bet · H901MJU21 · 2022-04-01 00:00:00 — Regeringen gav i uppdrag att ta fram tjänster för att effektivisera och förenkla för företag och andra verksamhetsutövare inom livsmedelskedjan att anmäla eller ansöka om tillstånd för miljöfarlig verksamhet enligt och på det sättet ge förutsättningar för en effektiv och snabb ärendehandläggning (N2021/00171). ska genomföra uppdraget i samråd med , och länsstyrelserna. ska också beakta pågående arbete för en ökad digitalisering av myndigheternas processer och informationshantering inom miljöområdet. Regeringen bedömer att stöd för att effektivare och enklare kunna genomföra processen vid prövning av och anmälan om miljöfarlig verksamhet skapar bättre förutsättningar för verksamhetsutövare inom livsmedelskedjan och bidrar till en hållbar och konkurrenskraftig livsmedelsproduktion. En redovisning av hur uppdraget genomförs ska lämnas till regeringen . Myndigheterna ska utarbeta en gemensam redovisning av vidtagna åtgärder och uppnådda resultat i det arbete som , , , länsstyrelserna och andra myndigheter genomfört. Vid den första redovisningen ska behovsanalysen bifogas samt en tidsplan för de tjänster som ska utvecklas och en bedömning av de arbetsinsatser som förväntas av respektive myndighet för uppdraget. En slutredovisning av uppdraget samt en ekonomisk redovisning ska lämnas till regeringen . Landsbygdsminister anförde bl.a. följande vid en interpellationsdebatt (ip. 2021/22:169). Det är viktigt att uppdraget till myndigheterna är tydligt när det gäller hur de ska arbeta för livsmedelsstrategins mål. Därför har regeringen ända sedan livsmedelsstrategin beslutades i 2017 arbetat med att utveckla styrningen av de myndigheter som har ansvar inom livsmedelskedjan. Dåvarande landsbygdsministern sammankallade till exempel tidigt en strategisk grupp med myndigheter för att diskutera hur de utifrån respektive myndighetsuppdrag kan bidra till livsmedelsstrategins mål. I samband med handlingsplan del 2, som kom , beslutade regeringen att ge i uppdrag att samordna den nationella och de regionala livsmedelsstrategierna för att få en mer aktiv samordning. Utifrån detta uppdrag har myndigheten bildat en ny samverkansgrupp med samma myndigheter som nämnts samt branschorganisationer inom livsmedelskedjan och regionala företrädare för och regionerna. Vid dessa möten har även landsbygdsministerns statssekreterare deltagit. I samband med handlingsplan del 2 fick också i uppdrag att identifiera regler som försämrar konkurrenskraften, tillväxtmöjligheterna eller innovationsförmågan för företagen i livsmedelskedjan samt uppdrag att förenkla myndighetskontakter digitalt, bland annat genom att skapa tjänster för sammanhållna guidade processer. utökades uppdraget till till att också ta fram tjänster för att effektivisera och förenkla för företag inom livsmedelskedjan att anmäla eller ansöka om tillstånd för miljöpåverkande verksamhet för att ge förutsättningar för en effektiv och snabb ärendehandläggning. Dessa åtgärder ser jag kommer ge effekt för företag i livsmedelsbranschen. Förenklingspolitiken utgör en viktig del av näringspolitiken och bidrar till att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag. Regeringen överväger löpande hur regelverk och administrativa förfaranden kan behöva uppdateras och eventuellt förenklas. Regeringen överlämnade skrivelsen En förenklingspolitik för stärkt konkurrenskraft, tillväxt och innovation (skr. 2021/22:3) till . Genom detta beslutade regeringen om mål för förenklingspolitiken som skapar förutsättningar för ett konkret förenklingsarbete framöver. I skrivelsen aviserades också ett antal uppdrag som regeringen överväger att lämna till lämpliga myndigheter för att skapa konkreta förenklingar, till exempel kortare handläggningstider. Dessa uppdrag bereds nu inom . I flera myndigheters regleringsbrev har det förts in ett återrapporteringskrav där de ska redovisa hur de bidrar till de av fastlagda målen för livsmedelsstrategin. Jag anser att vi genom dessa åtgärder arbetar för en tydlighet gentemot myndigheterna kring hur de inom sina verksamheter kan bidra till att skapa goda förutsättningar för företagen inom livsmedelskedjan, så att livsmedelsstrategins mål om en ökad och hållbar livsmedelsproduktion kan nås till 2030. Detta är inte det enda som vi har gjort för att uppnå livsmedelsstrategin och förenklingar, utan fick i uppdrag att fortsätta utvecklingen av den så kallade samtjänsten, att förenkla myndighetskontakter digitalt bland annat genom att skapa tjänster för sammanhållna guidade processer. utökades uppdraget till till att också ta fram tjänster för att effektivisera och förenkla för företag inom livsmedelskedjan att anmäla eller ansöka om tillstånd för miljöpåverkande verksamhet. Länsstyrelserna har även ett pågående uppdrag att tillsammans med utveckla metoder och samverkansformer för att främja en effektiv samrådsprocess enligt . [- - - ] Inom landsbygdsprogrammet 2014–2020 har det funnits möjlighet att söka miljöersättning för att sköta fäbodbete och se till att fäbodbruket och de effekter som det ger på kulturmiljön och miljön ska finnas kvar. Miljöersättningen för fäbodbruk inom landsbygdsprogrammet 2014–uppgick till ca . Enligt landsbygdsprogrammet är målarealen för fäbodarna . Måluppfyllelsen var , då omfattades av ansökningar för fäbodbete (2019:13 Landsbygdsprogrammet 2014–2018 – Resultat och förväntade effekter). Det finns även medel inom landsbygdsprogrammet för kompetensutveckling inom traditionell småskalig matkultur där exempel på projekt som beviljats medel är kunskapsförmedling och kompetensutveckling inom fäbodbruk och utmarksbete med lantrasdjur samt med fokus på mjölkproduktion och mjölkförädling. Inom landsbygdsprogrammet har öronmärkts för vissa åtgärder kopplade till småskalig matkultur och diversifiering av samiska näringar som också berör fäbodbruket. har, i samverkan med bl.a. , och och folkminnen, fått i uppdrag att främja ett levande och dynamiskt kulturarv kopplat till mat- och livsmedelsframställning. Myndigheterna ska synliggöra, tillvarata och utveckla bl.a. kulturmiljöer och landskap. Inom ramen för detta uppdrag publicerade 2018 rapporten framåt – En behovskartläggning av fäbodbruket i , som kartlägger behoven hos det svenska fäbodbruket. I rapporten finns även förslag på handlingsplaner för att ta itu med de största identifierade problemen. Sammanfattningsvis redovisas att de stora framtidsfrågorna för fortsatt utveckling av fäbodbruk i är myndigheters samordning och samarbete, att rovdjursförvaltning görs konkret och effektiv, att det fria fäbodbetet och rätten till gemensamt fritt bete bevaras och att fäbodmiljöer skyddas i kommunala översiktsplaner. godkände en programändring som innebär att nuvarande landsbygdsprogram förlängs –2022 och att nya pengar tillförs. Miljöersättning för fäbodar betalas ut även . Ersättning lämnas för mark som har klassat som fäbodbete. Villkoret för att få ersättning för fäbodar är bl.a. att man har minst en fäbod i bruk, dvs. har en eller flera fäbodar som är godkända av och att man har fäbodbete för varje fäbod som betas med minst 1,2 djurenheter av get, får eller nötkreatur. I förslag till strategisk plan som börjar gälla 2023 anges att ersättning kan lämnas för fäbodar och areal med fäbodbete för bevarande av den betespräglade miljön i och omkring fäboden. Den planerade ersättningen för huvudfäbod med fäbodbete är per fäbod. Kompletterande fäbod med fäbodbete ger ersättning med per fäbod. Fäbodbete ersätts med per hektar och särskild skötsel av fäbodbete (komplement) ersätts med per hektar. Detta är inga ändringar i ersättningen för fäbodar jämfört med . När det gäller rovdjursstängsel finns det inom ramen för landsbygdsprogrammet stöd till miljöinvesteringar för att sätta upp stängsel för att hålla rovdjur borta från betesmarker. Syftet är att skydda betande tamdjur så att betesmarker och betesvallar ska kunna fortsätta att skötas genom bete i områden där det finns risk för angrepp av rovdjur. Medel från landsbygdsprogrammet får användas för stängsel på blocklagd mark, dvs. mark som är registrerad i det system som gäller i EU:s gemensamma jordbrukspolitik. Det går även att söka stöd hos länsstyrelserna för stängsel mot rovdjur om åtgärderna görs på icke blocklagd mark, dvs. skogsbeten och vissa naturbeten samt för de åtgärder som utförs av små djurägare utan stödrätter. Bidrag kan i dessa fall sökas av de medel som finansieras via viltskadeanslaget. I den strategiska plan som regeringen fattade beslut om och som beskriver jordbrukspolitik 2023–2027 ingår inte stöd för rovdjursstängsel. Detta stöd kommer således inte längre att finansieras med medel från EU. Stödet kommer att vara möjligt att söka på annat sätt med nationell finansiering. Vissa frågor om odling av blommor Fairtrade är en internationell certifiering av råvaror som odlas i länder med utbredd fattigdom. Fairtrade certifierar blomsterodlingar med syfte att förbättra arbets- och levnadsvillkoren för de anställda. De första odlingarna certifierades . finns de flesta certifierade odlingarna i , men även i , , , , , , och . Blommorna exporteras till länder i hela världen. certifieras inte bara snittblomsodlingar utan även odlingar som producerar sticklingar och krukväxter. Fairtrade har bl.a. följande kriterier för märkning av blommor. • Krav på långsiktiga handelsrelationer, vilket innebär att volymer och blomstersorter specificeras i en s.k. sourcing plan som sträcker sig över för att ge bättre transparens och översikt • krav på att arbete ersätts med s.k. levnadslön (med landets minimilön som absolut lägstalön), fri organisationsrätt och förbud mot barnarbete • krav på att en Fairtrade-premie på av försäljningen betalas av köparen och används till social och ekonomisk utveckling i lokalsamhället • uttryckliga regler för kemikaliehantering, inklusive hälsofrämjande åtgärder. Plants (FFP) är en märkning som togs fram 2006 i samarbete med organisationen (). Detta är en internationell märkning för snittblommor och krukväxter från hela världen. I ledningen finns representanter för odlingsindustrin, handeln, fackföreningsrörelsen och ideella organisationer. FFP ställer bl.a. krav på arbetsvillkor, minimilöner och kemikalieanvändning. När det gäller klimatpåverkan av svensk konsumtion beslutade regeringen om ett tilläggsdirektiv till Miljömålsberedningen om att bl.a. föreslå en samlad strategi för minskad klimatpåverkan från konsumtion (dir. 2020:110). Regeringen anför att minskade utsläpp från svensk privat och offentlig konsumtion är ett viktigt led för att minska de globala växthusgasutsläppen i den utsträckning som vi i har rådighet över. Uppdraget skulle enligt direktiven redovisas . Utredningstiden har förlängts (dir. 2022:6). Uppdraget ska i stället redovisas . Regeringen har beslutat att ge i uppdrag att främja spridning och vidareutveckling av information om miljömässigt hållbar konsumtion och cirkulär ekonomi genom samverkan med andra aktörer som vill bidra till att sådan information sprids till konsumenter. Enligt regeringen spelar konsumenternas agerande en betydande roll för att uppnå en mer miljömässigt hållbar konsumtion i linje med de nationella miljö- och klimatmålen och mål 12 i Agenda , liksom för att uppnå regeringens ambitioner i strategin för en cirkulär ekonomi. ska redovisa hur myndigheten genomfört uppdraget och en bedömning av resultatet . Renkavle är ett ettårigt gräsogräs som främst finns på och i . Det finns numera även lokalt etablerat upp till och . uppger att det är ett av de allvarligaste ogräsen och att det lätt utvecklar resistens mot ogräsmedel. Stånds är ett besvärligt ogräs eftersom den innehåller giftiga alkaloider som ger olika förgiftningssymptom hos djur. Stånds finns framför allt i men även längs . anför att lantbrukare kan förebygga problem med stånds bl.a. genom att inte ha ett för högt betestryck på och vara noga vid vallanläggning. Om lantbrukare får in stånds i en permanent betesvall bör plantan grävas upp med rötterna, och vallfrö bör sås i luckan som bildas. Området bör stängslas så att djur inte kommer åt att beta där. Kemisk bekämpning är tillåten i betes- och slåttervall på , men förbjuden på naturbetesmark. När det gäller kantklippning vid vägar uppger att slåtter och röjning av vägkanter utförs bl.a. för att förbättra trafiksäkerheten. Dessutom förbättras vägens avvattning och dränering. möjliggörs att sidoområdet kan vara livsmiljöer av värde för biologisk mångfald. har nationellt ställda kvalitetskrav och tidsplaner som entreprenörerna följer för att utföra årlig slåtter och röjning på rätt sätt. Arbetet med slåtter påbörjas och ska vara klart för större vägar och för mindre vägar. Slåtter sker på en bredd av från vägkanten om det är möjligt. ställer krav på att entreprenören ska ta hänsyn till s.k. artrika vägmiljöer när de utför olika typer av åtgärder. inventerar var nya artrika vägmiljöer finns. utför även vegetationsreglering vid järnvägar för att upprätthålla trafiksäkerhet, arbetsmiljö, banans stabilitet och underhåll i spåret. Detta görs med olika metoder av avverkning och slyröjning, ballastrening samt kemisk och mekanisk ogräsbekämpning. Statlig verksamhet ska ta hänsyn till pollinatörer i sin markförvaltning. och hade 2021 i uppdrag att särskilt redovisa hur de tar hänsyn till biologisk mångfald längs vägar och järnvägar och i kraftledningsgator. Tilldelning av mark vid omarrondering En omarrondering är en omfattande juridisk process som ofta berör stora markområden. Utskottet anser att omarrondering av mark ger mer rationella brukningsenheter som antalet fastighetsägare minskar och ägandet i högre grad överlåts till aktiva brukare. En förbättrad fastighetsstruktur bidrar även till att förenkla för företag. Lantmäteriet tillämpar en särskild procedur vid omarrondering. Handläggningen av ärendena består av ett komplext juridiskt och mätningstekniskt arbete samt ett omfattande arbete med värdering och processledning. Reglerna för omarrondering ska bl.a. skydda markägarnas intressen. Någon garanti mot framtida myndighetsbeslut finns dock inte för de nybildade fastigheterna. Utskottet har inget att invända mot den nuvarande ordningen i detta avseende och avstyrker därför motion 2021/22:2462 (SD) yrkande 24. Enligt kan behovet av bevattning komma att öka . Utskottet anser att det är angeläget att jordbrukets behov av bevattning kan tillgodoses i så stor utsträckning som möjligt. Utskottet ser därför positivt på att regeringen har gett i uppdrag att analysera behovet av författningsändringar eller andra åtgärder till följd av Europaparlaments och rådets förordning om minimikrav för återanvändning av vatten. I avvaktan på utfallet av det uppdraget anser utskottet att motion 2021/22:3650 (C) yrkande 13 kan lämnas utan åtgärd. Motionsyrkandet avstyrks därmed. Utveckling av företagande i livsmedelskedjan Regeringen har gett i uppdrag att ta fram tjänster för att effektivisera och förenkla för företag och andra verksamhetsutövare inom livsmedelskedjan att anmäla eller ansöka om tillstånd för miljöfarlig verksamhet enligt och på det sättet ge förutsättningar för en effektiv och snabb ärendehandläggning. Utskottet har behandlat behovet av att underlätta tillståndsprocesserna och ser fram emot resultatet av uppdraget. Som framgår av redovisningen ovan pågår även i övrigt ett omfattande arbete för att myndigheterna ska kunna bidra till att skapa goda förutsättningar för företagen inom livsmedelskedjan. Mot bakgrund av detta och i avvaktan på redovisningen av uppdrag anser utskottet att motion 2021/22:3689 (M) yrkande 20 kan lämnas utan åtgärd. Därmed avstyrks motionsyrkandet. Miljöersättning för fäbodar kommer att betalas ut under landsbygdsprogrammets förlängning. Även i förslaget till strategisk plan för jordbrukspolitik 2023–2027 anges att ersättning kan lämnas för fäbodar och areal med fäbodbete för att bevara den betespräglade miljön i och omkring fäboden. Utskottet konstaterar att ett av kraven för att få ersättning är att man har fäbodbete. Samma krav föreslås gälla även för nästa period. När det gäller stärkt kunskap om betesdriften som omfattas av fäbodbruk noterar utskottet att har gjort en behovskartläggning av fäbodbruket i . I rapporten finns bl.a. förslag till handlingsplaner för fortsatt utveckling av svenskt fäbodbruk. Utskottet ser positivt på detta. Utskottet gör ingen annan bedömning än regeringen när det gäller förslagen i den strategiska planen för fäbodbruk. Utskottet utgår från att myndigheterna arbetar vidare med de frågor som behandlas i kartläggning av fäbodbrukets behov. När det gäller frågan om stöd för rovdjursstängsel konstaterar utskottet att sådana åtgärder inte längre kommer att finansieras med medel från EU. Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottet motionerna 2021/22:2094 (C) yrkande 2 och 2021/22:3880 (KD) yrkandena 27 och 28. Vissa frågor om odling av blommor Svensk konsumtion av blommor kan, som all konsumtion av varor som produceras utomlands, ge vissa konsekvenser för miljön. Konsumtion av importerade varor kan påverka vattenuttag, markanvändning och utsläpp utanför gränser. Certifiering är ett sätt att göra konsumenterna medvetna om konsumtionens effekter. Det är därför positivt att internationella märknings- och certifieringssystem utvecklas. Utskottet vill även lyfta fram att regeringen har gett i uppdrag att främja spridning och vidareutveckling av information om miljömässigt hållbar konsumtion och cirkulär ekonomi. Utskottet noterar också att regeringen har gett ett tilläggsdirektiv till Miljömålsberedningen om att bl.a. föreslå en samlad strategi för minskad klimatpåverkan från svensk konsumtion. Utskottet ser inte skäl att vidta någon åtgärd när det gäller odling av blommor och avstyrker därmed motion 2021/22:4100 (MP) yrkandena 1–3. som är ansvarig myndighet för bl.a. väg- och järnvägsunderhåll utför slåtter och röjning av vägkanter och banvallar. När detta arbete utförs måste hänsyn tas till flera aspekter, bl.a. trafiksäkerhet, arbetsmiljö, dräneringsbehov och möjligheten till underhållsarbete. Därutöver ska myndigheter i den statliga verksamheten ta hänsyn till pollinatörer i sin markförvaltning. Utskottet ser inte något behov av att ändra den ordning som gäller. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motion 2021/22:196 (C). Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motionsyrkanden som beretts i förenklad ordning. Jämför särskilt yttrande 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (KD) och 5 (L). I ett antal motioner från allmänna motionstiden /21 har det väckts förslag som rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare . Detta har gjorts i betänkandena /19:MJU2 Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel, 2018/19:MJU9 Naturvård och biologisk mångfald, 2018/19:MJU17 om Landsbygdsprogrammet 2014–2020, 2019/20:MJU2 Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel, 2019/20:MJU8 Landsbygdspolitik, 2020/21:MJU9 Klimatpolitik, 2019/20:MJU12 Övergripande miljöfrågor, 2019/20:MJU15 Naturvård och biologisk mångfald, 2020/21:MJU13 Övergripande miljöfrågor, 2020/21:MJU17 Jordbrukspolitik och 2021/22:MJU2 Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. har beslutat i enlighet med utskottets förslag. Utskottet ser inte någon anledning att nu göra någon annan bedömning av de motionsyrkanden som tas upp i bilaga 2 och avstyrker därför yrkandena. Den gemensamma jordbrukspolitiken, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2454 av m.fl. (SD) yrkandena 19 och 25 samt 2021/22:1048 av (S), 2021/22:2637 av (M), 2021/22:2763 av (M), 2021/22:4061 av m.fl. (MP) yrkandena 6, 38 och 40 samt 2021/22:4211 av m.fl. (MP) yrkande 17. Vi vill framhålla att det finns naturvårdsåtgärder som lantbrukare kan göra och som inte ryms inom de EU-gemensamma jordbruksreglerna. Det kan vara viktiga insatser för biologisk mångfald även om de inte utförs på stora arealer, t.ex. naturvårdsbränning och bevarande skötsel av särskilda biotoper. Vi anser därför att regeringen ska arbeta för att möjliggöra stöd för sådana riktade naturvårdsåtgärder, oavsett om det blir en del av strategiska plan för jordbrukspolitiken eller inte. mjölkbönder har haft en pressad situation. Priset på mjölk har ofta varit lågt. Oavsett prisfluktuationer har svensk mjölkproduktion ständigt problem med onormalt höga produktionskostnader till följd av särlagstiftning och skattesatser som är högre för , även i tider när lantbruket fått en partiell, tillfällig dieselskatteåterbetalning. Mjölkproduktionen skapar viktiga arbetstillfällen och bidrar till en livskraftig och levande landsbygd. Det är i harmoni med våra ambitioner för djurvälfärd att svenska mjölkkor ska beta utomhus , men det går inte att blunda för att detta innebär en konkurrensnackdel för mjölkbönderna på grund av mer arbete och högre kostnader. Vi anser därför att de svenska mjölkbönderna behöver kompenseras för merkostnader på grund av högre krav i djurskyddet, bl.a. genom att införa en djurvälfärdsersättning för mjölkkor på bete och stöd för slakteriavgifter. EU-förhandlingarna inför beslut om de EU-gemensamma jordbruksreglerna öppnade för betesersättning för bete som krävs i nationell lag, men bara för de länder som antar nya regler om sådana krav. Det är alltså svårt att införa en betesersättning i . EU:s nya kontrollförordning har också minskat möjligheterna att sänka slakteriavgifterna som kompensation till djurhållare för högre djurskyddskrav. För att få möjlighet att lämna en betesersättning till svenska mjölkbönder och sänka slakteriavgifterna, bör regeringen arbeta för att påverka EU för att skapa dessa möjligheter. Den gemensamma jordbrukspolitiken, punkt 1 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4061 av m.fl. (MP) yrkandena 6, 38 och 40 samt 2021/22:4211 av m.fl. (MP) yrkande 17 och 2021/22:1048 av (S), 2021/22:2454 av m.fl. (SD) yrkandena 19 och 25, 2021/22:2637 av (M) och 2021/22:2763 av (M). Den gemensamma jordbrukspolitiken inom EU är ett mycket viktigt instrument. Jordbrukspolitiken bör användas aktivt för att främja en förbättrad djurhållning och främja en övergång till mer växtbaserad livsmedelsproduktion. För att åstadkomma det behövs sanktioner, t.ex. avdrag i stöd och ersättningar när en verksamhet inte lever upp till nivån i EU:s djurskyddsdirektiv. I de fall EU-revisioner påvisar hög förekomst av avvikelser i en enskild medlemsstat bör det vara möjligt att djur och djurprodukter från detta land inte får tillträde till den gemensamma marknaden utan bara får saluföras nationellt. Regeringen bör även driva på inom EU för att avveckla subventionerna för industriella icke-ekologiska jordbruk. Inom mjölkproduktionen förekommer det fortfarande att djur hålls uppbundna , som i vissa delar av landet kan vara upp . Fler och fler ladugårdar inreds för lösdrift, vilket är ett krav vid nyproduktion, men trots detta står fortfarande 20–av korna uppbundna . Det begränsar inte bara rörelsefriheten utan även de sociala kontakterna – något som är mycket viktigt för sociala djur som kor. System med uppbundna djur dominerar i skogs- och mellanbygderna och det handlar främst om gårdar med färre än 50 kor. Dessa mindre gårdar är ofta viktiga både för hävden av naturbetesmarker och för att bibehålla företagande på landsbygden. För att underlätta för dessa gårdar att ställa om till lösdrift bör ett särskilt investeringsstöd införas som påskyndar omställningen till lösdrift även på mindre mjölkgårdar. För att stimulera till ökad betesdrift för mjölkkor utöver lagkravet bör en djurvälfärdsersättning införas. Jordbrukets klimatpåverkan, punkt 2 (MP) av (MP).