bet · H901TU5 · 2022-01-28 00:00:00 — 2021/22:2499 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2021/22:3605 av (M), 2021/22:3806 av m.fl. (SD) yrkandena 34–39 och 2021/22:4065 av m.fl. (MP) yrkandena 31 och 32. Vi anser att en resa med färdtjänst ska vara en trygg och förutsägbar upplevelse. Det är därför avgörande att utföraren av färdtjänst säkerställer att förarna har ändamålsenlig kompetens när det gäller bemötande av personer med funktionsnedsättning. Om föraren saknar kompetens, färdigheter i svenska språket eller förståelse kan det skapa en stress som gör att en person med funktionsnedsättning försämras i sitt hälsotillstånd. Vi anser därför att det behövs strukturer för att sprida befintlig forskning till berörda verksamheter runt hur ett gott bemötande mot personer med funktionsnedsättning ska vara. Det behövs ett ramverk som säkerställer kompetensen hos utförarna trafiksäkerhetsmässigt men också för att ge ett individuellt anpassat bemötande av färdtjänsttagaren, både hos de tjänstemän som bedömer behovet av insatser och hos de som utför insatserna. Vi anser därför att regeringen behöver vidta åtgärder i linje med vad vi har anfört ovan. Vi kan konstatera att de nationella färdtjänstsystemen skiljer sig åt mellan de nordiska länderna. Gemensamt för dessa system är dock att de ska bidra till att personer med funktionsnedsättning ska kunna delta i utbildning, arbete och fritidsaktiviteter. Tyvärr finns det inte någon möjlighet att resa över nationsgränserna med färdtjänst. Vi vill peka på att det skulle vara av stor betydelse för personer som är bosatta i gränsområdena om det fanns möjlighet att resa med färdtjänst mellan länderna i . Vi anser därför att regeringen bör se till att möjligheterna att resa med färdtjänst mellan de nordiska länderna utreds. Frågor om färdtjänst, punkt 7 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3198 av m.fl. (V) yrkande 10 i denna del, 2021/22:386 av (SD), 2021/22:813 av (S), 2021/22:869 av (M), 2021/22:2968 av m.fl. (SD) yrkandena 103 och 104 samt 2021/22:3806 av m.fl. (SD) yrkande 34 och 2021/22:2499 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2021/22:3158 av (M), 2021/22:3394 av m.fl. (L) yrkande 50, 2021/22:3605 av (M), 2021/22:3806 av m.fl. (SD) yrkandena 35–39, 2021/22:3879 av m.fl. (KD) yrkande 64 och 2021/22:4065 av m.fl. (MP) yrkandena 31 och 32. Jag anser att det finns ett stort och brådskande behov av att stärka samordningen och kvaliteten för både resenärer och utförare när det gäller särskilda persontransporter, dvs. bl.a. färdtjänst och riksfärdtjänst. Jag vill påstå att dagens regelverk har betydande brister och är svårt att överblicka för den enskilda resenären. Dessutom leder den bristande samordningen till att samhällseffektiva transporter och miljövinster inte uppnås. Färdtjänst är till för personer som har väsentliga svårigheter att förflytta sig på egen hand eller att resa med allmänna kommunikationer. när färdtjänstlagen trädde i kraft blev bedömningen av vem som har rätt till färdtjänst betydligt striktare. Jag vill peka på att uttalanden i förarbeten också har inneburit att rätten till färdtjänst gått från att vara en insats för att ge skäliga levnadsvillkor för personer med funktionsnedsättning till en trafikpolitisk lösning. Jag kan därför tyvärr konstatera att som en konsekvens av lagstiftningen får endast en del av de personer med funktionsnedsättning som faktiskt behöver färdtjänst också rätt till det. Jag vill understryka att detta går tvärt emot nationella funktionshinderspolitiska mål och mänskliga rättigheter och är enligt mig helt oacceptabelt. Jag vill också peka på att antalet färdtjänsttillstånd enligt Trafikanalys har minskat sedan lagen trädde i kraft . De som trots allt får tillstånd får inte sällan se den förmånen beskuren av lokala restriktioner när det gäller resor på vissa tider, krav på förbokning, begränsade möjligheter att ta med sig ledsagare, förbud mot att göra stopp på vägen samt begränsningar i antalet arbetsresor individen får göra. Dessutom är färdtjänsten i många regioner oproportionerligt dyr och priserna höjs kontinuerligt, vilket ytterligare utesluter stora grupper från att kunna röra sig i samhället. Målet att uppnå jämlikhet i levnadsvillkor och full delaktighet i samhället för personer med funktionsnedsättning uppnås inte . Det måste vara styrande på många områden, inte minst när det gäller regelverk och prissättning för färdtjänst. Jag anser därför att regeringen bör ta initiativ till bättre lagstiftning om särskilda persontransporter och en ny färdtjänstlag som tydligare tar avstamp i de funktionshinderspolitiska målen och återinför rättighetsperspektivet i bedömningen av vem som ska ha rätt till tillstånd och hur färdtjänsten ska vara ordnad för bättre hållbarhet, samordning, tillgänglighet, prissättning och kvalitet. Frågor om färdtjänst, punkt 7 (MP) av Axel (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4065 av m.fl. (MP) yrkandena 31 och 32 samt 2021/22:386 av (SD), 2021/22:813 av (S), 2021/22:869 av (M), 2021/22:2499 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2021/22:2968 av m.fl. (SD) yrkandena 103 och 104, 2021/22:3158 av (M), 2021/22:3198 av m.fl. (V) yrkande 10 i denna del, 2021/22:3394 av m.fl. (L) yrkande 50, 2021/22:3605 av (M), 2021/22:3806 av m.fl. (SD) yrkandena 34–39 och 2021/22:3879 av m.fl. (KD) yrkande 64. Färdtjänst är ett viktigt alternativ för människor som har svårt att använda kollektivtrafik. Det kan dock ta många veckor innan den som ansöker om färdtjänsttillstånd får sin ansökan prövad. För att säkerställa att människor som verkligen är i behov av färdtjänst inte ska komma i kläm anser jag att färdtjänstlagen behöver kompletteras med regler om tillfälliga resor i avvaktan på att en ansökan prövas. Jag vill vidare framhålla att det behöver finnas bättre rutiner för att hantera situationer när ett färdtjänsttillstånd går ut. Jag anser att det bör finnas en rutin på plats som innebär att när tillståndet går ut ska det efterfrågas om behoven kvarstår hos den enskilde. Jag vill påminna om att det kan vara svårt för en äldre människa att se till att ansöka om nytt färdtjänsttillstånd på rätt sätt och i rätt tid. Jag anser därför att regeringen bör vidta åtgärder i linje med vad jag har anfört. Särskilt om färdtjänst och synnedsättning, punkt 8 (C, V, KD, L, MP) av (V), (C), (KD), (L) och Axel (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:926 av (S), 2021/22:1294 av m.fl. (S), 2021/22:3198 av m.fl. (V) yrkande 10 i denna del, 2021/22:4165 av m.fl. (KD) yrkande 34 och 2021/22:4170 av m.fl. (KD) yrkande 4. Enligt färdtjänstlagen har du rätt till färdtjänst om du har en varaktig funktionsnedsättning, som gör att du har väsentliga svårigheter att förflytta dig på egen hand eller att resa med allmän kollektivtrafik. Färdtjänst gör det möjligt även för människor som inte kan använda kollektivtrafiken eller själva kan köra bil att ändå delta i samhällslivet. Det kan t.ex. handla om resor till och från arbete, besök hos närstående eller goda vänner, matinköp eller besök på en utställning eller ett bibliotek. Vi anser därför att rätten och möjligheten till färdtjänst måste värnas. Då antalet beviljade ansökningar om färdtjänst minskat vill vi understryka att det är angeläget att bevaka utvecklingen av rättspraxis när det gäller beviljande av färdtjänsttillstånd. Det gäller för färdtjänsttillstånden i allmänhet men i synnerhet färdtjänsttillstånd för personer som är blinda eller som har en grav synnedsättning. Den alltmer restriktiva tillgången till färdtjänst beror på att allt fler kommuner och regioner nekar de ansökningar som kommer in. Besluten har motiverats exempelvis med att personer med grav synnedsättning eller som är blinda kan lära sig sträckor utantill. Därmed anses de inte ha så väsentliga svårigheter att förflytta sig att det motiverar färdtjänst. Vidare har det även anförts att kollektivtrafiken kan anses vara så tillgänglig att det bör förväntas att den enskilde, om än med vissa svårigheter, kan nyttja den. Utvecklingen är oroande. Det måste understrykas att det för vissa personer inom målgruppen kan vara förenat med livsfara att använda den allmänna kollektivtrafiken. Vi har noterat att vid överklagan av beslut om avslag på färdtjänsttillstånd står rätten allt oftare på färdtjänstutövarens sida. Det är en oroande utveckling eftersom en etablering av en striktare rättspraxis är svår att bryta och då drabbas de som har ett stort behov. Vi anser baserat på ovanstående att lagstiftningen behöver ses över i fråga om hur rådande rättspraxis påverkar människor med funktionsnedsättning och deras möjligheter att förflytta sig och delta i samhället på lika villkor. Det finns sannolikt behov av att färdtjänstlagen ändras för att säkerställa att i synnerhet synskadade personer får rätt till färdtjänst. Vi anser därför att det är angeläget att eventuella brister gentemot färdtjänstlagens intentioner som identifieras av översynen leder till att relevant lagändring genomförs skyndsamt, detta för att säkerställa att människor med funktionsnedsättningar ska kunna leva ett liv med full delaktighet i samhället. Vi anser därför att regeringen behöver vidta åtgärder i linje med vad vi har anfört ovan. Biljettsystem, punkt 9 (M) av (M), (M), (M) och Kopparklint (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3752 av m.fl. (M) yrkande 18 och 2021/22:1431 av Boriana (M), 2021/22:2953 av m.fl. (SD) yrkandena 64 och 65, 2021/22:3198 av m.fl. (V) yrkandena 8 och 9 samt 2021/22:3679 av m.fl. (C) yrkandena 6–8. Vi vill framhålla att det ska vara lätt att boka tågbiljett över hela . kan vi konstatera att det tyvärr är stor skillnad mellan att boka resor med flyget och med tåget. Att boka en flygresa till en europeisk destination kräver några enstaka klick hemma på datorn, trots byten och flera olika flygbolag. För att boka tågresor krävs det däremot mycket sökande och jämförande mellan bolag. Vi anser att det borde vara en viktig fråga för regeringen att förenkla för människor att välja att boka sin resa med tåg. Regeringen har dock i stället valt att upphandla enstaka nattågsförbindelser till . Vi anser att detta är en dyr och ineffektiv politik som sannolikt bara gynnar en mycket begränsad grupp resenärer. Enligt vår uppfattning bör regeringen i stället skyndsamt påbörja arbetet med att öppna för kommersiella plattformar för att skapa förutsättningar för ett bokningssystem för tågbiljetter som är lika lätt och transparant som det för flygbiljetter. Biljettsystem, punkt 9 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2953 av m.fl. (SD) yrkandena 64 och 65, 2021/22:1431 av Boriana (M), 2021/22:3198 av m.fl. (V) yrkande 8 och 2021/22:3679 av m.fl. (C) yrkande 6 och 2021/22:3198 av m.fl. (V) yrkande 9, 2021/22:3679 av m.fl. (C) yrkandena 7 och 8 samt 2021/22:3752 av m.fl. (M) yrkande 18. Vi vill understryka att det är viktigt att det är lätt och smidigt att hitta, boka och betala för sin tågresa för att underlätta för människor att åka tåg. Vi kan dock tyvärr konstatera att alla persontrafikoperatörer inte är samlade i samma biljettplattform. För att förenkla för resenärerna anser vi därför att staten, i samarbete med landets kollektivtrafikmyndigheter, bör ta fram ett gemensamt bokningssystem för all kollektivtrafik i hela . För de flesta människor är det vanligtvis enkelt att boka och köpa en biljett för att resa med kollektivtrafiken, men för vissa äldre och personer med funktionsnedsättning kan det vara väldigt svårt att genomföra ett biljettköp. Därför anser vi att boknings- och biljettsystem i så stor utsträckning som möjligt bör anpassas så att personer med olika funktionsnedsättningar själva ska kunna boka och köpa biljetter. Vi anser vidare att det bör finnas möjlighet till kontantköp. Vi vill också framhålla att det är av största vikt att appar och biljettautomater utformas i samråd med brukarorganisationer så att så många som möjligt själva kan köpa sin biljett. Vi anser att regeringen bör vidta åtgärder i linje med vad vi har framfört. Biljettsystem, punkt 9 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3679 av m.fl. (C) yrkandena 6–8, 2021/22:1431 av Boriana (M), 2021/22:2953 av m.fl. (SD) yrkande 64 och 2021/22:3198 av m.fl. (V) yrkande 8 och 2021/22:2953 av m.fl. (SD) yrkande 65, 2021/22:3198 av m.fl. (V) yrkande 9 och 2021/22:3752 av m.fl. (M) yrkande 18. Jag vill inledningsvis lyfta fram vikten av att snabbt och enkelt kunna boka och köpa biljetter med kollektivtrafiken. Det är nödvändigt för att få fler att välja att resa med kollektivtrafik. Jag vill i sammanhanget påminna om den utredning som var med och initierade, Ett nationellt biljettsystem för all kollektivtrafik (SOU 2020:25). Mot den bakgrunden anser jag att det bör vidtas ett antal åtgärder, bl.a. en digital infrastruktur för ett nationellt biljettsystem, en nationell åtkomstpunkt för mobilitetstjänster samt tredjepartsförsäljning av kollektivtrafikens biljetter samt en nationell och konkurrensneutral försäljningskanal för all kollektivtrafik. Jag anser att regeringen bör vidta åtgärder i linje med vad jag har anfört. Biljettsystem, punkt 9 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3198 av m.fl. (V) yrkandena 8 och 9, 2021/22:1431 av Boriana (M), 2021/22:2953 av m.fl. (SD) yrkande 64 och 2021/22:3679 av m.fl. (C) yrkande 6 och 2021/22:2953 av m.fl. (SD) yrkande 65, 2021/22:3679 av m.fl. (C) yrkandena 7 och 8 samt 2021/22:3752 av m.fl. (M) yrkande 18. Jag och har drivit krav på att ett nationellt biljettsystem ska införas för all kollektivtrafik i . För att underlätta för resenärerna och för att öka andelen kollektivtrafikresenärer är det också bråttom. Jag vill påstå att regeringen har varit för saktfärdig i detta avseende. Jag anser därför att regeringen skyndsamt ska återkomma med förslag på ett nationellt biljettsystem för all kollektivtrafik. Jag vill påminna om att har lanserat en ny klimatsatsning, Klimaticket, som kombinerar ett nationellt biljettsystem för kollektivtrafiken med reducerade biljettpriser för att gynna kollektivt resande. Syftet är att göra det enklare, billigare och bekvämare att resa kollektivt. Jag anser att ett liknande system bör införas i . När ett nationellt biljettsystem för kollektivtrafiken introduceras är det också lämpligt, menar jag, att kombinera det med ett klimatsubventionerat resande. Jag anser därför att regeringen bör utreda införandet av en klimatbiljett som en del av det nationella biljettsystemet för kollektivtrafiken. Ordningsfrågor, punkt 10 (M, KD) av (KD), (M), (M), (M) och Kopparklint (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3752 av m.fl. (M) yrkande 13 och 2021/22:3879 av m.fl. (KD) yrkande 63 och 2021/22:1526 av (KD) och 2021/22:2968 av m.fl. (SD) yrkande 25. Det behövs intäkter för att kunna utveckla kollektivtrafiken. Därför kan vi tyvärr konstatera att s.k. plankning är ett stort problem. Vi anser därför att arbetet med att minska fusket med att åka kollektivtrafik utan att betala måste intensifieras. Vi vill påminna om att biljettkontrollanterna spelar en viktig roll för en fungerande kollektivtrafik. Lagen är dock på flera sätt tyvärr utformad till fuskarnas fördel. Vi vill se flera åtgärder för att ändra detta, bl.a. att kontrollanterna får en laglig befogenhet att gripa, omhänderta eller hålla kvar en person som inte har den biljett som krävs och som inte kan visa giltig legitimation tills polisen kommer till platsen. Resenärer bör vara skyldiga att visa upp färdbevis vid biljettkontroll och trafikhuvudmannen ska kunna ta ut en högre avgift än . Vi anser därför sammanfattningsvis att regeringen skyndsamt bör utreda fler åtgärder för att beivra s.k. plankning inom kollektivtrafiken. Ordningsfrågor, punkt 10 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2968 av m.fl. (SD) yrkande 25 och 2021/22:1526 av (KD), 2021/22:3752 av m.fl. (M) yrkande 13 och 2021/22:3879 av m.fl. (KD) yrkande 63. befolkning har ökat kraftigt . Vi kan konstatera att det är en utmaning för infrastrukturen. Många vill också bo i närheten av de större städerna, vilket ökar behovet av arbetspendling. Människor har vidare olika förutsättningar att resa och därmed klara sin vardag. För många är bilen det enda alternativet medan den för andra kan vara nödvändig för att ta sig till närmaste knutpunkt för kollektivtrafiken. Vi vill därför lyfta fram att pendlarparkeringar kan fylla ett stort behov. Vi vill också peka på att sådana parkeringar ska vara trygga. Mot den bakgrunden anser vi att regeringen bör verka för fler säkra pendlarparkeringar. Marktransporter till , punkt 11 (M, KD, L) av (KD), (M), (M), (L), (M) och Kopparklint (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3754 av m.fl. (M) yrkande 4. Vi kan konstatera att infrastrukturen till och från är underdimensionerad och att köerna på vägarna till och från flygplatsen, särskilt i rusningstrafik, ofta är långa. Vi anser att det behöver vidtas åtgärder för bättre marktransporter till , bl.a. en utbyggd kollektivtrafik och god tillgänglighet vid av- och påstigningsplatser i anslutning till flygplatsen samt parkeringsplatser för taxibilar, privatpersoner och charterbussar. Vi vill också påminna om den prognostiserade ökningen av passagerare från dagens 26 miljoner till 40 miljoner 2040. Vi anser därför att regeringen skyndsamt måste tillsätta en utredning för att säkerställa en fungerande infrastruktur till och från . Gotlandstrafiken, punkt 12 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2596 av m.fl. (V) yrkandena 12–14 och 2021/22:2693 av och (båda S) och 2021/22:3394 av m.fl. (L) yrkande 39. Jag vill framhålla att för gods- och persontransporter är färjetrafiken mellan och fastlandet det absolut viktigaste transportsättet. Färjetrafiken är att jämföra med en landsväg och måste därför ges goda och långsiktiga förutsättningar. Jag anser att staten måste säkerställa att personer och gods ska kunna transporteras mellan och fastlandet utan avgörande merkostnad. Jag vill påtala att det innebär att man måste ta hänsyn till hela resan inklusive samarbete med kollektivtrafiken på fastlandet, hållbarheten i hamnar och drift, snabba resor, konkurrenskraftiga priser, turtäthet och kvalitet. Jag kan vidare konstatera att väldigt få rederier har möjlighet att lägga anbud på . För att trafikeringen över huvud taget ska kunna upprätthållas har biljettpriserna blivit mycket höga. Detta drabbar alla gotlänningar, företag men också besöksnäringen. Fraktkostnaderna för gotländska varor är betydligt högre än fraktkostnaderna för varor producerade på fastlandet. Jag vill påminna om att detta gör att gotländska producenter har mindre marginaler och är känsliga för höjda priser i Gotlandstrafiken, speciellt under en pågående kontraktsperiod. För de gotländska företagarnas konkurrenskraft är priser, turtäthet och kort överfartstid viktigast. En ny anbudsperiod för den upphandlade Gotlandstrafiken närmar sig. Jag kan konstatera att den utredning som har genomfört om alternativa modeller för färjetrafik till är mycket bristfällig och inte inger hopp för framtiden. Jag anser i stället att behöver få trygga och goda villkor för sin trafik och att vissa principer bör slås fast gällande Gotlandstrafiken, principer som gör att inte vid varje upphandling måste kämpa för att bibehålla hyfsade villkor. Jag anser också att trafiken, precis som den statliga väginfrastrukturen, gör sig bäst i statlig regi och ska ses som en del av den statliga infrastrukturen. Mot den bakgrunden anser jag att regeringen bör ge i uppdrag att, gärna via Färjerederiet, ta fram ett förslag för helförstatligande av Gotlandstrafiken när den nuvarande avtalsperioden löper ut, att tillsammans med Region utforma ett regelverk för kvalitet, prissättning, turtäthet, restider och miljö- och klimatanpassning av fartygen, vilket regelbundet ska uppdateras med grunden att förbättringar ska ske men aldrig försämringar, och att ta fram samverkansformer för att ge Region full insyn i och betydande påverkansmöjligheter över Gotlandstrafiken. Gotlandstrafiken, punkt 12 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3394 av m.fl. (L) yrkande 39 och 2021/22:2596 av m.fl. (V) yrkandena 12–14 och 2021/22:2693 av och (båda S). Mot bakgrund av det kommande nya avtalet för Gotlandstrafiken har genomfört utredningar för att bl.a. se över klimatpåverkan från trafiken till och från . Jag anser att regeringen som ett alternativ i arbetet med det nya avtalet för Gotlandstrafiken även ska se till att möjligheten att låta färjetrafiken till och från likställas med vägar och järnvägar, och ingå i den nationella infrastrukturen, ses över. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 2021/22:386 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av färdtjänstens funktion och tillsyn samt sanktioner och kompensation till drabbade kunder och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:813 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över kommunernas regelverk för färdtjänst till och från idrottsträning och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:869 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att se över möjligheterna att förtydliga färdtjänstregler och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:926 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkra synskadades rätt till färdtjänst och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1294 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att se över lagen om färdtjänst och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1339 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om upphandlingskrav inom kollektivtrafiken och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1431 av Boriana (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skapa en ny konkurrensneutral biljettplattform där det går att köpa biljetter för all kollektivtrafik, såväl offentlig som privat, och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1526 av (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ge i uppdrag att införa en klotterplattform och klotterpolicy och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2499 av m.fl. (SD): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en översyn av bl.a. färdtjänstlagen bör tillsättas och andra relevanta lagar som försvårar parasportande och tillkännager detta för regeringen.