bet · H901FöU10 · 2022-02-03 00:00:00 — Vidare tillhandahålls en omfattande uppsättning regler, standarder och tekniska krav på produkter, tjänster och processer genom certifieringsramen. I yttrande 2021/22:FöU2y lyfte utskottet vikten av att EU och Nato gemensamt ska kunna nyttja gemensamma resurser effektivt och på ett ändamålsenligt sätt kunna mobilisera resurser för att möta utmaningar på försvars- och säkerhetsområdet. Utskottet ställde sig i yttrande 2020/21:FöU3y positivt till att kommissionen lyft fram förslaget om inrättande av Europeiska kompetenscentrumet för cybersäkerhet inom näringsliv, teknik och forskning och av nätverket av nationella samordningscentrum (COM(2018) 630). Regeringen uppger i budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 6) att arbetet med att stärka både den digitala och den fysiska infrastrukturen inom EU är angeläget. Regeringen anser att målsättningar kring cybersäkerhet bör vara högt ställda. Regeringen följde enligt budgetpropositionen utveck-lingen av arbete med försvarsfrågor, inklusive inrättandet av ett generaldirektorat för försvarsindustri och rymd samt det generella arbetet inom EU med hanteringen av hybridhot och cybersäkerhet. Av budgetpropositionen framgår vidare att regeringen har för avsikt att etablera ett nationellt samordningscenter på MSB kopplat till Europeiska kompetenscentret för cybersäkerhet inom näringsliv, teknik och forskning (ECCC). Samordningscentret ska kunna inrättas vid myndigheten enligt regeringsuppdraget till MSB. ECCC kommer att vara för investeringar i cybersäkerhetsforskning, cybersäkerhetsteknik och industriell utveckling av cybersäkerhet samt för genomförande av projekt och initiativ tillsammans med nätverket av nationella samordningscenter. EU-organet kommer också att ge expertstöd, utfärda vägledningar och dela kunskap inom cybersäkerhetsområdet. är bestämmelserna om cybersäkerhetscertifiering i och rådets förordning (EU) 2019/881 tillämpliga i . I lagen (2021:553) med kompletterande bestämmelser till EU:s cybersäkerhetsakt och förordningen (2021:555) med kompletterande bestämmelser till EU:s cybersäkerhetsakt finns bestämmelser om bl.a. nationell myndighet för cybersäkerhetscertifiering, tillsyn och sanktioner. Syftet med det nya regelverket är att skapa förutsättningar för att inom EU uppnå en hög nivå på cybersäkerhet i produkter, tjänster och processer inom området informations- och kommunikationsteknik. Regeringen bedömer att det fortsatta arbetet på EU-nivå behöver ske i samarbete mellan berörda myndigheter och aktörer i näringslivet. EU arbetar med två lagstiftningsförslag för att stärka cybersäkerheten inom unionen, ett uppdaterat direktiv för att bättre skydda nätverks- och informationssystem (2) samt ett nytt direktiv om kritiska enheters resiliens (CER). NIS-direktivet infördes som den allra första lagstiftningsåtgärden inom EU med syftet att öka samarbetet mellan medlemsländerna i fråga om cybersäkerhet. Genom direktivet fastställdes säkerhetsrelaterade skyldigheter för leverantörer av samhällsviktiga tjänster (inom kritiska sektorer som t.ex. energi och transport) och leverantörer av digitala tjänster. föreslog kommissionen ett reviderat NIS-direktiv (2) som skulle ersätta direktivet . antog en allmän riktlinje om det nya 2-direktivet. Det franska ordförandeskapet räknar med intensiva trepartssamtal enligt . Trepartsförhandlingarna om CER-direktivet inleds /. planerar det franska ordförandeskapet för två till tre förhandlingsmöten . lade kommissionen fram en vision om att bygga upp en ny gemensam cyberenhet (Joint Cyber Unit) för att hantera det ökande antalet allvarliga cyberincidenter som påverkar offentliga tjänster, företag och allmänheten i hela EU. Den gemensamma cyberenheten syftar till att sammanföra resurser och expertis inom EU och dess medlemsländer för att effektivt förebygga, avskräcka och reagera på storskaliga cyberincidenter och cyberkriser. Den gemensamma cyberenheten kommer att fungera som en plattform för att säkerställa EU:s samordnade insatser vid storskaliga cyberincidenter och cyberkriser samt för att erbjuda hjälp med att återhämta sig från sådana attacker. Målet är att den gemensamma cyberenheten inleder sin Verksamhet och att den är fullt utbyggd , . är vidare ett centralt inslag inom EU:s digitala framtid. Cybersäkerhetsstrategin är en del i ett paket av åtgärder som syftar till att förbättra resiliensen i såväl den digitala som den fysiska infrastrukturen hos den offentliga och privata sektorn och unionen i dess helhet. I strategin finns också förslag som ska stärka EU:s verktygslåda för cyberdiplomati för att förebygga och motverka cyberhot och cyberkriser, särskilt sådan verksamhet som påverkar kritisk infrastruktur. Dessutom föreslås en ny arbetsgrupp där cyberrelaterad underrättelseinformation ska kunna delas. Eftersom cybersäkerhetshoten är gränsöverskridande och med tanke på de ständigt ökande komplexa angreppen, anser utskottet att det är av stor vikt att kunna bemöta cyberhot på ett samordnat sätt inom EU. Det är därför angeläget att se över och utveckla resurser och system för att stärka kapaciteten att gemensamt inom unionen kunna hantera cyberincidenter och cyberkriser. Utskottet är positivt till kommissionens vision om en gemensam cyberenhet som syftar till att sammanföra resurser och expertis inom EU och dess medlemsländer för att effektivt förebygga, avskräcka och reagera på storskaliga cyberincidenter. Alla berörda aktörer i EU måste vara beredda att agera kollektivt vid cyberincidenter. Vidare noterar utskottet att regeringen arbetar med de aktiviteter som bedrivs inom EU för att stärka cybersäkerheten och att ett europeiskt för cybersäkerhet ska inrättas. Utskottet anser att det är viktigt att denna utveckling fortsätter och kommer även fortsättningsvis att följa regeringens och EU:s arbete med dessa frågor. Utskottet ser inte skäl att för tillfället vidta några ytterligare åtgärder. Motionerna 2021/22:3775 (M) yrkande 26 och 2021/22:3245 (C) yrkandena 7, 8 och 25 avstyrks. En översyn av cybersäkerhetsområdet, punkt 1 (M, KD) av (M), (M), (M), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3368 av m.fl. (M) yrkande 20 och 2021/22:3639 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2 samt 2021/22:2531 av m.fl. (SD) yrkande 42 i denna del, 2021/22:2579 av m.fl. (SD) yrkande 17 i denna del och 2021/22:3245 av m.fl. (C) yrkande 24. är ett av världens mest digitaliserade länder, men enligt internationella jämförelser ligger vi betydligt sämre till när det gäller cybersäkerhet. På ett antal områden finns det en stor förbättringspotential. Det behövs ett samlat grepp kring hur kan stärka och kontinuerligt arbeta med cybersäkerhet. Etablerandet av det nya cybersäkerhetscentret är en viktig byggsten i detta arbete. Vi vill därför initiera en större utredning som ska stödja och utveckla en svensk cybersäkerhetsstrategi. Utredningen bör ha en bred ansats och utgå från hotbilden, hur den förväntas utvecklas och vilka krav den ställer på svensk cybersäkerhet framgent. Faktorer som kompetensförsörjning, forskning och teknikutveckling samt framtagning av certifierade produkter bör vara en central del i utredningen. Andra relevanta saker som bör genomlysas är samarbetet mellan det offentliga och näringslivet samt lärdomar från andra relevanta länder. Utredningen ska kontinuerligt stärka en skarp svensk cybersäkerhetsstrategi som utgör en del av den svenska nationella säkerhetsstrategin. Vi föreslår sålunda att regeringen ska genomföra en översyn av cybersäkerhetsområdet med tydliga delredovisningar och att ska få en ny cyberstrategi. Vi vill i sammanhanget understryka vikten av ett starkt försvar mot yttre påverkan och att det brådskar med att den nya myndigheten för psykologiskt försvar och det nya cybersäkerhetscentret kommer till stånd och blir fullt verksamma. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. En översyn av cybersäkerhetsområdet, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och Per (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2531 av m.fl. (SD) yrkande 42 i denna del och 2021/22:2579 av m.fl. (SD) yrkande 17 i denna del och 2021/22:3245 av m.fl. (C) yrkande 24, 2021/22:3368 av m.fl. (M) yrkande 20 och 2021/22:3639 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2. Spridningen av informationsteknik har varit en mycket viktig del i globaliseringen som knutit samman länder på ett sådant sätt att man har omedelbar tillgång till hela världen. Informationsteknologin kan dock användas för både positiva och negativa ändamål. Spioneri och regelrätta cyberattacker över nätet har blivit vardag. Militär underrättelsetjänst, terrorister och organiserad brottslighet kommer att fortsätta att använda sig av informationsteknologi i allt högre utsträckning, inte minst för att det är billigt och svårspårbart och man når hela världen. Detta gör det allt viktigare att vidta adekvata åtgärder för att skydda och försvara vitala nationella intressen mot cyberhot. Vi föreslår därför att en samordnande myndighet ges i uppdrag att ansvara för att den offentliga sektorn skyddas mot cyberangrepp. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. En översyn av cybersäkerhetsområdet, punkt 1 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3245 av m.fl. (C) yrkande 24 och 2021/22:2531 av m.fl. (SD) yrkande 42 i denna del, 2021/22:2579 av m.fl. (SD) yrkande 17 i denna del, 2021/22:3368 av m.fl. (M) yrkande 20 och 2021/22:3639 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2. Det offentliga är bara en liten del av det svenska samhället. Ska ha ett bättre cybersäkerhetsskydd är det alltså inte bara det offentliga som behöver ett bättre skydd. Det gäller också för näringslivet, civilsamhället och inte minst den enskilda medborgaren. För den enskilda medborgaren är den avgörande insatsen en ökad säkerhetsmedvetenhet. När det kommer till cybersäkerhet är det avgörande att säkra att staten arbetar för att försvara medborgarnas rättigheter, inte utarmar dem. Jag föreslår därför att civilsamhället ska inkluderas i utvecklingen av policyer som påverkar medborgarnas digitala rättigheter. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Inrättandet av en , punkt 2 (M, C) av (M), (M), (C), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3227 av m.fl. (C) yrkande 22, 2021/22:3245 av m.fl. (C) yrkande 20 och 2021/22:3639 av m.fl. (M) yrkande 6. Sårbarheten i den digitala infrastrukturen är uppenbar med återkommande lagbrott, läckor och avbrott. It-störningar i samhällsviktig verksamhet, såväl offentlig som privat, kan få mycket långtgående konsekvenser för samhällets funktionalitet. För att förbättra säkerheten föreslår vi därför att det inom den verksamhet som grundlagts genom bl.a. genomförandet av EU:s direktiv om nätverks- och informationssystem (), den nya säkerhetsskyddslagen och EU:s dataskyddsförordning (GDPR) ska skapas en , förslagsvis som en vidareutveckling av CERT-SE, dvs. nationella it-incidentcentrum (Computer Security Incident Response Team, CSIRT), och detta i samband med utvecklingen av det nya cybersäkerhetscentret. Denna kommission ska ansvara för att analysera incidenter, skapa rekommendationer och sprida råd, riktlinjer och information om nödvändiga förbättringar i system såväl inom den offentliga sektorn som inom kritiska privata sektorer. bör kunna utfärda tvingande åtgärder. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Risker och sårbarheter, punkt 3 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3639 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2021/22:624 av och (båda SD), 2021/22:2934 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 2021/22:3245 av m.fl. (C) yrkandena 26 och 29. Utredningen säkerhet – behov av starkare skydd för nätverks- och informationssystem (SOU 2021:63) konstaterar att det finns allvarliga brister när det gäller såväl statliga myndigheter som regioner och kommuner men även organisationer och näringslivet. Bristerna gäller både det systematiska informationssäkerhetsarbetet och säkerhet i olika nätverks- och informationssystem. Utredningen föreslår därför att regeringen ger () i uppdrag att, i samråd och samverkan med främst de myndigheter som ingår i det nationella cybersäkerhetscentret, utveckla formerna för hur gemensamma hot-, sårbarhets- och riskbedömningar samt skyddsprofiler kan tas fram till stöd för kravställning på IKT-produkter, IKT-tjänster och IKT-processer som ska användas i nätverks- och informationssystem i säkerhetskänslig verksamhet. IKT står för informations- och kommunikationsteknik. Vi anser att det utifrån de allvarliga brister som har konstaterats är prioriterat att gå vidare med utredningens förslag rörande hot-, sårbarhets- och riskbedömningar, vilka kan fungera som stöd för kravställning, och föreslår därför att regeringen ska ge FMV i uppdrag att i samråd och samverkan med framför allt de myndigheter som ingår i det nationella cybersäkerhetscentret arbeta vidare med de förslag som utredningen säkerhet – behov av starkare skydd för nätverks- och informationssystem tagit fram rörande hot-, sårbarhets- och riskbedömningar. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Risker och sårbarheter, punkt 3 (SD) av (SD), (SD) och Per (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2934 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 2021/22:624 av och (båda SD), 2021/22:3245 av m.fl. (C) yrkandena 26 och 29 samt 2021/22:3639 av m.fl. (M) yrkande 5. Viss infrastruktur är särskilt känslig för dataintrång eftersom särskilt känslig information om medborgare, militär, politisk ledning m.m. kan hamna i orätta händer. Syftet med ett dataintrång kan variera. Alla företag kan drabbas av förluster eller stölder av it-information. Det kan ske fysiskt på plats, genom digitala angrepp utifrån eller via interna misstag. All kommunikation måste därför klassas som osäker även om en anläggning är digitalt fysiskt åtskild från omvärlden. Det uppstår också extraordinära problem om nationer utstuderat använder sina egna bolag, sin befolkning eller auktoritet till att illegalt inhämta it-information utanför sin egen nationsgräns. Lösningen ligger i att försvåra otillåtna intrång och skapa hinder som är fysiska, digitala och juridiska, men även diplomatiska. Då viss it-infrastruktur är särskilt sårbar för dataintrång föreslår vi därför att säkerhetsrutinerna för sådan infrastruktur ses över. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Risker och sårbarheter, punkt 3 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3245 av m.fl. (C) yrkandena 26 och 29 samt 2021/22:624 av och (båda SD), 2021/22:2934 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 2021/22:3639 av m.fl. (M) yrkande 5. Utländsk makt bedriver kartläggningsverksamhet mot och de testar på olika sätt våra system inklusive sårbarheter i vår infrastruktur. Vi måste därför utgå från att informationen redan finns hos främmande makt. Att någon annan kan sitta på en samlad information om sårbarheter och svagheter i vår digitala infrastruktur men inte vi som land är en stor försvars- och säkerhetspolitisk utmaning för oss. Uppenbart riskerar det kraftigt att begränsa vårt lands handlingsfrihet vid en stor cyberattack som påverkar samhällsviktig verksamhet. Jag föreslår därför att regeringen ska ge i uppdrag åt () att genomföra en utredning om sårbarheterna i fibernät och noder för att få en nationell lägesbild. En kartläggning behöver göras tillsammans med näringslivet som äger mycket av infrastrukturen. Då bl.a. vattenrening, elförsörjning och andra helt grundläggande delar av samhällets infrastruktur är digitaliserade och därmed sårbara för attacker, sårbarheterna inte testas på ett strukturerat sätt och en överblick över sårbarheterna saknas föreslår jag att infrastrukturen sårbarhetstestas löpande. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Försvarsmaktens förmåga, punkt 4 (M, KD) av (M), (M), (M), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3639 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2021/22:2531 av m.fl. (SD) yrkande 42 i denna del, 2021/22:2579 av m.fl. (SD) yrkande 17 i denna del, 2021/22:3245 av m.fl. (C) yrkandena 2, 12, 13 och 15 samt 2021/22:3998 av m.fl. (L) yrkande 10. Ett trovärdigt cyberförsvar handlar om förmågan att skydda de egna it-systemen från angrepp, men även om att cyberförsvaret ska ha förmågan att slå tillbaka mot en potentiell angripare – en s.k. aktiv cyberförmåga. Det finns en bred politisk enighet kring att ska ha en offensiv förmåga på cyberområdet, men denna förmåga ger också upphov till svåra frågor. Den aktiva cyberförmågan kräver att det tas fram ett förhållningssätt för hur, var och när den i så fall ska användas. Vi föreslår därför att regeringen ska verka för att det upprättas en cyberdoktrin för den defensiva och offensiva cyberförmågan. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Försvarsmaktens förmåga, punkt 4 (SD) av (SD), (SD) och Per (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2531 av m.fl. (SD) yrkande 42 i denna del och 2021/22:2579 av m.fl. (SD) yrkande 17 i denna del och 2021/22:3245 av m.fl. (C) yrkandena 2, 12, 13 och 15, 2021/22:3639 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2021/22:3998 av m.fl. (L) yrkande 10. Informationsteknologi kan användas för både positiva och negativa ändamål. Spioneri och regelrätta cyberattacker över nätet har blivit vardag . Stormakterna, med , och i spetsen, satsar stort på att bygga upp sina resurser för cyberkrigföring, spionage och övervakning. Militär underrättelsetjänst, terrorister och organiserad brottslighet kommer att använda sig av informationsteknologi i allt högre utsträckning, inte minst för att det är billigt och svårspårbart och man når hela världen. Detta gör det allt viktigare att vidta adekvata åtgärder för att skydda och försvara vitala nationella intressen mot cyberhot. Detta blir särskilt viktigt när större delen av samhället är helt beroende av fungerande informationsteknologi. Särskilt viktigt är att skydda betalsystem, energiförsörjning och transporter. Vi föreslår därför att ska fortsätta att stärka sin förmåga att genomföra såväl defensiva som offensiva cyberoperationer. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Försvarsmaktens förmåga, punkt 4 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3245 av m.fl. (C) yrkandena 2, 12, 13 och 15 samt 2021/22:2531 av m.fl. (SD) yrkande 42 i denna del, 2021/22:2579 av m.fl. (SD) yrkande 17 i denna del, 2021/22:3639 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2021/22:3998 av m.fl. (L) yrkande 10. Jag instämmer i Försvarsmaktens syn att kärnan i arbetet med att förstärka cyberförsvarsförmågan är utökad kapacitet till defensiva och offensiva cyberoperationer mot kvalificerade motståndare i cyberdomänen. Cyberoperationer är en lika självklar del i modern krigföring som mark-, sjö- och luftoperationer och är därmed en naturlig del av det nationella försvaret av och svenska intressen. Jag föreslår därför att Försvarsmaktens förmåga till både defensiva och offensiva cyberoperationer ska utvecklas. utbildar Försvarsmakten värnpliktiga cybersoldater i samarbete med KTH där värnplikten beskrivs. Det är angeläget att cybersoldaterna blir fler. För att belysa ett eventuellt behov av att stärka cyberfrågornas vikt i Försvarsmakten vill jag därför också föreslå att det utreds om det finns ett behov av att införa ytterligare en försvarsgren jämte armén, flygvapnet och marinen, nämligen en som hanterar cyberförsvaret av . Vidare vill jag understryka kopplingarna mellan infrastruktur och psykologiskt försvar och att samhällets totala försvarsförmåga avgörs på en digital arena där frågorna hänger ihop. attackeras digitalt och det är att vi får förmågor som motsvarar hotet. Jag föreslår därför att kopplingen mellan cyberförsvar och psykologiskt försvar ska utvecklas förmågemässigt. Avslutningsvis vill jag understryka att det är många länder som har en förmåga att utföra cyberangrepp, ofta med hög uthållighet och samordningsförmåga. Både och genomför koordinerade antagonistiska handlingar mot och kan använda sig av stora resurser för att nå sina målsättningar. Den som har tid, kompetens och resurser kan ta sig in i alla delar av internet. Och de som gör det är andra länders säkerhetstjänster, underrättelsetjänster och försvarsmakter. Ingen skillnad görs mellan civilt och militärt eller offentligt och privat. Det betyder att alla är en potentiell måltavla. Storskaligheten i attackerna kan vara svår att stå emot också för den bäste. För andra är attacken helt omöjlig att ens upptäcka innan det är . Jag föreslår därför att regeringen ska verka för att tydligare än uttala vilket land som står bakom cyberangrepp mot när man väl vet vem eller vilka som står bakom dessa. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Försvarsmaktens förmåga, punkt 4 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3998 av m.fl. (L) yrkande 10 och 2021/22:2531 av m.fl. (SD) yrkande 42 i denna del, 2021/22:2579 av m.fl. (SD) yrkande 17 i denna del, 2021/22:3245 av m.fl. (C) yrkandena 2, 12, 13 och 15 samt 2021/22:3639 av m.fl. (M) yrkande 10. Det pågår en massiv desinformationskampanj på internet i den regi. Det sprids dimridåer, mer eller mindre trovärdiga, om vad som händer i omvärlden. Bakom detta ligger ett tvådelat syfte: internt i handlar det om att skapa stöd för sittande regims agerande, externt bidrar det till att vilseleda opinion och beslutsfattare. Målet är att det ska bli svårare att lita på någonting över huvud taget. Säkerhetspolisen uppger att bedriver ett psykologiskt krig mot . Därtill är det ställt utom allt tvivel att ryska aktörer utgör ett omfattande cyberhot mot svenska intressen. Det är mycket sannolikt att det var ryska grupper som låg bakom ransomware-attacken mot svenska Coop. Till detta kan läggas industrispionage osv. Med anledning av cyberhotet från föreslår jag att ska främja en politik som bemöter såväl den militära hotbilden som underrättelsehotet. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Kompetensförsörjning, punkt 5 (M, KD) av (M), (M), (M), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen.