bet · H901SkU13 · 2022-03-10 00:00:00 — Civilsamhället har ett egenvärde och ska inte ses som ett redskap för politiker och den offentliga makten att genomdriva sina politiska ambitioner. Civilsamhället har många kvaliteter som är viktiga i byggandet av ett gott samhälle. De insatser som enskilda personer och olika föreningar inom civilsamhället gör bidrar till att stärka det sociala kapitalet i samhället och har stor betydelse för t.ex. kunskapsutveckling, folkhälsa, demokrati och kulturarvets bevarande. I finns det många aktörer inom civilsamhället som tar emot offentligfinansierat stöd i form av olika bidrag från staten, kommunerna och andra aktörer. har olika former av ekonomiskt stöd såsom gåvor från enskilda stor betydelse för viktiga verksamheter som drivs ideellt. Vi är positiva till att gåvoskatteavdraget återinfördes , och genom det gemensamma budgetförslaget med och som antogs av införde vi en höjning av gåvoskatteavdraget . Vi anser att privatpersoners vilja att skänka pengar till konstruktiva aktörer inom civilsamhället bör uppmuntras. Avdraget kan bidra till att t.ex. organisationer som bekämpar folksjukdomar och stöttar samhällets svagaste har en chans att få ett starkare stöd via privata ekonomiska donationer. Regelverket för gåvoskatteavdraget undantar många allmännyttiga verksamheter genom att det krävs att gåvorna ska avse att främja social hjälpverksamhet eller vetenskaplig forskning. Det finns många typer av aktörer i civilsamhället som också bidrar med samhällsnytta men som inte omfattas av regelverket. Vi vill att regeringen utreder hur fler allmännyttiga ändamål kan omfattas av regelverket. Vidare anser vi att det skulle vara positivt om juridiska personer omfattades av gåvoskatteavdraget och anser att regeringen bör utreda detta. Utformningen av gåvoskatteavdraget är administrativt betungande och beloppsgränsen är för låg i förhållande till våra grannländer. I är t.ex. taket för beloppsgränsen betydligt högre. Vi menar att den positiva påverkan på civilsamhället skulle kunna bli större om taket höjdes. Vi vill att regeringen utreder hur taket för beloppsgränsen för skattereduktion för gåvor till ideell verksamhet kan höjas. Vi vill att regeringen utreder hur administration kring t.ex. gåvomottagarnas rapporteringsplikt och hantering av kontrolluppgifter till kan förenklas. Vi vill genomdriva ytterligare reformer för att stärka civilsamhällets oberoende och anser att gåvoskatteavdraget behöver vidareutvecklas för att underlätta för civilsamhällets aktörer att stå på egna ben ekonomiskt och på så vis kunna öka sitt oberoende. På detta sätt undviker man att civilsamhället blir alltför beroende av bidrag och allmosor från staten och därmed direkt eller indirekt styrs av staten. Regeringen bör vidta åtgärder i enlighet med det vi anfört ovan. Gåvor till ideell verksamhet, punkt 13 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3581 av m.fl. (C) yrkande 2 och 2021/22:3685 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 30 och 2021/22:2473 av i m.fl. (SD) yrkandena 1–5, 2021/22:2981 av (KD) yrkande 2, 2021/22:3374 av m.fl. (M) yrkande 6, 2021/22:3797 av Acko Ankarberg och (båda KD) yrkande 3, 2021/22:3908 av m.fl. (KD) yrkande 35, 2021/22:4009 av m.fl. (L) yrkande 4, 2021/22:4162 av m.fl. (KD) yrkandena 11 och 20, 2021/22:4202 av m.fl. (KD) yrkande 12, 2021/22:4214 av m.fl. (KD) yrkandena 14 och 15 samt 2021/22:4219 av m.fl. (KD) yrkande 19. Civilsamhället är viktigt för enskilda som kan få bidra till något ändamål man brinner för och för de som tar del av de verksamheter som anordnas. Vidare bidrar civilsamhället till gemenskap och föreningsvana, vilket är mycket betydelsefullt också på samhällsnivå. Varje människa måste få möjlighet att bidra efter förmåga och få förutsättningar att vara delaktig i samhällslivet. Det är därför viktigt att stöd till civilsamhället fördelas på ett sätt som gör att fler kan delta och att stödet fördelas jämställt. Civilsamhället är ofta snabbt på plats när det uppstår ett behov av organiserat samarbete mellan människor. Det har inte minst blivit tydligt under coronakrisen med bl.a. insatser för att hjälpa personer i riskgrupper att handla. För att ge civilsamhället bättre förutsättningar att bygga upp sin verksamhet och vara starkt även framöver bör regeringen utreda hur gåvoskatteavdraget skulle kunna breddas. Gåvor till ideell verksamhet, punkt 13 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3908 av m.fl. (KD) yrkande 35, 2021/22:4162 av m.fl. (KD) yrkandena 11 och 20, 2021/22:4202 av m.fl. (KD) yrkande 12, 2021/22:4214 av m.fl. (KD) yrkandena 14 och 15 samt 2021/22:4219 av m.fl. (KD) yrkande 19 och 2021/22:2473 av i m.fl. (SD) yrkandena 1–5, 2021/22:2981 av (KD) yrkande 2, 2021/22:3374 av m.fl. (M) yrkande 6, 2021/22:3581 av m.fl. (C) yrkande 2, 2021/22:3685 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 30, 2021/22:3797 av Acko Ankarberg och (båda KD) yrkande 3 och 2021/22:4009 av m.fl. (L) yrkande 4. Civilsamhället spelar en viktig roll i samhällsutvecklingen och därför behövs det åtgärder som skapar bättre förutsättningar för civilsamhället att fungera och utvecklas. Många viktiga verksamheter som t.ex. anordnar sommaraktiviteter för barn i ekonomiskt utsatta familjer, tar hand om flyktingar eller driver härbärgen för hemlösa bygger på människors frivilliga engagemang och gåvor. Alla regioner i landet behöver arbeta för den sociala ekonomins utveckling ur ett strategiskt perspektiv. För att värna det frivilliga engagemanget måste staten uppmuntra all form av hjälp. Skattereduktionen för gåvor är en konkret och tydlig åtgärd som många människor kan ta del av. Jag och mitt parti ser positivt på den utökning av gåvoskatteavdraget som gjordes i samband med att det gemensamma budgetförslaget från , antogs av . Det finns dock flera förbättringar av reformen som behöver göras och det är nu hög tid att göra dessa. Skattereduktionen bör breddas så att även företag ska vara berättigade till avdraget. Vidare bör fler organisationer omfattas. omfattas sociala ändamål och forskning. En utredning bör tillsättas i syfte att fler ändamål ska kunna omfattas. De frivilliga försvarsorganisationerna är ovärderliga för försvarsförmågan i hela landet i händelse av kris eller krig, men de har också i fredstid en avgörande betydelse för att stärka det breda säkerhetsarbetet, den folkliga förankringen och försvarsviljan i landet. För att underlätta deras arbete är det viktigt att frivilligorganisationerna får de förutsättningar som krävs för att de ska kunna fullfölja sitt högkvalitativa arbete. Veteranstödsorganisationer bör därför omfattas av skatteavdraget för gåvor till ideella organisationer. Målsättningen med svensk kulturpolitik bör vara att uppmuntra, stödja och underlätta alternativa finansieringsvägar för kultursektorn och för kulturarbetare. Nästa steg behöver tas i form av ytterligare skattemässiga incitament för icke-offentlig finansiering av kultursektorn. Även organisationer som t.ex. arbetar med miljö och klimat, djurskydd, hälsa och livsåskådning bör kunna omfattas . Utredningen bör också studera förutsättningarna för att sänka den gräns som finns för hur stor varje enskild gåva måste vara. Beloppet är som den vanligaste gåvan är . Det vore positivt att sänka gränsen eftersom det finns en uppenbar risk att denna gränsdragning stänger ute en grupp från möjligheten till avdrag. Administrationen för de berörda organisationerna bör utredas. Det är positivt att de avgifter som tidigare fanns nu är borttagna men avdraget innebär fortfarande en administrativ börda för organisationerna, vilket främst påverkar mindre organisationer. Detta bör regeringen se över. Gåvor till ideell verksamhet, punkt 13 (L) av Gulan Avci (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4009 av m.fl. (L) yrkande 4 och 2021/22:2473 av i m.fl. (SD) yrkandena 1–5, 2021/22:2981 av (KD) yrkande 2, 2021/22:3374 av m.fl. (M) yrkande 6, 2021/22:3581 av m.fl. (C) yrkande 2, 2021/22:3685 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 30, 2021/22:3797 av Acko Ankarberg och (båda KD) yrkande 3, 2021/22:3908 av m.fl. (KD) yrkande 35, 2021/22:4162 av m.fl. (KD) yrkandena 11 och 20, 2021/22:4202 av m.fl. (KD) yrkande 12, 2021/22:4214 av m.fl. (KD) yrkandena 14 och 15 samt 2021/22:4219 av m.fl. (KD) yrkande 19. Mångfald ska värnas och är ett fundament för frihet. Det är därför jag och mitt parti när vi var i regeringsställning förbättrade förutsättningarna för idéburna aktörer i välfärdssektorn. Trots de politiska reformer som genomförts finns det fortfarande ett behov av fler reformer för civilsamhället och en samlad översyn av hur skattesystemet påverkar den civila sektorns möjligheter att bli en starkare aktör inom välfärdsarbetet. Regeringen bör se över detta. Skattereform, punkt 14 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3687 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2021/22:722 av (S), 2021/22:1689 av (S), 2021/22:2391 av m.fl. (SD) yrkande 10, 2021/22:2669 av (M) yrkande 2, 2021/22:3221 av m.fl. (C) yrkande 15, 2021/22:3227 av m.fl. (C) yrkande 17, 2021/22:3550 av (M), 2021/22:3567 av och (båda M), 2021/22:3679 av m.fl. (C) yrkande 12, 2021/22:3685 av Per Åsling m.fl. (C) yrkandena 22 och 25, 2021/22:3870 av Lawen Redar (S) och 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3 och 5. En förutsättning för att ska fortsätta att vara ett rikt välfärdsland är ökad ekonomisk tillväxt. För att det ska bli möjligt måste villkoren för företagen förbättras och stärkas. är just nu bland de utvecklade länder som har lägst tillväxt per capita. Att det har varit så tyder på att politiken inte levererar tillräckligt bra förutsättningar. För att komma till rätta med detta behövs en bred palett av åtgärder. En av de främsta åtgärderna är en bred skattereform vars mål ska vara att förbättra förutsättningarna för företagande och entreprenörskap. Bolagsskatter och kapitalskatter måste vara konkurrenskraftiga och uppmuntra till investeringar i . Villkoren för att starta, växa och expandera måste vara bra för att fler ska våga lämna trygga och välbetalda arbeten för att starta företag. Det svenska ägandet ska värnas och stärkas. forskning visar tydligt att det spelar roll vem som äger företaget och var ägaren finns. Det finns ett behov av mindre särlösningar och ett enklare sammanhållet skattesystem som underlättar och ökar möjligheterna för entreprenörskap och företagande i . Detta bör regeringen se över. Skattereform, punkt 14 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2391 av m.fl. (SD) yrkande 10 och 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3 och 5 samt 2021/22:722 av (S), 2021/22:1689 av (S), 2021/22:2669 av (M) yrkande 2, 2021/22:3221 av m.fl. (C) yrkande 15, 2021/22:3227 av m.fl. (C) yrkande 17, 2021/22:3550 av (M), 2021/22:3567 av och (båda M), 2021/22:3679 av m.fl. (C) yrkande 12, 2021/22:3685 av Per Åsling m.fl. (C) yrkandena 22 och 25, 2021/22:3687 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2021/22:3870 av Lawen Redar (S). ska ta ut skatter för att finansiera välfärd och trygghet men även göra investeringar i sådant som kan bidra till fortsatt ekonomisk utveckling. är det ett faktum att även på skatteområdet måste vara konkurrenskraftigt gentemot omvärlden. Inkomstbeskattningen behöver ses över och en reform av skattesystemet utredas för att den svenska konkurrenskraften inte ska urholkas. På olika områden har skattesystemet inbyggda skatteskillnader som är oskäliga. Bland annat gäller inte samma skatt för lön som för pension och skatten skiljer sig nästan med en månadslön för en löntagare i en högskattekommun jämfört med en löntagare med samma inkomst i en lågskattekommun. Vi värnar det kommunala självbestämmandet men det är inte rimligt att arbetsinkomster ska beskattas olika på geografisk grund när de välfärdstjänster som vi betalar för inom kommunsektorn har lagstadgade krav på sig att vara likvärdiga över hela landet. Dessvärre har kommuner med ett mindre beskattningsunderlag tvingats hålla relativt höga kommunalskattesatser jämfört med andra kommuner, vilket kan vara ett problem för deras möjlighet att attrahera kompetens. Olika bolagsformer, kapitalinvesteringar och fastighetstyper beskattas på olika sätt och det är ytterligare exempel på orättvisa regler för näringsverksamheter. Orättvisor i beskattningen spär på befolkningens missnöje och minskar förtroendet för skattesystemet. Vi vill därför tillsätta en utredning som identifierar alla de olika delar av skattesystemet som innebär en inkonsekvent och ologisk beskattning – en utredning som föreslår konkreta reformer på varje enskilt område för att komma till rätta med obalanserna. Vi vill ha en reform av de ologiska skatteskillnaderna som inte bör leda till ett höjt skatteuttag totalt sett utan snarare utgå från möjliga besparingar som kan öppna för ett sänkt skatteuttag. Utredningen behöver därför ha både intäkter och kostnader som utgångspunkt. Beskattningen av svenska sjömän är komplicerad och inte bara beroende av vilken flagga fartyget har utan även av vilken typ av trafik som bedrivs och vilka vatten som trafikeras. Den s.k. 183-dagarsregeln som under vissa förutsättningar kan tillämpas har visat sig vara svårtolkad och ibland ologisk. Det leder till en stor administrativ börda för rederierna men även för den enskilde som inte på förhand kan räkna ut hur mycket skatt som ska betalas och därmed inte heller hur stor nettolönen kommer att bli. För att svenska sjömän ska ha en förutsägbar och rättssäker beskattning behöver beskattningen av svenska sjömän utredas och reformeras. har skuldsättningen successivt ökat i samhället, vilket långsiktigt kan utgöra en samhällsrisk. För att uppmuntra till privat sparande föreslår vi en skattemässigt enkel metod med en fördelaktig beskattning. Vi vill också utreda hur inkomstskatteavdragen och ränteavdrag skulle behöva utformas för att i högre grad stimulera till ökat sparande och förhindra överskuldsättning. En utredning bör omfatta en differentierad syn på bolån, företagslån, privatlån utan säkerhet och en öppen redovisning av alla skulder. Den bör också innefatta ett gemensamt avdragssystem för alla typer av insättningar, hur beskattning av vinster och uttag ska göras, utredning av samtliga beskattningsmodeller, förvaltning, transaktioner och allt som påverkar området. Utredningen bör göras av samtliga insättningar på bankkonton, värdepappersdepåer, fondkonton, investeringssparkonton, kapitalförsäkringar och pensionskonton. Regeringen bör vidta åtgärder i enlighet med vad vi anfört ovan. Skattereform, punkt 14 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3221 av m.fl. (C) yrkande 15, 2021/22:3227 av m.fl. (C) yrkande 17, 2021/22:3679 av m.fl. (C) yrkande 12 och 2021/22:3685 av Per Åsling m.fl. (C) yrkandena 22 och 25 samt 2021/22:722 av (S), 2021/22:1689 av (S), 2021/22:2391 av m.fl. (SD) yrkande 10, 2021/22:2669 av (M) yrkande 2, 2021/22:3550 av (M), 2021/22:3567 av och (båda M), 2021/22:3687 av m.fl. (M) yrkande 1, 2021/22:3870 av Lawen Redar (S) och 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3 och 5. har länge varit i behov av en omfattande skattereform, som syftar till att skapa fler arbeten och mer tillväxt som kostnaden för miljöfarlig verksamhet bör höjas. Det är viktigt att skatter utformas så att svenska företags konkurrenskraft stärks och att tar in de skatter som beslutat. Skatterna måste utformas så att människor vågar ta risker och starta företag. Skatter ska medverka till tillväxt och utveckling i hela landet, underlätta jobbskapande och företagande och stimulera en grön skatteväxling. Skatter måste vara förutsägbara, rättssäkra och långsiktiga. Trösklarna till småskaligt företagande måste sänkas genom regelförenklingar och lägre skatter. För mig och mitt parti är det självklart att människor i större utsträckning ska få behålla frukterna av sitt eget arbete. Lika självklart är det att regioner som bidrar med värdefull produktion får behålla delar av detta värde. Skattebaser är ett effektivt verktyg för att öka människors inflytande över sin vardag. Därför vill jag och mitt parti att skattepolitiken ska användas som redskap för att vara tillväxtskapande i hela landet. Det är en viktig del i en skattereform. Flera delar av den statliga fastighetsskatten bör regionaliseras i syfte att stärka den regionala beslutsnivån och regionernas möjligheter att föra en tillväxtfrämjande politik utifrån sina egna förutsättningar. Det bör utredas hur ett antal skattebaser skulle kunna regionaliseras så att regionerna får behålla en större andel av de värden som skapas hos dem. Ett första steg är att regionalisera fastighetsskatten på vatten- och vindkraftverk. Vidare behöver skattesystemet gynna en sund bostadsmarknad. Därför finns det ett stort behov av att genomföra en bred skatteöversyn som bl.a. bör syfta till att förbättra bostadsmarknadens funktionssätt. Dagens skattesystem försvårar den rörlighet som bostadsmarknaden behöver. som många människor efterfrågar en bostad är det många som vill flytta men som inte anser sig ha råd att ta den skattesmäll en betydande kapitalvinst skulle innebära. Konsekvensen blir att bostadsbeståndet nyttjas ineffektivt och att människor får svårt att ta sig in på bostadsmarknaden. Subventioner och avgifter inom den digitala sektorn slår snett. får globala jättar tillgång till avgiftsfri energi till sina servrar medan svenska bolag får betala avgifterna. Elektronik beläggs med kraftiga avgifter utifrån en förlegad syn på hur elektroniskt minne används. En översyn av skatter, avgifter och avdrag bör göras för att säkra en konkurrensneutral och tidsenlig lagstiftning. Särskilt angeläget i en sådan översyn är den s.k. kassettavgiften. Avdraget för forskning och utveckling är ett viktigt instrument för att stärka tillväxten och företagens konkurrenskraft, och det är viktigt att digital utveckling kan utgöra grund för avdrag. Transportsektorn i allmänhet och vägtrafiken i synnerhet står i centrum för klimatomställningen. Skattesystemet ska ta hänsyn till klimatnytta och de geografiska förutsättningarna som råder i . En skatteväxling inom transportsektorn bör genomföras som gör det möjligt för människor att leva och verka i hela landet. Det finns flera skäl för att göra en översyn av skattesystemet i transportsektorn, bl.a. att den enskildes kostnad för skatt på bränsle kommer att minska inom ramen för den gröna skatteväxling när fordon med förbränningsmotorer i allt högre utsträckning drivs av fossilfria gröna bränslen och andelen eldrivna fordon ökar. Hur en sådan skattereform ska utformas måste avgöras i en bred dialog med alla berörda och om den ska ersättas med andra skattebaser måste dessa bl.a. differentiera beskattning av vägtrafik i städer och i lands- och glesbygd. I städer bidrar trafiken med problem som inte förekommer i samma utsträckning på landsbygden, t.ex. sämre luftkvalitet, trängsel och buller. Det är nödvändigt med en översyn och anpassning av andra styrmedel som t.ex. energi- och koldioxidskatt på drivmedel, reduktionsplikt samt bonus–malus-systemet. Regeringen bör vidta åtgärder i enlighet med det jag anfört ovan. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 2021/22:12 av (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna för att utöka rotavdraget och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:91 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att lagstifta om statligt gynnat bosparande och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:312 av och (båda SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av lagstiftningen kring rot- och rutavdrag i syfte att säkerställa att de används inom gränser och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om trygghetsavdrag och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa avdrag för införande av särskild trafiksäker utrustning i nya fordon och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återkomma med förslag med en utökad skattefrihet för förmåner och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en slopad skatt på dricks och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förmånsbeskattning inom den nationella insatsverksamheten ska slopas och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förmånsbeskattningen för sjukvårdsförsäkringar genom arbetsgivare bör slopas och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:696 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att undanta dricks som skattepliktig ersättning för arbete och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:722 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur vi kan åstadkomma en enhetlig beskattning av förvärvsinkomster och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:766 av Per Schöldberg och (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skyndsamt anpassa regelverket för friskvårdsbidrag till att också omfatta ägaren till en näringsverksamhet som bedrivs som enskild firma och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:783 av och (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda en utveckling av rutavdraget till att gälla för hushållens alla köpta tjänster i anslutning till hemmet av certifierade leverantörer och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:801 av och (båda S): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för en ändrad lagstiftning för att förhindra att skatteavdrag för rot och rut kan tillämpas för arbeten utomlands och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom EU verka för att nationella avdrag och skatteavdrag ska kunna tillämpas enbart inom det egna landet och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:820 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om avdragsrätt för fackföreningsavgiften och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:930 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av rot- och rutavdragens regelverk med syftet att tillåta avdrag för renoverings-, om- och tillbyggnadsåtgärder samt för hushållstjänster endast för objekt placerade och tjänster utförda i och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1069 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda en ändring i skattelagstiftningen för att göra generella utbildningar för anställda till skattefri förmån och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1075 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka regelverket kring friskvårdsbidrag så att det innefattar även utrustning som möjliggör att träningen blir av och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1076 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvidga friskvårdsbidraget till att även innefatta naprapat/kiropraktor och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1079 av (M):