bet · H901NU11 · 2022-02-17 00:00:00 — skador för enskilda), dels för att tillgodose allmänna ändamål för den bygd som berörs av vattenverksamheten eller anläggningar för denna. Närmare föreskrifter om dispositionen av bygdeavgifter återfinns i förordningen (1998:928) om bygde- och fiskeavgifter. Regeringen tillsatte en särskild utredare (klimatsamordnaren ) med uppdrag att ta fram förslag som stärker rättssäkerheten och ökar förutsebarheten och effektiviteten i prövningen av vindkraftsanläggningar. Utredningen överlämnade sitt betänkande En rättssäker vindkraftsprövning (SOU 2021:53) till regeringen . I utredningen behandlas frågan om ekonomiska kompensation till kommuner och lokalsamhällen som påverkas av vindkraftsetableringar. Utredningen gör bedömningen att ekonomisk kompensation i någon form skulle underlätta en fortsatt vindkraftsutbyggnad och att en sådan kompensation bör gå till de kommuner och lokalsamhällen som påverkas av vindkraftsetableringar. Anledningen är att vindkraften haft och fortfarande står inför en stor utbyggnad och att påverkan från verksamheten är av ett sådant slag att ekonomisk kompensation framstår som lämplig. Utredningen menar vidare att en ekonomisk kompensation skulle kunna underlätta tillståndsprocessen genom att göra kommuner och närboende mer positivt inställda till vindkraft än annars, samt stärka den lokala och nationella vindkraftsopinionen. För de avtal om ersättningar som finns har överenskommelserna tagits fram genom förhandlingar i varje enskilt fall. Utredningen konstaterar att en reglering av ekonomisk ersättning ligger i linje med utredningens övergripande mål om att öka förutsebarheten och rättssäkerheten i vindkraftsprövningen. Det är viktigt framhåller utredningen att ett ersättningssystem utformas så att det blir enkelt och effektivt samt att ersättningen helst bör gå till både organisationer som företräder lokala organisationer och berörda kommuner. Utredningen har remissbehandlats och remisstiden gick ut . Utredningens förslag och remissvaren bereds inom . Tillkännagivande om en översyn av det kommunalekonomiska utjämningsystemet behandlade regeringens skrivelse 2020/21:28 om tillväxthämmande incitament i den kommunala inkomstutjämningen. I skrivelsen konstaterar regeringen mot bakgrund av iakttagelser att det är viktigt att det kommunalekonomiska utjämningssystemet uppdateras i takt med samhällsutvecklingen. Regeringen ser vidare att det finns behov av att med jämna mellanrum se över utjämningssystemet. Regeringen menar att båda granskningsrapporter Tillväxthämmande incitament i den kommunala inkomstutjämningen (RiR 2020:11) och Det kommunala utjämningssystemet – behov av mer utjämning och bättre förvaltning (RiR 2019:29) kan utgöra underlag vid en sådan översyn. På förslag av finansutskottet tillkännagav för regeringen att den bör tillsätta en utredning som ser över det kommunalekonomiska utjämningssystemet med fokus på utveckling, tillväxt och likvärdig service i hela landet (bet. 2020/21:FiU15, rskr. 2020/21:129). Regeringen anger i budgetpropositionen att den avser att återkomma i fråga om hanteringen av tillkännagivandet (prop. 2021/22:1 utg.omr. Utskottet har återkommande avstyrkt motioner med förslag om att återföra medel från vatten- och vindkraft och om att införa en reglerad bygdepeng för vindkraft, (bet. 2020/21:NU14). Utskottet har bl.a. anfört att de nuvarande principerna för statens budgethantering ska gälla, dvs. att statliga inkomster från ett geografiskt område eller från en produktionsanläggning baserade på naturresurser inte ska kopplas till statliga utgifter inom samma område. Att införa sådana kopplingar skulle enligt utskottets bedömning kräva korrigeringar till dessa kommuner via ett nytt kommunalt utjämningssystem eller via andra statliga budgetposter. Utskottet har konstaterat att detta sammantaget skulle leda till en svårgenomtränglig budgethantering. Förslag om att ge närboende möjlighet att bli delägare när det byggs vindkraftverk som delvis berörs i motion 2021/22:4066 (MP) yrkande 7 har inte behandlats av utskottet i närtid. Utskottets ställningstagande redovisas under följande rubriker: – Bygdemedel till vindkraft – Regionalisering av fastighetsskatten från vind- och vattenkraft – Utredning om ett system för återföring – Övrigt om återföring av medel och produktionsvärden från naturresurser. Med anledning av förslagen om en lagstadgad närområdesersättning, s.k. bygdemedel för vindkraft, kan utskottet konstatera att det , (bet. 2020/21:NU14), avstyrkt förslag om att införa en reglerad bygdepeng för vindkraft. Utskottet står fast vid sin bedömning och anser att det från sida inte heller finns anledning att vidta några åtgärder med anledning av det som föreslås. Utskottet vill även påminna om utredningen rättssäker vindkraftsprövning (SOU 2021:53) som överlämnades till regeringen och som därefter remissbehandlats. I utredningen behandlas frågan om ekonomiska kompensation till kommuner och lokalsamhällen som påverkas av vindkraftsetableringar. Utredningen, dess förslag och remissvaren bereds förnärvarande inom . Därmed avstyrks motionsyrkandena. Regionalisering av fastighetsskatten från vind- och vattenkraft I motionerna 2021/22:1180 (C), 2021/22:1608 (C), 2021/22:1625 (C) yrkande 1, 2021/22:2318 (L), 2021/22:3685 (C) yrkande 6 och 2021/22:4066 (MP) yrkande 7 i denna del lämnas olika förslag om att regionalisera fastighetsskatten för vatten- och vindkraft. Utskottet har vid ett flertal tillfällen, (bet. 2020/21:NU14), avstyrkt liknande motioner som rör återföring av medel och produktionsvärden från naturresurser. Utskottets principiella ställningstagande när det gäller dessa frågor är att de nuvarande principerna för statens budgethantering ska gälla. Detta innebär att statliga inkomster från ett geografiskt område eller från en produktionsanläggning som är baserade på naturresurser inte ska kopplas till statliga utgifter inom samma område. Att införa sådana kopplingar skulle kräva korrigeringar till dessa kommuner via ett nytt kommunalt utjämningssystem eller via andra statliga budgetposter. Utskottet vidhåller att detta sammantaget skulle kunna leda till en svårgenomtränglig budgethantering. Utskottet noterar det tillkännagivande som riktat till regeringen om att den ska tillsätta en utredning som ser över hela det kommunalekonomiska utjämningssystemet med fokus på utveckling, tillväxt och likvärdig service i hela landet (bet. 2020/21:FiU15, rskr. 2020/21:129). Utskottet noterar vidare att regeringen i budgetpropositionen anger att den avser att återkomma i fråga om hanteringen av tillkännagivandet. Utskottet anser att resultatet av tillkännagivande bör avvaktas och ser därför inte något skäl till ett tillkännagivande enligt förslagen i motionerna . Därmed avstyrker utskottet motionsyrkandena. Utredning om ett system för återföring I motion 2021/22:4219 (KD) yrkande 12 lämnas förslag om att regeringen ska uppmanas att tillsätta en utredning om för- och nackdelar med en modell där vinsterna från de svenska naturresurserna i första hand hamnar i kommunerna. Utskottet har i ett tidigare ställningstagande i detta betänkande redogjort för sin principiella syn på återföring av medel och produktionsvärden från naturresurser och anser att det här aktuella förslaget kan avslås med hänvisning till vad utskottet tidigare anfört. Därmed avstyrker utskottet motionsyrkandet. Övrigt om återföring av medel och produktionsvärden från naturresurser I motionerna 2021/22:2432 (SD) yrkande 2, 2021/22:2451 (SD) yrkande 30 och 2021/22:3954 (SD) yrkande 34 efterfrågas tillkännagivanden om att regionalisera fastighetsskatteintäkterna från industri- och energifastigheter och elproduktionsenheter. Vidare efterfrågas i motion 2021/22:3232 (V) yrkande 5 förslag på hur en större del av vattenkraftens vinster ska komma de berörda kommunerna till del. Utskottet vill med anledning av dessa förslag påminna om vad utskottet tidigare i detta betänkande anfört om återföring av medel och produktionsvärden från naturresurser. Utskottet vidhåller även här sitt ställningstagande och anser därmed att de aktuella förslagen inte bör leda till några tillkännagivanden. Vad gäller förslaget i motion 2021/22:4066 (MP) yrkande 7 i denna del om att närboende ska ges möjlighet att bli delägare när det byggs nya vindkraftverk vill utskottet påminna om vad som tidigare anförts i detta betänkande med anledning av utredningen rättssäker vindkraftsprövning (SOU 2021:53). Utredningen, som överlämnades till regeringen och som därefter remissbehandlats, behandlar bl.a. frågan om ekonomiska kompensation till kommuner och lokalsamhällen som påverkas av vindkraftsetableringar. Utredningen konstaterar att en ekonomisk kompensation i någon form skulle underlätta en fortsatt vindkraftsutbyggnad och bl.a. göra närboende mer positivt inställda till vindkraft än annars, samt stärka den lokala och nationella vindkraftsopinionen. Utskottet noterar att utredningen bereds inom och ser därmed inget skäl till ett tillkännagivande enligt förslaget i motionen . Utskottet anser därtill att övriga motionsyrkanden som utskottet har att ta ställning till i detta avsnitt kan avslås med hänvisning till de ställningstaganden som gjordes då utskottet senast behandlade motsvarande förslag. Därmed avstyrker utskottet samtliga motionsyrkanden. Vissa övriga frågor om regional utveckling Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om vissa övriga frågor om regional utveckling bl.a. med hänvisning till pågående insatser och utvärderingar. Jämför reservation 24 (C), 25 (V), 26 (KD) och 27 (L) samt det särskilda yttrandet (MP). I partimotion 2021/22:3203 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 18 förordas ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag på kompensatoriska åtgärder för att återföra ekonomiska medel till landsbygders omställning med anledning av höjda drivmedelsskatter. I partimotion 2021/22:3232 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 23 föreslås att uppmanar regeringen att den bör verka för utökad nordisk samverkan för framtida landsbygds- och regionalpolitisk utveckling. I kommittémotion 2021/22:3686 av m.fl. (C) yrkande 19 efterfrågas ett tillkännagivande om att se över hur det regionala ansvaret hos myndigheter kan tydliggöras och stärkas. I kommittémotion 2021/22:3880 av m.fl. (KD) yrkande 22 efterfrågas ett tillkännagivande om att stöden som ges genom behöver göras mer schabloniserade och betalas ut via en ansvarig regional nivå. I kommittémotion 2021/22:3379 av m.fl. (L) yrkande 7 förordas ett tillkännagivande om att EU:s regionala fonder som går till medlemsländer på nationell nivå behöver minska och i större utsträckning gå direkt till den regionala eller lokala nivån, att organisationer verksamma i civilsamhället som driver projekt i linje med målen för fonderna ska kunna ges stöd och att stödet från EU:s olika strukturfonder bör riktas mot projekt med ett tydligt europeiskt mervärde som t.ex. gränsöverskridande infrastruktur och handel. I motion 2021/22:876 av (M) föreslås ett tillkännagivande om att skyndsamt göra en översyn av hur de statliga regionala utvecklingsmedlen fördelas mellan länen. I motion 2021/22:1919 av m.fl. (M) yrkande 5 efterfrågas ett tillkännagivande om att bo på den skånska landsbygden. I motion 2021/22:2205 av (M) efterfrågas ett tillkännagivande om att regeringen bör se över möjligheten att genom riktade åtgärder ekonomiskt kompensera de gränskommuner som påverkats av covid-19-pandemin. I motion 2021/22:4038 av (M) efterfrågas ett tillkännagivande om att landsbygdsfrågor måste ges en betydligt större prioritet i regeringens arbete. I motion 2021/22:1625 av Per Åsling (C) yrkande 6 förordas ett tillkännagivande om att inkludera hela exklusive centralorterna när förslag om nya stödområdesgränser ska införas. I motion 2021/22:3799 av Acko Ankarberg och (båda KD) föreslås ett tillkännagivande om vikten av en levande landsbygd. I motionen nämns bl.a. att otryggheten på landsbygden ökar och att det behövs fler poliser. Bakgrund och pågående arbete Förslag om sänkt energiskatt på bensin och diesel Regeringen överlämnade propositionen Sänkt energiskatt på bensin och diesel (prop. 2021/22:84) till . I propositionen föreslås mot bakgrund av ett tillkännagivande från att skatten på bensin och diesel sänks så att priset vid pump blir lägre per liter inklusive mervärdesskatt. Propositionen kommer att beredas av i närtid. Förslaget föreslås träda i kraft . Ett flertal motionsyrkanden liknande de nu aktuella behandlades av utskottet (bet. 2020/21:NU14). Utskottet avstyrkte dessa med hänvisning till bl.a. pågående insatser och utredningar. I motion 2021/22:3686 (C) yrkande 19 efterfrågas en översyn av hur det regionala ansvaret hos myndigheter kan tydliggöras och stärkas. Utskottet noterar att regeringen presenterade en nationell strategi för hållbar regional utveckling i hela landet 2021–2030 och att regeringen avser att ta fram en handlingsplan för genomförandet av strategin (skr. 2020/21:133). Regeringen anger att strategin ska främja en ändamålsenlig medverkan från statliga myndigheter i det regionala utvecklingsarbetet. Vidare anger regeringen i strategin att samordning mellan statliga myndigheter och samverkan mellan statliga myndigheter, regioner och kommuner är avgörande för att nå målet för den regionala utvecklingspolitiken. När det gäller motion 2021/22:3203 (V) yrkande 18 om kompensatoriska åtgärder för att återföra ekonomiska medel till landsbygders omställning med anledning av höjda drivmedelsskatter behandlade utskottet ett likalydande motionsyrkande (bet. 2020/21:NU14). Utskottet avstyrkte då förslaget med hänvisning den regionala skattereduktionen som beslutade om för boende i vissa glest befolkade områden i syfte att kompensera för den större del av energi- och miljöskatterna som dessa invånare drabbas av på grund av det geografiska läget. Utskottet noterar även den proposition regeringen överlämnade till om sänkt energiskatt på bensin och diesel (prop. 2021/22:84) och som kommer att behandlas av . I motion 2021/22:3232 (V) yrkande 23 föreslås att regeringen ska verka för utökad nordisk samverkan för framtida landsbygdsutveckling. Utskottet vill här hänvisa till mål och handlingsplan för att göra till världens mest hållbara och integrerade region där satsningar ska rikta sig i lika hög grad till områden i städerna som på landsbygden. Med anledning av förslagen som berör EU:s regionalpolitik och regionala fonder i motionerna 2021/22:3880 (KD) yrkande 22 och 2021/22:3379 (L) yrkande 7 vill utskottet hänvisa till det regeringen anför i budgetpropositionen om att insatserna inom regionalfondsprogrammen för programperioden –2027 ska bidra till omställningen till en hållbar regional utveckling och därmed till ett grönt, hållbart och mer innovativt . De insatser som genomförs ska även vara innovativa och ha högt mervärde för EU. Vidare ska vid genomförandet stor hänsyn tas till olika territoriella förutsättningar, såsom de långa geografiska avstånd som kännetecknar stora delar av landet. Därtill noterar utskottet att regeringen gett Tillväxtanalys i uppdrag att utvärdera effekterna av företagsstödjande insatser inom de nio regionalfondsprogrammen för tillväxt och sysselsättning –2020. Myndigheten ska redovisa resultatet av utvärderingen . När det gäller övriga motionsyrkanden som utskottet har att ta ställning till i detta avsnitt anser utskottet att kan avslå dessa med hänvisning till de ställningstaganden som gjordes då utskottet senast behandlade motsvarande förslag. Därmed avstyrker utskottet samtliga motionsyrkanden. Undanröja hinder, punkt 1 (M, L) av (M), (M), (L) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3379 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2021/22:3689 av m.fl. (M) yrkande 3. Vi vill att fler människor ska kunna leva, bo och arbeta i hela , och vi ser potentialen och utvecklingsmöjligheten för den svenska landsbygden. Genom att bl.a. göra det enklare att starta och driva företag, även på landsbygden, kan det skapas fler möjligheter för människor att leva, växa och verka i hela . Regeringen bör därför identifiera hinder och därefter återkomma till om hur de avser att undanröja dessa hinder för att främja möjligheten att bo och driva företag i hela landet. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Främjandeuppdrag, punkt 2 (SD, KD) av (SD), (SD), (KD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2451 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2021/22:2462 av m.fl. (SD) yrkande 12. En dynamisk mångfald av företag över hela är samhälls- och landsbygdsfrämjande. Goda villkor för företagande bör gälla oavsett var i landet man väljer att etablera sig. Skattesatser, avgifter, regelverk, tillstånd, bygglov och alla andra områden som utgör företagens verklighet ska vara förmånliga. Vissa näringar är dock geografiskt kopplade till det som ligger utanför stadskärnorna. Det gäller exempelvis skogsnäringen, gruvnäringen, stora delar av livsmedelssektorn och deras nätverk av underleverantörer och distributörer. Dessa näringar ger upphov till ett brett spektrum av arbetstillfällen, och de värdekedjor som dessa ger medverkar till att knyta ihop stad och landsbygd samt genererar skatteintäkter i kommuner i hela . Vi anser därför att samtliga myndigheter som har uppdrag att främja näringsliv och arbetstillfällen bör särskilt beakta landsbygdsperspektivet. Mot denna bakgrund menar vi att bör tydliggöra för regeringen att den bör ge ett särskilt främjandeuppdrag till myndigheter om landsbygdsperspektivet och näringar knutna till landsbygden. Detta är inte minst viktigt för de myndigheter som möter landsbygdsföretagare. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övrigt om tillväxt och företagande, punkt 3 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3689 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2021/22:162 av (M), 2021/22:744 av (SD), 2021/22:953 av m.fl. (S), 2021/22:1238 av m.fl. (S), 2021/22:1327 av m.fl. (S), 2021/22:1423 av m.fl. (S), 2021/22:1609 av och (båda C), 2021/22:1637 av Per Åsling (C) yrkandena 1 och 2, 2021/22:1919 av m.fl. (M) yrkande 6, 2021/22:2115 av (KD), 2021/22:2328 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 5, 2021/22:2391 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2021/22:2432 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2021/22:2451 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2021/22:3029 av och (båda SD), 2021/22:3379 av m.fl. (L) yrkandena 9 och 11, 2021/22:3650 av m.fl. (C) yrkande 18, 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkande 41, 2021/22:3686 av m.fl. (C) yrkande 40, 2021/22:3982 av m.fl. (L) yrkande 6 och 2021/22:4219 av m.fl. (KD) yrkande 10. Stöd på EU-nivå bör i så stor utsträckning som möjligt syfta till att bidra till verksamheter som i slutändan kan bära sig själva. Det är också viktigt att de programunderlag som ska användas nationellt blir så användarvänliga som möjligt och bygger på mål som är mätbara. Vi anser att man på den nationella nivån ska verka för att skapa programstrukturer som genererar bärkraftiga verksamheter lokalt och regionalt som går i takt . Vi anser därtill att utöver EU-finansierad regionalpolitik bör såväl verksamhet, som tilldelade medel och inom effektutvärderas och följas upp för att tillgodose att samhället får bästa möjliga utväxling för skattepengarna. Det har påvisats brister i systemet för företagsstöden. Samordningen är svag, stöden är uppdelade på många myndigheter som ofta arbetar gentemot samma målgrupper, och målet med stöden är ofta oklara. För att stöden ska vara motiverade krävs också att det går att bedöma effekterna av dem bättre än . Vi menar att stöden bör utvärderas utifrån samhällsnytta, och stöd som inte bidrar till samhällsnyttan bör avvecklas. Stödgivande myndigheter bör därför formulera mål för sina program som är tydligt definierade, avgränsade och uppföljningsbara. Myndigheterna bör vidare planera utvärderingar av program redan i samband med att programmen planeras. Tillväxtanalys bör göras till utvärderingsmyndighet. Eftersom resurserna ska användas effektivt bör stödens effekt även prövas mot den beräknade effekten av andra åtgärder med motsvarande syfte såsom sänkta ägarskatter och sänkt bolagsskatt. Det är således vår uppfattning att regeringen behöver renodla, förtydliga och utvärdera företagsstöden. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övrigt om tillväxt och företagande, punkt 3 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2391 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2021/22:2432 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2021/22:2451 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2021/22:162 av (M), 2021/22:744 av (SD), 2021/22:953 av m.fl. (S), 2021/22:1238 av m.fl. (S), 2021/22:1327 av m.fl. (S), 2021/22:1423 av m.fl. (S), 2021/22:1609 av och (båda C), 2021/22:1637 av Per Åsling (C) yrkandena 1 och 2, 2021/22:1919 av m.fl. (M) yrkande 6, 2021/22:2115 av (KD), 2021/22:2328 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 5, 2021/22:3029 av och (båda SD), 2021/22:3379 av m.fl. (L) yrkandena 9 och 11, 2021/22:3650 av m.fl. (C) yrkande 18, 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkande 41, 2021/22:3686 av m.fl. (C) yrkande 40, 2021/22:3689 av m.fl. (M) yrkande 5, 2021/22:3982 av m.fl. (L) yrkande 6 och 2021/22:4219 av m.fl. (KD) yrkande 10. Vi ser positivt på landsbygdens möjligheter, som vi inte kan blunda för de stora utmaningar som finns, inte minst vad gäller avfolkning och ofrivillig urbanisering. Omkring en tredjedel av befolkning bor på landsbygden. De möjliggör en stark handelsbalans genom sitt värv inom t.ex. skogs-, gruv- och metallindustrin. För befolkningen på landsbygden skulle ökad turism ha en positiv inverkan på såväl sysselsättning som förutsättningarna att kunna fortsätta att bo och verka i sitt närområde. Detta skulle också motverka ett ensidigt och sårbart näringsliv genom att arbetsmarknaden skulle bli mer differentierad. En grundförutsättning för att detta ska vara möjligt är att goda förutsättningar till rörlighet för människor och gods säkerställs. En välfungerande infrastruktur vad gäller såväl fysiska transporter som snabb och stabil internetuppkoppling är således en viktig förutsättning för regional tillväxt. Det är vår mening att staten bör ha en aktiv roll när det gäller att främja förutsättningarna för regional tillväxt, som det kan finnas ett ömsesidigt positivt samspel mellan det offentliga och det privata. Skapandet av en uthållig och bärkraftig tillväxt fordrar teknologiska landvinningar. En viktig förutsättning för att både företag och medborgare ska ha möjlighet att verka i hela är tillgången till såväl privat som offentlig service. I mest glesbefolkade delar saknas möjlighet och kundunderlag att ha både ett postkontor, ett apotek och en matbutik. Ännu större samordning av offentliga och privata tjänster än den som sker kan därför vara en väg att gå. En lokal matbutiks överlevnad kan vara direkt avgörande för att kunna tillhandahålla offentlig service såsom medicin- och paketutlämning. Vi menar att en sådan samordning även gynnar möjligheten att bedriva privat service. Därutöver anser vi att det är viktigt att beslutsfattare skapar generellt goda villkor och möjligheter för näringsliv och företagande i hela landet. Politiken bör skapa förutsättningar för en stabil energipolitik, en fungerande arbetsmarknadspolitik och kompetensförsörjning för alla nivåer i samhället. En långsiktig planering är nödvändig för att bygga bort rekryteringsbehoven inom branscher och yrken där dessa inte kan tillgodoses .