bet · H901CU12 · 2022-02-22 00:00:00 — Utskottet föreslår tre tillkännagivanden till regeringen med anledning av motionsyrkanden som rör undantag från kraven på bygglov och anmälan, undantag från nybyggnadskraven vid flyttning av gamla byggnader samt undantag från kraven på energihushållning och värmeisolering i byggregler. • Regeringen bör 1) inom ramen för den fortsatta beredningen av förslag ha som utgångspunkt att åtgärder i form av takkupor och takfönster ska vara bygglovsbefriade i så stor utsträckning som möjligt, 2) inte gå vidare med förslag om att införa bygglovsplikt för komplementbostadshus utan i stället utreda möjligheten att under åtminstone en försöksperiod låta såväl komplementbyggnader som komplementbostadshus upp till en viss angiven storlek få uppföras utan krav på vare sig bygglov eller anmälan samt 3) se över möjligheten att genom att införa fler undantag från kraven på bygglov och anmälan ytterligare underlätta uppförandet av obemannade butiker på landsbygden. • Regeringen bör se över om byggnadsnämnderna bör ges utökade möjligheter att medge avsteg från nybyggnadskraven vid flyttning av gamla byggnader. • Regeringen bör se till att en utvärdering görs av på vilket sätt skärpta kravnivåer i fråga om energihushållning och värmeisolering påverkar möjligheten att uppföra timmerhus och andra skyddsvärda byggnadstyper som nyproduktion samt, beroende på utfallet av utvärderingen, överväga om undantag bör införas för aktuella byggnadstyper. Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden som behandlas i betänkandet, främst med hänvisning till pågående arbeten och tidigare ställningstaganden. I betänkandet finns åtta reservationer (S, M, SD, C, V, KD, L, MP) och fem särskilda yttranden (S, M, SD, C, V, KD, L, MP). I tre av reservationerna föreslås att inte ska göra något tillkännagivande till regeringen. Cirka 220 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Regler och krav för ett hållbart och innovativt byggande Barns intressen vid den fysiska planeringen Regler om energihushållning och inomhusklimat m.m. Krav på bygglov och anmälan m.m. Information i bygglovsärenden m.m. Motioner som bereds förenklat 1.Regler och krav för ett hållbart och innovativt byggande, punkt 1 (KD, L) 2.Regler och krav för ett hållbart och innovativt byggande, punkt 1 (C) 3.Regler och krav för ett hållbart och innovativt byggande, punkt 1 (MP) 4.Undantag från energihushållningskraven för timmerhus m.m., punkt 3 (S, V, MP) 5.Regler om inomhusklimat, punkt 4 (C) 6.Undantag från kraven på bygglov och anmälan, punkt 6 (S, V, L, MP) 7.Undantag från nybyggnadskraven vid flyttning av gamla byggnader, punkt 7 (S, V, L, MP) 8.Information i bygglovsärenden m.m., punkt 9 (M, SD) 1.Undantag från energihushållningskraven för timmerhus m.m., punkt 3 (S, V) 2.Undantag från energihushållningskraven för timmerhus m.m., punkt 3 (MP) 3.Undantag från nybyggnadskraven vid flyttning av gamla byggnader, punkt 7 (S, V, MP) 4.Undantag från nybyggnadskraven vid flyttning av gamla byggnader, punkt 7 (L) 5.Motioner som bereds förenklat, punkt 10 (M, SD, C, V, KD, L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Utskottets förslag till riksdagsbeslut Regler och krav för ett hållbart och innovativt byggande Regler och krav för ett hållbart och innovativt byggande 2021/22:1387 av (KD), 2021/22:3225 av m.fl. (C) yrkande 41, 2021/22:3417 av (MP) yrkandena 32, 33 och 35, 2021/22:3997 av m.fl. (L) yrkandena 25 och 26 samt 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 46. Reservation 1 (KD, L) Reservation 2 (C) Reservation 3 (MP) Barns intressen vid den fysiska planeringen Barns intressen vid den fysiska planeringen 2021/22:3349 av (M) och 2021/22:4067 av (MP) yrkandena 1–3. Regler om energihushållning och inomhusklimat m.m. Undantag från energihushållningskraven för timmerhus m.m. ställer sig bakom det som utskottet anför om undantag från kraven på energihushållning och värmeisolering för fulltimmerhus och andra hustyper uppförda med traditionella byggnadssätt, och detta tillkännager för regeringen. 2021/22:3708 av m.fl. (M) yrkande 65. Reservation 4 (S, V, MP) 2021/22:2110 av (KD) och 2021/22:3221 av m.fl. (C) yrkande 21. Reservation 5 (C) 2021/22:3497 av m.fl. (C) yrkande 1. Krav på bygglov och anmälan m.m. Undantag från kraven på bygglov och anmälan ställer sig bakom det som utskottet anför om undantag från kraven på bygglov och anmälan för takfönster och takkupor, komplementbostadshus och obemannade butiker på landsbygden, och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3225 av m.fl. (C) yrkande 22 och 2021/22:3708 av m.fl. (M) yrkandena 68 och 69. Reservation 6 (S, V, L, MP) Undantag från nybyggnadskraven vid flyttning av gamla byggnader ställer sig bakom det som utskottet anför om utökade möjligheter att göra avsteg från nybyggnadskraven vid flyttning av äldre byggnader och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3708 av m.fl. (M) yrkande 41. Reservation 7 (S, V, L, MP) 2021/22:515 av (M). Information i bygglovsärenden m.m. Information i bygglovsärenden m.m. 2021/22:1924 av (M) yrkandena 1 och 2 samt 2021/22:3437 av m.fl. (M) yrkande 46. Reservation 8 (M, SD) Motioner som bereds förenklat Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (MP), (KD), (M), (M), (SD), (S), (C), Momodou (V), (M), (SD), (S), (S), (SD), (M), (S), (L) och (S). I betänkandet behandlar utskottet ca 220 motionsyrkanden som väckts under allmänna motionstiden /22 och som rör frågor om planering och byggande. Av dessa behandlas ca 200 yrkanden i förenklad ordning eftersom de tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . Förslagen i motionerna finns i bilaga 1. I bilaga 2 finns en förteckning över de motionsförslag som behandlas i förenklad ordning. lämnade tjänstemän från information till utskottet i frågor kring förslaget i motion 2021/22:3708 (M) yrkande 65. Det yrkandet bereddes då i ärendet om om systemet med energideklarationer (bet. 2021/22:CU14). Efter information beslutade utskottet att yrkandet skulle beredas i detta ärende. lämnade företrädare från den ideella Föreningen information till utskottet. Regler och krav för ett hållbart och innovativt byggande Utskottets förslag i korthet avslår motioner om regler och krav för ett hållbart och innovativt byggande. Utskottet hänvisar till pågående arbete. Jämför reservation 1 (KD, L), 2 (C) och 3 (MP). I kommittémotion 2021/22:3225 av m.fl. (C) yrkande 41 begärs ett tillkännagivande om återbruk och återvinning av byggmaterial. Enligt motionärerna måste kunskapsuppbyggnaden i fråga om återbruk och återvinning av byggmaterial öka och det måste också utvecklas byggmetoder och konstruktioner som underlättar återvinning. I kommittémotion 2021/22:3997 av m.fl. (L) yrkande 25 begärs ett tillkännagivande om klimatpåverkan från bygg- och fastighetssektorn. Motionärerna anför att offentlig upphandling bör användas som en motor i klimatomställningen, i första hand genom effektiva och generella krav som används enhetligt vid upphandling i hela landet. Utöver styrmedel behövs enligt motionärerna regelförändringar som successivt driver på utvecklingen mot klimatneutrala lösningar i byggandet. Arbetet med att minska klimatpåverkan från bygg- och fastighetssektorn måste hänga ihop med den övergripande klimatpolitiken. Motionärerna begär också ett tillkännagivande om klimatdeklarationer vid byggprojekt och anför att ett obligatoriskt krav på klimatdeklaration bör utformas på ett sätt som inte utestänger små och medelstora företag och inte förhindrar konkurrens från utländska aktörer (yrkande 26). I motion 2021/22:3417 av (MP) föreslås flera tillkännagivanden om regler och krav för ett hållbart och innovativt byggande. Motionären föreslår att det ska införas krav för att säkerställa att den verkliga energiåtgången för uppförda byggnader motsvarar den energiåtgång som beräknats i förväg (yrkande 32) samt att det ska införas ett energikrav på det befintliga byggnadsbeståndet. Enligt motionären bör regeringen få i uppdrag att utreda hur åtgärderna för att nå kraven bäst kan finansieras (yrkande 33). Slutligen föreslår motionären att regeringen ska få i uppdrag att utreda effekterna av ekonomiska styrmedel och vilka sådana styrmedel som skulle leda till en högre grad av återanvändning av byggmaterial (yrkande 35). I motion 2021/22:1387 av (KD) begärs ett tillkännagivande om att se över ett förändrat krav på klimatdeklarationer så att också byggprojekt i utemiljöer omfattas. Motionären anför att det är positivt att de nya reglerna införs på ett sätt som låter byggaktörer ställa om men att det är viktigt att allt byggande omfattas . I kommittémotion 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 46 begärs ett tillkännagivande om energieffektivisering av befintliga bostäder genom uppdrag till och , skärpta krav på energieffektivisering för både nya och befintliga byggnader samt förlängda statliga stöd i form av statligt energieffektiviseringsstöd och stöd till lokala energi- och klimatrådgivare. Regler om energihushållning m.m. Bestämmelser om byggnadsverks utformning och tekniska egenskaper finns i 8 kap. (2010:900), förkortad PBL. Att kraven i bestämmelserna är uppfyllda prövas vid bl.a. lovansökan. Byggnader ska enligt 8 kap. 4 § PBL ha tekniska egenskaper som är väsentliga i fråga om bl.a. energihushållning och värmeisolering. Kraven ska alltid uppfyllas vid nybyggnad. Vid ändring av en byggnad är det tillåtet att göra avsteg från kraven med hänsyn till ändringens omfattning, byggnadens förutsättningar, bestämmelserna om varsamhet och förbudet mot förvanskning (8 kap. 7 § PBL). Egenskapskraven i PBL preciseras närmare i plan- och byggförordningen (2011:338), förkortad PBF. För att uppfylla kravet på energihushållning och värmeisolering ska en byggnad enligt 3 kap. 14 § PBF bl.a. ha en mycket hög energiprestanda där den energi som tillförs i mycket hög grad kommer från förnybara energikällor (s.k. nära-nollenergibyggnad). Byggnaden ska också ha särskilt goda egenskaper när det gäller hushållning med el och vara utrustad med en klimatskärm som säkerställer god värmeisolering. Bestämmelsen i 3 kap. 14 § PBF ändrades . trädde nya energihushållningsregler i byggregler (2011:6) – föreskrifter och allmänna råd (BBR) i kraft. Ändringarna utgjorde det sista steget i genomförandet av den senaste revideringen av och rådets direktiv /31/EU av om byggnaders energiprestanda, nedan direktivet om byggnaders energiprestanda, som innebär att alla nya byggnader ska vara nära-nollenergibyggnader från . Internationella åtaganden samt klimatmål och miljökvalitetsmål Vid antog världens länder 17 globala hållbarhetsmål till 2030, den s.k. Agenda 2030 syftar till att utrota fattigdom och hunger, förverkliga de mänskliga rättigheterna för alla, uppnå jämställdhet och egenmakt för alla kvinnor och flickor samt säkerställa ett varaktigt skydd för planeten och dess naturresurser. De globala målen är integrerade och odelbara och balanserar de tre dimensionerna av hållbar utveckling: den ekonomiska, den sociala och den miljömässiga. Mål 11, Hållbara städer och samhällen, omfattar hållbart byggande och hållbar planering. Mål 13, Bekämpa klimatförändringar, innebär att länderna ska vidta omedelbara åtgärder för att bekämpa klimatförändringarna och deras konsekvenser. Ett av delmålen handlar om att integrera klimatåtgärder i t.ex. planering på nationell nivå. För att uppfylla åtaganden enligt om klimatförändringar har beslutat om ett antal miljömål. Miljömålen utgör riktmärken för miljöarbetet i . Målen visar vägen mot en hållbar utveckling och ska bidra till att målen i Agenda nås. Miljömålssystemet består av ett övergripande generationsmål, 16 miljökvalitetsmål samt ett antal etappmål inom vissa områden. Ett av miljökvalitetsmålen är Begränsad klimatpåverkan. Detta mål innebär att halten av växthusgaser i atmosfären, i enlighet med om klimatförändringar, ska stabiliseras på en nivå som innebär att människors påverkan på klimatsystemet inte blir farlig. Målet ska uppnås på ett sådant sätt och i en sådan takt att bl.a. den biologiska mångfalden bevaras. Inom miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan har beslutat om flera etappmål. Det etappmål som beskriver det långsiktiga klimatmålet innebär att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären, för att därefter uppnå negativa utsläpp. Ett annat miljökvalitetsmål som har beslutat om är God bebyggd miljö. Det innebär att städer, tätorter och bebyggd miljö ska utgöra en god och hälsosam livsmiljö. Den bebyggda miljön ska medverka till en god regional och global miljö. Byggnader och anläggningar ska lokaliseras och utformas på ett miljöanpassat sätt och så att en långsiktigt god hushållning med mark, vatten och andra resurser främjas. Målet syftar till att uppnå en hållbar utveckling i den bebyggda miljön där de ekologiska, sociala och ekonomiska aspekterna vägs in. Målet har flera preciseringar som används för att förtydliga och tydliggöra uppföljningsarbetet. Preciseringen Hållbar samhällsplanering innebär att städer och tätorter samt sambandet mellan tätorter och landsbygd ska vara planerade utifrån ett sammanhållet och hållbart perspektiv på sociala, ekonomiska samt miljö- och hälsorelaterade frågor. antog ett klimatpolitiskt ramverk som syftar till att skapa långsiktiga förutsättningar för en ambitiös och effektiv klimatomställning. består av tre delar: klimatmål, en klimatlag (2017:720) och inrättandet av ett klimatpolitiskt råd. Enligt klimatlagen ska varje regering efter ordinarie riksdagsval lämna en klimatpolitisk handlingsplan till . Handlingsplanen ska visa hur regeringens samlade politik bidrar till att nå klimatmålen. presenterade regeringen den första klimatpolitiska handlingsplanen En samlad politik för klimatet – klimatpolitisk handlingsplan (prop. 2019/20:65). I denna föreslog regeringen bl.a. att klimatpolitiken skulle integreras i fler politiska områden och att all relevant lagstiftning ska ses över så att det klimatpolitiska ramverket får genomslag. Handlingsplanen antogs av och rymmer över 100 åtgärder, både inom specifika sektorer och på en övergripande nivå (prop. 2019/20:65, bet. 2019/20:MJU16, rskr. 2019/20:314). Den gröna given, Fit for 55 m.m. presenterade Europeiska kommissionen meddelandet om den europeiska gröna given (COM(2019) 640), med syftet att främja ett rättvist och välmående samhälle med en modern, resurseffektiv och konkurrenskraftig ekonomi med nettonollutsläpp . I meddelandet aviserades ett stort antal kommande lagstiftningsförslag och strategier. antogs EU:s klimatlag om att minska utsläpp av växthusgaser med till 2030 jämfört med samt uppnå klimatneutralitet (och rådets förordning (EU) 2021/1119 av om inrättande av en ram för att uppnå klimatneutralitet och om ändring av förordningarna (EG) nr 401/2009 och (EU) 2018/1999). presenterade kommissionen lagstiftningspaketet Fit for 55. Paketet syftar till att genomföra EU:s skärpta klimatmål och föreslår åtgärder som ska minska EU:s nettoutsläpp med jämfört med nivåer. Det stakar också ut riktningen mot EU:s långsiktiga klimatmål om klimatneutralitet . Inom ramen för lagstiftningspaketet har kommissionen bl.a. föreslagit en revidering av och rådets direktiv /27/EU av om energieffektivitet (EED-direktivet). EED-direktivet syftar till att fastställa en gemensam ram för att främja energieffektivisering inom EU. Det nu gällande EED-direktivet trädde i kraft och den senaste revideringen gjordes 2018. Som ytterligare en del av lagstiftningspaketet har kommissionen presenterat ett förslag till omarbetning av direktivet om byggnaders energiprestanda (COM(2021) 802). Direktivet om byggnaders energiprestanda Byggsektorn i EU är den största enskilda energiförbrukaren i och står för av den totala energiförbrukningen. Syftet med direktivet om byggnaders energiprestanda är att förbättra byggnaders energiprestanda i EU som hänsyn tas till olika klimatförhållanden, lokala förhållanden och kostnadseffektivitet. Direktivet syftar också till att åstadkomma en ökad användning av förnybara energikällor och att uppfylla såväl Kyotoprotokollet och om klimatförändringar som EU:s egna mål. Direktivet innehåller bl.a. krav på medlemsstaterna i fråga om metodiken för beräkning av byggnaders integrerade energiprestanda, fastställande av minimikrav på energiprestanda för både nya byggnader och befintliga byggnader som genomgår större renoveringar eller ändringar samt energicertifiering av byggnader. Medlemsstaterna ska med jämna mellanrum (minst ) beräkna kostnadsoptimala nivåer för kraven på byggnaders energianvändning och rapportera resultatet till kommissionen. Det förslag till omarbetning av direktivet som lagts fram av kommissionen innehåller bl.a. förslag på att alla nya byggnader ska vara s.k. nollemissionsbyggnader . Vidare föreslås nya krav på miniminivåer för energiprestanda som även ska gälla befintligt byggnadsbestånd. Det svenska systemet med energideklarationer är ett marknadsstyrmedel som har sin grund i direktivet om byggnaders energiprestanda. En energideklaration är ett dokument med uppgifter om hur mycket energi som går åt i en byggnad när den används. Syftet med energideklarationerna är att främja effektiv energianvändning och säkerställa gott inomhusklimat i byggnader. Energideklarationerna regleras i lagen (2006:985) om energideklaration för byggnader, förordningen (2006:1592) om energideklaration för byggnader och föreskrifter och allmänna råd (BFS 2007:4) om energideklaration för byggnader. Följande byggnader ska ha en energideklaration: – byggnader som har en golvarea och som ofta besöks av allmänheten, – byggnader som upplåts med nyttjanderätt, – byggnader som är nyuppförda eller som ska säljas. Bestämmelserna om energideklaration tillämpas endast på byggnader där energi används för att påverka byggnadens inomhusklimat så att inomhustemperaturen överstiger . Industrianläggningar och verkstäder, bostadshus som används mindre än (eller under en begränsad del av året om energianvändningen beräknas vara av en helårsanvändning) och byggnader som är mindre än behöver inte ha någon energideklaration. Energideklarationen är giltig . Därefter är det byggnadsägarens skyldighet att se till att få en ny energideklaration upprättad. Ägare av egnahem behöver dock normalt inte upprätta en energideklaration förrän byggnaden ska säljas. I lagen (2014:267) om energimätning i byggnader, som kompletteras av förordningen (2014:348) om energimätning i byggnader, finns bestämmelser om skyldighet för den som uppför en byggnad att se till att varje lägenhets förbrukning av bl.a. el kan mätas. Regleringen syftar till att energikostnader ska kunna fördelas efter faktisk energianvändning genom energimätning i enskilda lägenheter, varigenom incitamenten för slutanvändare att minska energianvändningen i byggnader ska öka. Den kommunala energi- och klimatrådgivningen tillhandahåller kostnadsfri rådgivning till hushåll, organisationer och mindre företag om frågor som rör energieffektiviserande åtgärder, förnybar energi och minskad klimatpåverkan utifrån lokala förutsättningar. I och med att budgetpropositionen beslutades förlängde stödet till den kommunala energi- och klimatrådgivningen och rådgivningen gjordes till en permanent satsning (prop.2020/21:1 utg. omr. 21, bet. 2020/21:NU3, rskr. 2020/21:127). Stödet till rådgivningen regleras i förordningen (2016:385) om bidrag till energi- och klimatrådgivning. Stöd till energieffektivisering i flerbostadshus beslutade regeringen att införa ett nytt stöd till energieffektivisering i flerbostadshus. I samband med behandlingen av statens budget beslutade att stödet för energieffektivisering av flerbostadshus (anslaget 1:7) ska avvecklas /22 (prop. 2021/22:1, utg. omr. 18, bet. 2021/22:CU1, rskr. 2021/22:79). trädde den nya lagen (2021:787) om klimatdeklaration för byggnader i kraft. Lagen innebär att byggherrar ska redovisa vilken påverkan på klimatet en ny byggnad har. Syftet är att bidra till att minska klimatpåverkan från byggskedet. En klimatdeklaration ska upprättas och lämnas in för byggnader som uppförs där ansökan om bygglov har kommit in till eller . Begränsningen till byggnader innebär att andra anläggningar än byggnader inte omfattas av krav på klimatdeklaration. Reglerna tillämpas inte heller när en befintlig byggnad flyttas till en ny plats, byggs till, byggs om eller ändras. Av propositionen framgår att regeringens bedömning var att det, med tanke på att klimatdeklarationen är ett nytt styrmedel, var lämpligt att reglerna inledningsvis inte omfattade alla typer av byggåtgärder, utan att de inledningsvis enbart skulle tillämpas när en ny byggnad uppförs (jfr prop. 2020/21:144, s. 25). Vissa typer av byggnader är undantagna från kravet på att upprätta och lämna in en klimatdeklaration. Det gäller bl.a. byggnader som har en privatperson som byggherre och där byggnaden uppförs privat. Trots undantagen kommer ett stort antal byggnader som uppförs att omfattas av krav på klimatdeklaration. I takt med att kunskapen om byggandets klimatpåverkan ökar och nya verktyg och lösningar blir tillgängliga för sektorn kan förutsättningarna för att begränsa undantagen komma att öka (prop. 2020/21:144 s. 39). Klimatdeklarationen ska lämnas in till , som är tillsynsmyndighet över klimatdeklarationerna. För att kunna få slutbesked krävs att byggherren antingen kan visa att klimatdeklarationen lämnats in till eller gjort sannolikt att en sådan skyldighet saknas. Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att se över all relevant svensk lagstiftning så att det klimatpolitiska ramverket får genomslag (dir. 2019:101). Syftet med översynen är att skapa bättre förutsättningar för att klimatmål ska kunna nås. Utredaren ska bl.a. se över hur kan anpassas för att utgöra ett effektivt verktyg för att nå klimatmålen samt identifiera annan relevant lagstiftning som kan ha betydelse för detta. Utredaren ska också lämna nödvändiga författningsförslag och redovisa eventuella ytterligare utredningsbehov. Utredningen, som har tagit namnet , lämnade delbetänkandet En klimatanpassad miljöbalk för samtiden och framtiden (SOU 2021:21). När det gäller utredningens andra fas framgår det av delbetänkandet att en översyn av lagstiftningen inom åtgärdsområdena underlättad utbyggnad av elnätet samt planering och kravställande för ett mer transporteffektivt samhälle anses prioriterade. Bland annat bedöms det därmed finnas behov av att se över och PBL. Uppdraget ska slutredovisas . gavs kommittédirektiv om att genomföra en systematisk och grundlig översyn av 8 och 10 kap. PBL, 3–5 och 7 kap. PBF, BBR, föreskrifter om tillämpning av europeiska konstruktionsstandarder och de standarder dessa hänvisar till i syfte att modernisera regelverket och därmed gynna ökad konkurrens och ökat byggande. Kommittén skulle även utreda regelverkets ändamålsenlighet, effektivitet och omfattning. Kommittén antog namnet byggregler och har överlämnat tre betänkanden. Kommitténs slutbetänkande Modernare byggregler – förutsägbart, flexibelt och förenklat (SOU 2019:68) lämnades . Det första delbetänkandet Nystart för byggstandardiseringen genom stärkt samverkan (SOU 2017:106), som lämnades , handlar om att se över dagens svenska standardiseringssystem inom byggområdet. Sammanfattningsvis konstaterar kommittén att det egentliga grundproblemet med byggstandardisering är bristande samverkan. Kommittén lämnar i betänkandet tre konkreta förslag: • Regeringen ska utse en särskild nationell samordnare för byggstandardiseringen. • Regeringen ska inrätta ett nationellt myndighetsråd för byggstandardisering för att effektivisera och stärka myndigheternas byggstandardiseringsarbete. • Regeringen ska villkora medfinansieringen utifrån aktuella behov för att stärka standardiseringen inom byggområdet.