bet · H901KU20d3 · 2022-01-01 00:00:00 — När det gäller det interna arbetet i , hur våra beredningar går till och hur långt vi har kommit i olika processer, är det en löpande dialog. Som ledamot i regering deltar jag på allmän beredning . Den allmänna beredningen har väl inte uteslutande men nästan bara handlat om pandemin och pandemibekämpning. Det har varit en del andra inslag som har lyckats kvalificera sig på vår dagordning, och då har bland annat krishanteringskansliet hållit i mötena i den meningen att de har givit lägesbilderna, och det har föranlett diskussioner. (S): Precis som vi har varit inne på finns det en kritik i ställningstagande. Om man förenklar det handlar det om att har fått agera för mycket regering. man att detta beror på att konstruktionen, som ju går tillbaka till regeringen , innehåller för många olika delar. Därför får göra avvägningar som borde göras på politisk nivå. Skulle socialministern vilja kommentera den frågan? Tycker socialministern att regeringen så att säga sluppit ta eller inte fått ta beslut som den borde ha tagit? : Tack, ledamoten, för frågan! Nej, det är inte min uppfattning. Det är också jag som sitter här nu och svarar på alla tänkbara frågor som och ledamöterna i övrigt har. Stått till förfogande för att svara på frågor har jag gjort under hela pandemin. Vi har ju en förvaltningsmodell. Det känns lite tjatigt att behöva upprepa detta, särskilt inför . Vi har små departement och ett litet regeringskansli, och myndigheterna är helt nödvändiga för regeringens möjligheter att styra landet. Det är ett verktyg som regeringen har. De är dessutom så mycket större till antalet och i fråga om kompetens. Vi behöver våra myndigheter. Men det handlar om att vi ber myndigheten om underlag inför ställningstaganden. ger vi myndigheten ett uppdrag. När vi kommer till smittskyddsåtgärder och smittskyddsfrågor är det ingen tvekan om att är den myndighet som sitter på expert- kunskapen. Jag tycker att det är klokt i grund och botten att vi har den ordningen. Men det finns som sagt många enskilda frågor där regeringen och sedan får bryta och fundera över hur vi vill hantera frågan. Det här är en kris som inte enbart har handlat om smittskyddsåtgärder och smittspridning, utan regeringen har fått fatta många olika beslut. (SD): Tack, ministern, för dina svar ! Jag har en fråga som också gäller GSS. Det har varit de högsta tjänste- männen under departementen och även statssekreteraren under statsministern som har suttit där. Och de har haft dagliga möten. Jag undrar hur stor del av den strategi och de beslut som sedan togs under den allmänna beredningen i regeringen som kommer därifrån. När man tittar på alla parlamentariska församlingar i kan man inte bara se på vad som hänt i kommunfullmäktige eller kommunstyrelsen, utan man måste gå hela vägen tillbaka, till arbetsutskott, kommunalrådsberedning och så vidare. Jag undrar om hur stor del av det som beslutades på mötena med GSS, som hölls nästan , och hur stor inverkan det hade på den allmänna beredningen. Tack, , för frågan! Det fattas inga beslut på GSS. Det fattas inte heller några beslut på allmän beredning. Det är just en orientering om läget. Man lyssnar in, och man kan få lägesbilder. Allmän beredning skulle också kunna beskrivas som ett sätt att ibland lyfta upp frågor för att man vill involvera många. Men det arbete som sedan är den formella beredningen, där jag som socialminister lämnar synpunkter till andra departement på frågor där kan ha synpunkter även om det inte är vi som äger frågan, finns mycket väl dokumenterat. Det fattas inte beslut på allmän beredning och inte heller på GSS. Det är två forum som finns för att dela information och lägesbilder och för att ha diskussioner i tidiga skeden. Men det leder ofta vidare till att man sedan sätter igång processer på respektive departement. Det är då viktigt att säga att varje enskilt departement är ansvarigt för att dokumentera beredningen av sina beslut. När det gäller är min uppfattning att vi har dokumenterat på det sätt som vi i normala fall gör. Men det finns också loggböcker, ärendemappar och så vidare som gör att man ska kunna följa hur vihar fattat de beslut eller vad som ligger till grund för de beslut som Social- departementet lägger fram. (SD): Tack för svaren! Nej, det fattas inga formella beslut. Men i tidigare utfrågningar har det ändå kommit fram att det görs medskick om vad de olika företrädarna för departementen ska ta med sig och vad de ska fokusera på. Man förstår att det är väldigt intressant för att titta på fröet till det som sedan utvecklades till beslut efter beredningar och sådant. Låt mig säga så här: Jag förstår att det finns ett stort intresse av att få veta vad som händer på alla möten. Jag förstår att det är det som ni och många andra far efter: Exakt vad sa man då? Vem tänkte vad? Men det fattades inga beslut. Det är inte heller så att GSS sitter och har en diskussion och att man sedan säger: Då kan ta med sig den här frågan som socialministern nu ska ta omhand, och sedan tar vi med den här frågan till och så kommer Infrastrukturdepartementet med det här. Lägesbilderna hoppas jag att också har kunnat ta del av – kommissionen har fått dem – även dagordningar och så vidare för att se vad diskussionen har kretsat kring. Men jag vill verkligen säga att det är som fattar beslut, och som gör de avgöranden som krävs för att vi ska kunna, i det här fallet, leda landet i en kris. Sedan har vi såväl myndigheter som alla tjänstemän till vårt förfogande. Men besluten fattas inte på GSS. Det är inte de som avgör hur man ska gå vidare. Det är regeringen som gör det. I de processerna vill jag vara väldigt tydlig med att säga att det är väldigt väl dokumenterat. Om det finns beslut som är fattade och som man vill följa, spåra tillbaka för att se hur beslutstagandet gick till, vilka som tyckte vad … Det är också där som , med all rätt, gräver. Det gäller remissförfaranden, vilka vi lyssnade på och vilka vi inte lyssnade på. Det är inte meningen att det ska ske i ett forum som man inte kan följa. Det ska tvärtom vara tydligt spårbart. Och det är det i den dokumentation som sker på respektive departement. Per Schöldberg (C): Ordförande! Som statsrådet helt riktigt beskriver var och är väldigt mycket i något slags epicentrum här. har vi lyssnat in rollen för GSS, vad de gjorde och så vidare. Hur ser statsrådet på samspelet mellan de övriga departementen och GSS roll? hade vid det tillfället ansvaret för GSS, och hade den här nyckelrollen, givet de expertmyndigheter som ni ansvarar för. Hur ser ni på samspelet och fördelningen mellan information och flöden där? Jag är lite intresserad av att lyssna på hur interiören såg ut där. Tack, Per Schöldberg, för frågan! När det gäller interiörer från GSS kan jag inte ge dem. Det är som sagt berörda statssekreterare. Det kan variera. Det kan till och med vara så att man har olika konstellationer , därför att det pågår flera kriser. Det är alltså inte en fast konstruktion. Men det är klart att många har varit berörda och deltagit i de mötena, givet att det har varit en omfattande kris. Det är korrekt att statssekreterare tidigare var ansvarig för att just leda GSS-möten. Men äger Social- departementets frågor. Det är ingen annan som talar om för Social- departementet att det här ska ni nu börja jobba med. Naturligtvis kan det vara en dialog, inte minst i Statsrådsberedningen – det är förstås undantaget. Men det är inga andra departement som dikterar de villkoren. Men det spelar roll. Det är viktigt. Jag tror att man kan gå till sig själv och fundera. När någonting händer kan man behöva olika input. Man behöver samordna sig. För ett regeringskansli får det inte bara vara ad hoc, utan vi har ordningen med GSS, gruppen för strategisk samordning, för att man ska veta att man träffas där. Någon får i uppdrag att förbereda mötena. Och man vet att om man lämnar information där behöver man inte ringa varandra , utan man vet att man syns igen på till exempel. Jag ska inte på något sätt spela ned GSS för mycket, men jag vill inte spela upp den heller. Jag tycker att det i hela bilden av krisen nästan låter som att det är GSS som har styrt snarare än regeringen. talar man om huruvida det har varit eller regeringen. Men även om jag förstår att det kan vara svårt är det viktigt att man förstår att GSS är ett led, en del, i att kunna bereda och dela information. Men det är inte ett formellt organ som har ansvar för att bereda beslut och göra viktiga vägval. Utan det är som gör dem. Det har vi också en ordning för, när vi gemensambereder frågor för att alla ska få tycka till formellt. Annars skulle vi ju runda såväl statsråd och departement som myndigheter och alla remissinstanser som tror att man kommer in i rätt led. Det är alltså viktigt att göra rätt. Men GSS är inte ett beslutsforum. (V): Fru ordförande! Tack, ministern, för att ni är här och svarar på frågor! Jag har funderat på en sak. Det är väldigt mycket fokus på, och det har varit kritiken från , att har fått styra. Att det är som har suttit vid rodret är ett uttryck som har använts. är det flera saker som behöver vägas av, både inom Social- departementet och sedan inom regeringen. Vilka avvägningar som har gjorts vid regeringsbesluten kan inte socialministern svara för. Men i inledningen här nämnde ministern att det var kontakter med och andra berörda myndigheter i den interna beredningen. Jag skulle vilja att ministern utvecklar lite vilka övriga berörda myndigheter som var inblandade i beredningen inom och lite grann om deras roll. Tack, ledamoten, för frågan! Jag tror inte att det finns någon myndighet som inte har varit delaktig och berörd. Men det är klart att det har sett lite olika ut. Sedan beror det på vilka frågor man tänker på. är naturligtvis en myndighet som i allra högsta grad har varit involverad. Inte minst i det inledande skedet, till exempel när det gäller skyddsutrustning, samordning av intensivvårdsplatser och så vidare var i högsta grad central. Det är de fortsatt, med tanke på att de är stödjande myndighet till hälso- och sjukvården och vården och omsorgen. Det är klart att har varit involverade. Det känns lite passé; men vi hade en situation där vi befarade att människor skulle hamstra läkemedel när gränser stängde så att det till exempel skulle bli brist och att vi inte skulle få in de läkemedel som vi behövde. har varit involverade. Det har inte minst i ett skede handlat om vaccinationsintygen. Men de spelar en roll också när det handlar om journalföring och så vidare. Det kan också spela roll för att underlätta i en väldigt pressad situation. Egentligen borde jag räkna upp nästan alla myndigheter. kan jag inte göra det. Men det är ingen tvekan om att de är med. Däremot har och varit myndigheter som till en början under krisen hade dagliga korta avstämningar med . Därefter var det , , tror jag. Det har varit väldigt viktigt. Det är egentligen samma sak som jag svarade Per Schöldberg förut. Det handlar om att veta att vi har det där mötet och att vi inte behöver jaga varandra. Alla var upptagna precis . Men då vet man att man samlar på sig, och sedan har vi tillsammans. Då avrapporterar vi läget, vad vi har fått in och vad som är det senaste eller . (V): Jag har en annan fråga, om dokumentationen. Det är som sagt mycket diskussion om dokumentation och vad som har dokumenterats var. Jag får en känsla. Har det varit möjligt för er att tydligt förklara för till exempel eller andra hur dokumentationen görs? har det varit uppe frågor om var idéerna börjar och om de kommer från GSS. Jag kan tänka mig att man kan få en idé när man sitter och läser tidningen . Det kan vara en del i att börja fundera på nya . Vilken typ av dokumentation förs runt det här? Jag har svårt att se att det är möjligt. Jag vill höra om det har varit möjligt att förklara hur dokumentationen går till. Eller det har kanske snarare inte varit möjligt. Ser ni var det har brustit? Jag tackar för en ganska filosofisk fråga. Det är kanske någonstans där vi är. Vem var det som tänkte ut det? Vem var det som kom på det? Förstod vi inte det tidigare? Men det är svårt att dokumentera tankar. Det kan jag säga att inte har gjort. Jag upplever inte att det vare sig ligger i vårt uppdrag eller är inom rimlighetens gränser. Däremot dokumenterar vi beredningsprocesser på det sätt man ska, men det har också förts en loggbok till exempel. En sådan har också krishanterings- kansliet. Men även har en loggbok där man för in sådant som skulle kunna falla utanför de ordinarie processerna. När jag har gått igenom och tittat på de här två åren är det till exempel mycket av internationella kontakter. De resulterar ju inte alltid i ett beslut eller kanske ens i något initiativ. Men det är viktigt att veta vilka alla de internationella kontakterna har varit, inte minst i EU-sammanhang och så vidare. Det är ytterligare ett exempel. , i början av pandemin, var det till och med så att … har man frågor som man väljer att inte gå vidare med och som också finns dokumenterade. Vår uppgift är att dokumentera så att det går att spåra de beslut som regeringen fattar, på vilken grund de har fattats och om vi har följt de beredningsrutiner vi har – helt enkelt om vi har uppfyllt beredningskravet och med hjälp av vilka beredningsrutiner. Det är detta som är kravet på dokumentation. Skånberg (KD): Fru ordförande! Tack, socialministern, för svaren så här långt! Mycket handlar om GSS och vad det är, om dokumentationen och vad man har gjort. Socialministern nämnde att det fanns en risk att hon spelar ned GSS roll. Hjälp oss att fundera mer på vad rollen var! GSS uttyds ju gruppen för strategisk samordning. Det är alltså en krishanteringssamordningsgrupp, men på socialministerns beskrivning låter det snarare som det skulle kunna vara GUU, gruppen för uppmuntran och upplysning. Men det var alltså en krishanteringsgrupp där man samordnade krishanteringen, förstår jag det rätt? Att man skulle samordna hela krishanteringen, att allt passerar GSS och att det är där som man på något sätt … När det beskrivs som en strategisk samordning ger det lite bilden av att det är där man sitter och gör alla avgöranden, samlar in all information och sedan pekar på olika personer och att det sedan är övriga i som verkställer. Men det är inte riktigt så, utan där samordnar man. Man har ett behov av dela lägesbilder, och inte sällan har Social- departementet varit det departement som kanske har haft mycket input till GSS, enligt min uppfattning, eftersom många har behövt och velat ha information som handlar om smittspridning, hur läget ser ut och hur både myndigheten och departementet bedömer situationen för att man sedan ska kunna gå vidare. Det som gjorde att jag svarade nja på Skånbergs fråga är att det inte är ledamöterna i som är ansvariga för olika ställningstaganden och vägval. Detta görs i ordinarie processer på respektive departement, och i slutändan görs det av . Det var egentligen det som jag försökte förklara. Min poäng är verkligen inte att spela ned, men jag tror att det är viktigt att inte heller tro att det är där hela samordningen sker. Då måste jag vara ärlig och säga att det kanske är fel person som sitter här . Skånberg (KD): Jag tycker att det var ett uttömmande svar. När det gäller om gruppen för strategisk samordning har strategisk samordning som uppgift svarar socialministern nja. Det är rätt så uttömmande. Jag skulle vilja gå vidare och fråga om dess dokumentation och kanske få ett nja där också. Vilka direktiv gav socialministern om dokumentation för GSS? Var det inga direktiv utan upp till statssekreterarna med flera, var det att inte göra någon dokumentation alls eller var det att göra en dokumentation? Låt mig bara replikera mycket kort till Skånberg. Jag sa inte nja på att det var en strategisk samordning, men det var inte en strategisk styrning. Krishanteringen utgick inte därifrån, utan man samordnade. Det är skillnad på att samordna information och kris och att styra krisen. Detta var mitt skäl till att svara nja på frågan förut. Frågan var på vilket sätt man skulle dokumentera. Det finns en ordning för hur man dokumenterar i . För mig är det viktigt att detta fungerar eftersom jag inte själv antecknar allt som händer . Det är fundamentalt att detta fungerar – det gäller såväl de dragningar som sker enbart för mig som de möten som sker – och att det görs tjänsteanteckningar när så krävs och när det kommer fram information som kan behövas i senare skeden. Som jag tror att jag beskrev har jag ständig dialog med mina stats- sekreterare. Jag har inte specifika instruktioner till mina statssekreterare för olika möten, utan på alla de möten som mina statssekreterare är på är det naturligtvis viktigt att ta med den information som krävs för att vi ska kunna fullfölja vårt arbete. Det kan se olika ut beroende på hur dagordningen ser ut och vad vi själva har för input till mötet. Detta gäller GSS, myndighets- samordningen och inte minst allt det arbete som sker internt i och på . Det är klart att det är viktigt att den relevanta informationen kommer till mig. Det är helt fundamentalt att detta alltid fungerar. och mitt sätt och min möjlighet att leda skulle inte fungera om inte relationen till mina statssekreterare fungerar. Och det gör den. Skånberg (KD): Ordförande! Ursäkta om jag upprepar frågan, men gav socialministern någon som helst instruktion om dokumentation av GSS? hon att den inte skulle föras eller att den skulle föras, eller lämnade hon det öppet för statssekreteraren att göra vad hon ville? Jag tycker att frågan är lite märkligt ställd. Jag vet att man inte ska recensera frågor. Det tillhör inte vanligheterna att jag gör det, men jag köper inte bilden att det var en lite slapp inställning. Hur jag än svarar på frågan blir det lite grann som att jag kanske inte brydde mig så mycket om hur man gjorde. Jag brydde mig väldigt mycket om det, men det är inte jag som leder GSS. Det är heller inte jag som har satt upp dokumentationsrutinerna för GSS. Jag har inte själv sett de berömda annoterade dagordningarna – nu vet alla vad det är – eller de lägesbilder som gavs där. Jag har statssekreterare som har gjort ett alldeles utmärkt arbete genom att både delta aktivt och ta emot information på GSS, men i många olika sammanhang. Det blir naturligtvis en sammantagen bedömning av vad det är för information som behöver ges vidare till mig eller till departementets tjänstemannastruktur. Det finns inte specifika rutiner från . Frågan om hur GSS organiseras och dokumenteras får ställas till ansvarig för GSS. (L): Fru ordförande! Jag vill gärna att socialministern utvecklar hur hon ser på den kritik som kommissionen har riktat avseende att det var ganska svårt att få tag i den information och de underlag som kommissionen ansåg att de behövde få tillgång till. Hur ser socialministern på den kritik som kommissionen riktade, och hur ser socialministern på själva frågan om dokumentation och varför det är viktigt? Ordföranden: Den första frågan tangerar nästa ärende. Det är upp till social- ministern om hon vill svara . Tack, , för frågan! Varför är dokumentation viktig? Den är viktig för att kunna spåra ett beslut, inte minst för att veta att regeringen har uppfyllt beredningskravet. Det är en fundamental fråga för att alltid ställa sig för att kunna försäkra sig om att vi utövar våra ämbeten på rätt sätt. När det kommer till dokumentation och vad man har fått ut svarar jag gärna på allt som rör , men rent allmänt är det inte jag som ansvarar för all dokumentation i . har, enligt min uppfattning, både lämnat ut det material som kommissionen har begärt och försökt medverka på olika sätt. När det gäller dokumentation vill jag också säga att det lätt blir fokus på skriftlig dokumentation, men jag vill understryka hur viktigt det har varit att vara behjälplig för kommissionen i att uttyda det som många far efter: Vad tänkte ni? Hur funderade ni? Detta är svårt, men man kan möjligen komplettera det med att resonera högt för kommissionen och komma tillbaka och svara på frågor. Det är något som jag själv och andra har gjort när kommissionen så har begärt. (L): Kommissionen har tagit upp frågan om brist på underlag och information från den så kallade GSS, det vill säga man upplevde att man hade behövt få ett underlag. Min fråga till socialministern är: Hur ser hon på kommissionens roll? Vad syftar kommissionens arbete till i förlängningen? Ordföranden: hör egentligen till nästa ärende, så socialministern får välja om hon vill svara nu eller under nästa ärende. : Vi kan spara det till nästa ärende; annars blir diskussionen dubbel. Vi kommer ihåg frågan till nästa ärende. (MP): Ordförande! Tack, ministern, för föredragningen och svaren ! Detta ärende handlar om krishanteringen generellt och om dokumentationen, och det är ett stort intresse för gruppen för strategisk sam- ordning. Vi har mycket både skriftlig och muntlig information om den , så jag tänkte gå vidare till något som lyfte upp kring förvaltningsstrukturen. Man uttryckte att det är ett problem att har ansvar för både smittskydd och folkhälsa. Jag uppfattar beskrivningen så att avvägningar görs av effekter, till exempel att en kraftig smittskyddsåtgärd skulle kunna ha negativa effekter på folkhälsan i något annat skede, och att avvägningarna görs på myndigheten innan förslaget kommer till regeringen – att de redan är gjorda. Jämfört med om det vore två separata myndigheter, en för folkhälsa och en för smittskydd, skulle man få mer ren information, och avvägningen skulle hamna hos regeringen på ett tydligare sätt. Jag skulle vilja be statsrådet att reflektera över vad effekterna skulle vara kring de skilda delarna eller om man inte har haft möjlighet att diskutera avvägningarna på grund av att det skulle komma från en myndighet. Tack, , för frågan! Det blir mycket svårare att svara men också förstå när man inte talar om konkreta exempel utan man gör det väldigt övergripande och svepande. Det skulle kunna vara så att myndigheten gör en avvägning och skickar in till och att vi sedan säger ”Check på den, nu gör vi som ni säger”, men så har det inte fungerat. Det handlar om att det ibland är väldigt tydligt att det skulle kunna finnas en konflikt i detta. Vi kan ta skolorna som ett exempel, för då är alla införstådda med bakgrunden till frågan. Då är det tydligt att man skulle kunna göra på olika sätt, men en myndighet klarar av att säga att det finns den eller den aspekten. Jag har inte bett myndigheten att komma med ett underlag där vi inte kan utläsa olika aspekter, fördelar och nackdelar. Det är ju det som underlag kan bygga på, om vi har givit ett uppdrag och förväntar oss en rapport tillbaka, men också dialog och samtal. Vad skulle det här betyda? Tänk om vi gjorde som det landet? Vad är detta för konsekvenser, om vi stänger eller inte stänger? Det är klart att det går att ha många olika tankar och funderingar kring det. Jag kan förstå detta på ett väldigt generellt plan, men i verkligheten tycker jag att det är en fördel att vi har en myndighet som inte bara har tänkt på smittskyddet och struntat i effekterna på samhället i övrigt och att det ändå funnits med i tanken och att vi inte i efterhand behöver slå in perspektivet att människor ska leva hyggliga liv med god hälsa också efter pandemin och i bästa fall även under pandemin. Man kan verkligen landa på båda sidor, men jag tycker att det är en fördel. Jag tänker att det kanske har påverkat en del länder som inte har haft det på det sättet utan som har varit väldigt kategoriska i att ha en smittskyddsåtgärd men kanske inte lagt så många andra aspekter på det. Det är inte säkert att det är lättare för politiken att själva lägga på det efteråt. Jag tror inte att man ska överskatta det. Att få in ett tänk från början har sina fördelar. Det blev ett långt svar, ursäkta! (MP): Jag vill bara bekräfta att det var just skolstängningarna jag tänkte på, men jag ville inte ge ett exempel i frågan för att statsrådet skulle kunna svara fritt om det fanns andra exempel.