bet · H901FiU43 · 2022-05-19 00:00:00 — Utskottet föreslår att lägger regeringens skrivelse till handlingarna. Utskottet noterar att regeringen instämmer i rekommendationer om att förtydliga Sjätte uppdrag i förhållande till föredömlig förvaltning och att utveckla den årliga skrivelsen om AP-fondernas verksamhet. Likt regeringen anser utskottet att hållbarhetsarbetet är en viktig del i AP-fondernas förvaltning, och utskottet ser positivt på att fonderna fortsätter att utveckla detta arbete och att tydliggöra såväl målsättningar som redovisning inom hållbarhetsområdet. I betänkandet finns ett särskilt yttrande (MP). Skrivelse 2021/22:54 om AP-fondernas hållbarhetsarbete. Utskottets förslag till riksdagsbeslut om AP-fondernas hållbarhetsarbete (MP) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Öppen utfrågning om AP-fondernas placeringar av buffertkapitalet i pensionssystemet Utskottets förslag till riksdagsbeslut lägger skrivelse 2021/22:54 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (SD), (S), (C), (V), (M), (SD), (KD), (S), (L), (SD), (MP), Boriana (M) och Mubarik (S). I regeringens skrivelse 2021/22:54 om AP-fondernas hållbarhetsarbete behandlas 2021:18. I rapporten har redovisat sin granskning av om AP-fondernas hållbarhetsarbete är ändamålsenligt. överlämnade granskningsrapporten till regeringen . Regeringen lämnade sin skrivelse med anledning av granskningsrapporten till . Inga motioner har väckts med anledning av regeringens skrivelse. höll finansutskottet en öppen utfrågning om AP-fondernas placeringar av buffertkapitalet i pensionssystemet, med fokus på hållbarhet. I utfrågningen medverkade riksrevisor , finansmarknadsminister , , vd , , vd , , vd , , vd , , forskare vid Misum på i och , ledamot av . Uppteckningar från utfrågningen finns i bilaga 2. Utfrågningen publiceras även som en fristående publikation i rapportserien Rapporter från (2021/22:RFR12). Utskottets förslag i korthet lägger skrivelsen till handlingarna. Jämför det särskilda yttrandet (MP). har granskat om de allmänna pensionsfondernas (AP-fonderna) hållbarhetsarbete är ändamålsenligt, dvs. om de integrerar hållbarhet i investeringar och ägarskap utan att göra avkall på den övergripande målsättningen om långsiktigt hög avkastning till största nytta för pensionssystemet. Granskningens resultat och rekommendationer övergripande slutsats är att AP-fondernas hållbarhetsarbete är ändamålsenligt i förhållande till deras respektive uppdrag. Det framkommer i AP-fondernas styrdokument och har integrerats i fondernas tillgångsförvaltning och ägarstyrning. Omfattningen av integreringen bedöms vara rimlig utifrån AP-fondernas uppdrag. anser dock att det finns åtgärder som både AP-fonderna och regeringen bör vidta för att de förvaltade fondmedlen ytterligare ska främja mål och intentioner om en hållbar utveckling. bedömer att det lagkrav som infördes för Första–Fjärde AP-fonderna 2019 om att fästa särskild vikt vid hur en hållbar utveckling kan främjas har haft en pådrivande effekt för fondernas hållbarhetsarbete, även om det varit väletablerat på AP-fonderna. Lagändringen bedöms ha medfört en ökad diskussion inom och mellan Första–Fjärde AP-fonderna i samband med att en gemensam värdegrund och gemensamma riktlinjer togs fram. Den bedöms även ha underlättat beslut om avyttringar och gett ökad legitimitet för hållbarhetsarbetet internt. bedömer att ett lagstiftat hållbarhetsuppdrag även för Sjätte och Sjunde AP-fonderna skulle stärka hållbarhetsarbetets legitimitet i de fonderna och främja mål och intentioner för en hållbar utveckling. konstaterar att miljö och klimat är de områden som tydligast kommer till uttryck i AP-fondernas målsättningar inom hållbarhet medan social hållbarhet är mindre framträdande. bedömer mot bakgrund av det att AP-fonderna bör utveckla sina målsättningar inom social hållbarhet, så att det blir tydligare vad de vill uppnå inom området och hur det ska uppnås. konstaterar att AP-fonderna har etablerade processer för att bevaka och analysera sina innehav för att upptäcka hållbarhetsrisker och möjligheter, liksom för att värdera branschers och bolags miljömässiga, sociala och styrningsmässiga hållbarhet. De flesta av AP-fonderna har som mål att öka andelen hållbara investeringar. Enligt är det svårt att bedöma hur stor andel av medlen som går till denna typ av investeringar, eftersom definitionerna varierar mellan fonderna. Enligt är hållbarhet integrerat i ägarstyrningen, och revisionen konstaterar att samtliga AP-fonder har ökat sina aktiviteter som ägare . Arbetet med miljömässiga och sociala hållbarhetsaspekter drivs främst genom dialog med bolag, enskilt och tillsammans med andra investerare inom olika internationella hållbarhetsinitiativ. anser dock att det är svårt att följa upp både omfattningen och resultatet av dialogarbetet. Det är också en utmaning för AP-fonderna att identifiera och prioritera områden och bolag där de har störst möjlighet att påverka. konstaterar vidare att hållbarhetsredovisningen har blivit bättre, men att den behöver utvecklas. AP-fonderna redovisar sitt hållbarhetsarbete enligt flera globalt etablerade ramverk, t.ex. hur de bidrar till FN:s globala hållbarhetsmål. Enligt är det dock stora skillnader i hur ramverken används i redovisningen, vilket gör det svårt att få en samlad och tydlig bild av hållbarhetsarbetet. Avsaknad av standardiserade definitioner och brist på hållbarhetsdata är gemensamt för hela finanssektorn, men det pågår internationellt arbete för ökad harmonisering. framhåller att regeringens redovisning av AP-fondernas hållbarhetsarbete har gett ökad möjlighet att ta del av hållbarhetsarbetet i respektive AP-fond. Det är dock svårt att få en helhetsbild av det hållbarhetsarbete som fonderna bedriver. Mot bakgrund av detta ger följande rekommendationer till AP-fonderna: • AP-fonderna bör förtydliga sina målsättningar inom social hållbarhet, så att de speglar fondernas långsiktiga ambitioner inom området. • Första–Fjärde och Sjunde AP-fonderna bör fortsätta att utveckla sitt arbete med miljömässig och social hållbarhet i sin ägarstyrning för att säkerställa att arbetet fokuseras på områden där fonden har störst möjlighet att påverka och göra nytta. • Första–Fjärde och Sjunde AP-fonderna bör utveckla hur rapporteringen kring påverkansarbete och dialoger kan göras tydligare, både då det gäller omfattning och om möjligt vilka resultat som har uppnåtts. • Första–Fjärde och Sjunde AP-fonderna bör utarbeta gemensamma nyckeltal för investeringar och ägarstyrning som kan göra hållbarhetsredovisningen mer lättillgänglig och resultatinriktad. När så är möjligt bör även Sjätte och Sjunde AP-fonderna använda samma nyckeltal så att regeringen kan ge en så samlad bild som möjligt i rapporteringen till . • bör redovisa hur fonden har möjlighet att bidra till FN:s hållbarhetsmål. ger följande rekommendationer till regeringen: • Regeringen bör ta initiativ till att förtydliga Sjätte uppdrag i förhållande till föredömlig förvaltning. • Regeringen bör utveckla den årliga skrivelsen till så att den tydligare svarar på om Första–Fjärde AP-fonderna uppfyller de lagstadgade kraven på att fondmedlen förvaltas genom ansvarsfulla investeringar och ett ansvarsfullt ägande. • Regeringen bör utveckla skrivelsen så att det samlade resultatet av AP-fondernas hållbarhetsarbete framgår tydligare. Regeringens bedömning av iakttagelser Regeringen instämmer i slutsats att Sjätte uppdrag i förhållande till föredömlig förvaltning bör förtydligas och framhåller att ett arbete med den ambitionen har bedrivits av regeringen under den innevarande mandatperioden. remitterade en promemoria med förslag om att det ska införas ytterligare ett mål för Sjätte placeringsverksamhet (Fi2021/03315). Remisstiden gick ut . Förslaget innebär att fondmedlen ska förvaltas på ett föredömligt sätt genom ansvarsfulla investeringar och ansvarsfullt ägande. Vid förvaltningen ska särskild vikt fästas vid hur en hållbar utveckling kan främjas utan att det görs avkall på det övergripande målet för verksamheten. Det nya målet motsvarar det mål om föredömlig förvaltning som gäller för Första–Fjärde AP-fonderna . Regeringen instämmer i slutsats att det nya lagkravet från ställer ökade krav på redovisningen. Regeringen instämmer även i rekommendation om att utveckla skrivelsen om AP-fondernas verksamhet så att den tydligare svarar på om Första–Fjärde AP-fonderna uppfyller de lagstadgade kraven på att fondmedlen förvaltas genom ansvarsfulla investeringar och ett ansvarsfullt ägande. Enligt regeringen bör detta arbete likt den övriga utvärderingen utgå från AP-fondernas egna målsättningar och resultatredovisningar. Regeringen avser att utveckla det arbete som ligger till grund för skrivelsen för att förtydliga hur lagkravet om föredömlig förvaltning bör utvärderas. Regeringen instämmer även i rekommendation om att utveckla skrivelsen så att det samlade resultatet av AP-fondernas hållbarhetsarbete framgår tydligare. För att ett samlat resultat ska kunna redovisas på ett tydligt och relevant sätt bör det enligt regeringen i möjligaste mål baseras på de delar av hållbarhetsredovisningen för respektive fond som är gemensamma också mellan fonderna. I promemorian om ett nytt mål för Sjätte placeringsverksamhet som nämns ovan föreslås ett lagstadgat krav på att samtliga AP-fonder ska samverka när det gäller redovisning av hur målen om att fondmedlen ska förvaltas på ett föredömligt sätt har uppnåtts. Samverkan ska ske genom att fonderna åtminstone ska ta fram gemensamma riktlinjer för redovisningen. I promemorian gör regeringen bedömningen att det föreslagna kravet på samverkan bör leda till ökad jämförbarhet och därmed ökade möjligheter att utvärdera fondernas hållbarhetsarbete. Regeringen har som utgångspunkt för redovisningen av det samlade resultatet av AP-fondernas hållbarhetsarbete att den i första hand bör avse Första–Fjärde AP-fonderna, som har identiska uppdrag, men att Sjätte och Sjunde AP-fonderna bör inkluderas när så är möjligt. Regeringen ser positivt på rekommendationer till AP-fonderna och på att hållbarhetsarbetet är en viktig del i AP-fondernas förvaltning och att AP-fonderna fortsätter att utveckla detta arbete och tydliggöra såväl målsättningar som redovisning inom hållbarhet. Regeringen noterar vidare att bedömer att lagändringen om föredömlig förvaltning har haft en effekt för Första–Fjärde AP-fondernas hållbarhetsarbete, samt att lagändringen uppges ha underlättat beslut om avyttringar och gett ökad legitimitet för hållbarhetsarbetet internt på fonderna. AP-fonderna har lämnat synpunkter till regeringen på skrivelse. Synpunkterna återges i regeringens skrivelse. Regeringens åtgärder med anledning av iakttagelser Regeringen instämmer i slutsats att Sjätte uppdrag i förhållande till föredömlig förvaltning bör förtydligas. Regeringen instämmer även i rekommendationer om att utveckla den årliga skrivelsen om AP-fondernas verksamhet. De initiativ som redan har tagits när det gäller Sjätte uppdrag och de förtydliganden som regeringen avser att göra i kommande års redovisningar av AP-fondernas verksamhet bedöms av regeringen vara tillräckliga åtgärder. Med detta anser regeringen att granskningsrapporten är slutbehandlad. Utskottet behandlade senast frågan om hållbarhet i AP-fondernas placeringsverksamhet i samband med beredningen av regeringens skrivelse om AP-fondernas verksamhet (skr. 2020/21:130, bet. 2021/22:FiU6, rskr. 2021/22:58). I skrivelsen redovisade regeringen en utvärdering av Första–Fjärde AP-fondernas placeringar i verksamheter med fossil energi –2020. Utvärderingen omfattade fondernas direktägda noterade innehav och visade att innehaven i fossil energi minskade kraftigt , både i marknadsvärde och i antalet bolag. Särskilt mycket minskade innehaven , dvs. året efter det att AP-fondernas nya mål för hållbarhet infördes. Enligt utskottet tydde detta på att det nya målet fått effekt och bidragit till en ökad fokusering på hållbarhet i förvaltningen av pensionsmedlen. Vidare ansåg utskottet att det var för tidigt att avgöra om målet på något sätt behöver förändras för att man t.ex. ska få till stånd en ytterligare minskning av koldioxidavtrycket i fondernas portföljer. Utskottet framhöll att det däremot är viktigt att fonderna fortsätter att förbättra sitt arbete och sina strategier för att deras investeringar ska vara i linje med och övriga aspekter inom hållbarhetsområdet. I fråga om nya hållbarhetsmål för Sjätte- och Sjunde AP-fonderna var inte utskottet berett att ta ställning till hur och i vilken form nya mål skulle utformas eftersom frågan var under beredning i . överlämnade regeringen proposition 2021/22:146 Ett nytt mål för Sjätte placeringsverksamhet. Propositionen behandlas i betänkande 2021/22:FiU33, som väntas debatteras och beslutas i kammaren . I propositionen föreslås att det införs ytterligare ett mål för fondens placeringsverksamhet. Det nya målet innebär att fondmedlen ska förvaltas på ett föredömligt sätt genom ansvarsfulla investeringar och ansvarsfullt ägande. Vid förvaltningen ska särskild vikt fästas vid hur en hållbar utveckling kan främjas utan att det görs avkall på det övergripande målet för placeringsverksamheten. Det nya målet motsvarar det mål om föredömlig förvaltning som gäller för Första–Fjärde AP-fonderna. I propositionen föreslås också att Första–Fjärde och Sjätte ska samverka när det gäller redovisningen av hur målen om föredömlig förvaltning har uppnåtts. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Frågan om hållbarhetsmål för Sjunde AP-fonden bereds i . Regeringens skrivelse om AP-fondernas verksamhet väntas lämnas till och behandlas i utskottet . infördes ett nytt lagbundet mål för Första–Fjärde AP-fondernas hållbarhetsarbete (prop. 2017/18:271, bet. 2018/19:FiU14, rskr. 2018/19:52). Enligt målet ska Första–Fjärde AP-fonderna förvalta pensionsmedlen på ett föredömligt sätt genom ansvarsfulla investeringar och ansvarsfullt ägande. Målet ska uppnås utan att fonderna gör avkall på det övergripande målet om långsiktigt hög avkastning. Utskottet konstaterar att övergripande slutsats är att AP-fondernas hållbarhetsarbete är ändamålsenligt i förhållande till deras respektive uppdrag. Utskottet noterar att regeringen instämmer i rekommendation till regeringen om att förtydliga Sjätte uppdrag i förhållande till föredömlig förvaltning. Utskottet konstaterar att regeringen har överlämnat en proposition till med förslag om att införa ett nytt lagstadgat mål för fondens placeringsverksamhet som motsvarar målet för Första–Fjärde AP-fondernas hållbarhetsarbete (prop. 2021/22146). Propositionen behandlas i betänkande 2021/22:FiU33 som väntas beslutas . Utskottet noterar vidare att regeringen instämmer i rekommendationer om att utveckla den årliga skrivelsen om AP-fondernas verksamhet. Utskottet anser att skrivelsen är ett viktigt verktyg i arbetet med att följa upp AP-fondernas verksamhet och välkomnar det regeringen anför om att den tydligare ska svara på om fonderna uppfyller kraven på att fondmedlen ska förvaltas genom ansvarsfulla investeringar och ett ansvarsfullt ägande. Utskottet välkomnar även att regeringen avser att utveckla skrivelsen så att det samlade resultatet av AP-fondernas hållbarhetsarbete framgår tydligare. Likt regeringen anser utskottet att hållbarhetsarbetet är en viktig del i AP-fondernas förvaltning, och utskottet ser positivt på att fonderna fortsätter att utveckla detta arbete och att tydliggöra såväl målsättningar som redovisning inom hållbarhetsområdet. Med detta föreslår utskottet att lägger skrivelsen till handlingarna. om AP-fondernas hållbarhetsarbete (MP) (MP) anför: Att förvalta svenska folkets pensionspengar är ett förtroende. Staten har ett ansvar att leverera avkastning, men också att se till att pengarna inte verkar mot de mål vi har för hållbar utveckling i och i världen. konstaterar att utvecklingen av AP-fondernas hållbarhetsarbete gått fort och anser det vara positivt. ser vi att AP-fonderna skulle behöva starkare riktlinjer att förhålla sig till för att lättare fatta beslut som styr mot ökad hållbarhet i placeringar. Vi anser därför att samtliga existerande och eventuella kommande hållbarhetskrav för AP-fonderna ska utformas så att de är likställda med kravet på långsiktig avkastning. Därtill anser vi att den sociala komponenten i hållbarhetsmålen behöver förtydligas. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2021/22:54 om AP-fondernas hållbarhetsarbete. Öppen utfrågning om AP-fondernas placeringar av buffertkapitalet i pensionssystemet Ordföranden: Då är , och jag öppnar den utfrågning vi ska ha tillsammans . Varmt välkomna hit alla deltagare och alla medverkande. Det här är en öppen utfrågning om AP-fondernas placeringar av buffertkapitalet i pensionssystemet med titeln: Är AP-fondernas placeringar hållbara? Det här är den första öppna utfrågningen i ämnet som finansutskottet anordnar, och vi ser fram emot denna. Vi har framför oss. Sluttid är absolut . Vi har tillsammans med en mängd viktiga och intressanta inlägg. Jag presenterar alla deltagare allteftersom eftersom många kommer att delta med inlägg. Vi kommer att ha en paus vid halv 11, och efter den kommer ledamöterna i utskottet att ställa frågor. Vi ska börja den första delen av utfrågningen med att lyssna till de fyra vd:arna, , vd i , , vd i , , vd i , och , vd i . Ni kommer att ha vardera, och vi ska försöka hålla oss till tidsgränserna för att hålla schemat. Varmt välkomna till er alla! , Första AP-fonden: God morgon! Jag tackar för inbjudan att berätta om Första AP-fondens arbete med hållbarhet och föredömliga förvaltningar. Hållbarhetsuppdraget och ändringen i lagen stöttade de redan höga hållbarhetsambitioner vi hade. Vi är förstås glada för de positiva omdömen vi får i externa granskningar, men vi har också sett detta som en möjlighet att se över hela vårt uppdrag för att se om vi kan utföra det bättre. I grundbultarna till hållbarhetsuppdraget är det tydligt att genom ansvarsfulla investeringar, ansvarsfullt ägande och föredömlig förvaltning ska det här integreras i ordinarie verksamhet. Det finns också en ledning att vi inte ska röra oss framåt på hållbarhetsområdet på bekostnad av hög avkastning eller god riskhantering. Vi ska alltså uppnå flera saker. Det gäller faktiskt också inom hållbarhetsområdet, som rymmer miljö, klimat, sociala frågor samt bolags- och ägarstyrning. I en enskild investering behöver inte de aspekterna gå åt samma håll. För att se till att vi rör oss framåt i rätt riktning har vår styrelse antagit ett ramverk som täcker alla delar i uppdraget. Det här tar vi sedan vidare i processer, instruktioner och beslut i verksamheten. Det mynnar ut i utvärdering och uppföljning mot de mål vi sätter, antingen det är avkastningsmål eller mål om koldioxidneutralitet. För att nå målen krävs att vi jobbar medvetet och väger olika möjligheter och risker mot varandra, men det arbetssättet tror vi också hjälper oss att bygga ett förtroende hos omvärlden. När styrelsen har satt ramarna kommer turen sedan till mig som vd att utföra uppdraget med medarbetarna. Ett av de viktigaste besluten jag fattar handlar om att sätta målbilden för portföljen, hur jag tror att vi kan uppnå högst förväntad avkastning, bäst hållbarhetsnytta till lägst risk. Målbilden blir också en måttstock mot vilken vi utvärderar faktiska investeringar som medarbetarna gör. För att vi ska dra nytta av vår natur som långsiktig investerare ska portföljen vara robust i olika makromiljöer och i olika omställningsscenarier, men den behöver också vara flexibel. Vår portfölj , som har en tredjedel av det koldioxidavtryck den hade , beter sig annorlunda. När vi ska hitta den bästa portföljen, testar vi möjliga portföljer mot att beslutsfattare som ni kan använda olika typer av verktyg för att nå klimatmålen, olika delar av världen, olika tidpunkter. Det får bäring på ränta och inflation, vilket i sin tur påverkar förväntad avkastning för olika typer av tillgångsslag. När jag har satt målbilden och måttstocken ska portföljförvaltarna göra sitt allra bästa för att leva upp till ansvarsfulla investeringar och föredömlig förvaltning i respektive tillgångsslag. Det betyder olika saker beroende på vilken portfölj man har ansvar för. Låt oss börja med att titta på ränteinvesteringar och aktieinvesteringar. En aktieinvestering kan vara så länge som bolaget finns kvar. kan jag som investerare se att priset reflekterar framtida lönsamhets- och hållbarhetsförbättringar. En ränteinvestering, däremot, löper ut , det är i förväg uppgjorda villkor, och jag har inte samma möjlighet att investera i en förändring. För att svara upp mot detta har så kallade hållbarhetslänkade obligationer vuxit fram som hjälper i vissa avseenden men inte alla. Noterade aktier är den största delen av vår portfölj, och det är där vi har den största verktygslådan, det vill säga att matcha hållbarhetsambition med investeringsstrategi. Det kan handla om att vi i svenska storbolag kan sitta i valberedningen och påverka ledningen direkt. På global basis kan vi använda stora mängder data för att bygga hållbarhetsbetyg utifrån just miljö, klimat, sociala aspekter, bolags- och ägarstyrning och leta systematiskt efter avkastnings- och hållbarhetsmöjligheter. Rör vi oss till den onoterade delen av portföljen fyller förstås fastigheter och infrastruktur hållbarhetsfunktioner i sig i samhället, men hur vi äger och hur vi investerar kan också göra stor skillnad. I kontorsfastigheter bygger, renoverar och förvaltar vi så energi- och materialeffektivt som möjligt. I hyresbestånden kan vi bidra till en social hållbarhet genom en trygg närmiljö och rimliga hyror. Men för att social hållbarhet och god avkastning på pensionskapitalet ska vara möjligt behöver vi vara långsiktiga och ha en stark balansräkning. Det ger bolagen låga finansieringskostnader. Slutligen har vi frågan om riskkapital. Det lämpar sig jättebra för både högt ställda hållbarhetsmål och höga lönsamhetskrav. Vi gör därför enbart riskkapitalinvesteringar med särskilt god hållbarhetsprofil som vi tror ger särskilt goda bidrag till något av FN:s globala mål. Det är innovativa lösningsbolag och oprövade tekniker. Många kommer att lyckas, men inte alla. Risken är alltså hög. Låt mig säga några ord om vilka verktyg vi har för att i varje investering leva upp till lagkravet att främja en hållbar utveckling. Vårt sätt att bidra till riktningen – utvecklingen – är, som sagt, högre lönsamhet, bättre hållbarhetsnytta och lägre risk. Vi vill röra oss utåt och uppåt i den figur ni ser här . För att göra det börjar vi med att välja bort vissa investeringar. Vi exkluderar investeringar som kränker konventioner som har skrivit under eller på andra sätt strider mot beslut som ni har fattat. Men vad som är alltför ohållbart för oss att investera i, det vill säga den bruna ytan, är inte statiskt . När vi jobbar medvetet, ihärdigt och smart med att stötta och kravställa bolag kan de hantera sina hållbarhetsutmaningar allt bättre. Det kan handla om handlingsplaner för investeringar med hög ESG-risk – om ett bolag befinner sig i en bransch eller i sin affärsmodell är exponerad för särskilt höga hållbarhetsrisker. Vi jobbar tillsammans med kollegorna i AP-fondssystemet i genom reaktiv dialog och positiv påverkan för att göra en förändring. Det här kräver resurser, tar tid och kräver hårt arbete. Så vi behöver prioritera. Vi kommer inte att kunna påverka överallt. För att ha en positiv påverkan och begränsa ESG-risker väljer vi ibland att avinvestera. Det är till exempel skälet till varför vi avinvesterade fossila bränslen. Men påverkan och avinvestering ska inte ses som motsatsförhållanden utan som komplement. Avinvesterar du, sänker du möjligheten att påverka, men begränsar din risk och kan påverka på annat håll. Över tid flyttar vi bolagen i en positiv riktning, vilket ofta innebär också högre lönsamhet och lägre risk. Då kan vi plocka upp nya utmaningar från botten av figuren och göra samma resa.