bet · H901KrU5 · 2022-04-05 00:00:00 — m.fl. (M) anser i kommittémotion 2021/22:3371 yrkande 4 att såväl anordnare av idrottsevenemang som spelbolag som anordnar spel på dessa evenemang borde tillskrivas större ansvar för att delge information om misstänkt matchfixning till de brottsbekämpande myndigheterna för att hindra spelfusk. m.fl. (SD) anser i kommittémotion 2021/22:2478 yrkande 1 att det behövs en straffskärpning för mutbrott när det gäller matchfixning och att regeringen bör tillsätta en utredning. I samma motion yrkande 2 anser motionärerna att regeringen bör prioritera ett nordiskt samarbete i förebyggande syfte för att motverka matchfixning. I yrkande 3 i samma motion påtalar motionärerna att man bör ta ett större helhetsgrepp om matchfixning genom att tillsätta en kompletterande utredning. m.fl. (KD) framhåller i kommittémotion 2021/22:4162 yrkande 29 att arbetet mot matchfixning och olicensierat spel är mycket angeläget. Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att föreslå åtgärder för att stärka arbetet mot manipulation av resultat inom sport, s.k. matchfixning, och olicensierad spelverksamhet. Utredaren skulle bl.a.: • utreda förutsättningarna för samverkan i arbetet mot matchfixning och vid behov lämna förslag på åtgärder för att undanröja hinder för en ändamålsenlig informationsdelning • överväga behovet av justeringar av Spelinspektionens och uppdrag i arbetet mot matchfixning. Som framgår ovan redovisades uppdraget i departementspromemorian Åtgärder mot matchfixning och olicensierad spelverksamhet (Ds 2021:29). I departementspromemorian angavs bl.a. följande: Såväl myndigheter, idrottsrörelsen som spelbolagen har ett gemensamt intresse av att motverka matchfixning. Efter utredningens kontakter med de berörda aktörerna står det klart att det med dagens regelverk finns hinder för att omvandla detta gemensamma intresse till en effektiv samverkan. Det handlar framförallt om att det saknas en aktör som har ett tydligt utpekat ansvar för att skaffa, sammanställa, analysera och sprida information om misstänkt matchfixning. Dessutom medför dataskyddsförordningen att det i flera fall inte är tillåtet för aktörerna att dela information som innehåller personuppgifter med varandra. Därmed stannar vissa uppgifter om misstänkt matchfixning hos de enskilda aktörerna. Detta är olyckligt eftersom det är troligt att misstankar som var för sig är svaga sammantaget med information från andra aktörer kan utgöra en tydlig indikation på att matchfixning eller försök till matchfixning förekommit. Mot denna bakgrund bedömer utredningen att det krävs ett omtag för att effektivisera arbetet och förbättra möjligheterna att upptäcka och motverka matchfixning. Enligt vår uppfattning bör de åtgärder som vidtas i första hand syfta till att förbättra kunskapsläget gällande förekomsten av matchfixning i och till att skapa förutsättningar för ett effektivt system för utbyte av information mellan de berörda aktörerna. Utredningen bedömer att ett förbättrat kunskapsläge är till gagn för samtliga aktörer som på olika sätt berörs av matchfixning och att möjligheterna att på olika sätt motverka förekomsten av matchfixning i kommer att stärkas. Nytt uppdrag för Spelinspektionen Utredningen föreslår att Spelinspektionen ges i uppdrag att skaffa, sammanställa och analysera uppgifter om misstänkt matchfixning. Licenshavare med licens för vadhållning ska bistå Spelinspektionen genom att på begäran lämna de uppgifter som behövs för att sammanställa information vid misstänkt manipulation av sporthändelser med avseende på vadhållning. Ett system för delning av information om misstänkt matchfixning införs Licenshavare med licens för vadhållning åläggs att rapportera misstänka fall av manipulation av en sporthändelse med avseende på vadhållning till Spelinspektionen och idrottsförbunden ges motsvarande möjlighet. Spelinspektionen fungerar som ett nav i informationssystemet och vidarebefordrar uppgifterna till övriga licenshavare och de idrottsförbund som berörs. Vadhållningsförbudet i idrottens matchfixningsreglemente Licenshavare med licens för vadhållning åläggs att på begäran av ett specialidrottsförbund kontrollera om en spelare ingått vadhållning i strid med idrottens matchfixningsreglemente. Skyldighet att lämna uppgifter till Licenshavare åläggs att på begäran av lämna alla uppgifter som behövs för en utredning om brott i samband med spel. Internationellt utbyte av information Licenshavare med licens för vadhållning ska delta i det internationella utbytet av information och varningar om misstänkt manipulation av sporthändelser med avseende på vadhållning. Behandling av personuppgifter. Förslagen har kompletterats med ändamålsbestämmelser och anpassats efter de krav som följer av dataskyddsförordningen i syfte att säkerställa att Spelinspektionen, licenshavarna och idrottsförbunden har möjlighet att om nödvändigt dela personuppgifter med varandra. Utredningen har även uppmärksammat att det saknas en rättslig grund för den behandling av personuppgifter som sker inom ramen för idrottsrörelsens interna arbete kopplat till matchfixning. Problemet åtgärdas genom att det i spellagen införs en ändamålsbestämmelse som anger att () och specialidrottsförbund får behandla personuppgifter inom ramen för idrottens arbete mot matchfixning om det är nödvändigt för att handlägga ärenden om förseelser och skaffa, analysera och delge information som gäller möjliga förseelser. Promemorian bereds i . Beträffande motionsyrkandet om straffskärpning för matchfixning ska den som otillbörligen vidtar en åtgärd som är ägnad att påverka utgången av ett spel som omfattas av licenskrav dömas för spelfusk till fängelse i högst , enligt 19 kap. 4 § spellagen. Om brottet är grovt döms till fängelse i lägst och högst (19 kap. 5 §). Vid bedömningen av om brottet är grovt ska det särskilt beaktas om gärningen ingått i en brottslighet som utövats systematiskt eller i större omfattning eller annars varit av särskilt farlig art. När det gäller frågan om ett nordiskt samarbete pågår enligt ett starkt sådant mellan de nationella motverka matchfixning, där informationsdelning och erfarenhetsutbyte är två viktiga delar. Det finns en avsiktsförklaring att de nationella idrottsförbunden ska samarbeta för att förebygga och upptäcka matchfixning. De nationella förbund som har separata bestraffnings-reglementen mot matchfixning – , och – har utarbetat bilaterala avtal för att nationella bestraffningar inom dessa regelverk automatiskt även ska gälla i systerförbunden, för att en idrottare, ledare eller domare inte ska kunna fortsätta att vara verksam i ett annat nordiskt land. rekommenderade i fråga om ömsesidigt erkännande av sanktioner mot uppgjorda matcher att fatta ett beslut om att i princip ställa sig bakom de nationella olympiska kommittéernas och de nationellas idrottsförbunden i ambition om att ska bli den första regionen i världen som upprättar ett system för ömsesidigt erkännande av sanktioner mot matchfixning. I sitt svar meddelade ministerrådet följande (Svar Rek. 16/2018): ”ser det som positivt att de nationella idrottsförbunden i de nordiska länderna samarbetar för att stärka möjligheterna att sanktionera matchfixande idrottare över länder. anser härmed att rekommendationen har uppfyllts.” Utskottet vill betona att arbetet mot matchfixning är oerhört viktigt; rent spel är själva grundförutsättningen för tävlingsidrotten. Som framgår ovan har frågor om åtgärder för att stärka arbetet mot matchfixning utretts. Utredningen har föreslagit bl.a. att Spelinspektionen ska ges i uppdrag att skaffa, sammanställa och analysera uppgifter om misstänkt matchfixning och att ett system för delning av information om misstänkt matchfixning införs. Utredningens förslag bereds av regeringen och utskottet anser inte att beredningen bör föregripas. Utskottet anser inte heller att motionsyrkandena om straffskärpning för matchfixning och att regeringen bör prioritera ett nordiskt samarbete i fråga om matchfixning, bör leda till någon åtgärd från sida. Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottet motionerna 2021/22:2478 (SD) yrkandena 1–3, 2021/22:3371 (M) yrkande 4 och 2021/22:4162 (KD) yrkande 29. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om att underteckna konvention mot matchfixning med hänvisning till att ett slutligt avgörande inom EU bör inväntas. Jämför reservation 22 (M, SD). m.fl. (M) anser i kommittémotion 2021/22:3371 yrkande 5 att bör underteckna konvention mot matchfixning. Ett liknande yrkande lämnas i kommittémotion 2021/22:2478 yrkande 4 av m.fl. (SD). Som nämnts ovan gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att bl.a. föreslå åtgärder för att stärka arbetet mot manipulation av resultat inom sport, s.k. matchfixning. Uppdraget redovisades i departementspromemorian Åtgärder mot matchfixning och olicensierad spelverksamhet (Ds 2021:29). I departementspromemorian angavs bl.a. följande: I syfte att stärka det internationella samarbetet mot uppgjorda matcher har utarbetat en konvention om manipulation av resultat inom idrott […] i det följande Macolinkonventionen. Syftet med konventionen är att bekämpa manipulation av resultat inom idrott för att skydda idrottens integritet och etik i enlighet med principen om idrottens oberoende (artikel 1.1). Ett huvudsakligt mål med konventionen är att förebygga, upptäcka och sanktionera nationell eller gränsöverskridande manipulation av nationella och internationella idrottstävlingar. Vidare är ett huvudsakligt mål att främja nationellt och internationellt samarbete för att bekämpa manipulation av nationella och internationella idrottstävlingar, mellan berörda offentliga myndigheter samt med organisationer som är delaktiga i idrott och vadhållning inom idrott (artikel 1.2). För en mer utförlig beskrivning av konventionens innehåll hänvisas till SOU 2017:30 del 1, s. 378 ff. Konventionen har än så länge ratificerats av sju länder men inte av . har bedömt att det av konventionens sammanflätade natur och det faktum att den innefattar befogenheter som kan vara exklusiva för EU och befogenheter som inte beviljats EU följer att det inte är möjligt för EU eller medlemsstaterna att ingå konventionen isolerat (Förslag till rådets beslut om undertecknande, på Europeiska unionens vägnar, av konvention om manipulation av resultat inom idrott med avseende på frågor som inte rör materiell straffrätt och straffrättsligt samarbete, COM/2015/084 final - 2015/0042 [NLE], 52015PC0084). Regeringen har ställt sig positiv till och EU:s anslutning till konventionen. Med beaktande av lojalitetsplikten har regeringen dock bedömt att en svensk ratificering av konventionen behöver invänta ett slutligt avgörande inom EU (Faktapromemoria 2014/15:FPM26 samt Macolinkonventionen, Svar på skriftlig fråga 2019/20:577 besvarad av Kultur- och demokratiminister (MP) […]. Den utredning som utarbetade förslaget till omreglering hade dock i uppdrag att analysera hur de delar av konventionen som berör vadhållningsverksamhet kunde beaktas vid införande av ett licenssystem i (Omreglering av spelmarknaden, dir. 2015:95). som begränsningen av vadhållning som avser evenemang där den övervägande delen av deltagarna är har också sin grund i Macolinkonventionen (prop. 2017/18:220, s. 124 samt 192). Promemorian bereds i . Utskottet vill understryka att det krävs ett starkt samarbete såväl nationellt som internationellt för att ta sig an arbetet mot matchfixning. När det gäller frågan om att underteckna konvention mot matchfixning delar dock utskottet regeringens uppfattning att ett slutligt avgörande inom EU bör inväntas. Motionerna 2021/22:2478 (SD) yrkande 4 och 2021/22:3371 (M) yrkande 5 avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om loot-lådor med hänvisning till att regeringens beredning inte bör föregripas. Jämför reservation 23 (SD). i m.fl. (SD) anser i kommittémotion 2021/22:2469 yrkande 6 att regeringen bör återkomma till med förslag till åtgärder som bidrar till att stärka konsumentskyddet, i synnerhet för minderåriga personer, i förhållande till fenomenet med loot-lådor. (SD) anser i motion 2021/22:188 att man bör utreda en reglering av den nuvarande marknaden avseende loot-lådor och andra lotteriliknande moment inom dataspel så att lika förutsättningar gäller oavsett plattform och teknik. slutredovisade sitt uppdrag (SOU 2020:77). Utredningen anger i betänkandet bl.a. följande: Lotteri- eller kasinoliknande inslag i datorspel, särskilt så kallade loot-lådor, har uppmärksammats såväl i som internationellt . Frågor har väckts både i och utomlands hur man från lagstiftarens sida bör se på inslag i datorspel som, åtminstone visuellt, har likheter med spel om pengar. Utredningen har varken haft i uppdrag eller tillräckliga förutsättningar för att belysa alla aspekter av hur frågan om hur lotteri- och kasinoliknande inslag i spel bör hanteras. Utredningen bedömer dock att, om ytterligare regler anses nödvändiga för att hantera dessa företeelser, i första hand bör verka för regler på EU-nivå snarare än nationellt och att i vart fall spellagen inte är lämplig hemvist för sådana regler. Det finns enligt utredningen skäl att överväga om, och i så fall hur, frågor om lotteri- och kasinoliknande inslag i datorspel bör inkluderas i berörda myndigheters kunskapshöjande insatser som rör spel om pengar och konsumentskydd. Som framgår ovan beslutade regeringen om en lagrådsremiss, En förstärkt spelreglering. I lagrådsremissen gör regeringen bedömningen att spellagens tillämpningsområde inte bör utvidgas för att täcka in lotteri- och kasinoliknande inslag i datorspel som inte redan omfattas av lagens tillämpningsområde. Regeringen anger följande: Lotteri- och kasinoliknande inslag i datorspel har uppmärksammats såväl i som internationellt. Frågan har väckts om hur sådana inslag i datorspel som har likheter med spel om pengar bör regleras i lagstiftningen. Den fråga som är aktuell är om sådana inslag bör regleras, förutom genom t.ex. konsumentskyddslagstiftning, i spellagstiftningen. Regeringen gav i uppdrag att kartlägga konsumentskyddet vid lotteri- eller kasinoliknande inslag i datorspel (Fi2019/01630). I sitt beslut uttalade regeringen att lotteri- och kasinoliknande inslag i datorspel har fått kritik för att utnyttja barn och ungdomar och andra konsumenter i en utsatt position och att det är viktigt att säkerställa att konsumenterna har ett tillräckligt skydd. I redovisning av uppdraget, rapporten av konsumentskyddet vid lotteri- eller kasinoliknande inslag i datorspel (2019), särskiljer myndigheten mellan två övergripande kategorier av lotteri- och kasinoliknande spelinslag. Den ena kategorin utgörs av s.k. lootlådor, som i rapporten definieras som en form av mikrotransaktioner inuti datorspel där spelaren köper en form av behållare med ett slumpvist innehåll. I andra sammanhang beskrivs en lootlåda ibland som en virtuell fyndlåda. Den andra kategorin utgörs av s.k. sociala kasinon, övningsspel och minispel, dvs. spel eller inslag i datorspel som är utformade för att efterlikna t.ex. enarmade banditer eller rouletthjul, men där det inte går att vinna några verkliga pengar. När det gäller lootlådor konstaterar myndigheten att åtminstone vissa av dessa innehåller flera egenskaper, t.ex. mellan insats och utfall, möjlighet att spela utan avbrott, ljud- och ljusstimulans vid vinst och lättillgänglighet i vardagen, som även karaktäriserar riskfyllda former av spel om pengar. konstaterar vidare att den översiktliga forskningen tyder på att sociala kasinon kan vara en inkörsport till spel om pengar, men att det är svårt att dra några säkra slutsatser. I rapporten boxes in online games and their effect on consumers, in particular young consumers (2020), som tagits fram på uppdrag av utskott för den inre marknaden och konsumentskydd, pekas också på skillnader mellan olika typer av lootlådor och att sådana som t.ex. har en design som efterliknar elektroniska enarmade banditer kan vara särskilt problematiska. I rapporten redogörs för gällande konsumentskyddsregler i olika länder. Med undantag för ett fåtal länder där myndigheter bedömt att lootlådor omfattas av landets spellagstiftning, faller lootlådor i huvudsak under generella konsumentskyddande regler i EU:s medlemsländer. Nuvarande situation där vissa länder reglerat lootlådor som spel om pengar och andra inte, har lett till en fragmenterad marknad för datorspel i EU. I rapporten rekommenderas att EU ska ta sig an frågan ur ett konsumentskyddsperspektiv snarare än ur ett spel om pengar-perspektiv, inte minst eftersom det är där EU har kompetens att vidta åtgärder i form av t.ex. rekommendationer och bindande regler. Av framgår att lotteri- och kasinoliknande inslag i datorspel i vissa fall kan omfattas av spellagstiftningen i . Det gäller framför allt om utfallet av en vinst från ett sådant inslag har ett ekonomiskt värde som med spelutvecklarens medverkan kan omsättas i den ”verkliga världen”. Spellagen reglerar också hur gratisspel, provspel och liknande spel som en licenshavare tillhandahåller får vara utformade (se 14 kap. 5 § andra stycket spellagen). Som påpekas i rapporten framstår det dock som att antalet lotteri- och kasinoliknande inslag i datorspel som omfattas av spellagen är begränsat. Det betyder dock inte att spelen är oreglerade. konstaterar att tillsyn ändå kan bedrivas utifrån övriga konsumentskyddande regelverk såsom marknadsföringslagen och avtalsvillkorslagen (1994:1512). Det finns även möjligheter för en konsument att åberopa t.ex. ångerrätt vid distansavtal enligt distansavtalslagen (2005:59) och regler om rättshandlingars ogiltighet enligt lagen (1915:218) om avtal och andra rättshandlingar på förmögenhetsrättens område, även benämnd avtalslagen. slutsats är att skyddet för barn och unga är omfattande oavsett om spellagen är tillämplig eller inte. Befintlig forskning och det underlag som finns om konsumentproblem bedöms vidare enligt myndigheten inte tala för att det finns ett tydligt behov av ytterligare reglering på området. Regeringen delar mot denna bakgrund, till skillnad mot bl.a. och Region (), utredningens bedömning att spellagens tillämpningsområde inte bör utvidgas för att omfatta sådana lotteri- eller kasinoliknande inslag i spel som inte redan definieras som spel om pengar. En sådan utvidgning skulle sannolikt dessutom innebära att spelregleringen skulle behöva bli mycket omfattande och täcka in företeelser som inte bör regleras i spellagen. Om ytterligare regleringsåtgärder bedöms nödvändiga, bör detta i stället ske på annat sätt än genom ändringar i spellagen. Det ingår inte att inom ramen för detta lagstiftningsärende ta ställning till andra åtgärder avseende lotteri- eller kasinospelande inslag i datorspel, t.ex. i form av åldersgränser, ytterligare utredningar eller uppdrag till myndigheter om kunskapshöjande insatser som bl.a. och narkotikaupplysning, , Sper och efterfrågar. Regeringen avser att lämna en proposition . Som framgår ovan har frågor om loot-lådor behandlats i olika utredningar. Regeringen tog upp frågan i lagrådsremissen En förstärkt spelreglering och har angett att regeringens bedömning är att spellagens tillämpningsområde inte bör utvidgas för att täcka in lotteri- och kasinoliknande inslag i datorspel som inte redan omfattas av lagens tillämpningsområde. Regeringen avser att lämna en proposition . Utskottet anser inte att regeringens beredning bör föregripas och avstyrker därmed motionerna 2021/22:188 (SD) och 2021/22:2469 (SD) yrkande 6. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att bl.a. inkludera personer med funktionsnedsättning inom e-sport. Jämför reservation 24 (M) och 25 (SD). m.fl. (M) anser i kommittémotion 2021/22:3367 yrkande 8 att e-sport bör betraktas som sport i de olika regelverk som kan aktualiseras. m.fl. (SD) anser i kommittémotion 2021/22:2501 yrkande 11 att Myndigheten för delaktighet eller annan lämplig organisation bör ges i uppdrag att utreda hur man kan inkludera funktionsnedsatta inom e-sport. E-sport står för elektronisk sport och är ett samlingsnamn på tävlingsinriktade dator- och tv-spel. För att ett spel ska vara en e-sport krävs det att de tävlande möter varandra, och inte spelar mot datorn. Det är den tävlandes prestation som ska vara det avgörande för vem som vinner. Hasardspel som t.ex. poker eller lotterier är därför inte e-sport. Tävlingarna kan spelas via internet, via ett lokalt nätverk () eller med spelare som samsas vid samma konsol. Det finns såväl lokala som nationella och internationella ligor, seriespel och turneringar samt ett stort utbud av verktyg och arenor för vänskapsmatcher och träningar. När det gäller motionsyrkandet om att e-sport ska likställas med övrig sport kan nämnas att RF ändrade sina stadgar vad gäller kriterier, villkor och anslutningsformer för medlemskap i och . sökte medlemskap i vid , men fick avslag på sin ansökan. har angett följande gällande funktionsnedsatta inom e-sport. organiserar ett 30-tal ideella e‑sportföreningar i . Dessa föreningar består av individuella medlemmar där det både finns personer med och utan funktionsnedsättning. Förbundet konstaterar att det finns många personer med funktionsnedsättning som inte är ansluten till den organiserade verksamheten och som utövar e-sport för ett socialt sammanhang och i syfte att tävla mot andra på lika villkor. E-sport i sig är enligt förbundet en lågtröskelidrott för personer med funktionsnedsättning, men förbundet anser att det kan finnas skäl att titta på hur personer med grav funktionsnedsättning eller liknande, kan inkluderas i e-sporten. Utskottet noterar att anger att e-sport i sig är en lågtröskelidrott för personer med funktionsnedsättning och att många personer med funktionsnedsättning ägnar sig åt e-sport för att vara i ett socialt sammanhang och i syfte att tävla mot andra på lika villkor. Utskottet anser dock inte att motionsyrkandet bör leda till någon åtgärd från sida, och inte heller yrkandet om att e-sport bör betraktas som övrig sport i olika regelverk, varför motionerna 2021/22:2501 (SD) yrkande 11 och 2021/22:3367 (M) yrkande 8 avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att se över regeringens förordningsmöjligheter. Jämför reservation 26 (M). m.fl. (M) anser i kommittémotion 2021/22:3371 yrkande 6 att regeringens förordningsmöjligheter bör ses över. Motionärerna påtalar att de tillfälliga förordningar som regeringen infört under pandemin kraftigt har begränsat insättningar och bonusutbetalningar för spelare samt riskerat att ytterligare skynda på den nedåtgående kanaliseringen. Med anledning av de risker som utbrottet av det nya coronaviruset hade medfört beslutade regeringen om förordningen (2020:495) om tillfälliga spelansvarsåtgärder med anledning av spridningen av sjukdomen covid-19. Förordningen trädde i kraft . Efter att regeringen förlängt giltigheten upphörde förordningen att gälla . Den tillfälliga förordningen innehöll bl.a. skärpta regler i fråga om insättnings- och förlustgränser samt inloggningstider. Vidare begränsades värdet av en bonus hos en licenshavare som tillhandahåller kommersiellt onlinespel, och vid spel på värdeautomater på andra platser än på ett kasino, till högst . Regeringen gav Spelinspektionen i uppdrag att följa upp utvecklingen av spelandet och spelproblemen på spelmarknaden. Uppdraget innebar att: • dels utvärdera de tillfälliga spelansvarsåtgärder som vidtagits med anledning av spridningen av sjukdomen covid-19, • dels följa upp och analysera hur bl.a. spelformer, tillgängligheten till spel och spelandet utvecklas samt föreslå åtgärder inom ramen för det befintliga licenssystemet för att stärka konsumentskyddet på spelmarknaden i syfte att motverka folkhälsoproblem. Spelinspektionen lämnade en delredovisning till av den första delen av uppdraget. En slutredovisning av uppdraget ska lämnas . I delredovisningen uppgav Spelinspektionen följande om överväganden inför framtida behov av liknande åtgärder: