bet · H901TU20 · 2022-06-15 00:00:00 — En åtgärd som vidtagits för att hindra trafik med fordon som utgör en påtaglig fara för trafiksäkerheten får däremot bestå till dess att det inte längre finns skäl för den, dvs. i praktiken till dess att bristen hos fordonet har avhjälpts. Infrastrukturministern besvarade en interpellation som bl.a. handlade om att ta bort den nuvarande tidsgränsen för klampning av fordon (ip. 2021/22:120). I sitt svar pekade infrastrukturministern bl.a. på att efter att reglerna om klampning infördes har de skärpts så att en klampning kan bestå i . Ministern hänvisade vidare till uppgifter från Transportstyrelsen som visar att av transportföretagen som hade fått sitt fordon klampat betalade sanktionsavgiften innan de hade löpt ut. Ministern framhöll att regeringen kommer att fortsätta att följa utvecklingen noga för att säkerställa ordning och reda på vägarna och bekämpa brottslighet och konstaterade att regeringen är beredd att vid behov vidta ytterligare åtgärder för att minska de illegala transporterna på vägarna. beslutade med anledning av regeringens proposition Åtgärder vid hindrande av fortsatt färd om att införa en ny lag som reglerar vilka åtgärder som får vidtas vid ett beslut att ett fordon eller fordonståg inte får fortsätta färden (prop. 2013/14:256, bet. 2014/15:TU3, rskr. 2014/15:25). Beslutet innebar att eller från fick befogenhet att under vissa förutsättningar kunna besluta om att klampa ett fordon eller fordonståg för att hindra fortsatt färd. beslut innebar att en åtgärd i normalfallet ska få bestå i högst , men om fordonet utgör en påtaglig fara för trafiksäkerheten ska åtgärden upphöra först när det inte längre finns skäl för den. Åtgärder som får bestå längre än ska kunna omprövas och överklagas till allmän domstol. I beredningen av propositionen välkomnade trafikutskottet regeringens proposition och konstaterade att lagförslagen kommer att uppmuntra till regelefterlevnad och konkurrens på lika villkor. Utskottet uttalade även att det är av stor vikt att den föreslagna regleringen kan träda i kraft utan dröjsmål och föreslog därför att skulle anta regeringens förslag. Utskottet föreslog därutöver att skulle rikta ett tillkännagivande till regeringen om att utreda möjligheterna att dels låta de föreslagna åtgärderna bestå i än , dels låta en polisman eller en tulltjänsteman besluta om klampning. beslutade i enlighet med utskottets förslag. beslutade med anledning av en proposition från regeringen om en komplettering av lagen om åtgärder vid hindrande av fortsatt färd (prop. 2014/15:83, bet. 2014/15:TU12, rskr. 2014/15:206). De nya reglerna trädde i kraft och innebar att åtgärder som kan vidtas ska kunna beslutas för att säkerställa efterlevnaden av ett sådant beslut av en polisman eller bilinspektör om att ett fordon eller fordonståg inte får fortsätta färden som har meddelats när ett förskott för sanktionsavgift för överträdelse av bestämmelserna om cabotagetransporter på väg inte har betalats i samband med kontrollen. välkomnade i sin beredning regeringens proposition och konstaterade att den föreslagna kompletteringen av lagen kommer att medverka till en ökad regelefterlevnad och konkurrens på lika villkor. Utskottet föreslog därutöver ett nytt tillkännagivande till regeringen om att skyndsamt återkomma till med förslag till lagstiftning som innebär att de föreslagna åtgärderna vid hindrande av fortsatt färd kan bestå i än . beslutade i enlighet med utskottets förslag. beslutade med anledning av regeringens proposition Förlängd klampning om ändringar i lagen om åtgärder vid hindrande av fortsatt färd (prop. 2017/18:198, bet. 2017/18:TU14, rskr. 2017/18:314). Regeländringen innebar att tidsgränsen för hur länge åtgärder får bestå när de vidtagits i syfte att säkra verkställighet av sanktionsavgift, för att hindra fortsatta överträdelser av yrkestrafiklagstiftningen eller för att hindra trafik med fordon vars förare utgör en påtaglig fara för trafiksäkerheten förlängdes . Syftet med regeländringen var bl.a. att beslutade förskott för sanktionsavgifter på vägtransportområdet skulle betalas i högre utsträckning än vad som då var fallet. I propositionen hänvisade regeringen som skäl för en förlängning av en tidsbegränsning av åtgärden från 24 till proportionalitetsprincipen. Regeringen pekade även på att ett system med obegränsad tid för klampning skulle medföra krav på att beslutet då också ska kunna överklagas. Vidare hänvisade regeringen till att valet av samma tidsfrist grundas på behovet av ett system som är enkelt och smidigt att hantera. Utskottet välkomnade regeringens förslag om att förlänga tidsfristen för klampning och uttalade att förslaget som helhet är väl avvägt som proportionalitetsaspekterna kan anses bli beaktade på ett korrekt sätt. Utskottet uttalade också att det är viktigt med en tidsfrist för klampning som gör det möjligt för och att snabbt fatta effektiva beslut om klampning i de fall detta behövs för verkställighet av sanktionsavgifter eller för att hindra fortsatta överträdelser av yrkestrafiklagstiftningen eller förare som utgör påtaglig fara för trafiksäkerheten. När det gäller möjligheten att klampa fordon som utgör en påtaglig fara för trafiksäkerheten konstaterade utskottet att redan nu gällande regler innebär att en beslutad åtgärd får bestå till dess att det inte längre finns skäl för den. beslutade i enlighet med utskottets förslag. har även därefter behandlat motionsförslag om förlängd tidsfrist för klampning av fordon, senast (bet. 2021/22:TU15). Utskottet avstyrkte motionerna med hänvisning till att när fattade beslutet om klampning beaktades regeringens bedömning om att en domstolsprövning av åtgärdsbeslutet kan undvaras utan att den enskildes rättigheter enligt den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna kränks om åtgärden får bestå i högst . Vidare ansåg utskottet i likhet med tidigare att de ändringar av regelverket som har gjorts är väl avvägda och att det nuvarande regelverket är ändamålsenligt utformat i fråga om tidsgränser för möjligheterna till klampning vid överträdelser. Utskottet behandlade i betänkande 2021/22:TU15 även yrkanden om reglering och kontroll av yrkestrafiken och samordning av olika myndigheters arbete för att komma till rätta med oseriösa aktörer. Utskottet noterade att Utredningen om effektivare kontroller av yrkestrafik på väg (SOU 2021:31) har lämnat förslag om att bestämmelser om en särskild trafikpolisverksamhet ska föras in i polislagen och i instruktion samt att ansvar och roll som kontrollmyndighet för yrkestrafiken ska förtydligas. Utskottet avstyrkte motionerna med hänvisning till bl.a. genomförda översyner och de åtgärder som vidtagits och pågår. beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 2021/22:303). När det gäller frågan om större samordning mellan myndigheterna har regeringen beslutat om att Transportstyrelsen ska utarbeta tillsynsstrategier om kontroll av vägarbetstid (se 7 § förordningen [2005:399] om arbetstid vid visst vägtransportarbete), cabotagetransporter (2 b § förordningen [1998:786] om internationella vägtransporter inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet [EES]) och utstationering (23 § förordningen [2022:469] om utstationering av förare inom vägtransportsektorn). I samband med detta ska Transportstyrelsen ge och i vissa fall , och arbetsmarknadens parter möjlighet att yttra sig. Vidare ingick Transportstyrelsen och en strategisk överenskommelse för tillsyn och kontroll av yrkestrafik på väg. Målet är att uppnå en effektiv och rättssäker kontrollverksamhet med hög kvalitet som ska öka regelefterlevnaden inom yrkestrafiken och därmed öka trafiksäkerheten, vilket gynnar medborgarna i det längre perspektivet. Överenskommelsen innebär att myndigheterna ska arbeta tillsammans på ett strukturerat och systematiskt sätt mot gemensamma mål där det är möjligt samt lägga fokus på den verksamhet som medvetet begår regelöverträdelser. I överenskommelsen konstateras att Transportstyrelsen är beroende av underlag från för sin tillsyn av transportföretag och att behöver tillgång till uppgifter och system som Transportstyrelsen förvaltar för att effektivisera sina kontroller. Vidare konstateras att det är viktigt att myndigheterna samarbetar och ger varandra rätt förutsättningar för att effektivisera de båda myndigheternas tillsyn och kontroll. Vidare ska myndigheterna arbeta gemensamt för att få tillgång till system och utveckla informationsutbytet inom flera områden. Exempel på sådana områden är • it-samverkan och digitalt informationsutbyte • utbildning/information • sanktionsärenden (fortlöpande samverkan för att effektivisera rapportering) • utrustning på kontrollplatser • samordnade kontroller enligt och rådets direktiv /22/EG I överenskommelsen anges att den bör användas som underlag vid planering av tillsyn och kontroll inom de delar av yrkestrafikområdet som finns med i överenskommelsen. Tidsgräns och grunder för klampning Som framgår av föregående avsnitt ställer sig utskottet bakom de förslag som regeringen har presenterat i proposition 2021/22:234 om att fordon ska kunna klampas i fler fall. Utskottet vill dock peka på att den nuvarande regeln om maximal tid för klampning i samband med administrativa brister alltför ofta medför att ett åkeri som begått regelöverträdelser väntar ut tidsgränsen för att polisen ska låsa upp klampen och att ekipaget därefter lämnar platsen och försvinner utan att betala sanktionsavgiften. För den seriösa transportnäringen medför det problem när aktörer som bryter mot regelverket avviker utan att göra rätt för sig. Utskottet noterar i sammanhanget att fordonet i flera andra europeiska länder hålls kvar till dess att bristerna är åtgärdade och eventuella böter eller sanktionsavgifter är betalda. Utskottet vill framhålla att likhet inför lagen är en viktig princip som ska vara vägledande i arbetet med att skapa en sund transportnäring med sjysta villkor. För att säkerställa en sund konkurrens anser utskottet att likartade villkor bör gälla för de utländska aktörer som bryter mot regelverket vid transporter i . Utskottet vill därför att den nuvarande tidsgränsen för klampning tas bort och att klampningen ska kvarstå till dess att grunden för klampningen har åtgärdats. För att beivra brottslighet och förbättra trafiksäkerheten anser utskottet därför att regeringen bör tillsätta en utredning som ser över möjligheten att ge myndigheter ökade befogenheter att klampa fordon tills böter är betalda eller felet på fordonet åtgärdat. Det är först då som klampning har realistiska möjligheter att få tänkt effekt som en del i det viktiga arbetet för att beivra organiserad kriminalitet på våra svenska vägar. Utskottet vill också peka på att svensk åkerinäring har varit hårt pressad av utländska åkerier som använder underbetald arbetskraft som inte följer kör- och vilotider, kör med undermåliga fordon, överträder hastig-hetsbegränsningarna eller kör med drivmedel som inte är miljöklassade. Eftersom detta är så pass vanligt förekommande att konkurrensen för de svenska åkerierna blir snedvriden anser utskottet att klampning ska kunna genomföras för alla de typer av lagöverträdelser som utskottet nu nämnt och som yrkestrafiken kan göra sig skyldig till. Utskottet föreslår därför sammanfattningsvis ett tillkännagivande till regeringen om att tillsätta en utredning som ser över möjligheten dels för klampning att kvarstå till dess att grunden för klampningen har åtgärdats, dels att klampa fordon för fler typer av lagöverträdelser i enlighet med vad utskottet anför. Utskottet tillstyrker därmed motionerna 2021/22:4701 (SD) yrkandena 1 och 2, 2021/22:4735 (M) och 2021/22:4737 (KD) yrkandena 1 och 2. Samordning av myndigheternas arbete Utskottet vill framhålla att den nuvarande tillsynsorganisationen måste få möjlighet att arbeta på ett mycket mer effektivt och träffsäkert sätt. För att åstadkomma en ökad effektivitet och fler kontroller vill utskottet se fler trafikpoliser, fler fälttjänstemän från Transportstyrelsen och framförallt en bättre samordning mellan olika myndigheter som i samverkan bättre än kan motverka brottsligheten inom transportsektorn. Den nuvarande bristen på personal som har kompetens att utföra kontroller är dessvärre ett problem. Utskottet anser att bemanningen för tillsyn av tunga transporter skulle kunna förstärkas genom upphandling av kompetens från andra strukturer än statens egna, t.ex. med hjälp av besiktningspersonal eller andra aktörer som har grundläggande teknisk kompetens men som då ges möjlighet att bredda sitt kompetensområde. Den kompetens som finns utanför polisens eller Transportstyrelsens struktur bör kunna stärka upp bemanningen för tillsyn på vägarna i perioder av större belastning, kampanjer eller liknande. Mot denna bakgrund vill utskottet framhålla behovet av att i större utsträckning samordna arbetet från olika myndigheter – med deras olika metoder – när det gäller kontroll av yrkestrafiken i syfte att komma till rätta med oseriösa aktörer och tillkännager detta för regeringen. Därmed tillstyrker utskottet motion 2021/22:4739 (C). Tidsgräns och grunder för klampning, punkt 2 (S, MP) av (S), (S), (S), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: 2021/22:4701 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2021/22:4735 av m.fl. (M) och 2021/22:4737 av m.fl. (KD) yrkandena 1 och 2. När det gäller frågan om att förlänga tidsgränsen för klampning till dess att grunden för klampningen har åtgärdats vill vi påminna om att så sent som avslog motsvarande motionsförslag från och som åter är uppe för behandling (bet. 2021/22:TU15, rskr. 2021/22:303). Det är därför med viss förvåning som vi ser att , , och Liberalerna nu har ändrat uppfattning i frågan och i stället väljer att tillstyrka dessa förslag. Vi vill även påminna om vad utskottet konstaterade vid den senaste behandlingen av motsvarande motionsyrkanden om förlängd tidsgräns för klampning om att lagstiftningen redan nu medger att fordon klampas för att hindra trafik med fordon som utgör en påtaglig fara för trafiksäkerheten och att åtgärden i dessa fall får bestå till dess att det inte längre finns skäl för den, dvs. i praktiken till dess att bristen hos fordonet har avhjälpts. Vi vill i sammanhanget också åter påminna om bakgrunden och de skäl som ligger till grund för beslut om det nuvarande regelverket för hindrande av fortsatt färd. Vi konstaterar att när fattade beslutet om klampning i beaktades den bedömning som gjorts att en domstolsprövning av åtgärdsbeslutet kan undvaras utan att den enskildes rättigheter enligt den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna kränks, om åtgärden får bestå i högst . Vi anser fortfarande i likhet med vad också utskottet har anfört att de ändringar av regelverket som har gjorts är väl avvägda och att det nuvarande regelverket är ändamålsenligt utformat i fråga om tidsgränser för möjligheterna till klampning vid överträdelser. Vidare vill vi påminna om vad infrastrukturminister framförde i en interpellationsdebatt om att Transportstyrelsens uppgifter visar att av transportföretagen som hade fått sitt fordon klampat betalade sanktionsavgiften innan de hade löpt ut. Vi ser även positivt på vad ministern framhöll om att regeringen kommer att fortsätta att följa utvecklingen noga för att säkerställa ordning och reda på vägarna och bekämpa brottslighet samt att regeringen är beredd att vid behov vidta ytterligare åtgärder för att minska de illegala transporterna på vägarna. När det gäller utskottets ställningstagande om att kunna klampa fordon för fler olika typer av lagöverträdelser som när utländska åkerier använder underbetald arbetskraft som inte följer kör- och vilotider, kör med undermåliga fordon, överträder hastighetsbegränsningarna eller kör med drivmedel som inte är miljöklassade vill vi peka på utformningen av den nuvarande lagen om åtgärder vid hindrande av fortsatt färd. Lagen används för att uppnå en god trafiksäkerhet på vägarna men även för att motverka osunda konkurrensvillkor inom yrkestrafiken. Lagen möjliggör åtgärder för att säkra verkställighet av sanktionsavgift och överlastavgift, för att hindra fortsatta överträdelser av yrkestrafiklagstiftningen samt för att hindra trafik med fordon där föraren eller själva fordonet utgör en påtaglig fara för trafiksäkerheten. Det ska finnas ett bakomliggande beslut med stöd av någon annan författning som förbjuder den fortsatta färden. Vi anser att den nuvarande utformningen av lagstiftningen är väl avvägd och att det därför inte finns anledning att göra sådana specifika ändringar som utskottsmajoriteten föreslår. Vi anser därför att det saknas anledning att rikta ett tillkännagivande till regeringen i enlighet med utskottsmajoritetens förslag. Därmed anser vi att motionerna bör avslås. Samordning av myndigheternas arbete, punkt 3 (S, V, MP) av (V), (S), (S), (S), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: 2021/22:4739 av och (båda C). När det gäller motionsförslaget om större samordning mellan myndigheterna kan vi konstatera att regeringen har vidtagit flera viktiga åtgärder som främjar bättre kontroll av yrkestrafiken på väg. Vi ser positivt på att Transportstyrelsen har fått i uppdrag att utarbeta tillsynsstrategier för vägkontroller av yrkestrafik och den uttalade möjlighet som berörda myndigheteter ska ha att yttra sig över genomförandet av uppdraget. Vi välkomnar även att Transportstyrelsen och ingick en strategisk överenskommelse med målet att uppnå en effektiv och rättssäker kontrollverksamhet med hög kvalitet som ska öka regelefterlevnaden inom yrkestrafiken. De åtgärder som vidtas menar vi kommer att förbättra samordningen mellan myndigheterna, vilket i sin tur förbättrar kontrollen av yrkestrafiken. Vi anser inte heller att det är en god idé att bedriva myndighetsutövning utanför statens egna strukturer, som föreslås i majoritetstexten. Vi anser därmed inte att det finns anledning att rikta något tillkänna-givande till regeringen om ökad samordning av myndigheternas arbete. Motionen bör därför avslås. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2021/22:234 Fordon ska kunna klampas i fler fall: antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2014:1437) om åtgärder vid hindrande av fortsatt färd. 2021/22:4701 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den nuvarande tidsgränsen för klampning bör tas bort och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att klampningen bör kvarstå till dess att grunden för klampningen har åtgärdats och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4735 av m.fl. (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge ökade befogenheter att klampa fordon tills böterna är betalade eller felet på fordonet åtgärdats och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4737 av m.fl. (KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att klampning av fordon ska kunna genomföras vid alla relevanta typer av lagöverträdelser och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att klampningen ska finnas kvar till dess åkeriet betalat böter, sanktionsavgifter eller i övrigt åtgärdat de brister som framkommit och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4739 av och (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i större utsträckning samordna arbetet från olika myndigheter – med deras olika metoder – när det gäller kontroll av yrkestrafiken i syfte att komma till rätta med oseriösa aktörer, och detta tillkännager för regeringen. Ändring i regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2014:1437) om åtgärder vid hindrande av fortsatt färd 7 §[1] Omhändertagande eller klampning får vidtas när ett beslut att fordonet eller fordonståget inte får fortsätta färden har meddelats enligt 8 b § lagen (1972:435) om överlastavgift, 25 b § förordningen (1993:185) om arbetsförhållanden vid vissa internationella vägtransporter, 10 kap. 6 § förordningen (2004:865) om kör- och vilotider samt färdskrivare, m.m., 7 d § förordningen (1998:786) om internationella vägtransporter inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES), 5. xx § förordningen (2022:0000) om utstationering av förare inom vägtransportsektorn, eller 6 kap. xx § yrkestrafikförordningen (2012:237). 12 § förordningen (2022:469) om utstationering av förare inom vägtransportsektorn, eller 6 kap. 5 § yrkestrafikförordningen (2012:237). En åtgärd som anges i första stycket ska upphöra så snart det inte längre finns skäl för den och får inte bestå än . [1] Senaste lydelse 2018:631.