bet · H901JuU30 · 2022-05-20 00:00:00 — Vi tycker att det är helt orimligt att personer som utgör ett säkerhetshot ska kunna gå fritt i vårt land. Om vi hade fått bestämma hade de inte varit här från första början. Det handlar om utlänningar som har tagit sig till och som har kunnat få uppehållstillstånd och vistas här ibland oss trots att de utgör en del av den extrema miljön och till och med utgör ett hot när det gäller att genomföra terrorattentat i . Det är ett tydligt tecken på att vi har haft en alltför ansvarslös invandringspolitik under socialdemokratiska och borgerliga regeringar . Vi har haft många uppmärksammade fall där vi har försökt utvisa individer som utgör en del av de miljöer jag nämnde. Det har dock inte gått speciellt bra att utvisa dessa personer då de riskerar en omild behandling i sina hemländer. Regeringen omprövar nästan aldrig Migrationsöverdomstolens beslut, som kan vara gamla. Man har vägrat att göra det som har pekat på, såsom att jobba med diplomatiska garantier för att kunna verkställa utvisningar. Man har visat ett stort motstånd generellt när det kommer till dessa frågor. Då är det kanske inte så konstigt, fru talman, att det har tagit så för just denna proposition att nå bord. har precis som många andra partier synpunkter på det förslag som regeringen har kommit med. från redogjorde för en del av dem som vi står bakom i betänkandet. En av dem rör straffansvaret, som jag vill belysa särskilt i denna debatt för att visa på de hål som finns i alla lagstiftningar som Socialdemokraterna kommer med till när det kommer till terrorism och brottsbekämpning i stort. Låt oss säga, fru talman, att vi lyckas utvisa någon av de individer som utgör ett säkerhetshot mot vårt land. Då ska det enligt det nya förslaget föreligga ett straffansvar om de bryter mot reglerna och återvänder till . Detta är rimligt, tycker . Det ska givetvis föreligga ett straffansvar för en person som mot ett utvisningsbeslut och återreseförbud ändå återvänder till och där utgör ett hot mot rikets säkerhet. Det ska föreligga ett straffansvar i sådana situationer. Men då har regeringen kommit med en skrivelse - 8 kap. 1 § - som säger att man, om man väljer att åka till och om man är under flykt och alltså vill hävda flyktingstatus, inte ska mötas av ett straffansvar. Det här, fru talman, slår hål på hela propositionens effektivitet. Exempelvis handlar det om nio uppmärksammade imamer, som vi har haft svårt att utvisa. De enda som har lämnat landet är de som har gjort det frivilligt. Regeringen har inte lyckats verkställa en enda utvisning av de individer som utgör ett terrorhot mot vårt land. Och om vi väl lyckas utvisa de här individerna kan de komma tillbaka till och hävda att de har flyktingskäl och då undgå straffansvar för att de trotsar återreseförbudet. Det här är alltså ett totalt tandlöst förslag från regeringens sida, och det är ett tydligt exempel bland många. Det handlar ju inte bara om detta utan också om tidigare förslag som vi har debatterat i den här kammaren, exempelvis resa i terrorismsyfte. Regeringen gjorde så att det inte var straffbart att resa till sitt hemland, det vill säga att om man var medborgare i eller kunde man resa och undgå straffansvar för resa till terroristorganisationer. Den luckan åtgärdade sedan regeringen , efter påtryckningar från EU. Men i det här läget har man fortfarande byggt in stora luckor i lagstiftningen som gör att ingen kommer att möta ett straffansvar om man återvänder till . I det här avseendet är jag lite förvånad över att står ensamma bakom förslaget att ta bort den skrivningen i lagförslaget. Om man utvisas från behöver man inte återvända till om man är exempelvis flykting. Det finns väldigt många länder att välja på och resa till i så fall. Men ska inte vara ett av de länder som någon ska kunna återvända till och undgå straffansvar. Det är bestämda uppfattning att det här måste åtgärdas, och vi tror också att det kommer att åtgärdas. Men är det endast som lyfter just den här aspekten i förslaget. Det är den reservation, fru talman, som jag också vill yrka bifall till. Det handlar om straffansvar. Jag yrkar alltså bifall till reservation nummer 7 under punkt 6. Ledamoten slår sig för bröstet och säger att inte anser att är en högerextrem säkerhetsrisk. Det må vara hänt; det är ett korrekt uttalande. Vad jag säger är att ni är ett högerextremt parti med rötterna i nazismen. Jag skulle egentligen vilja ställa en fråga till ledamoten: inte rötter djupt förankrade i Bevara svenskt? Är inte rötter djupt förankrade i den svenska nynazistiska myllan från ? Alla de som hävdar detta och all den dokumentation som existerar - allt bild- och filmmaterial, alla ljudfiler och alla dokument som forskningen kan leverera - är det falsarier för ? Eller är ni sprungna ur den högerextrema miljön? Kommer ni därifrån? Det skulle jag gärna vilja ha ett svar på från ledamoten. Ja eller nej? Om ni kommer någon annanstans ifrån vore det bra att få reda på det. Det här kallas för whitewashing, och det är precis på samma sätt som ni desperat försöker tvätta bort era Rysslandskopplingar med anledning av det som händer i . Ni har desperat, , försökt tvätta bort ert nynazistiska förflutna. Det kommer ni inte att lyckas med. Vi kommer att påminna folket om det här. Ni är högerextrema, och ni har inte blivit bättre. ser vi till och med en radikalisering åsiktsmässigt på många sätt hos . Det kan bli en svår gir för mig. Men jag kände ändå att jag var tvungen att markera i talarstolen, även om min markering mot det påstående som tidigare gjordes var utanför ärendet. Jag tycker också att det gör är lite löjeväckande. I sitt förra anförande i talarstolen hyllade han Socialdemokraterna för att man har uteslutit extrema krafter ur sitt eget parti och , som det kanske blir vid det här tillfället. Sedan anklagar han för att vara en del av en högerextrem miljö som bör hålla ögonen på - en egen uppfattning från - och gör en koppling till rötter. Jag tycker att det blir lite löjeväckande. Prata gärna om den politik som bedriver i riksdag i stället för att komma med falska påståenden om vilken miljö vi anses tillhöra enligt Säkerhetspolisen eller med falska påståenden över huvud taget! Det här ärendet rör just kvalificerad säkerhet. Det är väldigt många individer i vårt land som utgör ett säkerhetshot, och det är en fråga som man bör ta på allvar. Som svar på frågan: Det finns ingen anledning för mig att förneka någonting som har hänt i mitt partis historia. Även politiska beslut som är fattade får jag givetvis stå för; det är ingenting konstigt med det. Vad gäller mitt eget engagemang tycker jag dock att det är mer intressant att diskutera de som jag har varit engagerad i partiet, de beslut som vårt politiska parti har fattat och den politik som vi har utvecklat. Den har visat på en stor stabilitet, inte minst när det kommer till just invandring och mångkultur. Det var givetvis av en anledning jag angrep just detta. De nio imamer som regeringen har haft så svårt att utvisa har förstås en koppling till just en ansvarslös invandringspolitik. De extrema miljöer som de här idéerna har frodats i, det vill säga moskéer, har haft generösa bidrag från staten i syfte att främja en mångkulturell utveckling i vårt land. Det är där vi har sett den största tillväxten av individer som har både vilja och förmåga att begå terrorattentat i , och det är ingen vild gissning att det är kopplat till invandring och en mångkulturell politisk agenda. Tvärtom borde inte minst det ärende som vi diskuterar här, om kvalificerade säkerhetsärenden, individer som ska utvisas och utlänningar i vårt land, vara ett tydligt tecken på att just så är fallet. Den här debatten behöver sättas i ett större perspektiv. Enligt despot är flera riksdagsledamöter i den svenska styrda av PKK. Detta är något som självklart inte stämmer men som den turkiska regeringen nu sprider i medierna i - medier som är starkt kontrollerade av regeringen. Det här sker för att motsätter sig Natoansökan. kräver att personer som han anser är terrorister ska utvisas till , men det är inte terrorister och våldsbejakande extremister som anser är terrorister. Det är kurder. Den lag som vi debatterar och som ska utvidgas är den lag som använder för att utvisa kurder till . Det är kurder som riskerar att fängslas och torteras när de kommer till - kurder som har slagits för, engagerat sig i, skrivit om och debatterat kurdernas situation i världen. Jag vill att ni alla ska vara medvetna om att utvisar kurder och att det har skett 38 utvisningar . Dessa utvisningar har skett enligt den lag som vi debatterar . Jag vill vara tydlig med att det utrikesminister säger inte ska ske, alltså att kurder utvisas för att vill det, redan sker. Samarbetet mellan och turkiska MIT är gott, och med den ordning som har för att utvisa enligt lagen om särskild utlänningskontroll kan vi omöjligen kontrollera att det inte är underrättelse som ligger till grund för dessa utvisningar. Det är därför är så pass kritiskt till den lag vi debatterar : Det finns ingen möjlighet att kontrollera varför personer med framför allt kurdisk bakgrund blir utvisade. Det har sagt angående Natomedlemskapet - att andra länder kommer att kontrollera säkerhetspolitik - har redan blivit sanning, . Är detta någonting som socialdemokrater och moderater är stolta över? Den socialdemokratiske ledamot som deltar i den här debatten säger inte heller ett ord om hur den här lagen faktiskt fungerar. I stället för att debattera den lag vi ska fatta beslut om lägger man på att gå igenom olika partiers historiska bakgrund. Det är extremt anmärkningsvärt. Det här kommer att ta , för detta är en viktig och komplicerad fråga - och det är uppenbart att regeringen duckar för hur svår den här lagstiftningen faktiskt är. Enligt lagen får en utlänning utvisas ur landet om det är särskilt påkallat med hänsyn till rikets säkerhet eller om det befaras att personen kommer att begå eller medverka till terroristbrott. Det är Säkerhetspolisen som bedömer om en person kan anses vara en säkerhetsrisk enligt LSU och ansöker om utvisning av personen hos . Om beslut överklagas ska verket lämna över ärendet till Migrationsöverdomstolen. Migrationsöverdomstolen ska sedan tillsammans med ett eget yttrande lämna över ärendet till regeringen, som är högsta beslutande instans. Ingen annan lagstiftning fungerar på det här sättet, men LSU fungerar så att regeringen är högsta instans. Dessvärre får eller Migrationsöverdomstolen inte ta del av allt det underlag som tar fram i ärendet. Det leder till ett underskott på information som kan vara mycket negativt för den utvisningshotade personen, eftersom myndigheten och domstolen blir helt beroende av Säpos bedömning. Det här sättet att låta regeringen vara överdomstol och åklagare utan skyldighet att redovisa sin bevisning gör att rättssäkerheten brister. Enskilda har nämligen inte rätt till ett tvåpartsförfarande med prövning av sitt utvisningsärende inför domstol. står nu inför en enorm förändring i och med sin ansökan till Nato. Jag behöver inte nämna kritik mot Nato; den är alla medvetna om. Men jag kan konstatera att det som har förvarnat om, nämligen att vi lägger säkerhetspolitik i andra länders händer, har blivit sanning. Kurder i är just nu livrädda för att den socialdemokratiska regeringen ska utvisa dem till . utvisas kurder, och det är regeringen som är högsta domstol. ska lagen som möjliggör utvisning av kurder utvidgas. Detta är kritik som måste lyftas. har ingen utvisningshotad person vunnit en process enligt lagen om särskild utlänningskontroll. Problemet är att det är i princip omöjligt för en utvisningshotad person att försvara sig mot de anklagelser som framförs. Beviskraven i LSU är mycket låga jämfört med brottmålsprocessens krav att något ska bevisas bortom rimligt tvivel. har lämnat in en kravlista för att ett svenskt medlemskap i ska godkännas. Landet vill se säkerhetsgarantier och samarbete med i kampen mot terrorism. kravlista är känd och väntad. Han vill tysta röst för demokrati och för kurdernas rättigheter både i och utanför . Han vill fördjupa underrättelsesamarbetet mellan och för att få fler politiska motståndare som har sökt skydd här i vårt land utlämnade. Han vill även upphäva det vapenembargo som vi i i full enighet införde när bombade kurdiska hem i nordöstra 2019 - och som det nu visar sig att inte har följt. Man har inte följt vapenembargot. Vilka är då ett säkerhetshot? Vilka kan vara terrorister? Enligt är det PKK, som också är uppskrivna på EU:s terrorlista, men även YPG - den kurdiska styrka som såg till att IS kunde besegras. Det är extremt flytande gränser kring vilka grupper som anses vara terrorister i vilka länder. I har ministrar och partiledare träffat ledare från YPG. Ett av krav är att det svenska stödet för YPG ska avslutas. Detta visar att turkisk inrikespolitik har blivit inrikespolitik när vi i justitieutskottet debatterar här . Det påverkar i hög grad människors mänskliga rättigheter - något som ledare har liten respekt för. Jag vill också koppla samman debatten om lagen om särskild utlänningskontroll med den debatt som äger rum direkt efter denna och som handlar om förslaget om en samlad straffrättslig terrorismlagstiftning. Där försöker återigen definiera vad en terrororganisation är - något som kommer att misslyckas i och med det nya förslaget till lagstiftning, vilket antagligen kommer att utnyttjas av sådana som . Folkens demokratiska parti, HDP, i är ett prokurdiskt parti som är representerade i . I valet fick partiet av rösterna och är det parti som fick flest röster bland turkiska medborgare bosatta i . Enligt är alla som engagerar sig i HDP terrorister - apropå definitionen av vilka som är terrorister och inte. Det är personer som på olika sätt är knutna till HDP som vill ska utvisas till , som alltså är ett land där partiledare sitter fängslad för sin kritik mot den turkiska regeringen och särskilt mot . för mänskliga rättigheter anser att har överträtt artikel 13 i konventionen i och med gripandet av partiledare. Kurder i som engagerat sig i HDP, gått på en prokurdisk demonstration eller lyft kritik mot eller frågan om kurdernas mänskliga rättigheter utvisas från till andra länder utan att kunna överklaga processen i svensk domstol. Det här är såklart någonting som applåderar. Det måste vi vara medvetna om. Regeringens förslag om den nya lagen om särskild kontroll av vissa utlänningar innehåller några delar som kan ställa sig bakom. Vi är positiva till alla förslag om ökad muntlig handläggning och stärkt dokumentation eftersom det förbättrar rättssäkerheten. Dessvärre innehåller förslaget flera delar som vi är högst tveksamma till och som inte borde genomföras. Det handlar om insatsordningen där vi tidigare när vi har debatterat den här lagen har föreslagit ett tilläggsdirektiv till den då pågående utredningen i syfte att se över möjligheten att flytta beslutanderätten om utvisningsärenden till förvaltningsdomstolarna. Resten av kritiken mot förslaget hänvisar jag till riksdagsmotion och till propositionen som vi debatterar , för det finns mer att vara mycket kritisk mot. ser en stor risk för att tillämpningen av den nya lagen blir oförutsägbar och godtycklig. Fler människor riskerar att utvisas på ytterst oklara grunder där beslutet baseras på om någon kan antas göra sig skyldig till ett terroristbrott. Det utvidgade tillämpningsområdet i kombination med att regeringen föreslår bredare möjligheter för myndigheter att använda sig av både vanliga och hemliga tvångsmedel ökar risken avsevärt för att människor utsätts för integritetskränkande tvångsmedelsanvändning. Bland annat föreslås hemlig dataavläsning få användas enligt den nya lagen. Vi måste skydda oss från despoter som . Vi får inte vara naiva inför kurdernas utsatthet, och vi kan inte stifta lagar som gör att rättssäkerheten blir ytterst liten. Jag yrkar avslag på propositionen och på reservation 1 och även på reservationerna med falsk majoritet, alltså 5, 10, 11, 12 och 13. Jag ber om ursäkt för att jag drog över talartiden. Som dagens tre debatter visar finns det ett reellt hot mot vad gäller terror. Det har också länge funnits ett behov av en förändring vad gäller lagens möjligheter för personer som utgör ett hot mot . Regeringen har lämnat ett förslag på en ny överskådlig reglering när det gäller de utlänningar som utgör kvalificerade hot mot säkerhet. står i huvudsak bakom de förslag som regeringen lämnar men anser att det är viktigt att påpeka att flera av förslagen är sådana som kommer som en följd av överenskommelsen mot terrorism som ingicks , det vill säga . Det är anmärkningsvärt att denna inte har blivit genomförd i sin helhet . Detsamma gäller överenskommelsen . Det finns skäl att ifrågasätta vilken kraft regeringen verkligen ägnar åt bekämpandet av terrorism och extremism i . Tidsaspekten är intressant, och den hör till debatten. Vi har haft många stickspår här . Regeringens företrädare i debatten borde kanske reflektera över varför det har tagit innan vi kommit fram till beslut. Även om det är bra att straffskalan för brott mot anmälningsskyldigheten är högre i den nya lagen jämfört med i lagen om särskild utlänningskontroll anser vi att ytterligare skärpningar behövs. Dessutom ifrågasätter vi om dessa förändringar kommer att få tillräckligt genomslag i praktiken med tanke på att straffminimum för samtliga typer av brott enligt normalgraden börjar vid fängelseminimum, det vill säga 14 dagars fängelse. anser att straffskalan för den som hjälper en utvisad person att olovligen ta sig in i ska vara högre än regeringens förslag. Precis som påpekar i sitt remissvar är den nu föreslagna straffskalan densamma som för människosmuggling men lägre än den för grov människosmuggling. anser att det självfallet ska anses som ett grövre brott att hjälpa någon som är utvisad enligt den nu föreslagna lagen tillbaka in i landet, särskilt om de som döms enligt den är säkerhetshot, än att hjälpa någon annan in i landet. Det bör i detta sammanhang påpekas att människosmuggling av normalgraden i huvudsak träffar den som gör detta av barmhärtighetsskäl. Om brottet sker i organiserad form eller mot betalning ska det bedömas som grovt och en betydligt mer kännbar straffskala blir tillämplig. Vi anser att en liknande bedömning ska ske kring den som hjälper utvisade att återvända till . Att hjälpa en person som bedömts vara ett säkerhetshot mot är ett allvarligt brott, vilket bör framgå i straffskalan för brottet. Vi anser därför att straffen ska skärpas, som brott som sker i organiserad form eller mot betalning alltid ska anses som grova. Utifrån den bakgrunden yrkar jag bifall till reservation 6. Säkerhetspolisen konstaterar i sitt remissvar att om de endast får omhänderta kommunikationsutrustning i kommer effekten av lagändringen att bli försumbar. Det anser vi kristdemokrater vara en klok synpunkt. Det räcker inte att lagen ändras, utan den måste också ändras på ett sådant sätt att den får effekt. Säkerhetspolisen måste få tillgång till kommunikationsutrustning för att hinna gå igenom utrustningen och anser att är en rimligare tidsrymd. Vi delar den slutsatsen. gör också en annan bedömning än både regeringen och utredaren gällande elektronisk övervakning av personer som inte kan utvisas trots att de bedöms vara ett hot mot rikets säkerhet. Vi anser att alla möjligheter att kontrollera den som utgör ett säkerhetshot ska finnas och att elektronisk övervakning bör ingå i den verktygslåda som rättsväsendet har till sitt förfogande för att övervaka personer som hotar rikets säkerhet. Den här åsikten delar en majoritet i utskottet som ställer sig bakom ett tillkännagivande gällande tvångsmedel och som går i linje med de åsikter som vi kristdemokrater har. En viktig faktor för att verkställa utvisningar av säkerhetshot är diplomatiska garantier från länderna som de utvisas till för att kunna säkerställa att verkställighetshinder inte längre finns. Diplomatiska garantier kan antingen ingås i varje enskilt fall, eller så går det att göra som och ingå generella avtal med länder. Det skulle undanröja verkställighetshinder och innebära att fler säkerhetshot kunde utvisas. Diplomatiska garantier är också viktigt för att kunna hålla utlänningar i förvar. menar regeringen att det inte är möjligt att förvarshålla personer i väntan på diplomatiska garantier. Denna ordning behöver förändras och diplomatiska garantier ingå bland de nödvändiga handlingar som innebär att utlänningar kan hållas i förvar . Även här riktar en majoritet i utskottet ett tillkännagivande till regeringen i linje med den åsikt som vi framför. Det är viktigt att rättssystem kan agera mer kraftfullt mot de personer som utgör ett säkerhetshot mot landets säkerhet. Regeringens proposition tog att ta fram. Den innebär steg i rätt riktning, men som debatten har visat behöver ytterligare åtgärder genomföras. Därför står jag bakom de yrkanden och reservationer som vi kristdemokrater har gjort i det här betänkandet och de tillkännagivanden som utskottets hantering har lett fram till, men jag yrkar som sagt bifall endast till reservation 6. Jag glömde att i mitt anförande redogöra för de reservationer som finns under punkt 6. har en reservation och M, KD och L har en reservation. Det är inte så att är av en annan mening än M, KD och L under punkt 6 när det gäller att just att hjälpa en person som bedöms vara ett säkerhetshot alltid ska ses som ett allvarligt brott och att brott som sker i organiserad form eller mot betalning alltid ska ses som grova. Tvärtom finner vi sympati för den skrivningen och den delen av reservationen. Det gick dock inte att samskriva våra respektive reservationer, för vi berör olika delar när det gäller just straffansvar. Jag redogjorde lite grann i mitt anförande för hålet i lagstiftningen, som vi sverigedemokrater ser det, nämligen att den som lyckats utvisas på grund av att den utgör ett terrorhot mot inte möter ett straffansvar om den kommer tillbaka till och hävdar att den är här av flyktingskäl. Vi vill att den skrivningen ska tas bort, för vi menar att den utgör ett större problem i sammanhanget än de saker som lyfts upp i reservationen från M, KD och L. Vår ambition var en samskrivning, men vi kunde inte nå en samskrivning. Vad är det i reservation, om att ta bort den delen i lagen som handlar om att man inte ska möta straffansvar om man återvänder till när man utgör ett terrorhot, som möter ett motstånd hos ? Ledamoten återger faktiskt arbetet korrekt. Vi hade i utskottsbehandlingen en diskussion om en samskrivning. Det som hände var att förslaget till samskrivning kom ganska sent i processen, och vi var många partier. Jag kan väl uttrycka det så här: För oss kristdemokrater är det viktigt att flyktaspekten finns med och att överväga det. Jag stänger inte dörren för att titta på aspekten. Men det kom väldigt sent i utskottsprocessen. Vi delar grundåsikten: Utgör man ett säkerhetshot ska man inte återvända till . Men det handlar om att se att man verkligen täcker in det här. Situationen kan ju ha ändrats utifrån en flyktaspekt. Mitt svar till är: Vi är villiga att titta på den här saken och återkomma. Vi har inte stängt dörren för en förändring. Jag hade inte någon uppfattning om att det var helt omöjligt att hitta någon form av framkomlig gemensam väg med , men jag ville ta tillfället i akt att förklara varför vi inte ställer oss bakom reservation 6 under punkt 6 utan har en egen reservation. Vi skulle givetvis ha haft ett särskilt yttrande i den delen i betänkandet. Då hade det blivit snyggare, och då hade vi sluppit detta replikskifte. Men jag passade även på att ställa frågan om det var en omöjlig väg, eftersom vi inte nådde en samskrivning i den delen. För del är det glasklart. Har vi lyckats utvisa personer som utgör ett terrorhot mot ska de möta ett straffansvar om de väljer att återvända till , alldeles oavsett vilka skäl de hävdar att de har för att komma tillbaka till . Den ståndpunkten står vi fast vid. Den har vi i vår reservation.