pensionssystemet. Regeringens förslag och motionen (C) bör avstyrkas i berörda delar. I en avvikande mening (S,V,MP) tillstyrks propositionen medan motionen och förslaget till utskottsinitiativ avstyrks. I en avvikande mening (C) tillstyrks motionen medan propositionen i berörda delar och förslaget till utskottsinitiativ avstyrks. Vid ett sammanträde i utskottet har och företrädare för lämnat information med anledning av förslaget till utskottsinitiativ. När det gäller övriga delar av propositionen ställer sig socialförsäkringsutskottet bakom dem. tillstyrker i sitt yttrande (yttr. 2021/22:SoU6y) propositionen och avstyrker motionsyrkandet i berörda delar. Utskottet föreslår även att finansutskottet tar ett utskottsinitiativ i enlighet med förslaget i berörda delar. I en avvikande mening (S, V, MP) tillstyrks också propositionen och avstyrks motionen medan förslaget till utskottsinitiativ avstyrks. I en avvikande mening (C) tillstyrks motionen om den s.k. jobbstimulansen inom försörjningsstödet medan förslaget till utskottsinitiativ avstyrks. Vidare finns ett särskilt yttrande (V). Proposition 2021/22:255 Extra ändringsbudget – Stöd till I propositionen lämnar regeringen förslag som innebär att bistår med ekonomiskt stöd och utrustning till följd av invasion av landet. Förslag lämnas om bemyndiganden att skänka försvarsmateriel i form av pansarskott, robotar av typen sjömålsrobot 17, automatgevär och ammunition till automatgevär, som kan avvaras av Försvarsmakten . Förslag lämnas även om att ytterligare medel ska anvisas för ekonomiskt stöd till och för återanskaffning av materiel. Förslagen som lämnas i propositionen innebär att anvisade medel ökar med 2022. Ökningen hänförs i huvudsak till stöd till (0,). De ökade utgifterna försämrar statens finansiella sparande med och ökar statens lånebehov med motsvarande belopp. Utgiftsområde 5 Internationell samverkan Ramen för utgiftsområde 5 Internationell samverkan ökas med 2022, enligt regeringens förslag. Det finns behov av ytterligare stöd i form av ett ekonomiskt bidrag till den ukrainska fond till stöd för landets väpnade styrkor. Stödet innebär att möjligheter att bekämpa den ryska invasionen stärks . Anslaget 1:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet bör därför ökas med . Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap Ramen för utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap ökas med 2022, enligt regeringens förslag. har efterfrågat stöd i form av bl.a. försvarsmateriel. bedöms vara i behov av bl.a. robotar av typen sjömålsrobot 17 och ammunition till automatgevär. Försvarsmakten har tillgång till sådan materiel. Denna behövs även för statens verksamhet, men bedöms kunna avvaras som stöd till . har ett utrikes- och säkerhetspolitiskt intresse av att tillhandahålla den efterfrågade materielen till . För att regeringen ska kunna skänka den materielen till krävs godkännande. Regeringen föreslår att den bemyndigas att besluta att till skänka försvarsmateriel i form av sjömålsrobot 17 och ammunition till automatgevär, som kan avvaras av Försvarsmakten , till ett värde om högst . Med hänsyn till Försvarsmaktens behov och det säkerhetspolitiska läget är det av stor betydelse att sjömålsrobot 17 och ammunition till automatgevär kan återanskaffas skyndsamt. Anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap bör därför ökas med . Distributionen av materielen kommer att samordnas med andra länder. I sammanhanget bör framhållas att utförsel av försvarsmateriel som utgör krigsmateriel enligt lagen (1992:1300) om krigsmateriel kräver tillstånd enligt samma lag samt att för materiel som innehåller komponenter med slutanvändarintyg från annan stat krävs tillstånd från en annan stat om undantag från dessa villkor. Vidare anför regeringen att har behov av stöd i form av ett ekonomiskt bidrag till den fond som Nato har upprättat med syfte att stödja väpnade styrkor. Stödet innebär att möjligheter att bekämpa den ryska invasionen och det väpnade angreppet stärks . Anslaget 1:2 Försvarsmaktens insatser internationellt bör därför ökas med . Att har efterfrågat stöd i form av bl.a. försvarsmateriel föranleder förslag om ändring av ytterligare ett anslag. bedöms vara i behov av bl.a. av automatgevär och pansarskott. Försvarsmakten har tillgång till sådan materiel. Denna behövs även för statens verksamhet, men bedöms kunna avvaras som stöd till . har ett utrikes- och säkerhetspolitiskt intresse av att tillhandahålla den efterfrågade materielen till . Regeringen bör bemyndigas att besluta att till skänka försvarsmateriel i form av automatgevär och pansarskott, som kan avvaras av Försvarsmakten , till ett värde om högst . Med hänsyn till Försvarsmaktens behov och det säkerhetspolitiska läget är det av stor betydelse att ersättningsanskaffning av materielen kan ske skyndsamt. Anslaget 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar bör därför ökas med . Distributionen av materielen kommer att samordnas med andra länder. Som anförs ovan kräver utförsel av försvarsmateriel som utgör krigsmateriel enligt lagen om krigsmateriel tillstånd enligt samma lag. Vidare anför regeringen att via MSB har lämnat ett omfattande civilt stöd till inom ramen för EU:s civilskyddsmekanism och FN. Det finns behov av att fortsätta stödja inom det civila området. Anslaget 2:4 Krisberedskap bör därför ökas med . och om ändringsbudgetar och utskottsinitiativ anför i sin rapport finanspolitik – Finanspolitiska rådets rapport att efter det att budgeten fastställdes har en rad ytterligare budgetpåverkande åtgärder föreslagits eller vidtagits, såväl i extra ändringsbudgetar som i en omfattande vårändringsbudget och genom initiativ från . påpekar att ändringsbudgetar som huvudregel inte bör innehålla förslag med varaktiga budgeteffekter. Den varaktiga ökningen av försvarsanslagen med anledning av det nya säkerhetspolitiska läget sedan anfallskrig mot är ett rimligt undantag från denna huvudregel, enligt . Så är, enligt rådet, emellertid inte fallet när det gäller garantitillägget till pensionärer; det är ingen ny fråga utan en åtgärd som borde behandlas i en ordinarie budgetproposition. anför att en splittrad budgetprocess löper risk att bli en svag budgetprocess. Med undantag för akuta förhållanden är det därför angeläget att budgetprocessen normaliseras. Det innebär även att användningen av ändringsbudgetar, extra ändringsbudgetar och utskottsinitiativ åter bör bli återhållsam. Det kan vidare noteras att en grupp inom genomfört en uppföljning och utvärdering av vissa frågeställningar kring tillämpningen av utskottsinitiativ. Gruppen anför att utskottens initiativrätt fyller en viktig funktion som är angelägen att behålla och värna. Den pågående utvecklingen, med allt fler utskottsinitiativ, väcker emellertid enligt gruppen frågor om hur bestämmelserna har kommit att tillämpas. Det finns därför anledning att på nytt erinra om den varsamhet med vilken denna initiativrätt var avsedd att utnyttjas. En tillämpning utan denna varsamhet riskerar enligt gruppen att negativt påverka både fördelningen av befogenheter mellan och regeringen och arbets- och planeringsförutsättningarna i . ställer sig bakom gruppens iakttagelser och slutsatser (bet. 2021/22:KU35). En översyn av budgetprocessen meddelade finansministern att regeringen vill i bred politisk samstämmighet tillsätta en ny budgetkommitté för att värna budgetprocessens roll i det finanspolitiska ramverket. Finansministern anförde att har ett finanspolitiskt ramverk som har säkerställt en långsiktigt hållbar finanspolitik. Tack vare detta har klarat flera allvarliga kriser utan att vi hamnat i en offentligfinansiell kris. En stram och välordnad budgetprocess är en central del i det finanspolitiska ramverket. En oordnad och icke sammanhållen budgetprocess riskerar att försvaga motståndskraft, göra oss sämre rustade att hantera nästa kris men även de samhällsutmaningar vi står inför. Det är därför hög tid att återgå till en ordnad budgetprocess. Regeringen vill därför, i bred politisk samstämmighet, göra en översyn av budgetprocessen för att värna dess roll i det finanspolitiska ramverket. Kommittén bör dra lärdomar av utmaningar från de senaste årens budgethantering och bland annat utreda: • Hur upprätthålls helhetsperspektivet och ett samlat budgettillfälle • Hur extra ändringsbudgetar och utskottsinitiativ hanteras • Den ekonomiska vårpropositionens betydelse och det medelfristiga budgetperspektivet • Hanteringen av budgetbeslut med flerårig effekt. Regeringen kommer att bjuda in övriga partier för att diskutera tillsättandet av en ny parlamentarisk budgetkommitté. Med anläggningstillgång förstås en tillgång som är avsedd för stadigvarande bruk eller innehav (5 kap. 1 § förordningen [2000:605] om årsredovisning och budgetunderlag). Med stadigvarande menas en period och i de flesta fall betydligt längre än så. Anskaffning av utrustning som klassificeras som anläggningstillgångar ska finansieras med lån i (2 kap. 1 § kapitalförsörjningsförordningen [2011:210]). När det gäller myndigheternas införskaffande av anläggningstillgångar så beslutar om en låneram för investeringar i statens egen verksamhet som avser staten som helhet och inte specifika myndigheter (se bet. 2021/22:FiU1 punkt 4). har därvid bemyndigat regeringen att besluta om lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i statens verksamhet som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst . Passverksamheten på är avgiftsfinansierad i enlighet med passförordningen (1979:664). Myndigheten kan därför inte använda anslagsmedel till den verksamheten. Verksamheten bedrivs med det ekonomiska målet om full kostnadstäckning i enlighet med 5 § andra stycket avgiftsförordningen (1992:191), som stadgar att om inte regeringen har föreskrivit något annat så ska avgifter beräknas så att de helt täcker verksamhetens kostnader. Det innebär att nivån på avgiften för pass är satt på ett sätt så att den täcker kostnaden för handläggningen av ärendet. ställer sig med undantag för förslaget om garantitillägg i bostadstillägget bakom propositionerna. Utskottet anser således att regeringens förslag om garantitillägg i bostadstillägget inte bör genomföras. I stället bör ställa sig bakom de förslag om pensionerna som redovisas nedan. Utskottet ställer sig också bakom övriga delar av förslaget till utskottsinitiativ med de justeringar och förtydliganden som föreslagits i utskottens yttranden. I övrigt tillstyrks alltså propositionerna medan motionerna avstyrks i berörda delar. Utskottets förslag innebär att anslagen på statens budget ökar med netto , dvs. med mindre än vad regeringen föreslår. I det följande redovisas de olika åtgärder som utskottet föreslår. Pensionerna och utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Förslagen i proposition 2021/22:99 Vårändringsbudget innebär förändringar av statens utgifter inom utgiftsområde 11 till följd av införandet av en ny förmån, garantitillägg i bostadstillägget. I fråga om regeringens förslag i denna del och behovet av höjda pensioner vill utskottet framhålla följande. I när priserna stiger kraftigt på de varor och tjänster som är svårast att klara sig utan – mat, värme och bränsle – är det nödvändigt att förbättra de svenska pensionärernas situation. Förbättringar bör dock göras på ett sätt som värnar arbetslinjen i pensionssystemet och som inte gör pensionssystemet ännu mer komplext. Regeringens förslag till en ny förmån – garantitillägg i bostadstillägget – har kritiserats hårt av expertmyndigheter, pensionärsorganisationer och fackföreningar eftersom det innebär att arbetslinjen försvagas, att marginaleffekter kan uppgå till och att pensionssystemet blir än mer svåröverskådligt. Det som finansutskottet nu föreslår innebär den största förstärkningen av pensionärernas ekonomi sedan det nuvarande pensionssystemet infördes. Under beredningen av vårändringsbudgeten i finansutskottet har , presenterat ett gemensamt förslag om att avslå regeringens förslag om garantitillägg och i stället göra förbättringar inom ramen för det befintliga pensionssystemet, i första hand genom höjningar av grundskyddet. Enligt det gemensamma förslaget ska garantipensionen fr.o.m. höjas med samt konsumtionsstödet i bostadstillägget höjas med för ensamstående och för sammanboende. Förslaget innebär att anslaget 1:1 Garantipension vid ålderspension ökar med 1 utöver regeringens förslag i proposition 2021/22:99 och att anslaget 1:3 Bostadstillägg till pensionärer minskar med 3 jämfört med regeringens förslag i propositionen. Anslaget 2:1 ökar med utöver regeringens förslag i propositionen. Förslaget till utskottsinitiativ innebär bl.a. att skatten för samtliga pensionärer ska sänkas från genom en förstärkning av det förhöjda grundavdraget. Förstärkningen av det förhöjda grundavdraget kommer att innebära att skatten sänks med ca för en pensionär med genomsnittlig inkomst, vilket motsvarar den högsta nivån på skattesänkningen. För en person med en pension på ca kommer skattesänkningen att vara ca och vid en pension på kommer skattesänkningen att vara . Skatten kommer att sänkas med . föreslår således ett tillkännagivande om sänkt skatt för pensionärer fr.o.m. . Vidare föreslår finansutskottet ett tillkännagivande om införandet av en s.k. gas i pensionssystemet som gör det möjligt att använda en del av överskottet i pensionssystemet för att höja pensionerna. Sammantaget innebär det gemensamma förslaget att de pensionärer som har det sämst ställt får ett rejält tillskott som alla pensionärers ekonomi förbättras och arbetslinjen i pensionssystemet värnas. ställer sig bakom det gemensamma förslaget med vissa ändringar av lagteknisk karaktär. Utskottets förslag innebär ändringar i socialförsäkringsbalken och socialtjänstlagen. Regeringens förslag om garantitillägg i bostadstillägget avstyrks således. I justitieutskottets yttrande redovisas att företrädare för och under beredningen av ärendet har besökt justitieutskottet och bl.a. informerat om hur förslaget till utskottsinitiativ skulle påverka verksamhet. Från sida anfördes bl.a. följande. Enligt myndighetens prognos kommer man att ha ett anslagssparande om ca . När det gäller inköp av fordon utgör det en investering som görs mot en låneram. De fordon som förstördes vid de s.k. påskupploppen var försäkrade. Slutligen är passverksamheten fullt ut avgiftsfinansierad. Enligt är detta omständigheter som bör beaktas vid ett beslut om att tillskjuta resurser i syfte att stärka myndigheten inom dessa områden. delar uppfattningen i förslaget till utskottsinitiativ om att är i behov av ytterligare förstärkningar utöver den anslagsökning som regeringen föreslår. behöver ökade resurser för att säkra tryggheten för medborgarna samt bättre utrustning för att bekämpa våldsverkare och grovt kriminella. Vidare är det viktigt att resurser tillförs för att myndigheten ska kunna korta ned handläggningstiderna för passansökningar. Mot bakgrund av den kompletterande information som redovisats ovan bör dock ändringen utformas på ett annat sätt än vad som föreslås i förslaget till utskottsinitiativ. anser att ska bemyndiga regeringen att för investeringar i anläggningstillgångar som används i statens verksamhet öka låneramen för staten med , dvs. Regeringen kan därefter öka låneram med motsvarande belopp för att finansiera myndighetens inköp av bättre utrustning och verktyg för att hantera allvarliga ordningsstörningar och våldsamma upplopp samt inköp av nya polisfordon. När det gäller passverksamheten bör besluta om att ramen för utgiftsområde 4 och anslaget 1:1 ökas med i förhållande till regeringens förslag i vårändringsbudgeten. Anslagsökningen får användas för utgifter för verksamhet, t.ex. i syfte att korta köerna i passverksamheten. Därvid bör regeringen bl.a. överväga att fatta beslut om ett tillfälligt undantag från det ekonomiska målet om full kostnadstäckning för passverksamhet. För att säkerställa att så sker bör tillkännage för regeringen att denna ska vidta åtgärder för att minska passköerna och att regeringen därvid fattar ett beslut om ett tillfälligt undantag från det ekonomiska målet om full kostnadstäckning för passverksamhet, eller vidtar någon annan åtgärd som uppnår samma resultat. Vad utskottet nu anfört om att regeringen ska vidta åtgärder för att minska passköerna bör således ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap anser i sitt yttrande till finansutskottet att det militära försvaret behöver ytterligare förstärkningar utöver de som beslutades genom att biföll regeringens förslag i en extra ändringsbudget med åtgärder för att bl.a. stärka rikets militära försvar (prop. 2021/22:199, bet. 2021/22:FiU47, rskr. 2021/22:227). Genom regeringens kompletterande uppdrag till Försvarsmakten beslutades därefter om en inriktning för den snabba upprustning av det svenska militära försvaret som partier hade enats om . undertecknades ansökan om Natomedlemskap som i bred politisk förankring är ytterligare ett steg i arbetet med att stärka svensk säkerhet. Enligt förslaget till utskottsinitiativ skulle det skapas förutsättningar för ett nästa steg med sikte på en snabb upprustning . anser, i likhet med försvarsutskottet, att målsättning bör vara att försvarsanslagen ska uppgå till motsvarande av BNP och att de utökade beställningsbemyndigandena bör följas av motsvarande anslagsökningar. Detta är nödvändigt i ljuset av det allvarliga säkerhetspolitiska läget, men det är även en förutsättning för en snabb och framgångsrik anslutning till Nato. Som medlem måste bidra till den gemensamma försvarsplaneringen och leva upp till Natos s.k. styrkemål, vilket får genomgripande konsekvenser för försvarsplanering. Det är därför angeläget att Försvarsmaktens beställningsbemyndiganden höjs ytterligare för att skapa förutsättningar och handlingsfrihet att utöka anskaffningen av materiel. En sådan satsning skulle ge försvaret en nödvändig handlingsfrihet att snabbt öka inköpsvolymerna. I samband med höjningarna av beställningsbemyndigandena bör investeringsplanerna för Försvarsmakten revideras för att i större utsträckning ta hänsyn till den betydande upprustning som skulle möjliggöras genom förslaget till utskottsinitiativ. Eftersom det ekonomiska utrymmet är väsentligt mycket högre än de förslag regeringen har lämnat ger förslaget till utskottsinitiativ möjligheter att tidigarelägga flera av de prioriterade åtgärder för bl.a. marinstridskrafterna som regeringen inte gav tillräckligt utrymme för i totalförsvarspropositionen. Det bedöms vidare ge utrymme för vissa nya satsningar som svarar upp mot behov som följer av lärdomar från . Behovet av ett starkt luftförsvar, stärkt försvarsunderrättelseförmåga, snabbare materielsättning av markstridsförband och satsningar på ny teknik som t.ex. drönare är några av de områden där handlingsfrihet för att möta nya och växande behov nu skapas. ställer sig således bakom förslaget om att öka beställningsbemyndigandet som är kopplat till anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap med för tidsperioden –2028. Därmed kommer beställningsbemyndigandet att uppgå till . Vidare ställer sig finansutskottet bakom att beställningsbemyndigandet som är kopplat till anslaget 1:3 Anskaffning av materiel ökas med för tidsperioden –2031. Därmed kommer beställningsbemyndigandet att uppgå till . Utskottet ställer sig bakom förslagen i proposition 2021/22:255 om stöd till . Vidare föreslår utskottet, i enlighet med förslaget till utskottsinitiativ, ytterligare stöd till utöver regeringens förslag. Utskottet föreslår således, utöver det som föreslås i propositionen, att regeringen bemyndigas att för anslaget 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap besluta att till skänka försvarsmateriel, som kan avvaras av Försvarsmakten , till ett värde om högst . Utskottet föreslår att anslaget 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar ökar med utöver regeringens förslag i proposition 2021/22:255 om stöd till . Utskottet ställer sig således bakom det som försvarsutskottet föreslår med anledning av förslaget till utskottsinitiativ. Det innebär att finansutskottet vill understryka att det ligger i utrikes- och säkerhetspolitiska intresse att fortsätta stödja med försvarsmateriel. Många västländer ökar sitt militära stöd till , inte minst eftersom påbörjat en förnyad offensiv i Donbas. attack mot suveränitet är också en attack mot hela den europeiska säkerhetsordningen och mot folkrätten. Det ligger i intresse att fortsätta bidra till motståndskraft. Utskottet anser därför att det är naturligt att ökar sitt militära stöd till genom ytterligare vapenleveranser. Förslaget till utskottsinitiativ skulle möjliggöra ett stöd till genom att skänka den försvarsmateriel de efterfrågat i form av bl.a. sjömålsrobotar, luftvärnssystem, vapen och personlig utrustning. ställer sig således bakom förslaget om att anslaget 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar ska öka med , utöver regeringens förslag. Anslagsökningen ska i första hand användas för att anskaffa sådan materiel som kan ersätta och stärka de förmågor som Försvarsmakten avvarar när materiel överlåtits till . Vid beredningen har det framkommit att återanskaffning av materiel bedöms ta mellan . Mot bakgrund av det säkerhetspolitiska läget och Försvarsmaktens behov bedömer utskottet att bemyndigandet att överlåta materiel till endast bör avse sådan mängdmateriel, personlig utrustning, vapen- och robotsystem som kan avvaras . noterar att när det gäller vårändringsbudgeten föreslår regeringen förstärkningar av det civila försvaret inom ramen för en ny struktur, bl.a. av 24 anslag utanför utgiftsområde 6 där ett antal myndigheter får ytterligare uppgifter och ytterligare medel. anser att de ömsesidiga beroendena inom totalförsvaret måste beaktas och att möjlighet att följa upp och uttala sig om måluppfyllelse av målet för det civila försvaret måste stärkas. delar denna uppfattning och det som försvarsutskottet anför i frågan. Vårändringsbudget samt extra ändringsbudget om stöd till , punkt 1 (S, V, MP) av (S), (S), (MP), (S), (V), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: Ändrad inkomstberäkning, ändrade utgiftsramar, ändrade och nya anslag samt ändrade beställningsbemyndiganden a) godkänner utskottets förslag till ändrad beräkning av inkomster i statens budget i bilaga 11, b) godkänner ändrade ramar för utgiftsområden och anvisar ändrade och nya anslag enligt reservanternas förslag i bilaga 6, c) bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom de tidsperioder som regeringen föreslår. Därmed bifaller propositionerna 2021/22:99 punkterna 33–35 och 38 samt 2021/22:255 punkt 3 och avslår motionerna