bet · H901JuU40 · 2022-05-25 00:00:00 — Systemet med brottskoder har skapats och förvaltas av myndigheterna själva och myndigheterna har inte ansett att det skäl att införa särskilda brottskoder för brott begångna av djurrättsaktivister. Mot denna bakgrund avser regeringen inte att vidta några ytterligare åtgärder med anledning av den del av tillkännagivandet som avser brottskoder. Tillkännagivandet får enligt regeringen därmed i sin helhet anses slutbehandlat. När det gäller tillkännagivandet om skärpta straff för angrepp på jägare som bedriver eftersök och skyddsjakt (bet. 2020/21:JuU24 punkt 18, rskr. 2020/21:344) konstaterar regeringen bl.a. att t.ex. eftersöksjägare och jägare som bedriver skyddsjakt utför ett samhällsviktigt arbete på uppdrag av myndigheter och att det är angeläget att sådana yrkesgrupper kan utföra sina uppdrag utan att utsättas för brottsliga angrepp (prop. s. 30 f.). Att ett brott riktar sig mot någon på grund av att denne utför ett samhällsviktigt uppdrag kan dock redan enligt gällande rätt beaktas i skärpande riktning inom ramen för den allmänna straffvärdebedömning som alltid ska göras enligt 29 kap. 1 § . Dessutom kan den omständigheten att ett brott utgjort ett led i en brottslighet som utövats i organiserad form eller systematiskt eller om brottet föregåtts av särskild planering beaktas som försvårande vid bedömningen av straffvärdet (29 kap. 2 § 6 ). Enligt regeringen finns det bl.a. mot denna bakgrund inte skäl att införa en särskild straffskärpningsgrund för de fall när ett brott begåtts mot en person på grund av att han eller hon eller någon närstående är jägare som bedriver eftersök och skyddsjakt. Regeringen anser att det är lämpligare att beakta sådana aspekter vid den helhetsbedömning som alltid ska göras av om ett gradindelat brott är att bedöma som grovt samt inom ramen för den allmänna straffvärdebedömningen enligt 29 kap. 1 § . Tillkännagivandet får därför anses slutbehandlat. Skärpta straff för hemfridsbrott och olaga intrång I kommittémotion 2021/22:4538 av m.fl. (M) begär motionärerna ett tillkännagivande om att maximistraffet för hemfridsbrott och olaga intrång av normalgraden bör vara fängelse i högst . Därtill bör straffskalan för grovt hemfridsbrott och grovt olaga intrång vara fängelse i minst ett och högst . Ytterligare kvalifikationsgrunder för grovt brott I kommittémotion 2021/22:4596 av m.fl. (C) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att uppräkningen av omständigheter som särskilt ska beaktas vid bedömningen av om ett hemfridsbrott eller olaga intrång är grovt ska kompletteras med att gärningen inneburit en kränkning av de som drabbas. Skydd inom ett större geografiskt område I kommittémotion 2021/22:4619 av m.fl. (KD) begärs att ett straffrättsligt skydd även ska gälla för vägar, stigar och annan mark. I kommittémotion 2021/22:4546 av m.fl. (SD) yrkande 2 vill motionärerna att även vissa platser som inte omfattas av hemfridsbrott eller olaga intrång ska få ytterligare skydd. Särskild brottskod och ökad kartläggning av djurrättsrelaterad brottslighet I kommittémotion 2021/22:4596 av m.fl. (C) yrkande 2 vill motionärerna att åtgärder vidtas för att förbättra kunskapsunderlaget och det statistiska underlaget för den djurrättsrelaterade brottslighetens omfattning. Liknande förslag finns i kommittémotion 2021/22:4546 av m.fl. (SD) yrkande 1. I kommittémotion 2021/22:3579 av m.fl. (C) yrkande 68 begärs införande av en brottskod för djurrättsrelaterade brott. Liknande förslag finns i motionerna 2021/22:1629 av och (båda C) yrkande 4, 2021/22:1932 av m.fl. (M) yrkande 2, 2021/22:3437 av m.fl. (M) yrkande 17 i denna del och 2021/22:3912 av (C) yrkande 1. Stärkt skydd för eftersöksjägare m.fl. I kommittémotion 2021/22:3429 av m.fl. (M) yrkande 22 vill motionärerna att straffen skärps för hot och våld riktat mot eftersöksjägare och jägare som bedriver skyddsjakt. Liknande förslag finns i kommittémotion 2021/22:3877 av m.fl. (KD) yrkande 1 samt i motionerna 2021/22:1026 av och (båda C) yrkande 3, 2021/22:3912 av (C) yrkande 5 och 2021/22:4189 av m.fl. (KD) yrkande 46 i denna del. Åtgärder mot djurrättsrelaterad brottslighet I ett stort antal motioner från allmänna motionstiden /22 begärs att åtgärder vidtas för att motverka djurrättsrelaterad brottslighet. I kommittémotion 2021/22:3579 av m.fl. (C) yrkande 66 begärs att lagregleringen för trakasserier på privat mark samt möjligheten att skärpa straffen för djurrättsrelaterad brottslighet ses över. Liknande förslag finns i kommittémotionerna 2021/22:2481 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2021/22:3650 av m.fl. (C) yrkandena 42 och 43 och 2021/22:4189 av m.fl. (KD) yrkande 46 i denna del och i motionerna 2021/22:909 av Per (SD) yrkande 3, 2021/22:1629 av och (båda C) yrkande 2, 2021/22:2936 av och Kopparklint (båda M) yrkande 1, 2021/22:3912 av (C) yrkande 2 och 2021/22:3096 av (M) yrkandena 1 och 4. I motion 2021/22:186 av (SD) begärs att åtgärder och andra insatser mot djurrättsextremisters brottslighet utreds. I motion 2021/22:1629 av och (båda C) begärs att privat mark fredas från manifestationer (yrkande 1), att det utreds hur djurverksamhet bör skyddas mot djurrättsextremism (yrkande 5), att djurrättsextremistbrott som begåtts av personer som får ersättning från välfärdssystemen ska betraktas som grovt brott (yrkande 9), att gåvor till personer eller organisationer som bedriver våldsbejakande djurrättsextremism ska kriminaliseras (yrkande 10), att åtgärder vidtas för att motverka radikalisering av djurrättsaktivister (yrkande 11) och att förberedelse till brott mot djurverksamhet kriminaliseras (yrkande 12). I kommittémotion 2021/22:3430 av m.fl. (M) yrkande 24 och motion 2021/22:1629 av och (båda C) yrkande 13 anför motionärerna att även risken för att djur skadas och att sjukdomar sprids bör beaktas vid bedömningen av straffvärdet av djurrättsbrottslighet. I motion 2021/22:2936 av och Kopparklint (båda M) yrkande 2 begärs att det övervägs att klassificera våldsbejakande djurrättsorganisationer som en extremistmiljö och i yrkande 4 att militant aktivism riktad mot gröna näringar uppmärksammas och stävjas. I utskottets budgetbetänkande (bet. 2014/15:JuU1 s. 44) behandlades motioner om att prioritera brottslighet som begås av djurrättsaktivister. Utskottet anförde bl.a. att s.k. djurrättsaktivister ofta använder sig av olika former av brott, mot både egendom och person, för att dra uppmärksamhet till sina ståndpunkter. Förutom att detta leder till stora kostnader för dem som är verksamma inom t.ex. pälsindustrin blir dessutom allt fler tveksamma till att fortsätta med sin verksamhet. Även forskare som genomför djurförsök utsätts för brott av djurrättsaktivister, trots att dessa djurförsök genomförs först efter en noggrann kontroll från samhället via de djurförsöksetiska nämnder som godkänner försöken. Utöver de ekonomiska skadorna riskerar dessa angrepp även att försena angelägen forskning om olika allvarliga sjukdomar. Rättsväsendet borde enligt utskottets mening prioritera arbetet mot denna brottslighet i betydligt högre grad än vad som görs samt överväga vilka möjligheter som finns att erbjuda ett bättre skydd för dem som utsätts för hot, skadegörelse och annan typ av brottslighet av djurrättsaktivister. Utskottet föreslog därför, med tillstyrkande av vissa motioner, ett tillkännagivande till regeringen om att arbetet mot brott som begås av djurrättsaktivister ska prioriteras. följde utskottets förslag (rskr. 2014/15:77). I betänkande 2017/18:KU21 (s. 20 f.) redogörs för justitieutskottets yttrande (yttr. 2017/18:JuU6y) om en riksdagsskrivelse som har redovisats som slutbehandlad. Utskottet ansåg, till skillnad från regeringen, att de åtgärder som vidtagits inte var tillräckliga för att tillkännagivandet ska anses vara slutbehandlat. Tillkännagivandet om att brott som begås av djurrättsaktivister ska prioriteras (rskr. 2014/15:77 punkt 22) redovisas som slutbehandlat mot bakgrund av att har inhämtat och sammanställt information från om dessa brott och på grund av den löpande avrapporteringen mellan inrikesministerns statssekreterare och rikspolischefen respektive säkerhetspolischefen. Enligt utskottet kan dessa åtgärder dock inte anses innebära att arbetet mot sådana brott prioriteras. Utskottet delade således inte regeringens bedömning utan ansåg att det behövs en tydligare redovisning av vilka åtgärder regeringen vidtagit för att prioritera arbetet mot brott som begås av djurrättsaktivister innan ärendet kan anses vara slutbehandlat. följde utskottets förslag (rskr. 2017/18:325). Tillkännagivandet står därför fortfarande som öppet. Även i betänkande 2018/19:JuU11 (s. 67) behandlades motioner om straffskärpningar för brott som begås av djurrättsaktivister, en översyn av straffbestämmelsen om hemfridsbrott och olaga intrång samt en särskild brottskod för dessa brott. Utskottet anförde följande: Näringsidkare måste kunna bedriva sin verksamhet utan att riskera att utsättas för ofredande, hot, skadegörelse eller andra brottsliga handlingar. Utskottet noterar att tillkännagivandet från om att prioritera arbetet med brott som begås av djurrättsaktivister åter bereds i . Vad gäller frågan om att överväga straffskärpningar för brott relaterade till djurrättsaktivism och att se över lagstiftningen i andra avseenden vidhåller utskottet, som konstaterar att regeringen enligt justitie- och migrationsminister är beredd att se över bestämmelsen om olaga intrång, den inställning som utskottet meddelat i tidigare betänkanden. följde utskottets förslag (rskr. 2018/19:191). Utskottet har därefter behandlat liknande motionsyrkanden förenklat. När det gäller skärpta straff för angrepp på jägare har utskottet, som framkommer ovan, behandlat motioner med detta innehåll i betänkande 2020/21:JuU24. Utskottet konstaterade att dessa jägare utför ett viktigt arbete på uppdrag av myndigheter och att tidigare tillkännagivanden från om djurrättsaktivism inte avsett angrepp på jägare som utför dessa uppgifter. Utskottet ansåg därför att borde tillkännage för regeringen att det ska ses som en försvårande omständighet vid bedömningen av straffvärdet om brottet begåtts mot en person på grund av att han eller hon eller någon närstående är jägare som bedriver eftersök och skyddsjakt. följde utskottets förslag (rskr. 2020/21:344). Utskottet har tidigare framhållit att det behövs lagstiftning för att skydda t.ex. djurhållare, livsmedelsproducenter och deras familjer mot trakasserier. Som framgår av redovisningen ovan har också riktat tillkännagivanden till regeringen med innebörden att de som begår den typen av brott ska få ett kännbart straff. Utskottet välkomnar därför förslaget om ett modernare straffrättsligt skydd mot hemfridsbrott och olaga intrång. Sammantaget anser utskottet att regeringens förslag är ändamålsenligt utformat och att det bör antas. Utskottet är således inte berett att ta något initiativ till ytterligare straffskärpningar och avstyrker därmed motion 2021/22:4538 (M). När det gäller motionsyrkandet om ytterligare kvalifikationsgrunder för grovt brott konstaterar utskottet att bedömningen av om ett brott är grovt ska göras med hänsyn till samtliga omständigheter vid brottet. Avsikten med uppräkningen av kvalificerade omständigheter är således inte att det endast är de uppräknade omständigheterna som ska beaktas. Utskottet, som anser att förslaget på kvalifikationsgrunder är väl avvägt, är bl.a. mot denna bakgrund inte berett att föreslå att man i uppräkningen av omständigheter som ska beaktas vid bedömningen av om brottet är grovt ska lägga till att gärningen inneburit en kränkning av de som drabbas som efterfrågas i motion 2021/22:4596 (C) yrkande 1. I ett par motioner har motionärerna begärt att det straffrättsliga skyddet ska förstärkas även utanför det område som omfattas av den nu föreslagna lagstiftningen. Enligt utskottet bör dock den geografiska avgränsningen av bestämmelserna utformas utifrån en avvägning mellan effektivitet och rättssäkerhet. Utskottet delar därvid regeringens uppfattning att det straffbara området inte får sträckas så långt att även allmän plats omfattas av straffbestämmelserna. Som regeringen också anför kan ett agerande som utgör hot eller trakasserier på allmän plats vara straffbart som olaga hot eller ofredande. Mot denna bakgrund är utskottet inte berett att ta några sådana initiativ som efterfrågas i motionerna 2021/22:4546 (SD) yrkande 2 och 2021/22:4619 (KD). Motionerna avstyrks därmed. Djurrättsaktivister som försöker uppnå sina mål med brottsliga metoder utgör ett hot mot enskilda individer men även mot samhället i stort. Ett problem med denna typ av brottslighet är att det saknas officiell statistik. Det är därför viktigt att regeringen vidtar åtgärder för att förbättra det statistiska underlaget samt kunskapsunderlaget om dessa brott. Ett sätt skulle kunna vara att, även om det är förenat med vissa svårigheter, försöka införa en särskild brottskod för djurrättsrelaterad brottslighet. En sådan kod skulle underlätta kartläggandet av denna ofta organiserade verksamhet. Informationen skulle vara viktig både för de brottsbekämpande myndigheternas arbete och som information och beslutsunderlag. För att öka kunskapen om den djurrättsrelaterade brottsligheten bör det även säkerställas att landsbygdsbor och lantbrukare omfattas av de trygghetsundersökningar som genomförs på årlig basis av . Vad utskottet nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Utskottet tillstyrker därmed motionerna 2021/22:1629 (C) yrkande 4, 2021/22:1932 (M) yrkande 2, 2021/22:3437 (M) yrkande 17 i denna del, 2021/22:3579 (C) yrkande 68, 2021/22:3912 (C) yrkande 1, 2021/22:4546 (SD) yrkande 1 och 2021/22:4596 (C) yrkande 2. Jägare som efter myndighetsbeslut bedriver skyddsjakt eller genomför eftersök på polisens uppdrag utför ett viktigt samhällsuppdrag. Det bör därför, som också har tillkännagivit för regeringen, ses som en försvårande omständighet att ett brott begåtts mot en person för att han eller hon t.ex. bedriver sådan skyddsjakt. Regeringen anför i propositionen att den omständigheten att ett brott riktar sig mot någon på grund av att denne utför ett samhällsviktigt uppdrag redan enligt gällande rätt kan beaktas i skärpande riktning inom ramen för den allmänna straffvärdebedömning som alltid ska göras enligt 29 kap. 1 § . Enligt utskottet är detta dock inte tillräckligt. Utskottet anser därför att det finns anledning för att rikta ytterligare ett tillkännagivande till regeringen om att återkomma med förslag som ger eftersöksjägare och jägare som bedriver skyddsjakt ett starkare skydd och att straffen för hot och våld mot dessa skärps. Därmed tillstyrker utskottet motionerna 2021/22:1026 (C) yrkande 3, 2021/22:3429 (M) yrkande 22, 2021/22:3877 (KD) yrkande 1, 2021/22:3912 (C) yrkande 5 och 2021/22:4189 (KD) yrkande 46 i denna del. Utskottet anser slutligen att motionsyrkandena om olika åtgärder mot djurrättsrelaterad brottslighet får anses delvis tillgodosedda genom propositionen. Det har enligt utskottet inte framkommit några omständigheter som ger anledning att ta initiativ till några ytterligare åtgärder mot djurrättsrelaterad brottslighet på sätt som efterfrågas i motionerna 2021/22:186 (SD), 2021/22:909 (SD) yrkande 3, 2021/22:1629 (C) yrkandena 1, 2, 5 och 9–13, 2021/22:2481 (SD) yrkande 2, 2021/22:2936 ( M) yrkandena 1, 2 och 4, 2021/22:3096 (M) yrkandena 1 och 4, 2021/22:3430 (M) yrkande 24, 2021/22:3437 (M) yrkande 17 i denna del, 2021/22:3579 (C) yrkande 66, 2021/22:3650 (C) yrkandena 42 och 43, 2021/22:3912 yrkande 2 och 2021/22:4189 (KD) yrkande 46 i denna del. Utskottet avstyrker därmed motionerna. Utskottet har inget att invända mot regeringens redovisning av tillkännagivandena. Skärpta straff för hemfridsbrott och olaga intrång, punkt 2 (M, SD, KD) av (KD), (M), (M), (SD), (M), (SD), (SD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4538 av m.fl. (M). Regeringen har i propositionen lämnat förslag på moderniseringar och förstärkningar av hemfridsbrottet och olaga intrång. De straffskärpningar som regeringen föreslår är enligt vår mening dock inte tillräckligt långtgående för att stå i proportion till den kränkning av äganderätten som de nämnda brotten utgör. Den svåra integritetskränkningen måste avspegla sig straffskalorna. Vi anser därför att straffskalan för hemfridsbrott och olaga intrång av normalgraden bör ha ett maximistraff år fängelse. Därtill bör grovt hemfridsbrott och grovt olaga intrång ha en straffskala på ett till fyra års fängelse. Ytterligare kvalifikationsgrunder för grovt brott, punkt 3 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4596 av m.fl. (C) yrkande 1. Den djurrättsrelaterade brottsligheten är ett hot mot svensk livsmedelsproduktion. Djurrättsbrotten är i grunden ideologiska och handlar om att förändra samhället genom att orsaka en indirekt skada mot företagaren och branschen i form av trakasserier och kränkningar riktade mot enskilda näringsidkare. Ett standardintrång leder ofta till foton och filmer som publiceras i syfte att skrämma djurbönder och familj till den grad att de inte längre fortsätter sin verksamhet. Sådana kränkningar bör betraktas som grova med tanke på konsekvenserna för de enskilda djurbönderna och deras familjer, men även för samhället i stort. Det är inte klart att lagförslaget om grovt hemfridsbrott och olaga intrång även kan omfatta intrång riktade mot lantbrukare på ett tillfredsställande sätt. Jag anser därför att det vore lämpligt att komplettera 4 kap. 6 § 3 med ordet ”kränkningar”, för att bestämmelsen bättre ska omfatta sådana övergrepp som riktas mot våra djurbönder. Skydd inom ett större geografiskt område, punkt 4 (M, SD, KD) av (KD), (M), (M), (SD), (M), (SD), (SD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4546 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2021/22:4619 av m.fl. (KD). Det har under remitteringen av regeringens förslag framkommit synpunkter på att trakasserier även pågår utanför de områden som fredas genom hemfridsbrottet. Det kan bl.a. vara aktioner riktade mot lantbrukare eller jägare. Aktioner som exempelvis genomförs på vägar som går över eller fram till lantbruksfastigheter kommer även fortsättningsvis att vara straffbefriade. Att en aktion flyttas från en gårdsplan till en allmän väg intill lantbruksfastigheten innebär knappast att tryggheten för den enskilde ökar nämnvärt. Vi anser därför att även aktioner som genomförs på allmän plats, exempelvis på vägar, stigar och annan mark, och som genomförs vid upprepade tillfällen bör kriminaliseras. Särskild brottskod och ökad kartläggning av djurrättsrelaterad brottslighet, punkt 5 (S, V, MP) av (S), (S), (V), (S), (S), (MP) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: 2021/22:1629 av och (båda C) yrkande 4, 2021/22:1932 av m.fl. (M) yrkande 2, 2021/22:3437 av m.fl. (M) yrkande 17 i denna del, 2021/22:3579 av m.fl. (C) yrkande 68, 2021/22:3912 av (C) yrkande 1, 2021/22:4546 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2021/22:4596 av m.fl. (C) yrkande 2. Vi delar regeringens bedömning att systemet med brottskoder är utformat så att det inte är möjligt att införa enbart en brottskod för brott som utförs av djurrättsaktivister samt att det utifrån ett tillförlighets- och kvalitetsperspektiv dessutom är vanskligt att basera brottskoder på gärningsmannens motiv. Myndigheterna själva har inte heller ansett att det finns skäl att införa särskilda brottskoder för brott begångna av djurrättsaktivister. Vi kan inte heller se att det finns ett behov av ökad kartläggning av djurrättsrelaterad brottslighet. Vi menar därför att det saknas skäl för att göra ett sådant tillkännagivande som motionärerna efterfrågar. Stärkt skydd för eftersöksjägare m.fl., punkt 6 (S, V, MP) av (S), (S), (V), (S), (S), (MP) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: 2021/22:1026 av och (båda C) yrkande 3, 2021/22:3429 av m.fl. (M) yrkande 22, 2021/22:3877 av m.fl. (KD) yrkande 1, 2021/22:3912 av (C) yrkande 5 och 2021/22:4189 av m.fl. (KD) yrkande 46 i denna del. Vi delar regeringens bedömning, när det gäller stärkt skydd för eftersöksjägare och jägare som bedriver skyddsjakt, att det kan beaktas i skärpande riktning att brottet riktar sig mot någon på grund av att denne utför ett samhällsviktigt uppdrag (29 kap. 1 § ). Att ett brott utgjort ett led i en brottslighet som utövats i organiserad form eller systematiskt eller om brottet föregåtts av särskild planering kan dessutom beaktas som en försvårande omständighet vid bedömningen av straffvärdet (29 kap. 2 § 6 ). Mot denna bakgrund anser vi att det inte finns skäl att införa en särskild straffskärpningsgrund för de fall när ett brott begåtts mot en person på grund av att han eller hon eller någon närstående är jägare som bedriver eftersök och skyddsjakt. Det saknas vidare behov av en uttrycklig kvalifikationsgrund med innebörden att hemfridsbrott eller olaga intrång riktat mot jägare ska kvalificera brottet som grovt. Mot denna bakgrund saknas det anledning för att ta något sådant initiativ som motionärerna efterfrågar. Åtgärder mot djurrättsrelaterad brottslighet, punkt 7 (M, KD) av (KD), (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3430 av m.fl. (M) yrkande 24, 2021/22:3437 av m.fl. (M) yrkande 17 i denna del och 2021/22:4189 av m.fl. (KD) yrkande 46 i denna del och 2021/22:186 av (SD), 2021/22:909 av Per (SD) yrkande 3, 2021/22:1629 av och (båda C) yrkandena 1, 2, 5 och 9–13, 2021/22:2481 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2021/22:2936 av och Kopparklint (båda M) yrkandena 1, 2 och 4, 2021/22:3096 av (M) yrkandena 1 och 4, 2021/22:3579 av m.fl. (C) yrkande 66, 2021/22:3650 av m.fl. (C) yrkandena 42 och 43 samt 2021/22:3912 av (C) yrkande 2. Det är mycket oroande att jägare, lantbrukare och djurproducerande verksamheter blir hotade och trakasserade av aktivister. Lantbrukare tvingas alltför ofta möta hot och trakasserier från djurrättsaktivister och det riktas även mot lantbrukares familjer. I samband med intrång finns även risk att smittspridning av virus och bakterier ökar, vilket bidrar till ytterligare otrygghet. Det är därför positivt att regeringen nu lagt fram ett förslag om skärpt lagstiftning. Vi anser att bör ta dessa brott på större allvar då det är fråga om våldsam politisk extremism. Vi anser även att motivet för brott kopplade till djurrättsaktivism bör ses som en försvårande omständighet vid straffmätningen. Åtgärder mot djurrättsrelaterad brottslighet, punkt 7 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2481 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2021/22:186 av (SD), 2021/22:909 av Per (SD) yrkande 3, 2021/22:1629 av och (båda C) yrkandena 1, 2, 5 och 9–13, 2021/22:2936 av och Kopparklint (båda M) yrkandena 1, 2 och 4, 2021/22:3096 av (M) yrkandena 1 och 4, 2021/22:3430 av m.fl. (M) yrkande 24, 2021/22:3437 av m.fl. (M) yrkande 17 i denna del, 2021/22:3579 av m.fl. (C) yrkande 66, 2021/22:3650 av m.fl. (C) yrkandena 42 och 43, 2021/22:3912 av (C) yrkande 2 och 2021/22:4189 av m.fl. (KD) yrkande 46 i denna del. Utövare av näringsverksamhet utsätts återkommande för brott av individer som sätter sig över lagen genom att trakassera animalieproducenter och företag som sysslar med vidareförsäljning av dessa produkter.