bet · H901SfU28 · 2022-06-08 00:00:00 — I propositionen anges att som ett led i att bekämpa hedersrelaterad brottslighet och hatbrott bör det säkerställas att den som har gjort sig skyldig till sådan brottslighet utvisas från i de fall det finns förutsättningar för det. Regeringens förslag innebär således att hedersrelaterade brott och hatbrott kommer att vara utvisningsgrundande i avsevärt större utsträckning än . Straffvärdegränsen föreslås sänkas och brott av viss karaktär, däribland sådana brott som har haft ett heders- eller hatbrottsmotiv, ska i sig vara utvisningsgrundande även vid lägre straffvärden än . Därutöver ska ett heders- eller hatbrottsmotiv ses som ett tungt vägande skäl för utvisning vid avvägningen mot utlänningens anknytning till . Mot denna bakgrund finns enligt regeringen inte ett behov av att införa några ytterligare bestämmelser om utvisning som gäller specifikt för denna typ av brottslighet. När det gäller frågan om att införa en obligatorisk skyldighet för domstolarna att pröva frågan om utvisning vid denna typ av brottslighet anser regeringen att det av principiella skäl inte är lämpligt. Det skulle gå stick i stäv med utvecklingen som går mot en alltmer ackusatorisk process där domaren intar en i princip objektiv och i förhållande till parterna opartisk inställning. Det skulle också leda till stora praktiska och resurskrävande svårigheter för domstolarna ur bl.a. handläggningssynpunkt, eftersom det i regel inte framkommer att en gärning har haft ett visst motiv förrän under huvudförhandlingen. Enligt regeringens bedömning bör det därför inte införas en skyldighet för domstolen att alltid pröva frågan om utvisning vid hedersrelaterade brott och hatbrott. Regeringen avser dock att i ett annat sammanhang utreda om en ordning med ökat ansvar eller en skyldighet för åklagaren att yrka på utvisning i dessa mål bör införas. Neka och återkalla uppehållstillstånd Regeringen anför att det är viktigt att det finns förutsättningar för att avslå en ansökan om uppehållstillstånd i de fall sökanden har gjort sig skyldig till sådan brottslighet att han eller hon inte bör få bosätta sig i . Regelverket behöver ge utrymme för en nyanserad bedömning utifrån omständigheterna i det enskilda fallet. anges inte några särskilda krav på brottslighetens allvar för att den ska kunna läggas till grund för ett beslut att neka uppehållstillstånd. Det har däremot i förarbetena uttalats att det normalt bör krävas att det finns en lagakraftvunnen dom som avser fängelsestraff av inte alltför kort varaktighet (prop. 2004/05:170 s. 202). Detta framstår enligt regeringen som ett förhållandevis högt ställt krav, särskilt när det handlar om personer som ansöker om uppehållstillstånd och som inte har någon närmare anknytning till . Uttalandet i förarbetena innebär också att det i praktiken ställs upp ett högre krav för att neka uppehållstillstånd för den som begått brott än vad som gäller vid utvisning på grund av brott. En sådan skillnad framstår enligt regeringen inte som motiverad. Det får tvärtom anses vara en naturlig utgångspunkt att toleransnivån för brottslighet är lägre vid den vandelsprövning som ska göras vid en ansökan om uppehållstillstånd, i vart fall vid första ansökningstillfället, som i regel sker innan utlänningen reser in i , än vad som gäller vid utvisning på grund av brott. Även om det finns sparsamt med publicerade avgöranden som belyser hur vandelsprövningen tillämpas i praktiken finns det en risk för att bestämmelsen tillämpas alltför återhållsamt i förhållande till de tillståndsgrunder som den omfattar. Regeringen föreslår därför att uttrycket brottslighet ersätts av ordet brott så att det vid prövningen av en ansökan om uppehållstillstånd enligt 5 kap. UtlL med de undantag som redan gäller för skyddsbehövande och vissa andra grupper särskilt ska beaktas om den sökande gjort sig skyldig till brott eller brott i förening med annan misskötsamhet. Detta tydliggör att det är tillräckligt med ett brott och att det inte behöver vara fråga om brott av viss omfattning för att kunna beaktas. Även ett kortare fängelsestraff eller en icke frihetsberövande påföljd bör få genomslag vid prövningen. Inte bara lagakraftvunna domar utan även andra lagföringar, som t.ex. godkända strafförelägganden, kan beaktas vid bedömningen. Regeringen gör ingen ändring av tillämpningsområdet för vandelsprövningen. De undantag från tillämpningsområdet som gäller för skyddsbehövande och vissa andra grupper ska således fortsätta att gälla. Frågan om utvisning av en utlänning som döms för brott i handläggs inom ramen för brottmålsprocessen. Vid ett sådant beslut om utvisning förfaller de eventuella arbets- eller uppehållstillstånd som utlänningen tidigare beviljats. Regeringen anger att det i detta ärende inte finns något underlag för att tydliggöra detta i lagtexten. När det gäller återkallelse av uppehållstillstånd, exempelvis när utlänningen medvetet lämnat oriktiga uppgifter, ska hänsyn tas till utlänningens anknytning till och till om andra skäl talar mot att tillståndet återkallas. Regeringen föreslår att det vid en sådan bedömning särskilt ska beaktas i vilken utsträckning utlänningen har etablerat sig i det svenska samhället. Förslaget innebär att det blir fråga om en stramare reglering, där skyddet mot återkallelse förbehålls de fall då utlänningen har etablerat sig i det svenska samhället eller har starka familjeband hit, på samma sätt som vid utvisning på grund av brott. Om utlänningen har barn i ska barnets behov av kontakt med honom eller henne, hur kontakten har varit och hur den skulle påverkas om utlänningens uppehållstillstånd återkallades också särskilt beaktas. Även utlänningens övriga familjeförhållanden ska särskilt beaktas. Förebyggande och bekämpande av människohandel är en högt prioriterad fråga för regeringen. Det är angeläget att offer för människohandel erbjuds nödvändigt stöd för att kunna återhämta sig och återgå till ett normalt liv. En återhämtningsperiod kan också vara nödvändig för att kunna och vilja delta i förundersökning och rättegång. I propositionen anges att många offer för människohandel är kvinnor och flickor från en fattig bakgrund i länder där deras rättigheter begränsas på olika sätt. De kan därför ofta ha ett bristande förtroende för rättsvårdande myndigheter och saknar i många fall kunskaper i svenska och om det svenska samhället. De kan dessutom känna rädsla för repressalier av människohandlarna. En polisanmälan kan därför, även om den förmedlas av någon annan, upplevas som en långtgående åtgärd och kräva noggranna överväganden. I de fall en utlänning identifieras utanför den rättsliga processen, t.ex. av , bedömer regeringen att den gällande ordningen – att endast förundersökningsledaren är behörig att ansöka om uppehållstillstånd för betänketid för människohandelsoffer – kan begränsa möjligheten till betänketid. Betänketid gynnar inte bara brottsoffren utan kan också ha stor betydelse för att förundersökningen ska kunna genomföras på bästa sätt. Även om det finns en risk för missbruk anser regeringen att den är försumbar, varför regeringen föreslår att behörigheten att ansöka om, överklaga och yttra sig i frågor om uppehållstillstånd utvidgas till att även avse socialnämnden. Detta ska gälla om det finns anledning att anta att en utlänning har utsatts för människohandel eller människoexploatering. Om ett uppehållstillstånd för betänketid har beviljats efter ansökan av socialnämnden ska tillståndet inte få återkallas innan socialnämnden har fått tillfälle att yttra sig. Vidare ska beslut om avslag på en ansökan om uppehållstillstånd för betänketid eller om återkallelse av ett sådant tillstånd få överklagas endast av socialnämnden om det är nämnden som har ansökt om tillståndet. Regeringen föreslår ingen utökning av tiden när det gäller uppehållstillstånd för betänketid, eftersom det finns en möjlighet att förlänga betänketiden. Skydd mot utvisning för brottsoffer Våld och förtryck i nära relationer är ett stort samhällsproblem som negativt påverkar livsvillkoren och livskvaliteten i hög grad för de som utsätts. Att motverka sådant våld och förtryck och att erbjuda skydd och stöd till brottsoffren är ett angeläget samhällsintresse. En utlänning som utsätts för våld i en nära relation, efter att ha beviljats uppehållstillstånd i på grund av anknytning, kan vara i en särskilt utsatt situation. Detta gäller inte minst de som utsätts för hedersrelaterad brottslighet. Regeringen bedömer när det gäller offer för hedersrelaterad brottslighet att bestämmelserna om fortsatt uppehållstillstånd vid s.k. brustna anknytningar i 5 kap. 16 § UtlL ger ett tillräckligt skydd mot utvisning och föreslår därför ingen ändring. När det gäller att vid prövningen av ett återkallelseärende beakta att ett tillståndsgrundande förhållande har upphört främst på grund av våld eller andra allvarliga kränkningar finns redan enligt förarbetena en sådan möjlighet (prop. 2005/06:72 s. 49). Migrationsöverdomstolen har också i ett vägledande avgörande slagit fast att sådana omständigheter ska beaktas vid bedömningen av om ett tillstånd bör återkallas (MIG 2013:5). Regeringen gör bedömningen att det bör införas en uttrycklig reglering i lag om att det vid bedömningen av om ett uppehållstillstånd på grund av anknytning ska återkallas, till följd av att förhållandet som ligger till grund för uppehållstillstånd har upphört, särskilt ska beaktas om förhållandet har upphört främst på grund av att utlänningen eller utlänningens barn i förhållandet har utsatts för våld eller annan allvarlig kränkning av sin frihet eller frid. Detta tydliggör enligt regeringen att den som har lämnat ett förhållande där han eller hon har utsatts för våld eller andra allvarliga kränkningar normalt inte bör få sitt uppehållstillstånd återkallat. Regeringen bedömer att förslagen sannolikt kommer att medföra samhällsekonomiska besparingar . Förslaget att slopa bestämmelsen om utvisningsmen beräknas leda till ökade kostnader för Kriminalvården. Tillsammans med andra lagändringar som också medför längre strafftider kan det komma att innebära ett utökat behov av anstaltsplatser. I statsbudgeten ingår en generell förstärkning av Kriminalvårdens anslag för bl.a. ökad platskapacitet. De ökade kostnaderna ryms inom den anslagsförstärkningen. Förslagen i övrigt kan förväntas ge upphov till ökade kostnader för och Kriminalvården även för verkställighet av utvisningsbeslut. Kostnaderna för detta ryms inom myndigheternas befintliga anslag. Förslagen beräknas även medföra ett ökat behov av placeringar i förvar. I statsbudgeten tillförs medel för fler förvarsplatser och regeringen bedömer att det ökade behovet ryms inom denna förstärkning. Regeringen avser också att följa hur behovet av förvarsplatser utvecklas framgent. Förslaget om att socialnämnden ska ges behörighet att ansöka om betänketid för vissa brottsoffer kan förväntas ge upphov till vissa kostnader för kommunerna. Dessa bör inte bli större än de besparingar som förslaget kan förväntas medföra för kommunerna. De övriga, mer begränsade kostnader som förslagen ger anledning att räkna med, ryms inom berörda myndigheters befintliga anslag. När det gäller brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet bedömer regeringen att förslagen bör få vissa positiva konsekvenser, bl.a. eftersom andelen brottsutvisade förväntas öka och det kan antas att en betydande andel av dessa personer skulle ha gjort sig skyldiga till nya brott i om de hade fått stanna kvar. Förslagen kan också i viss mån bidra till att personer avhåller sig från att begå brott. Regeringen bedömer att flera av förslagen kan förväntas bidra till bättre förutsättningar att uppnå jämställdhet mellan kvinnor och män. Förslagen om skärpta regler för utvisning på grund av brott kan, tillsammans med andra förslag som går i samma riktning, dvs. uppmuntrar skötsamhet och ökar drivkraften att komma i arbete, i förlängningen antas bidra till ökade förutsättningar för att uppnå de integrationspolitiska målen. Fler personer som har barn i riskerar att utvisas, eller barn själva riskerar att utvisas, även om det som inte bör komma i fråga att utvisa den som är och har sina föräldrar i . Förslagen förväntas dock få begränsade konsekvenser för barn. Förslaget att socialnämnden ska få behörighet att ansöka om betänketid för offer för människohandel och människoexploatering kan få en särskilt positiv inverkan för brottsoffer som är barn. Förslaget om en regel till skydd mot återkallelse av uppehållstillstånd när det tillståndsgrundande förhållandet har upphört på grund av våld eller andra allvarliga kränkningar bedöms få positiva konsekvenser för de barn som berörs. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Tillkännagivande om utvisning på grund av brott riktade ett tillkännagivande till regeringen om att utvisning på grund av brott bör användas i fler fall (bet. 2018/19:SfU16, rskr. 2018/19:177). Regeringen bedömer att tillkännagivandet genom förslagen i denna proposition är slutbehandlat. Utvisning på grund av brott (M) anger i motion 2021/22:856 att fler utländska medborgare som begår brott i bör utvisas. I motion 2021/22:3604 av och (båda M) anges att om en utlänning begår brott som asylsökande ska utlänningen som regel utvisas från . I kommittémotion 2021/22:2527 av m.fl. (SD) yrkande 16 anges att utlänningar som begår synnerligen grova brott bör utvisas även när det finns en risk för s.k. refoulement. I kommittémotion 2021/22:2552 av i m.fl. (SD) yrkande 12 anges att verkställighetshinder inte ska föreligga om en utlänning har begått ett synnerligen grovt brott. I motion 2021/22:2562 av m.fl. (SD) yrkandena 13 och 31 anges att den som kräver oskuldskontroller eller gör sig skyldig till hedersrelaterat våld ska utvisas ur landet. Enligt motion 2021/22:2997 av (SD) yrkande 1 bör gängkriminalitet per automatik innebära utvisning i de fall brottslingen är myndig, har ett annat medborgarskap än svenskt, samt har begått ett brott som innebär fängelsetid. I motion 2021/22:313 av m.fl. (SD) yrkande 2 anges att det bör bli straffbart att utebli från anmälningsplikten för en dömd person. (SD) anger i motion 2021/22:662 att tiggeri och prostitution ska betraktas som oärlig försörjning och därmed vara skäl för att avvisa respektive utvisa utländska medborgare. I kommittémotion 2021/22:4644 av m.fl. (V) yrkande 1 begärs att avslår propositionen. Regeringens förslag om skärpningar av regelverket om utvisning på grund av brott brister i proportionalitet. Förslagen innebär att människor riskerar att dömas till utvisning för betydligt lindrigare brott än nuvarande regler. Anknytningen till och vistelsetiden i kommer inte att beaktas på samma sätt som vilket gör att människor i praktiken kommer att utvisas till länder som de har en bristande anknytning till. Det gäller i synnerhet de personer som kom till innan de fyllde . Kraven på etablering riskerar att bli godtyckliga och rättsosäkra. I yrkande 2 anges att om propositionens förslag om stärkt skydd mot återkallelse av uppehållstillstånd för den som utsatts för våld eller kränkningar i en nära relation avslås bör regeringen återkomma med förslaget om att i lag uttryckligen reglera detta skydd. m.fl. (KD) anger i kommittémotion 2021/22:4685 yrkande 6 att regeringens förslag om att ersätta uttrycket brottslighet med ordet brott i reglerna om att återkalla ett uppehållstillstånd behöver utvärderas. I kommittémotion 2021/22:4189 av m.fl. (KD) yrkande 33 anges att det inte bör krävas synnerliga skäl för att kunna utvisas på grund av brott efter vistelse i . Ett liknande yrkande finns i kommittémotion 2021/22:4214 av m.fl. (KD) yrkande 42. I yrkande 34 anges att regeringen inom ramen för EU-samarbetet bör verka för EU-gemensamma lösningar för att se till att personer med utvisningsbeslut på grund av grov brottslighet, t.ex. våldtäkt och mord, inte får vara kvar på svensk eller europeisk mark. Enligt motion 2021/22:3884 av (KD) yrkande 1 bör fler utvisas på grund av brott. I kommittémotion 2021/22:4681 av m.fl. (L) yrkande 2 anges att huvudregeln vid hedersrelaterade brott ska vara utvisning. Ett liknande yrkande finns i kommittémotion 2021/22:3974 av m.fl. (L) yrkande 74. I yrkande 75 anges att regeringen bör sätta ökat tryck på att varje stat tar ansvar för sina medborgare i de fall de har dömts till utvisning på grund av brott. Förväntningar om detta behöver också ingå i principerna för utvecklingsbistånd när det gäller mottagarländer som eller EU har ett långsiktigt biståndssamarbete med. I kommittémotion 2021/22:4676 av m.fl. (M) yrkande 1 anges att ett brott med ett straffvärde på fängelse som huvudregel ska leda till utvisning på grund av brott även om det inte finns en återfallsrisk. Liknande yrkanden finns i partimotion 2021/22:4031 av m.fl. (M) yrkande 9, kommittémotionerna 2021/22:3785 av m.fl. (M) yrkande 2, 2021/22:3786 av m.fl. (M) yrkande 12, 2021/22:3787 av m.fl. (M) yrkande 15 och 2021/22:3842 av m.fl. (M) yrkande 35 och i motion 2021/22:3048 av (M) yrkande 5. Enligt partimotion 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkande 21 bör hedersbrott medföra utvisning för utländska medborgare. Motionärerna anger att hedersbrott bör ha en straffskala som endast omfattar fängelse och att utvisning som utgångspunkt alltid ska meddelas när utländska medborgare döms för ett brott på fängelsenivå. I motion 2021/22:3065 av Boriana (M) yrkande 1 anges att alla brott med ett straffvärde på minst sex månaders fängelse som huvudregel ska leda till utvisning. I kommittémotion 2021/22:2527 av m.fl. (SD) yrkande 14 framhåller motionärerna att gränsen för när utvisning kommer i fråga bör sänkas. Anknytning vid utvisning på grund av brott I kommittémotion 2021/22:4676 av m.fl. (M) yrkande 3 anges att den dömdes anknytning endast i undantagsfall ska kunna utgöra hinder mot utvisning på grund av brott. Liknande yrkanden finns i kommittémotionerna 2021/22:3787 av m.fl. (M) yrkande 14 och 2021/22:3842 av m.fl. (M) yrkande 36 och motionerna 2021/22:3065 av Boriana (M) yrkande 2 och 2021/22:4034 av (M) yrkande 2. m.fl. (SD) anger i kommittémotion 2021/22:4667 yrkande 1 att utländska medborgare som begått brott i genom sitt eget agerande har försakat rätten att vara kvar i . Huruvida de lärt sig svenska i viss utsträckning eller har ett arbete ska inte beaktas. Ett liknande yrkande finns i kommittémotion 2021/22:2527 av m.fl. (SD) yrkande 15. I motion 2021/22:384 av (SD) anges att vistelsetid i som en av omständigheterna att beakta vid domstolens övervägande om utvisning för en utlänning som har begått brott ska tas bort. I kommittémotion 2021/22:4681 av m.fl. (L) framhåller motionärerna i yrkande 4 att det inte är sannolikt att regeringens förslag om en stramare bedömning av i vilken utsträckning utlänningen har etablerat sig i det svenska samhället när frågan om utvisning på grund av brott ska prövas kommer att ge den åsyftade effekten. Det krävs därför fortsatta överväganden och reformer. Anknytning bör tillmätas mindre betydelse ju allvarligare brottet är. Enligt kommittémotion 2021/22:4681 av m.fl. (L) yrkande 3 bör det finnas en bestämmelse i lagen med innebörden att den som återfaller i brott lättare ska kunna utvisas än den som är förstagångsförbrytare. I kommittémotion 2021/22:4676 av m.fl. (M) yrkande 2 anges att åklagare regelmässigt bör undersöka förekomsten av eventuella utländska brottmålsdomar. I yrkande 6 anges att regeringen möjligt ska återkomma med förslag som innebär att utvisningsfrågan alltid ska prövas vid hedersrelaterade brott och hatbrott. Vidare ska åklagare alltid yrka på utvisning på grund av brott när förutsättningarna enligt lagstiftningen är uppfyllda (yrkande 7). Ett motsvarande yrkande finns i kommittémotion 2021/22:3842 av m.fl. (M) yrkande 38. I kommittémotion 2021/22:4667 av m.fl. (SD) yrkande 4 anges att det bör vara obligatoriskt att pröva frågan om utvisning när en utlänning åtalas för brott. Ett motsvarande yrkande finns i kommittémotion 2021/22:2527 av m.fl. (SD) yrkande 13. I motion 2021/22:2561 av m.fl. (SD) yrkande 15 anför motionärerna att utvisning alltid bör prövas när en utlänning åtalas för våldtäkt. m.fl. (KD) anger i kommittémotion 2021/22:4685 yrkande 5 att det bör utredas om åklagaren ska vara skyldig att alltid pröva frågan om eller yrka på utvisning vid hedersrelaterade brott och hatbrott. I kommittémotion 2021/22:4681 av m.fl. (L) yrkande 1 anger motionärerna att utvisning alltid ska prövas vid vissa typer av brott, t.ex. rasistiska brott och andra hatbrott, grova vålds- och sexualbrott samt våld i nära relationer. I kommittémotion 2021/22:4676 av m.fl. (M) yrkande 5 anges att bedömningen av verkställighet ska göras i nära anslutning till avtjänandet av straffet. Liknande yrkanden finns i kommittémotion 2021/22:3842 av m.fl. (M) yrkande 37 och motion 2021/22:3065 av Boriana (M) yrkande 3. m.fl. anger i kommittémotion 2021/22:3785 yrkande 3 att domstolen ska döma till utvisning trots att det finns hinder mot verkställighet om den tilltalade döms till ett längre fängelsestraff. I motion 2021/22:3048 av (M) anges att frågan om utvisning bör prövas i samband med att ett eventuellt fängelsestraff har avtjänats (yrkande 6). m.fl. (SD) anger i kommittémotion 2021/22:4667 yrkande 2 att verkställighetshinder inte ska beaktas i prövningen om utvisning. Eftersom bl.a. förhållandena i hemlandet kan ändras är det inte rimligt att vid rättegången göra en bindande framåtsyftande bedömning. Enligt kommittémotion 2021/22:4685 av m.fl. (KD) yrkande 2 anges att det kan vara svårt att överblicka om ett hinder kommer att finnas när straffet avtjänats. I kommittémotion 2021/22:4676 av m.fl. (M) yrkande 13 anges att regeringen bör återkomma till med förslag som möjliggör inhibition av utvisningsbeslut eller uppskjuten verkställighet för personer som utvisats på grund av brott när det finns icke bestående verkställighetshinder. m.fl. (KD) anger i kommittémotion 2021/22:4685 yrkande 1 att en utlänning som har utvisats på grund av brott inte ska beviljas uppehållstillstånd vid verkställighetshinder utan i stället ska verkställigheten av utvisningsbeslutet avbrytas (inhiberas). En sådan ny ordning bör utredas. Ett liknande yrkande finns i kommittémotion 2021/22:4189 av m.fl. (KD) yrkande 32. Återreseförbudets längd och straff för olovlig vistelse m.fl. (M) anger i motion 2021/22:3787 yrkande 16 att tiden för återreseförbud på grund av brott ska förlängas. Motsvarande yrkande finns i kommittémotion 2021/22:3842 av m.fl. (M) yrkande 39. Vidare anger m.fl. (M) i kommittémotion 2021/22:3787 yrkande 17 att straffen vid olovlig vistelse efter återreseförbud på grund av brott bör skärpas. Motsvarande yrkande finns i kommittémotion 2021/22:3842 av m.fl. (M) yrkande 40. I kommittémotion 2021/22:2527 av m.fl. (SD) yrkande 18 anges att en utlänning som har begått allvarliga brott som t.ex. mord eller våldtäkt alltid ska utvisas och meddelas ett återreseförbud på livstid. Utvisning på grund av brott för EU-medborgare och skyddsbehövande I kommittémotion 2021/22:3786 av m.fl. (M) yrkande 13 anges att det bör utredas om förutsättningarna för utvisning på grund av brott för EU-medborgare kan utökas. Ett liknande yrkande finns i motion 2021/22:3065 av Boriana (M) yrkande 4. m.fl. (KD) anger i kommittémotion 2021/22:4685 yrkande 3 att regeringen bör verka för att EU:s migrationslagstiftning i fler fall än ska möjliggöra utvisning av personer som begår brott. Till exempel medför skyddsgrundsdirektivet vissa begränsningar av när skyddsbehövande kan utvisas. Vidare bör det enligt kommittémotion 2021/22:4189 av m.fl. (KD) yrkande 34 bli lättare att utvisa till andra EU-länder, eftersom många inbrottsligor har sitt säte där. Övrigt om utvisning på grund av brott och återreseförbud m.fl. (SD) anger i kommittémotion 2021/22:4667 yrkande 3 att utlänningens anknytning till genom språk och arbete inte bör beaktas i bedömningen av återreseförbudets längd.