bet · H901NU15 · 2022-03-29 00:00:00 — Analysen bör inkludera hinder, oönskade rekyleffekter, energimarknadernas funktion och potentiella marknadsmisslyckanden. Vid behov bör förslag lämnas på ytterligare åtgärder för att riva hinder för en samhällsekonomiskt effektiv energieffektivisering. Uppdraget ska utföras i dialog med utredningen för vita certifikat (se nedan). Utredning om hinder och lösningar för energieffektivisering, småskalig elproduktion och ellagring tillsatte regeringen en särskild utredare (dåvarande riksdagsledamoten (MP)) med uppdraget att identifiera eventuella hinder som kunder i form av hushåll, mindre företag och andra mindre aktörer möter vid energieffektivisering och introduktion av småskalig förnybar elproduktion samt hur dessa hinder kan undanröjas (dir. 2017:77). Utredningen överlämnade ett delbetänkande, Mindre aktörer i energilandskapet – genomgång av nuläget till regeringen (SOU 2018:15). Därefter överlämnades slutbetänkandet Mindre aktörer i energilandskapet – förslag med effekt till regeringen (SOU 2018:76). Utredningens huvudförslag är att införa ett system med vita certifikat (se vidare nedan) för eleffektivisering, alternativt ett auktioneringssystem för eleffektivisering. Utredning om vita certifikat beslutade regeringen om direktiv till en särskild utredare (, landshövding i län) med uppgift att föreslå ett kvotpliktssystem för energieffektivisering, s.k. vita certifikat (dir. 2021:82). Vita certifikat är ett marknadsbaserat styrmedel för energieffektivisering som kortfattat innebär att kvotpliktiga parter i energisektorn, t.ex. nätägare eller leverantörer av energi, åläggs att åstadkomma energibesparande åtgärder hos slutanvändare av energi. Åtgärder behöver inte vidtas hos energibolagens kunder. Syftet med uppdraget är att åstadkomma ett marknadsbaserat och kostnadseffektivt styrmedel som kan öka energieffektiviseringstakten i , bidra till att de energi- och klimatpolitiska målen nås samt underlätta en snabb, smart och samhällsekonomiskt effektiv elektrifiering av samhället. Utredningsuppdraget ska redovisas . fick i uppdrag av regeringen att i samråd med berörda myndigheter och tillsammans med olika branscher formulera sektorsstrategier för energieffektivisering. Syftet med strategierna är att få till stånd en dialog mellan de berörda aktörerna om lämpliga vägledande målsättningar och åtgärder inom varje sektor för att kostnadseffektivt bidra till att de nationella miljö- och klimatmålen nås. uppdrag pågår tills vidare. inleddes fas 3 i arbetet med sektorsstrategierna. Denna fas sträcker sig fram till och innebär att de framtagna strategierna ska fungera som en ledstjärna för att åstadkomma en mer resurseffektiv energianvändning. redovisade att den tillsammans med marknadens aktörer och relevanta myndigheter har identifierat fem sektorer som är direkt avgörande för att nå energieffektiviseringsmålet till 2030. Inom respektive sektor har aktörerna pekat ut vilka strategiska områden och avgörande frågor som är viktigast att ta sig an just . Strategierna för de fem sektorerna samlas i fem separata rapporter med följande titlar: – Flexibelt och robust energisystem – Framtidens handel och konsumtion – Produktion i världsklass – Resurseffektiv bebyggelse. Förslag i motioner om effektivare energianvändning behandlades av utskottet (bet. 2020/21:NU21). Några av dessa har i liknande eller snarlik form även väckts under allmänna motionstiden /22 och behandlas därför i detta betänkande. Vid förra årets behandling avstyrktes samtliga förslag av utskottet. Utskottet sa sig se positivt på att energi används på ett effektivt sätt i och för svenska företags konkurrenskraft. Vidare betonade utskottet att en effektiv energianvändning dessutom bidrar till minskad klimat- och miljöpåverkan samt till energiförsörjningstryggheten. Utskottet refererade i övrigt till pågående insatser på området, bl.a. programmet för energieffektivisering av industriföretag, det s.k. Energisteget, och till det ovan beskrivna arbetet med att utarbeta sektorsstrategier för energieffektivisering. Utskottet påminde även om regeringens avsikt att överlämna en proposition till som syftar till att genomföra EU:s omarbetade energieffektiviseringsdirektiv. Utskottet vill i likhet med tidigare då det har behandlat förslag om energieffektivisering inledningsvis framhålla att det är positivt för och för svenska företags konkurrenskraft att energi används på ett effektivt sätt. En effektiv energianvändning bidrar dessutom till minskad klimat- och miljöpåverkan samt till energiförsörjningstryggheten. Utskottet noterar att regeringen har gjort bedömningen att det kommer att bli svårt att nå energiintensitetsmålet till 2030. Utskottet vill därför framhålla vikten av insatser på området. Mot den bakgrunden ser utskottet positivt på det arbete som bedriver tillsammans med andra berörda myndigheter och olika branscher i syfte att formulera sektorsstrategier för energieffektivisering. I sammanhanget bör det också nämnas att regeringen i sin elektrifieringsstrategi aviserar att den har för avsikt att ge i uppdrag att analysera den samhällsekonomiskt effektiva potentialen för energieffektiviseringar i olika sektorer och verksamheter i ett 2045-perspektiv med hög elektrifiering. Utskottet vill också påminna om den pågående utredning som har i uppgift att föreslå ett kvotpliktssystem för energieffektivisering (s.k. vita certifikat). Energieffektiviseringsfrågor är också viktiga på EU-nivå. Det bör i det sammanhanget även nämnas att det pågår såväl ett genomförande av omarbetade delar av EU:s s.k. energieffektiviseringsdirektiv som omförhandlingar av andra delar, inklusive förslag om nya energieffektiviseringsmål. Utskottet anser att det anförda sammantaget gör att det inte finns skäl för att vidta några åtgärder med anledning av förslagen i motionerna. Därmed avstyrker utskottet samtliga motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet tillkännager för regeringen att den bör ta fram en sammanhållen strategi för kraft- och fjärrvärme som inkluderar frågor om beskattning, byggregler och EU-regler för biobränslen. Därmed bifaller förslag med denna inriktning i ett antal motioner. Övriga värmeproduktionsrelaterade förslag avslås av . Jämför reservation 53 (S, V, L), 54 (M), 55 (KD) och 56 (L). I partimotion 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 52 förordas ett tillkännagivande om att användningen av fossila bränslen för processvärmeändamål ska fasas ut. Motionärerna framhåller att alternativen är biobränsle, el eller nukleär värme och anser bl.a. att de svenska regelverken behöver anpassas för att möjliggöra reaktorer för industrins behov av processvärme. Vidare anser motionärerna att användningen av torv, kol, olja och gas för värmeändamål ska upphöra och de föreslår ett tillkännagivande med den inriktningen i yrkande 72. I kommittémotion 2021/22:3431 av m.fl. (M) yrkande 41 förordas ett tillkännagivande om kraftvärmeverkens betydelse. Motionärerna framhåller att kraftvärmeproduktionen är ett alternativt sätt att dra nytta av hushållens sopor, biobränsle och annat avfall eftersom den kan hjälpa till att avgifta kretsloppen som den förser det omgivande samhället med nyttigheter i form av värme eller kyla och el. Motionärerna konstaterar vidare att man vid vissa kraftvärmeverk prövar koldioxidinfångning med hjälp av s.k. CCS-teknik. Motionärerna är positiva till ökade satsningar på sådan teknik och menar att kraftvärmeverken måste värnas. Även i kommittémotion 2021/22:3688 av m.fl. (M) tas kraft- och fjärrvärmefrågor upp. Motionärerna betonar kraft- och fjärrvärmens viktiga och ofta underskattade roll för energisystem. Kraftvärmen har förmåga att bidra med värme och el när behoven i landet är som störst och motionärerna menar att kraft- och fjärrvärmen kan spela en avgörande roll för att motverka att det uppstår sådana allvarliga lokala elproblem som bl.a. har förekommit i och . Regeringen bör därför enligt yrkande 27 få i uppdrag att ta fram en strategi för kraft- och fjärrvärmen. Strategin bör ta ett brett och samlat grepp och t.ex. beröra frågor om beskattning, byggregler och EU-regler för biobränslen. Kraftvärmens betydelse för det svenska energisystemet framhålls även i kommittémotion 2021/22:2390 av m.fl. (SD). Den bidrar till effektförsörjningen , är planerbar och minskar effektbehovet genom värmeleveranserna. I yrkande 13 efterfrågas ett tillkännagivande om att regeringen ska ta fram en strategi för hur konkurrenskraften kan stärkas för kraft- och fjärrvärmen. m.fl. (C) vill i kommittémotion 2021/22:3684 yrkande 91 att genom ett tillkännagivande till regeringen ska framföra att en sammanhållen strategi för att stärka konkurrenskraften för kraftvärmen bör övervägas. Strategin ska vara inriktad på att fasa ut den sista fossila andelen och främja användningen av biogas i produktionen. Motionärerna betonar att kraftvärmen är ett stabilt och reglerbart kraftslag som kompletterar den variabla sol- och vindenergin. Även i kommittémotion 2021/22:4195 av m.fl. (KD) förordas i yrkande 25 att regeringen ska ta fram en sammanhållen strategi för kraft- och fjärrvärmen. Motionärerna framhåller kraftvärmens fördelar och menar att den har potential att utvecklas ytterligare om sektorn får konkurrenskraftiga och långsiktiga villkor. I motionen lyfts även potentialen i geotermisk energi fram. Motionärerna menar att utvinning av sådan energi skulle kunna leda till en drastisk minskning av inköpen av producerad energi och därtill konkurrensutsätta alternativen, vilket gynnar den fria marknaden. I yrkande 29 föreslås ett tillkännagivande om att geoenergin ska föras fram som en del i utveckling till ett än mer hållbart energisystem. Utan närmare motivering efterfrågas ett tillkännagivande om en nationell strategi för framtidens kraftvärme- och värmeproduktion även i kommittémotion 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 39. I motion 2021/22:3601 anför (M) att det finns anledning att se över den nuvarande fjärrvärmelagstiftningen med anledning av att det växer fram nya datacenter som förbrukar mycket el och ger upphov till restvärme. För att kunna ta till vara restvärmen och därigenom underlätta etableringen av datacenter anser han att det krävs öppnare fjärrvärmenät (yrkande 1). Vidare vill motionären i yrkande 2 att regeringen ska överväga att genomföra förslagen i slutbetänkande Fjärrvärme i konkurrens (SOU 2011:44). Bakgrund och pågående arbete Kraft- och fjärrvärme i Kraftvärmen står för ca en tiondel av den svenska elproduktionen, vilket motsvarar ca . I långsiktiga elektrifieringsscenarier producerar kraftvärmen ungefär lika mycket el 2045 som . I propositionen Energipolitikens inriktning slog regeringen fast att en konkurrenskraftig fjärrvärmesektor är en av förutsättningarna för att klara den framtida el- och värmeförsörjningen under kalla vinterdagar (prop. 2017/18:228). Vidare betonades vikten av att möjligheterna till högeffektiv elproduktion utnyttjas i bränslebaserad fjärrvärmeproduktion. Enligt regeringens uppfattning kan även nya tekniker och tillämpningar, såsom ökat utnyttjande av spillvärme och geotermisk djupvärme, vara en del av en hållbar fjärrvärmesektor . Regeringen redovisade även uppfattningen att det är viktigt med en gynnsam utveckling där kraftvärmesektorn bidrar med systemvinster för övriga energisystem och till målen om förnybar el och nettonollutsläpp av växthusgaser. Det förutsätter dels att potentialen för elproduktion i fjärrvärmenäten utnyttjas, dels att både kraft- och värmeproduktionen är konkurrenskraftiga och baseras på förnybara bränslen. ska enligt myndighetens instruktion följa och analysera utvecklingen på bl.a. fjärrvärmemarknaderna och lämna förslag till ändringar i regelverk eller till andra åtgärder för att främja marknadernas funktion (SFS 2007:1118). Rapportering om potentialen för fjärrvärme, kraftvärme och fjärrkyla I regleringsbrevet fick i uppdrag att – i enlighet med EU:s energieffektiviseringsdirektiv – uppdatera heltäckande bedömning av potentialen för tillämpning av högeffektiv kraftvärme samt effektiv fjärrvärme och fjärrkyla. Bedömningen redovisades till . I konstateras att uppvärmningsmarknaden omfattar nästan värme och omsätter (ER 2020:34). Myndigheten konstaterar vidare att uppvärmningsmarknaden i i stor utsträckning redan har ställt om från fossilt till förnybart bränsle. Dessutom är all kraftvärme i redan högeffektiv. Där fjärrvärme inte är lönsamt används främst värmepumpar som nästan helt drivs av fossilfri el. menar att det mot den bakgrunden är en utmaning att utreda potentialen för mer och effektivare förnybar värme än vad marknaden klarar av att tillhandahålla. Beträffande den fossila fjärrvärmeproduktionen (olja, kol och naturgas) anser myndigheten att det inte är något som en kartläggning med förslag på styrmedel kan påverka i någon större utsträckning eftersom en näst intill full höjning av koldioxidskatten redan har införts och branschen ställer om. När det gäller den sista fossila individuella uppvärmningen från olja och naturgas anför myndigheten att beräkningarna i rapporten visar på att den kommer att bli olönsam och helt utfasad med existerande styrmedel. Den utmaning som återstår är att minska det fossila innehållet i det avfall som förbränns. För att kunna värna kraftvärmen och dess positiva egenskaper på ett effektivt sätt föreslog bl.a. att det görs en samlad översyn av de styrmedel som påverkar kraftvärmen för att få en bild av den samlade effekten och vid behov föreslå förändringar. Fjärr- och kraftvärmens konkurrenskraft riktade (SD) en skriftlig fråga till statsrådet om vilka åtgärder statsrådet och regeringen avser att vidta för att stärka fjärr- och kraftvärmens konkurrenskraft (fr. 2021/22:594). I sitt svar konstaterade statsrådet inledningsvis att fjärrvärme och kraftvärme fyller en viktig funktion i energisystem eftersom dessa anläggningar möjliggör hög energieffektivitet och lokal elproduktion. Vidare hänvisade han till ovan refererade uppdrag att uppdatera heltäckande bedömning av potentialen för tillämpning av högeffektiv kraftvärme samt effektiv fjärrvärme och fjärrkyla. Därtill refererade statsrådet till den pågående utredningen om ytterligare undantag från avfallsförbränningsskatt och avfallsskatt (dir. 2021:5:) som ska redovisa sitt uppdrag (se nedan). Statsrådet slog vidare fast att beredningen av de åtgärdsförslag som lyfte fram i sin rapport fortfarande pågår inom i väntan på den nyssnämnda skatteutredningen. Aviserad strategi för kraft- och fjärrvärme I den elektrifieringsstrategi som regeringen presenterade anförs det att fjärr- och kraftvärmen har en viktig roll i framtidens energisystem och att den kan utvecklas ytterligare. Regeringen slår vidare fast att kraftvärmen spelar en särskilt viktig roll för att möjliggöra en snabb elektrifiering, inte minst i städer som annars riskerar lokal kapacitetsbrist. Regeringen avser därför att ta ett helhetsgrepp om fjärr- och kraftvärmens långsiktiga roll i det framtida hållbara energisystemet. Mot den bakgrunden meddelar regeringen sin avsikt att ta fram en fjärr- och kraftvärmestrategi. Regeringen har för avsikt att ge i uppdrag att ta fram en strategi för en långsiktigt hållbar utveckling av fjärrvärmesektorn i synergi med elektrifieringen samt energi- och klimatmålen. Enligt vad som anförs i elektrifieringsstrategin bör den aviserade strategin omfatta en analys av förutsättningar för olika hållbara bränslealternativ och andra energikällor samt se över regelverk och styrmedel som påverkar fjärr- och kraftvärmens konkurrenskraft. Som en del i arbetet ska kraftvärmens lokala och regionala systemnyttor kvantifieras och förslag tas fram för hur dessa kan ges en mer korrekt värdering på elmarknaden genom exempelvis betalningar för stödtjänster, nätnytta eller lokala kapacitetsmarknader. Strategin bör även inkludera aspekter kring hur fjärrvärmemarknaden samspelar med elmarknaden och resultera i åtgärdsförslag om en effektivare integrering av el- och värmesystem. Strategin kommer att i berörda delar tas fram i dialog med och samt andra berörda aktörer, inte minst i de delar som har tydliga kopplingar till elmarknadens funktion och när det gäller systemanalyser. Geoenergi är samlingsnamnet för tekniker där värme och kyla från markens översta tas till vara. Det finns ett flertal sådana tekniker, och i finns det ca 450 000 geoenergianläggningar av olika slag. Majoriteten är bergvärmepumpar för villor. Geotermi är en annan teknik där värme från radioaktivt sönderfall i jordskorpan och värmeledning från jordens inre tas till vara på stort djup (). beslutade att ge i stöd till ett demonstrationsprojekt inom djupgeotermi. Projektet, som är det första i sitt slag i , kommer att provborra för att kunna utvinna geotermisk energi. är ett samarbete mellan Eon och St1 och och samt forskare från och geologiska undersökning (SGU). Även beviljades medel av . Myndigheten konstaterar att intresset inom djupgeotermiområdet har växt . Ett exempel på projekt som fått stöd är som tillsammans med SGU och kommer att genomföra en provborrning för att samla in kunskap inför framtida energiutvinning genom djupgeotermi. Skatt på avfallsförbränning och utvärdering av densamma På förslag från regeringen beslutade om en skatt på förbränning av avfall (prop. 2019/20:32, bet. 2019/20:NU12, rskr. 2019/20:91). Bestämmelserna trädde i kraft . fick i uppdrag att utvärdera effekterna av skatten. överlämnade av avfallsförbränningsskatten till . Verkets slutsats var att skatten inte styr verkningsfullt mot de mål som motiverar den. Skattens effekt på materialåtervinningen bedöms ha blivit försumbar bl.a. för att det redan finns andra styrmedel på avfallsområdet. utvärdering visar också att skatten troligen inte kommer att underlätta för omställningen till en cirkulär ekonomi eftersom varken avfallsflöden, materialåtervinning, produkters design eller växthusgaser bedöms påverkas i någon större utsträckning på . Utredning om undantag från avfallsskatt och avfallsförbränningsskatt beslutade regeringen att en särskild utredare (, vid ) skulle få i uppdrag att analysera om det är lämpligt att införa ytterligare undantag från avfallsskatten och avfallsförbränningsskatten (dir. 2021:5). Uppdraget redovisades sedermera i betänkandet Avfallsbeskattning – En fråga om undantag? (SOU 2022:9). I ett svar på en skriftlig fråga från (M) om avfallsförbränningsskattens effekter på miljön och på elsystemet, daterat , hänvisade statsrådet till den nyssnämnda utredningen och framhöll även att ovan nämnda rapport ingår som ett underlag i den pågående utredningen (fr. 2021/22:116). Statsrådet konstaterade att när utredningen har lämnat sitt betänkande följer en beredning i . Fler av de förslag som behandlas i detta betänkande på temat värme och kraftvärme var föremål för utskottets ställningstagande även . Det gäller exempelvis förslag om en strategi för fjärr- och kraftvärme. Vid den senaste behandlingen anförde utskottet bl.a. att hållbar fjärr- och kraftvärmeproduktion är viktiga delar i den nu gällande energipolitiken. Vidare hänvisade utskottet till att då hade överlämnat en rapport till regeringen med flera förslag mot bakgrund av myndighetens rapportering om potentialen för fjärrvärme, kraftvärme och fjärrkyla. Utskottet noterade att ett av förslagen har lett till ytterligare uppdrag till och att övriga förslag med anledning av rapporten bereds vidare inom . Utskottet avstyrkte därmed förslagen om en strategi. I fråga om vissa andra värmefrågor konstaterade utskottet bl.a. att det pågick en översyn av avfallsförbränningsskatten och att den sista fossila individuella uppvärmningen från olja och naturgas väntas bli olönsam och helt utfasad med existerande styrmedel. När det gäller förslag om geoenergi, som också är aktuella , framhöll utskottet att geoenergi inte är en ovanlig företeelse i eftersom det används för att värma upp tusentals småhus med värmepumpar som utnyttjar den värme som finns lagrad förhållandevis ytligt i berggrunden. Vidare konstaterade utskottet att nya tekniska tillämpningar väntas förbättra möjligheterna att utvinna geotermisk djupvärme och att hade avsatt medel för ett demonstrationsprojekt inom djupgeotermi. Utskottets ställningstagande redovisas under följande rubriker: – Strategi för fjärrvärme och kraftvärme – Vissa övriga frågor om värme och kraftvärme. Strategi för fjärrvärme och kraftvärme Kraft- och fjärrvärmen har viktiga och ofta underskattade roller för energisystemet. I kommer nästan en tiondel av den producerade elen från kraftvärme. Verkningsgraden från dessa anläggningar är oftast och i praktiken är allt bränsle som används i den svenska kraftvärmeproduktionen fossilfritt. Kraftvärmen bidrar till effektförsörjning , är planerbar, minskar effektbehovet genom värmeleveranserna, kan balansera utbud och efterfrågan i elnäten och är dessutom viktig i krislägen eftersom den kan anpassas till s.k. ö-drift. Kraftvärmen bidrar framför allt med värme och el när behoven i landet är som störst. En väl spridd lokal produktion är gynnsam för tryggheten i försörjningen över landet. Den säkrar lokal tillgång till el när t.ex. effekttillgången är begränsad. Utskottet anser därmed att kraft- och fjärrvärmen kan spela en avgörande roll för att lokala kapacitetsproblem liknande de som har förekommit i och inte ska uppstå igen. Utskottet anser att kraft- och fjärrvärmen har potential att utvecklas ytterligare och att sektorn behöver konkurrenskraftiga och långsiktiga villkor. Utskottet har noterat att regeringen i sin elektrifieringsstrategi meddelar sin avsikt att ta fram en sammanhållen strategi för kraft- och fjärrvärme. Detta ser utskottet positivt på, men vill understryka vikten av att kraftvärmens konkurrenskraft kan stärkas och att strategin därför måste inkludera frågor om beskattning, byggregler och EU-regler för biobränslen. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vissa övriga frågor om värme och kraftvärme Utskottet har redan tidigare redovisat en positiv syn på fjärr- och kraftvärmens roll i det svenska energisystemet, både och . Vidare har utskottet refererat att regeringen har för avsikt att ta ett helhetsgrepp om dessa frågor och att utarbeta en strategi för den framtida hållbara kraft- och fjärrvärmen. Detta är något utskottet välkomnar. Mot bakgrund av att inriktningen är att kraft- och fjärrvärmen ska vara hållbar, förutsätter utskottet att den kommer att omfatta frågor om hur kvarvarande fossila bränslen ska kunna fasas ut ur denna sektor. Det handlar då om olja, kol och naturgas, men även fossila inslag i exempelvis vissa avfallsfraktioner. Även torvens framtida roll inom kraft- och fjärrvärmeproduktionen bör kunna belysas i detta sammanhang. Utskottet finner det med hänvisning till det anförda inte nödvändigt med ett tillkännagivande om utfasning av fossila bränslen och torv i linje med vad som efterfrågas i motion 2021/22:4199 (L) yrkande 72. När det gäller det som anförs i samma motion yrkande 52 om åtgärder för att fasa ut fossila bränslen för processvärmeändamål inom industrin hänvisar utskottet till de möjligheter som finns inom ramen för det s.k. Industriklivet att ställa om industriella processer i hållbar riktning. Därtill pekar regeringen i sin elektrifieringsstrategi på att industrin själv identifierar elektrifiering, bl.a. genom vätgas, som den enskilt viktigaste lösningen i sektorn. Det tidigare beskrivna arbete som pågår på vätgasområdet kommer således också att ha stor betydelse i sammanhanget. I motion 2021/22:3431 (M) yrkande 41 betonas kraftvärmeverkens betydelse. Motionärerna är positiva till ökade satsningar på CCS-teknik och de anser även att avfallsförbränningsskatten ska sänkas. Ett förslag om ett tillkännagivande med denna innebörd behandlades av utskottet även . Utskottet konstaterade vid det tillfället att hade i uppdrag att lämna förslag på utformningen av ett system för driftsstöd till bio-CCS.