bet · H901SfU17 · 2022-05-09 00:00:00 — Barnbidraget kan t.ex. under vissa omständigheter utbetalas även när föräldrar för iväg ett barn utomlands eller när barnet och en förälder befinner sig i hemlandet och den andra föräldern arbetar i . I kommittémotion 2021/22:4213 yrkande 25 begär m.fl. (KD) att reglerna för kvalificering till garantiersättning inom aktivitets- och sjukersättningen bör ändras. Undantagsregeln om att personer som beviljats uppehållstillstånd kan få tillgodoräkna sig bosättningstid i sitt tidigare hemland bör tas bort. m.fl. (SD) anger i kommittémotion 2021/22:2383 yrkande 9 att det bör tillsättas en utredning för att stärka myndigheternas arbete mot felaktiga betalningar av pensioner till svenskar som är bosatta utomlands. Även i kommittémotion 2021/22:2385 av m.fl. (SD) begärs i yrkande 6 konkreta förslag på skärpta rutiner för att stoppa felaktiga utbetalningar till andra länder. I motion 2021/22:241 framför och (båda SD) att det bör införas lagregler för att möjliggöra återkrav när bidrag betalas ut felaktigt och en generell lagstiftning för att undvika fusk. har sämre kontroll över utbetalningar till vissa EU-medborgare och kan inte dra in bidrag även om handlingar varit falska (yrkandena 2 och 3). I kommittémotion 2021/22:3985 anser m.fl. (L) i yrkande 39 att alla offentliga bidrag till vårdnadshavarna bör dras in när barn förs ut ur landet. I kommittémotion 2021/22:2384 anger m.fl. i yrkande 4 att ersättningen för vård av närstående bör utökas. Det bör utredas om det kan införas ett system som liknar det som gäller för vård av barn, men med den skillnaden att när det rör vuxna ska det handla om sjukdomstillstånd där personen i fråga är beroende av omsorg från andra närstående personer. m.fl. (KD) begär i partimotion 2021/22:4170 yrkande 27 att frågan om ett system med vård av föräldrar (vaf-dagar) bör utredas. Vaf-dagar skulle gälla då en äldre anhörig, närstående eller vän som är i behov av hjälp får sällskap till läkare, tandläkare eller liknande. Ett motsvarande yrkande finns i kommittémotion 2021/22:4213 yrkande 18 av m.fl. (KD). Utskottet anser liksom några av motionärerna att det finns ett behov av att modernisera eller åtminstone göra vissa förändringar av socialförsäkringen för att bl.a. öka den ekonomiska tryggheten. Utskottet konstaterar dock att en del större reformer redan genomförts för att öka tryggheten i sjukförsäkringen. infördes ökad flexibilitet i sjukförsäkringen vid dag 180. höjdes taket i sjukpenningen från 8 till 10 prisbasbelopp samt bostadstillägg och garantiersättning i aktivitets- och sjukersättningen. Dessutom infördes en ökad flexibilitet i sjukförsäkringen vid dag 365, en mer flexibel förläggning av arbetstiden vid deltidssjukskrivning, ökad trygghet för den som kallas in att arbeta vid behov, förlängd sjukpenning vid bl.a. en pågående rehabilitering samt en förändrad arbetsförmågeprövning . Därtill har regeringen till överlämnat proposition 2021/22:220 Sjukersättning till äldre i förvärvsarbetande ålder. Förslaget i propositionen innebär att arbetsförmågan hos försäkrade som har som mest kvar tills de uppnår den ålder då de kan få sjukersättning, och som har erfarenhet av sådana arbeten som normalt förekommer på arbetsmarknaden, ska bedömas i förhållande till dessa arbeten Finns det något annat lämpligt arbete för den försäkrade ska arbetsförmågan bedömas mot det. Vidare har regeringen tillsatt en utredning om karensavdrag och sjuklön (dir. 2022:23). I uppdraget ingår att bl.a. analysera fördelningseffekterna liksom hälsoekonomiska och övriga konsekvenser av karensavdraget samt ta ställning till behovet av att ändra reglerna för karens. Uppdraget ska redovisas . Av regleringsbrevet till framgår att målet för sjukförsäkringen numera är att ge ekonomisk trygghet vid sjukdom och ge ett effektivt stöd för att individen ska återfå arbetsförmågan och återgå i arbete. Därmed tydliggörs att behöver verka för att människor får den vård, behandling och rehabilitering som de behöver för att kunna återgå i arbete. har fått uppdrag som ska leda till att myndigheten utvecklar sitt arbete med sjukförsäkringen. Bland annat har i uppdrag att förbättra kvaliteten i ärenden om rätt till sjukpenning. Uppdraget är en följd av den kritik som bl.a. Utredningen om en trygg sjukförsäkring med människan i centrum (SOU 2020:6) har i fråga om bristande utredningar och beslutsunderlag. ska bl.a. redovisa vidtagna och planerade åtgärder för att säkerställa att utredningar i ärenden där sjukpenning från dag 180 i sjukperioden nekas genomförs på sådant sätt att det tydligt kan motiveras varför ansökan avslås. Mot bakgrund av att ett flertal förändringar i bl.a. sjukförsäkringen redan har genomförts eller kommer att genomföras saknas det enligt utskottet skäl att nu rikta tillkännagivanden till regeringen om att modernisera socialförsäkringen, tillsätta en kriskommission för att se över arbete och styrning av sjukförsäkringen, förkorta antalet sjukskrivningsdagar eller se över det förebyggande arbetet för att minska antalet sjukskrivningar. Motionerna 2021/22:3911 (C) yrkande 10, 2021/22:2595 (V) yrkandena 1 och 2, 2021/22: 4213 (KD) yrkandena 2 och 3, 2021/22:969 (S) och 2021/22:3720 (S) avstyrks därför. Även motionerna 2021/22:4213 (KD) yrkandena 5 och 7 om företagande och familjeliv och målet för socialförsäkringen avstyrks med vad utskottet anfört. När det gäller frågan om ett särskilt högriskskydd kan utskottet konstatera att en anställd som har en medicinskt väldokumenterad sjukdom som troligen innebär frånvaro från arbetet under minst kan ansöka om särskilt högriskskydd. Det innebär att en anställd alltid får sjuklön i en sjukperiod som arbetsgivaren får ersättning från för sina sjuklönekostnader. En anställd kan även få särskilt högriskskydd om han eller hon måste vara borta från arbetet vid en eller flera sjukperioder (27 kap. 40 och 41 §§ SFB). Som redan nämnts har regeringen tillsatt en utredning om karensavdrag och sjuklön (dir. 2022:23). I uppdraget ingår att bl.a. att ta ställning till behovet av att ändra bestämmelserna om allmänt och särskilt högriskskydd. Uppdraget ska redovisas senast den 29 september 2023.Utskottet anser att resultatet av utredningen bör avvaktas. Motion 2021/22:3521 (C) yrkande 1 avstyrks därför. Processen i allmän förvaltningsdomstol är utformad för att vara enkel och flexibel. Med hänsyn till detta och med beaktande av domstolarnas utredningsansvar är grundtanken att enskilda ska kunna tillvarata sin rätt utan juridiska förkunskaper. Parterna förväntas således kunna föra sin talan i allmän förvaltningsdomstol utan ombud. Från utgångspunkten att enskilda utan ombud ska kunna tillvarata sin rätt, har avsteg emellertid gjorts i vissa situationer. I vissa fall har enskilda möjlighet att beviljas rättshjälp enligt rättshjälpslagen (1996:1619). För att rättshjälp ska beviljas i mål i allmän förvaltningsdomstol förutsätts att den rättssökande behöver juridiskt biträde utöver rådgivning som inte kan tillgodoses på annat sätt (7 §). I de fall rättshjälp har beviljats har detta inte sällan motiverats med att den utredningsplikt som gäller för förvaltningsdomstolar inte kan antas leda till en tillräckligt allsidig belysning av saken och att angelägenheten varit så invecklad att den rättssökande varit i behov av bistånd för att föra sin talan (jfr RÅ 1986 ref. 34 och RÅ 1985 2:20). Såvitt gäller socialförsäkringsmål har t.ex. beviljat rättshjälp i en angelägenhet som avsåg sjukersättning och livränta med hänvisning till frågans betydelse för den rättssökandes framtida levnadsförhållanden och de komplicerade omständigheterna (RN 33–2009). Rättshjälp är en social skyddslagstiftning men mot bakgrund av vad som anförts anser utskottet att det inte finns tillräckliga skäl att för att göra ett tillkännagivande om att stärka rätten till rättshjälp. Motion 2021/22:2595 (V) yrkande 17 avstyrks därför. När det gäller gränspendlares situation kan utskottet inte annat än instämma med motionären i att det är angeläget att möjligheten att arbeta och röra sig över gränserna i fungerar på ett bra sätt. Att individer riskerar att hamna i kläm mellan regelverken i olika länder är otillfredsställande, och utskottet välkomnar den dialog som har med de nordiska grannländerna för att lösa olika gränshindersfrågor. Särskilt angeläget har detta varit under pandemin. Utskottet noterar att frågan om ökad flexibilitet för gränspendlare inom har behandlats i betänkandet Svensk social trygghet i en globaliserad värld (SOU 2017:5). Utskottet har erfarit att förslagen fortfarande bereds inom . Utskottet avstyrker därför motion 201/22:3673 (C) yrkandena 5 och 6 om flexibiliteten för gränspendlare och det nordiska samarbetet. När det gäller operativa ingrepp har rättspraxis efter hand utvecklats så att anledningen till ingreppet inte tillmäts någon betydelse när det gäller att bedöma ett eventuellt sjukdomstillstånd efter ingreppet. Bedömningen ska i stället göras utifrån det sjukdomstillstånd som det operativa ingreppet har medfört. Bland annat beroende på de ytterligt svåra avgränsningsfrågor som kan uppkomma är utskottet inte berett att genom lagstiftning förändra den praxis som gäller för ersättningen vid olika sjukdomstillstånd. Motion 2021/22:139 (SD) avstyrks därför. infördes merkostnadsersättning som en ny ersättning som ska ersätta handikappersättningen. Syftet med merkostnadsersättningen är bl.a. att underlätta för personer med funktionsnedsättning att delta i arbetslivet och i det övriga samhällslivet. För rätt till merkostnadsersättning krävs enligt 50 kap. 4 § SFB att den försäkrade har fått sin funktionsförmåga nedsatt innan han eller hon har fyllt . Ett beslut om handikappersättning ska enligt övergångsbestämmelserna fortsätta att gälla enligt vad som föreskrivs i beslutet, dock längst till dess att beslutet skulle ha upphört att gälla eller skulle ha omprövats om de äldre bestämmelserna fortfarande hade varit tillämpliga. Utskottet ser inte något skäl att föreslå en förlängning av dessa övergångsbestämmelser. Motion 2021/22:2384 (SD) yrkande 1 avstyrks därför. I samma motion yrkande 3 begärs att den övre åldersgränsen för ersättning till vuxna funktionshindrade ska höjas eftersom fler stannar kvar i längre i arbetslivet. Utskottet kan konstatera att regeringen har föreslagit ett flertal höjningar av åldersgränserna i pensionssystemet och i kringliggande system. Bland annat föreslår regeringen en höjning av åldersgränsen i merkostnadsersättningen från till (prop. 2021/22:181). Med hänsyn härtill får motionsyrkandet anses tillgodosett och avstyrks därför. Socialförsäkringen är en central del av den svenska välfärdsmodellen och har bidragit till att skapa trygghet och motverka ekonomisk utsatthet. För dem som uppfyller villkoren innebär det ett rimligt grundskydd. Statsrådet (S) har som svar på en skriftlig fråga (S2020/08146) om kvalificering till välfärden för nyanlända angett bl.a. att den svenska socialförsäkringen omfattar alla som är försäkrade i genom bosättning eller arbete och att det för vissa förmåner krävs viss längre kvalificeringstid. Att bli försäkrad för bosättning kräver att personen kan antas vistas i än . När det gäller arbetsbaserade förmåner krävs en sjukpenninggrundande inkomst. För att den ska kunna fastställas ska inkomsten komma från ett arbete i som kan antas vara i följd. Inkomsten ska vidare antas uppgå till av prisbasbeloppet. Inom vissa förmåner finns det ytterligare villkor som måste vara uppfyllda. För att få rätt till inkomstbaserad föräldrapenning ska personen t.ex., utöver att ha en sjukpenninggrundande inkomst, ha arbetat i i minst före barnets födelse. Som statsrådet framhåller ställs det redan upp olika kriterier för kvalificering till den svenska välfärden. Utskottet har ingen annan uppfattning i frågan och kan därför inte se att det behöver vidtas någon åtgärd med anledning av yrkanden om ytterligare krav på kvalificering till bidrag och förmåner inom välfärden. Motionerna 2021/22:4033 (M) yrkandena 5 och 33, 2021/22:3840 (M) yrkandena 44 och 45, 2021/22:3827 (M) yrkandena 1 och 5, 2021/22:1436 (M), 2021/22:1452 (M), 2021/22:3325 (M) yrkande 7, 2021/22:2550 (SD) yrkande 7, 2021/22:2379 (SD) yrkandena 1 och 2, 2021/22:3704 (SD) yrkande 7, 2021/22:2552 (SD) yrkande 38, 2021/22:241 (SD) yrkande 1, 2021/22:800 (SD) yrkande 2, 2021/22:3911 (C) yrkande 5, 2021/22:3223 (C) yrkande 3, 2021/22:3516 (C) yrkande 3, 2021/22:4184 (KD) yrkande 30 och 2021/22:4210 (KD) yrkande 47 avstyrks därför. Vad särskilt gäller frågan om tillgodoräknande av försäkringstid i det tidigare hemlandet noterar utskottet att regeringen till har överlämnat proposition 2021/22:237 om borttagande av regler för tillgodoräknande av försäkringstid. Till grund för förslaget ligger ett betänkande av (SOU 2020:32). I den mån motion 2021/22:4213 (KD) yrkande 25 inte kan anses tilldosett avstyrks motionsyrkandet. För bosättningsbaserade förmåner gäller enligt socialförsäkringsbalken att de kan betalas ut vid en utlandsvistelse som kan antas vara längst . För vissa förmåner gäller andra regler. För arbetsbaserade förmåner gäller att vissa kan betalas ut när den försäkrade vistas utomlands så länge rätten till förmånen består. Det gäller t.ex. inkomstgrundad ålderspension. Den försäkrade är skyldig att anmäla när han eller hon lämnar . Det är självklart inte acceptabelt att personer som uppbär svenska förmåner underlåter att anmäla en utlandsvistelse. är dock skyldig att genom information till de försäkrade framhålla vikten av att det råder anmälningsplikt vid utlandsvistelser. Med hänsyn härtill och med beaktande av kravet på exportabilitet i förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen avstyrker utskottet motionerna 2021/22:2383 yrkande 9, 2021/22:2385 (SD) yrkande 6, 2021/22:241 (SD) yrkandena 2 och 3 samt 2021/22:3985 (L) yrkande 39. En försäkrad som vårdar en närstående som är svårt sjuk har rätt till närståendepenning för tid när han eller hon avstår från förvärvsarbete i samband med vården, om den sjuke är försäkrad enligt socialförsäkringsbalken. Mot den bakgrunden är utskottet inte berett att tillstyrka motionsyrkanden om att utöka möjligheterna till ersättning för vård av föräldrar eller andra närstående eller att utreda en modell för vård av föräldrar. Motionerna 2021/22:2384 (SD) yrkande 4, 2021/22:4170 (KD) yrkande 27 och 2021/22:4213 (KD) yrkande 18 avstyrks därmed. Trygghetssystemen för företagare och studerande Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. företagare och karenstid, SGI-skydd för företagare och studerande samt studerande och deltidssjukskrivning. Jämför reservation 12 (SD), 13 (C), 14 (L), 15 (C, V), 16 (M), 17 (SD), 18 (C), 19 (V) och 20 (KD). Den grundläggande karenstiden i sjukförsäkringen för egenföretagare är , men med möjlighet att välja en karenstid på 1, 14, 30, 60 eller (27 kap. 29 § SFB). Vidare gäller en uppsägningstid vid begäran om kortare karenstid som motsvarar det antal dagar med vilket karenstiden förkortas. Ju längre karenstid, desto lägre blir avgiften. En näringsidkare som har fyllt kan inte byta till en kortare karenstid (27 kap. 31 § SFB). Rätt till sjuklön enligt sjuklönelagen (1991:1047) gäller inte för en egenföretagare, utan företagaren får, med undantag för karenstiden, sjukpenning från även . För en försäkrad som bedriver näringsverksamhet i form av aktiebolag beräknas den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI:n) på den lön som tas ut från bolaget. Det innebär att om den försäkrade blir sjuk är bolaget skyldigt att betala sjuklön. För den som bedriver näringsverksamhet som fysisk person eller i form av t.ex. handelsbolag, s.k. egenföretagare, beräknas SGI:n med utgångspunkt i den taxerade nettoinkomsten. En försäkrad som har inkomst av annat förvärvsarbete och bedriver näringsverksamhet, i form av en enskild näringsverksamhet, ett handelsbolag eller ett kommanditbolag, kan under ett uppbyggnadsskede få en SGI som minst motsvarar skälig avlöning för liknande arbete för annans räkning, s.k. jämförelseinkomst. Det gäller oavsett om det är fråga om ett nystartat företag eller om den försäkrade har övertagit en redan etablerad verksamhet (25 kap. 9 § SFB). beräknas SGI för företagare som startar ett aktiebolag på inkomsten av anställningen i aktiebolaget enligt principerna som gäller för övriga företagare under företagets uppbyggnadsskede (25 kap. 7 a § SFB). Tiden för uppbyggnadsskedet är 36 månader. lämnas enligt skatteförfarandelagen (2011:1244) uppgifter om utbetalda ersättningar för arbete och skatteavdrag på individnivå och till (bl.a. 16 kap. och 19 kap.). Uppgifterna lämnas i en arbetsgivardeklaration i stället för i en kontrolluppgift. Ett företag kan få avdrag för avsättning till periodiseringsfond. Ett avdrag ska återföras till beskattning senast det sjätte taxeringsåret efter det taxeringsår som avdraget hänför sig till. Fonderna underlättar företagens finansiering med eget kapital och ger en möjlighet till förlustutjämning. En omständighet som ger rätt till SGI-skydd är att den försäkrade studerar med studiestöd. Med studiestöd avses studiehjälp, studiemedel och studiestartsstöd. För att skydda sin SGI måste den försäkrade ha uppfyllt villkoren för SGI-skydd sedan den försäkrade utförde det arbete som SGI:n grundades på. Under studierna är SGI:n vilande, och den försäkrade kan inte få någon sjukpenning på den vilande SGI:n förrän studierna har avslutats. En studerande kan dock vid sjukdom få sjukpenning baserad på sådant arbete som sker vid sidan av studierna, s.k. studietids-SGI. Vidare finns det ett SGI-skydd för försäkrade för eftergymnasiala studier oavsett om de får studiemedel eller inte, dock under förutsättning att utbildningen är på minst halvtid och berättigar till studiestöd (26 kap. 11 och 19 §§ SFB). Särskilda regler gäller i vissa fall, bl.a. för den som bedriver studier inom sitt eget yrkesområde. I sådana fall är den studerandes SGI skyddad även om han eller hon inte har fått studiestöd. För den som inte har haft någon förvärvsinkomst innan studierna påbörjades finns ett särskilt försäkringsskydd i studiemedelssystemet som innebär att en studerande har rätt att behålla sina studiemedel vid sjukdom, trots att han eller hon inte studerar. Det krävs i dessa fall bl.a. att den studerande är helt oförmögen att studera på grund av sjukdom eller till hälften oförmögen att bedriva sina heltidsstudier och det rör sig om ett sådant medicinskt väldokumenterat sjukdomstillstånd som motsvarar villkoren för särskilt högriskskydd. En eventuell lånedel kan skrivas av för tiden efter 30 dagars sjukdom, 3 kap. 26–32 §§ och 4 kap. 11 § studiestödsförordningen (2000:655). I kommittémotion 2021/22:4019 begär m.fl. (M) i yrkande 3 en översyn av SGI:n för studerande. Det bör vara möjligt att skydda SGI:n under graviditet även om den studerande inte tar ut studiemedel. Vidare bör det SGI-skydd som gäller i slutet av graviditeten vid arbete också gälla vid studiepraktik. I motion 2021/22:2620 anger (M) att sjuklöneansvaret bör ses över för den som bara har en anställd. Om sjuklöneansvaret tas bort för den först anställda i företaget kan fler företagare våga ta steget fullt ut och anställa en person. I kommittémotion 2021/22:2427 yrkande 13 begär m.fl. (SD) att det sociala trygghetssystemet för egenföretagare utreds. Egenföretagare bör ta del av trygghetssystemet på samma villkor som alla andra. I yrkande 14 föreslår motionärerna att åldersgränsen för egenföretagare slopas och att det blir möjligt att efter fritt ändra karenstiden i sjukförsäkringen. I yrkande 16 begärs att sjuklöneansvaret för mikro- och småföretag reformeras. Det bör införas ett avdrag i sjuklönekostnaderna som motsvarar de faktiska kostnaderna för ett småföretag med upp till nio anställda. För företag med fler anställda bör enbart sjuklönekostnader betalas som överstiger schablonavdraget. I kommittémotion 2021/22:3911 anger m.fl. (C) i yrkande 18 att Parlamentariska socialförsäkringsutredningens förslag om e-inkomst bör genomföras. Enligt utredningens förslag ska alla skattegrundande inkomster rapporteras till . Denna inkomst ska sedan ligga till grund för SGI. I yrkande 19 anges att sjukförsäkringen bör ses över så att den bättre möter företagares förutsättningar. Särskilt för den som är enskild företagare kan det vara svårt, för att inte säga omöjligt, att förutse hur SGI:n kommer att bedömas. I yrkande 20 anges att åldersgränsen för när företagare kan ändra antalet karensdagar bör höjas. I yrkande 29 anges att studenthälsans och sjukvårdens ansvar för studenters rehabilitering behöver utredas. Försäkrade som uppbär sjukpenning på deltid bör ha möjlighet att studera på deltid. I yrkande 30 anges att möjligheterna att göra SGI:n överhoppningsbar bör ses över. Försäkrade som väljer att utbilda sig på högskolenivå bör få ett SGI-skydd . (C) framför i motion 2021/22:2074 att studerande bör omfattas av socialförsäkringen för att på så sätt ge denna grupp en tryggare studietid. m.fl. (C) framför i kommittémotion 2021/22:3526 yrkande 15 att kulturarbetare bör ha tryggare villkor. Det kan finnas behov av särskilda informationsinsatser för denna grupp. I kommittémotion 2021/22:3650 begär m.fl. (C) yrkande 14 en översyn av regelverken för periodiseringsfonder så att dessa blir sjukpenninggrundande. Detsamma anges av (C) i motion 2021/22:3672 yrkande 1. I motion 2021/22:1639 anger Per Åsling (C) att förutsättningarna för en SGI-beräkning utifrån deklarerat resultat på vilket egenavgifter betalas bör utredas. Detsamma framförs av (C) i motion 2021/22:3672 yrkande 2. I kommittémotion 2021/22:2613 anger (V) i yrkande 7 att det bör utredas hur SGI-skyddet kan anpassas bättre för studenter och företagare. Flera av problemen med föräldraförsäkringen för studenter och företagare hänger samman med utformningen av reglerna för sjukpenninggrundande inkomst. m.fl. (V) begär i kommittémotion 2021/22:2607 yrkande 2 att det ska tillsättas en utredning för att stärka den grundläggande tryggheten för studerande, inklusive för de med funktionsnedsättning. I yrkande 3 begärs att förslagen i delbetänkande Ökad trygghet för studerande som blir sjuka (SOU 2018:9) ska införas. Studerande som av olika anledningar inte kan bedriva studier på heltid och som är sjukskrivna på deltid bör få möjlighet att kombinera detta. m.fl. (KD) begär i kommittémotion 2021/22:4213 yrkande 17 att företagares förutsättningar i socialförsäkringssystemen ska förbättras. SGI-skyddet bör stärkas genom att t.ex. införa SGI baserad på historiska uppgifter. I yrkande 20 begärs att det slopade sjuklöneansvaret vid rekrytering av långtidssjukskrivna utreds. m.fl. (L) framför i kommittémotion 2021/22:3380 yrkande 9 att sjukförsäkringssystemen bör vara likvärdiga för företagare och anställda. m.fl. (MP) anger i motion 2021/22:4090 yrkande 8 att förslagen i betänkandet SOU 2018:9 bör införas. Det behövs en mer flexibel deltidssjukskrivning för att studerande vid sjukdom ska kunna återgå till studier. I yrkande 10 anges att studenthälsans och lärosätenas rehabiliteringsansvar för studerande bör stärkas och förtydligas. I motion 2021/22:1326 anger (S) att tryggheten för frilansande kulturskapare bör ses över. Utredningen om ett förbättrat trygghetssystem för företagare föreslår i delbetänkandet och karensval (SOU 2020:65) att åldersgränsen som bortre gräns för möjligheten att kunna välja kortare karenstid i sjukförsäkringen ska slopas för en försäkrad med inkomst av annat förvärvsarbete och som betalar egenavgifter. I slutbetänkandet Ett förbättrat trygghetssystem för företagare – enklare och mer förutsägbart (SOU 2021:98) föreslås att inkomstunderlaget för SGI som huvudregel ska baseras på historiska inkomstuppgifter som ska baseras på fastställda deklarationsuppgifter. Vidare föreslås att grundkarensen i sjukförsäkringen bestäms till med fortsatt möjlighet att välja karenstid på 7, 14, 30, 60 eller . När det gäller sjuklöneansvaret ansåg utredningen att det borde ses över i särskild ordning.