bet · H901FöU4 · 2022-02-18 00:00:00 — Utskottet underströk också betydelsen av en kontrollstation 2023 som kan utvärdera om förstärkningen och kostnadsutvecklingen är i fas enligt beslut om inriktning och ekonomisk ram för totalförsvaret. Utskottet anförde att även har förutsättningar att styra materielanskaffningar långsiktigt och strategiskt genom de tolvåriga investeringsplanerna för Försvarsmaktens materiel. Regeringen framhöll i totalförsvarspropositionen vikten av att Försvarsmakten och övriga myndigheter arbetar utifrån principen om utformning i enlighet med avdelad ekonomi, det som på engelska benämns design to cost. I Försvarsmaktens regleringsbrev har regeringen gett myndigheten i uppdrag att utgå från denna princip i sin planering. I uppdraget anges att eventuella fördyringar i första hand ska få konsekvenser inom de områden där de uppstår och att konsekvenser av eventuella omprioriteringar ska återredovisas till regeringen. Det innebär att anskaffningen av materiel såväl som förbandsverksamheten måste anpassas efter tillgängliga medel, t.ex. när det kommer till volym och kravspecifikationer. Om det uppstår fördyringar bör omprioritering i första hand ske inom berört materielprojekt eller inom ramen för berörd verksamhet. När det gäller objektsramar ansåg utskottet i sin behandling av budgeten att de tvååriga objektsramar för stridsflygförmågan och undervattensförmågan som regeringen hade redovisat i budgetpropositionen omöjliggjorde en övergripande uppföljning och styrning för på ett område som omsätter mer än . För att öka transparensen och möjligheterna att följa upp dessa två väsentliga säkerhetsintressen ansåg utskottet att regeringen ska föreslå objektsramar för fastställande av fram till slutleverans. beslutade i enlighet med utskottets förslag att rikta ett tillkännagivande till regeringen i frågan (bet. 2021/22:FöU1, rskr. 2021/22:94). Det säkerhetspolitiska läget i närområde har försämrats. behöver utveckla arbetet med att stärka arméstridskrafternas operativa förmåga. Utskottet välkomnar granskning och ser med oro på att brister i regeringens och Försvarsmaktens arbete ledde till att förbanden inte utvecklades på ett ändamålsenligt sätt –2020, att deras möjligheter att lösa sina uppgifter i krig begränsades och att det fortfarande råder oklarhet kring hur förbanden ska utformas med personal och materiel för att möta en kvalificerad motståndare. Utskottet lägger stor vikt vid att de åtgärder som regeringen nu har vidtagit, bl.a. när det gäller ökad tydlighet i fråga om mål och ekonomi, får genomslag och noterar även att regeringen avser att följa arbetet inom Försvarsmakten kontinuerligt. Utskottet delar också regeringens och bedömning om betydelsen av förutsägbarhet för förbandsproduktionen och att det behövs en tydligare långsiktighet i planeringen. Liksom i behandlingen av totalförsvarspropositionen vill utskottet betona att uppbyggnaden av försvaret kräver en god kostnadskontroll, spårbarhet och uppföljning. Det är fortfarande angeläget att säkerställa att både Försvarsmakten och har väl fungerande metoder för ekonomisk styrning, planering och uppföljning. Utskottet betonar också vikten av att inrätta den nya utvärderingsmyndigheten för totalförsvaret , vilket stärker möjligheterna till uppföljning och utvärdering av verksamheten. Utskottet lägger alltjämt vikt vid att förbättringsarbetet när det gäller förmågebedömningar inom totalförsvarets olika områden fortskrider så att fortsättningsvis kan få en samlad uppföljning och bedömning av måluppfyllelsen. Utskottet kommer att fortsätta följa regeringens uppföljning av investeringsplanerna i budgetpropositionen. konstaterar att svenska internationella insatser konkurrerar med förbandsproduktion. När utskottet behandlade regeringens proposition om fortsatt svenskt deltagande i den militära insatsen för stärkt säkerhet i påminde utskottet om att regeringen i totalförsvarspropositionen hade uttryckt att deltagandet i internationella militära insatser bör utgå från de resurser och förmågor som utvecklas inom ramen för Försvarsmaktens förmåga att försvara mot väpnat angrepp. Utskottet vidhåller denna uppfattning men noterar att regeringen i budgetpropositionen bedömer att deltagandet i insatserna varit positivt för vår nationella förmåga då det bidragit till Försvarsmaktens förmåga att samverka med andra länder i en multinationell kontext och inom ramen för en skarp operationsmiljö. En av slutsatser är att fördyrande kostnader inom de väsentliga säkerhetsintressena E och den nya generationens ubåt (A26) trängt undan andra materielprojekt och att detta haft konsekvenser för arméstridskrafterna. Utskottet noterar att regeringen hänvisar till att man exempelvis i regleringsbrevet lagt in skrivningar om avdelad ekonomi och att fördyringar i första hand ska få konsekvenser inom de områden där de uppstår. Utskottet noterar vidare att Försvarsmakten i sitt budgetunderlag bekräftat att regeringens beslut är avvägda mot tilldelade medel och att de justeringar som skedde inom ramen för det kompletterande budgetunderlaget inte medförde någon förändring vad avser den övergripande operativa bedömningen. Utskottet utgår ifrån att regeringen återkommer med en utvecklad redovisning av objektsramarna i enlighet med tillkännagivande. Utskottet är fortfarande positivt till utredningen om materielförsörjningsstrategin för det militära försvaret. Med utgångspunkt i den helhet som materielförsörjningen, försvarsindustrins villkor och exportens betydelse utgör finner utskottet inte skäl att föregripa utredningens förslag. Med hänvisning till ovanstående avstyrks samtliga motionsyrkanden inom området. Utskottet föreslår även att skrivelsen läggs till handlingarna. Försvarsmaktens måluppfyllnad, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och Per (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4352 av Per m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2. har i rapporten bygga nationell försvarsförmåga – statens arbete med att stärka arméstridskrafterna (RiR 2021/22:63) riktat kritik mot både regeringen och Försvarsmakten på ett antal områden. I granskningen framkommer bl.a. att internationella insatser konkurrerar med förbandsproduktion. Detta är mycket allvarligt eftersom försvarsförmåga behöver byggas upp omgående. Regeringen behöver se till att det råder balans mellan internationella insatser och förbandsproduktion och att inte de internationella insatserna konkurrerar med förbandsproduktionen. Regeringen uttrycker i sitt svar i skrivelsen att ”principen om utformning i enlighet med avdelad ekonomi” ska gälla för Försvarsmakten. Vi menar att principen ”målet, försvarsförmågan, är bestämt och försvarsanslaget anpassas efter detta” bör gälla, i enlighet med vår totalförsvarsmotion (mot. 2021/22:2531). Eftersom den rådande säkerhetsordningen i ifrågasätts är det mycket viktigt att den svenska försvarsförmågan prioriteras och stärks. Totalförsvaret har saknat resurser för att möta sina uppgifter och detta får inte upprepas. Regeringen bör därför se till att så inte sker och att Försvarsmakten först och främst når upp till de mål som beslutat om. Materielförsörjning, punkt 2 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4370 av m.fl. (M, KD) yrkande 1. pågår en utredning för att ta fram förslag på en ny materielförsörjningsstrategi för det militära försvaret. Utredningen har bl.a. i uppdrag att analysera statens åtaganden avseende de väsentliga säkerhetsintressena. Vi anser däremot att det hade behövts en bredare ansats med en kombinerad materiel- och försvarsindustristrategi för att ta ett helhetsgrepp på hanteringen av de väsentliga säkerhetsintressena (VSI). Kostnaderna som VSI:erna genererar är inte bara kopplade till försvarets materielförsörjning utan har också bredare industripolitiska implikationer. Det kan t.ex. handla om möjligheten att exportera svenskproducerade plattformar som stridsflygplan, ubåtar och ytstridsfartyg till andra länder. En fungerande materielförsörjning är en central funktion för att armén ska kunna genomföra sina uppgifter. Regeringen bör därför ge materielförsörjningsutredningen ett tilläggsuppdrag att även ta fram en försvarsindustristrategi som hänger samman med den nya materielförsörjningsstrategin. Materielinventering, punkt 3 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4370 av m.fl. (M, KD) yrkande 3. Trots återkommande satsningar på basplattan där materiel som ammunition, personlig utrustning och standardfordon ingår, finns fortfarande stora brister. Det är oroväckande att kunskapen om exakt vad för materiel som finns, var den finns och status på den är bristfällig. Utifrån behovet av att skapa operativ förmåga här och måste denna problematik åtgärdas. I utredningen om Försvarsmaktens långsiktiga materielbehov understryks att behovs‑, tillgångs- och differensredovisningen av materiel bör stärkas. pekar i sin rapport på att det varit dålig kunskap om utgångsläget samt att det funnits problem i materielförsörjningen på förbanden. Därför anser vi att det bör tillsättas en utredning som gör en inventering av situationen vad gäller gäller mängdmateriel och som ger förslag på hur behovs‑, tillgångs- och differensredovisningen för materiel kan stärkas. Även ansvarsfördelningen avseende materieltillgången bör tydliggöras. Styrning och kontroll, punkt 4 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4370 av m.fl. (M, KD) yrkande 2 och 2021/22:4357 av m.fl. (L) yrkandena 1–3 och 2021/22:4364 av m.fl. (C). Försvarsberedningen har pekat på vikten av att Försvarsmakten och övriga myndigheter i det militära försvaret arbetar utifrån principen om utformning inom ekonomisk ram (design to cost). Det innebär att anskaffning av såväl materiel som förbandsverksamheten måste anpassas efter tillgängliga medel, t.ex. när det kommer till volym och kravspecifikationer. Försvarsberedningen föreslår att om fördyringar uppstår ska omprioritering i första hand ske inom ramen för berörd verksamhet eller inom berört materielprojekt, t.ex. genom anpassning av kraven. Regeringen bör därför framgent använda design to cost vid upphandling av större materielprojekt för att skapa större förutsägbarhet och minimera oförutsedda undanträngningseffekter. Styrning och kontroll, punkt 4 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4364 av m.fl. (C) och 2021/22:4357 av m.fl. (L) yrkandena 1–3 och 2021/22:4370 av m.fl. (M, KD) yrkande 2. Regeringen behöver utveckla styrningen av Försvarsmakten så att beslutad förbandsproduktion och utveckling av arméstridskrafterna inte påverkas negativt av hanteringen av projekt som utgör väsentliga säkerhetsintressen. skriver ”att regeringens styrning i vissa delar inte varit tillräckligt tydlig då regeringen inte uttryckligen efterfrågat brigader som krigsförband”. Och vidare: ”Om regeringen tydligt hade efterfrågat brigader hade Försvarsmaktens arbete blivit mer effektivt, och kostnader förknippade med att bataljonerna var och en behöver förmågor som inom brigaden skulle vara delade hade kunnat undvikas.” Ytterligare en allvarlig kritik som för fram är att fördyrande kostnader inom de väsentliga säkerhetsintressena E och den nya generationens ubåt (A26) har trängt undan andra materielprojekt och att detta påverkat inte minst arméstridskrafterna. Även om också konstaterar att dessa var svåra att spara in på. Utifrån detta ger regeringen två rekommendationer, dels att sätta tydliga och uppföljningsbara mål, dels att säkerställa att projekt som utgör väsentliga säkerhetsintressen inte tvingar Försvarsmakten till kortsiktiga omprioriteringar. Några av de åtgärder som regeringen vidtagit är bra. Regeringen hänvisar exempelvis till att man i regleringsbrevet (dvs. innan lämnade sin granskningsrapport) har lagt in skrivningar om avdelad ekonomi och att fördyringar i första hand ska få konsekvenser inom de områden där de uppstår. Detta är bra men regeringens åtgärder är inte tillräckliga. Regeringen anför i skrivelsen att man i investeringsplanen i budgetpropositionen inför objektsramar för stridsflygs- och undervattensförmågorna. Tyvärr nämner regeringen inte att man har begränsat åren för vilka detta är redovisat, vilket påverkar användbarheten och uppföljningsspårbarheten. Regeringen har också fått ett tillkännagivande riktat till sig om att man behöver föreslå ramar för hur mycket statens investeringar i stridsflygs- och undervattensförmågorna får kosta alla år fram till slutleverans. Först när detta är gjort kan långsiktighet uppnås och förutsättningarna sägas finnas för det som skriver om att styrningen behöver utvecklas så att beslutad förbandsproduktion och utveckling av arméstridskrafterna inte påverkas negativt av hanteringen av projekt som utgör väsentliga säkerhetsintressen. Det är även oroande för det försvarsbeslut som gäller nu och de prioriteringar som görs i det av arméstridskrafternas utveckling att regeringen inte är tydlig med de långsiktiga kostnadsuppskattningarna för de väsentliga säkerhetsintressena eftersom det redan nu går att ana att fördyringar kommer att uppstå inom dessa kommande år. För att inte än en gång, vid utgången av 2025, ska behöva konstatera att arméstridskrafterna fått stå tillbaka på grund av kostnadsfördyringar inom strids- och ubåtsförmågorna behöver regeringen tydligare förhålla sig till både rekommendationer och tillkännagivande. Styrning och kontroll, punkt 4 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4357 av m.fl. (L) yrkandena 1–3 och 2021/22:4364 av m.fl. (C) och 2021/22:4370 av m.fl. (M, KD) yrkande 2. Regeringen anför att man i Försvarsmaktens regleringsbrev bl.a. tydliggjort att myndighetens planering ska utgå från principen om utformning i enlighet med avdelad ekonomi. Eventuella fördyringar ska i första hand få konsekvenser inom de områden där de uppstår och konsekvenser av eventuella omprioriteringar ska återredovisas till regeringen. Om det uppstår fördyringar bör omprioritering i första hand ske inom berört materielprojekt eller inom ramen för berörd verksamhet. I syfte att öka graden av förutsägbarhet och transparens i den ekonomiska planeringen för de två mest resurskrävande materielområdena, stridsflygs- och undervattensförmåga, har regeringen i budgetpropositionen utvecklat redovisningen inom materielområdet genom att i investeringsplanen för anskaffning av försvarsmateriel redovisa objektsramar för dessa två materielområden. Sammantaget har regeringen genomfört flera åtgärder i linje med de rekommendationer som riktat till regeringen. Att regeringen i budgetpropositionen redovisat objektsramar för stridsflyg och undervattensförmåga är en sanning med modifikation. De presenterade objektsramarna avser endast för respektive materielprojekt trots att slutleverans av dem kommer att fortsätta . Objektsramarna bidrar därmed inte till kostnadskontroll . Om objektsramar ska ha effekt på kostnaderna för de s.k. väsentliga säkerhetsintressena måste de avse totalkostnaden fram till dess att slutleverans av materielen är genomförd. redovisade regeringen att kostnaden för utveckling av ubåt A26 nästan fördubblats och stigit med . Eftersom slutleverans av ubåten bedöms ske först mot slutet av innevarande decennium kan det antas att detta överskridande kommer att följas av flera. Regeringen anför att överskridanden ska hanteras inom avdelad ekonomi, dvs. inom det materielprojekt där överskridandet skett eller den verksamhet som projektet berör. Regeringen har dock inte förmått att redovisa för hur t.ex. det senaste överskridandet om hämtats hem inom projektet eller för den delen marinens verksamhet. Sammantaget finns det flera indikationer på att de åtgärder som regeringen vidtagit är otillräckliga. Regeringen måste därför till ange objektsramar för de väsentliga säkerhetsintressena som avser den totala kostnaden intill dess att slutleverans skett. Vidare måste regeringen för redovisa hur överskridanden omhändertagits inom berört materielprojekt eller berörd verksamhet. Det senare bör göras i samband med att varje överskridande offentliggörs. I det av 2020 fattade inriktningsbeslutet för totalförsvaret angavs att en anslagsfinansierad myndighet för uppföljning och kontroll av totalförsvaret skulle inrättas senast vid utgången av 2022. redovisades betänkandet från den särskilda utredaren som haft till uppdrag att föreslå hur en sådan myndighet ska kunna etableras. Regeringen bör nu omgående redovisa för hur arbetet fortskrider så att denna myndighet kan etableras . Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2021/22:63 om att bygga nationell försvarsförmåga – statens arbete med att stärka arméstridskrafterna. 2021/22:4352 av Per m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att prioritera förbandsproduktion framför internationella insatser och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Försvarsmakten ska utgå från principen om utformning i enlighet med uppdrag och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4357 av m.fl. (L): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska ange till objektsramar för de väsentliga säkerhetsintressena som avser den totala kostnaden till dess att slutleverans skett, och detta tillkännager för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska redovisa för hur överskridanden omhändertagits inom berört materielprojekt eller berörd verksamhet och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen för bör redovisa det fortsatta arbetet för att etablera en anslagsfinansierad myndighet för uppföljning och kontroll av totalförsvaret senast vid utgången av 2022 och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4364 av m.fl. (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen behöver utveckla styrningen av Försvarsmakten så att beslutad förbandsproduktion och utveckling av arméstridskrafterna inte påverkas negativt av hanteringen av projekt som utgör väsentliga säkerhetsintressen, och detta tillkännager för regeringen. 2021/22:4370 av m.fl. (M, KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett tilläggsuppdrag till materielförsörjningsutredningen att även ta fram en försvarsindustristrategi och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att använda principen om ”design to cost” vid större upphandlingar av materiel och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning som ger förslag på hur behovs-, tillgångs- och differensredovisningen för materiel kan stärkas och tillkännager detta för regeringen.