bet · H901UbU25 · 2022-06-09 00:00:00 — Dimensionering av gymnasial utbildning för bättre kompetensförsörjning Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till lag om ändringar i skollagen. De förslag som utskottet tillstyrker syftar till att underlätta ungdomars och vuxnas etablering på arbetsmarknaden och att förbättra kompetensförsörjningen till välfärd och näringsliv. Ändringarna innebär bl.a. att arbetsmarknadens behov ska få betydelse vid planering och dimensionering av vissa utbildningar inom gymnasieskolan och vuxenutbildning (komvux). Vidare ska kommunerna samverka genom avtal med minst två andra kommuner om planering, dimensionering och erbjudande av utbildning i ett primärt samverkansområde. En huvudmans information om den gymnasieutbildning som huvudmannen erbjuder ska tydligt ange utbildningens inriktning och vad utbildningen kan leda till. Ett nytt godkännande av en ansökan som huvudman för gymnasieskolan ska förutsätta att utbildningen i fråga bidrar till att dels möta ungdomars efterfrågan, dels fylla ett arbetsmarknadsbehov. Det ska även vara möjligt att fritt söka till de yrkesutbildningar inom komvux som erbjuds i det primära samverkansområde som den sökande är hemmahörande i. Utskottet ställer sig också bakom ändringar i lagen om regionalt utvecklingsansvar och lagen om kommuners skyldighet att svara för vissa elevresor. De ändringar som behövs i skollagen föreslås träda i kraft och tillämpas första gången i fråga om utbildning som påbörjas . Utskottet anser att bör avslå motionsyrkandena. I betänkandet finns 17 reservationer (M, SD, C, V, KD). Regeringens proposition 2021/22:159 Dimensionering av gymnasial utbildning för bättre kompetensförsörjning. Cirka 20 yrkanden i följdmotioner (M, SD, C, V, KD, L). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Bakgrund och gällande rätt Möjlighet att söka fritt inom det primära samverkansområdet 1.Lagförslagen, punkt 1 (SD) 2.Dimensionering av utbildningen, punkt 2 (C) 3.Dimensionering av utbildningen, punkt 2 (V) 4.Dimensionering av utbildningen, punkt 2 (KD) 5.Svenska branschers inflytande över yrkesutbildningarna, punkt 3 (M, KD) 6.Regional försöksverksamhet med dimensionering, punkt 4 (KD) 7.Samverkan mellan kommuner, punkt 5 (V) 8.Samverkan mellan kommuner, punkt 5 (KD) 9.Samverkan får inte blockera nyetablering av fristående gymnasieskolor, punkt 6 (M, SD, KD) 10.Likabehandling av huvudmän, punkt 7 (M, SD) 11.Möjlighet att söka fritt inom det primära samverkansområdet, punkt 8 (C) 12.Möjlighet att söka fritt inom det primära samverkansområdet, punkt 8 (V) 13.Möjlighet att söka fritt inom det primära samverkansområdet, punkt 8 (KD) 14.Regionala planeringsunderlag, punkt 9 (M, KD) 15.Regionala planeringsunderlag, punkt 9 (V) 16.Kvalitet i utbildningarna, punkt 10 (M) 17.Utvärderingsbara reformer, punkt 11 (M, KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Regeringens lagförslag Bilaga 3 Utskottets lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut a) antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i skollagen (2010:800) med den ändringen att 2 kap. 5 § ska ha den lydelse som utskottet föreslår i bilaga 3. 2. lag om ändring i lagen (2010:630) om regionalt utvecklingsansvar. 3. lag om ändring i lagen (1991:1110) om kommunernas skyldighet att svara för vissa elevresor. b) godtar det som utskottet anför om regeringens förslag till 1. lag om ändring i lagen (2022:147) om ändring i skollagen (2010:800). 2. lag om ändring i skollagen (2010:800). Därmed bifaller proposition 2021/22:159 punkterna 1, 2.1, 3.1, 4 och 5 samt avslår motion 2021/22:4583 av m.fl. (SD) yrkande 1. Reservation 1 (SD) 2021/22:4512 av m.fl. (V) yrkande 4, 2021/22:4558 av m.fl. (KD) yrkande 3, 2021/22:4566 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2021/22:4591 av och (båda C) yrkandena 1 och 2. Reservation 2 (C) Reservation 3 (V) Reservation 4 (KD) Svenska branschers inflytande över yrkesutbildningarna 2021/22:4611 av m.fl. (M) yrkande 1. Reservation 5 (M, KD) Regional försöksverksamhet med dimensionering 2021/22:4566 av m.fl. (L) yrkande 2. Reservation 6 (KD) 2021/22:4512 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2021/22:4558 av m.fl. (KD) yrkande 1. Reservation 7 (V) Reservation 8 (KD) Samverkan får inte blockera nyetablering av fristående gymnasieskolor 2021/22:4611 av m.fl. (M) yrkande 2. Reservation 9 (M, SD, KD) 2021/22:4583 av m.fl. (SD) yrkande 2. Reservation 10 (M, SD) Förbättrade möjligheter att delta i yrkesutbildning Möjlighet att söka fritt inom det primära samverkansområdet 2021/22:4512 av m.fl. (V) yrkande 2, 2021/22:4558 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2021/22:4591 av och (båda C) yrkande 3. Reservation 11 (C) Reservation 12 (V) Reservation 13 (KD) 2021/22:4512 av m.fl. (V) yrkande 3, 2021/22:4558 av m.fl. (KD) yrkandena 4 och 5 samt 2021/22:4611 av m.fl. (M) yrkande 5. Reservation 14 (M, KD) Reservation 15 (V) 2021/22:4611 av m.fl. (M) yrkande 4. Reservation 16 (M) 2021/22:4611 av m.fl. (M) yrkande 3. Reservation 17 (M, KD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (S), (M), (SD), (S), (C), (V), (M), (SD), (S), (KD), (SD), (MP), (S) och Noria Manouchi (M). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet regeringens proposition 2021/22:159 Dimensionering av gymnasial utbildning för bättre kompetensförsörjning. Sex följdmotioner (M, SD, C, V, KD, L) har väckts med anledning av propositionen. En förteckning över förslagen finns i bilaga 1. Regeringens lagförslag finns i bilaga 2. Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att föreslå hur utbildning inom gymnasieskola, gymnasiesärskola, vuxenutbildning (komvux) och särskild utbildning för vuxna bättre kan planeras och dimensioneras (dir. 2018:17). Utredningen antog namnet Utredningen om planering och dimensionering av komvux och gymnasieskola. överlämnade utredningen betänkandet Gemensamt ansvar – en modell för planering och dimensionering av gymnasial utbildning (SOU 2020:33). Betänkandet har remissbehandlats. I propositionen behandlas delar av utredningens förslag. Regeringen beslutade att ge en kommitté i form av en nationell delegation i uppdrag att följa, stödja och driva på ett samordnat utvecklingsarbete inom valideringsområdet på den nationella och regionala nivån (dir. 2015:120). Delegationen antog namnet Valideringsdelegationen 2015–2019. fick delegationen i uppdrag att också bl.a. föreslå en övergripande definition av validering (dir. 2018:101). överlämnade delegationen betänkandet Validering – för kompetensförsörjning och livslångt lärande (SOU 2019:69). Betänkandet har remissbehandlats (U2020/00129). I propositionen behandlas delegationens förslag till lag om ändring i lagen (2010:630) om regionalt utvecklingsansvar. Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att föreslå hur studiehjälpen kan effektiviseras, moderniseras och renodlas och hur den grupp som studerar med aktivitetsersättning eller förlängt barnbidrag ska kunna få ersättning från studiestödssystemet (dir. 2011:122). Utredningen antog namnet studiehjälpsutredning. överlämnade utredningen betänkandet Moderniserad studiehjälp (SOU 2013:52). Betänkandet har remissbehandlats (U2013/04160). I propositionen behandlas en del av utredningens förslag till lag om ändring i lagen (1991:1110) om kommunernas skyldighet att svara för vissa elevresor i betänkandet. Propositionens förslagspunkt 2 gäller ändringar i punkt 3 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna i lagen (2022:147) om ändring i skollagen (2010:800) och förslagspunkt 3 gäller ändringar i 20 kap. 6 a § skollagen. Bestämmelserna är även föremål för ändringsförslag i proposition 2021/22:162 Elevhälsa och stärkt utbildning för elever med intellektuell funktionsnedsättning, som bereds av utskottet parallellt . För att uppnå en lagteknisk samordning mellan lagförslagen har propositionens förslagspunkter 2 och 3 förts över till det ärendet. Utskottet behandlar dock förslagen i sak i det nu aktuella ärendet. I ärendet föreslår utskottet följdändringar i skollagen med anledning av att en bestämmelse i regeringens förslag tidigare avslagits av (prop. 2021/22:158, bet. 2021/22:UbU33). Utskottets lagförslag finns i bilaga 3. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över regeringens lagförslag. Lagrådet har lämnat förslagen i lagrådsremissen utan erinran. I förhållande till lagrådsremissen har några språkliga och redaktionella ändringar gjorts. Bakgrund och gällande rätt Både gymnasieskolan och komvux ska bidra till den regionala och nationella kompetensförsörjningen I skollagen (2010:800) anges att utbildningen i gymnasieskolan ska ge en god grund för yrkesverksamhet och fortsatta studier samt för personlig utveckling och ett aktivt deltagande i samhällslivet (15 kap. 2 §). Utbildningen ska vidare utgöra en bas för den nationella och regionala kompetensförsörjningen till arbetslivet och en bas för rekrytering till högskolesektorn (15 kap. 3 §). Syftet med gymnasieskolan är således tudelat. Det beskrivs dels vad gymnasieskolan ska ge eleverna, dels vad gymnasieskolan ska bidra med i förhållande till det omgivande samhället. Det finns en betydande arbetsmarknad för personer med en gymnasial utbildning som högsta nivå och tillgången till och utformningen av den gymnasiala utbildningen är därför en strategisk fråga som har betydelse för både tillväxtfrågor och näringspolitik, såväl nationellt som lokalt. 2008/09:199 s. 43 och prop. 2009/10:165 s. 410 f.). De övergripande målen för vuxenutbildning är att vuxna ska stödjas och stimuleras i sitt lärande och ges möjlighet att utveckla sina kunskaper och sin kompetens i syfte att stärka sin ställning i arbets- och samhällslivet samt att främja sin personliga utveckling. Utbildningen ska också ge en god grund för elevernas fortsatta utbildning och utgöra en bas för den nationella och regionala kompetensförsörjningen till arbetslivet (20 kap. 2 § första stycket). Målen har betydelse bl.a. vid kommunernas planering och dimensionering av den kommunala vuxenutbildningen. Uppräkningen av målen görs utan någon prioritering mellan dessa, vilket innebär att samtliga mål ska väga lika tungt (prop. 2019/20:105 s. 116). Propositionen innehåller förslag som syftar till att underlätta ungdomars och vuxnas etablering på arbetsmarknaden och att förbättra kompetensförsörjningen till välfärd och näringsliv. Regeringen föreslår bl.a. att • arbetsmarknadens behov ska få betydelse vid planering och dimensionering av vissa utbildningar inom gymnasieskolan och vuxenutbildning (komvux) • kommunerna ska samverka genom avtal med minst två andra kommuner om planering, dimensionering och erbjudande av utbildning i ett primärt samverkansområde • en huvudmans information om den gymnasieutbildning som huvudmannen erbjuder tydligt ska ange utbildningens inriktning och vad utbildningen kan leda till • ett nytt godkännande av en ansökan som huvudman för gymnasieskolan ska förutsätta att utbildningen i fråga bidrar till att dels möta ungdomars efterfrågan, dels fylla ett arbetsmarknadsbehov • det ska vara möjligt att fritt söka till de yrkesutbildningar inom komvux som erbjuds i det primära samverkansområde som den sökande är hemmahörande i • en grunduppgift i det regionala utvecklingsansvaret bl.a. ska vara att bedöma regionens kompetensbehov inom privat och offentlig sektor på både kort och lång sikt • kommunernas skyldighet att lämna stöd för dagliga resor även ska omfatta elever . De ändringar som behövs i skollagen föreslås träda i kraft och tillämpas första gången i fråga om utbildning som påbörjas . Betänkandet är disponerat så att utskottet inleder med att behandla lagförslagen och en motion med förslag om att ska avslå regeringens proposition. Därefter behandlas motionsyrkanden som innehåller förslag om tillkännagivanden till regeringen i frågor som anknyter till propositionens förslag. Utskottets förslag i korthet antar med vissa följdändringar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen om regionalt utvecklingsansvar och lag om ändring i lagen om kommunernas skyldighet att svara för vissa elevresor. Ändringarna syftar i huvudsak till att underlätta ungdomars och vuxnas etablering på arbetsmarknaden och att förbättra kompetensförsörjningen till välfärd och näringsliv. Förslagen bedöms sammantaget innebära en förbättrad kompetensförsörjning för unga och vuxna. avslår ett motionsyrkande om avslag på propositionen. Jämför reservation 1 (SD). Arbetsmarknadens behov ska vägas in vid planering och dimensionering av utbildningen Regeringen föreslår att när en kommun bestämmer vilka gymnasieutbildningar på nationella program och introduktionsprogrammen programinriktat val och yrkesintroduktion utformade för en grupp elever som ska erbjudas och antalet platser på utbildningarna ska kommunen ta hänsyn till både ungdomarnas efterfrågan och arbetsmarknadens behov. Motsvarande krav ska gälla för en region som anordnar utbildning inom gymnasieskolan. Motsvarande krav ska också gälla för en enskild huvudman, med utgångspunkt i vad som följer av huvudmannens godkännande. När en kommun bestämmer vilka yrkesämnen och sammanhållna yrkesutbildningar som ska erbjudas inom vuxenutbildning och antalet platser på utbildningarna ska kommunen ta hänsyn till vuxnas efterfrågan och behov av utbildning och till arbetsmarknadens behov. Skälen för regeringens förslag Arbetslivets kompetensförsörjning behöver förbättras I propositionen framhåller regeringen att arbetslivets kompetensförsörjning behöver förbättras. Kompetensbrist är enligt regeringen ett av de vanligaste tillväxthindren för svenska företag. Sammantaget anser regeringen att detta understryker behovet av att vidta åtgärder för att underlätta både näringslivets och den offentliga sektorns kompetensförsörjning och forma utbudet av gymnasial utbildning så att det bättre svarar mot arbetsmarknadens behov. Arbetsmarknadens behov bör vägas in vid planering och dimensionering av utbildningsutbudet Regeringen ser det som angeläget att utbildningsutbudet styrs enligt principer som kan underlätta elevernas etablering i arbetslivet eller fortsatta studier, vilket även är motiverat ur ett samhällsekonomiskt perspektiv. Regeringen anser därför att utbildningsutbudet i större utsträckning än behöver anpassas till de behov som finns på arbetsmarknaden. Detta överensstämmer även med en av slutsatser från en fördjupad analys av svensk yrkesutbildning som organisationen har genomfört (Vocational Education and Training in , , 2019). Genom att stärka kopplingen mellan utbudet av utbildningar i gymnasieskolan och arbetsmarknadens behov kan elevernas möjligheter till etablering på arbetsmarknaden förbättras och bidra till att både näringslivets och välfärdens kompetensförsörjning tryggas. Med arbetsmarknadens behov avser utredningen huvudsakligen tre delar av arbetsmarknaden som behöver beaktas vid planering och dimensionering av utbildning på gymnasial nivå. Dels behov av yrkesutbildade på den del av arbetsmarknaden där krav ställs på specifik gymnasial yrkeskompetens, som t.ex. yrkesförare, bygg- och anläggningsarbetare och undersköterska, som gymnasieskolans yrkesprogram och motsvarande utbildningar inom komvux utbildar mot. Dels avses behov på den del av arbetsmarknaden där arbetsgivare ofta rekryterar arbetskraft brett från olika program och där den efterfrågande kompetensen alltså förvärvas från såväl yrkesprogram som högskoleförberedande program i gymnasieskolan, t.ex. i fråga om vissa serviceyrken. Slutligen handlar det om arbetsmarknadens behov av arbetskraft med eftergymnasial utbildning som t.ex. lärare och ingenjörer. Enligt den gällande regleringen ska utbildningen i gymnasieskolan utgöra en bas för den nationella och regionala kompetensförsörjningen till arbetslivet och även utgöra en bas för rekrytering till högskolesektorn (15 kap. 3 § skollagen). När det gäller gymnasieskolan ska kommunen så långt som möjligt anpassa vilka utbildningar de erbjuder och antalet platser på dessa med hänsyn till ungdomarnas önskemål (15 kap. 30 §). Hemkommunen har ett ansvar att erbjuda alla behöriga ungdomar ett allsidigt urval av nationella program och nationella inriktningar (16 kap. 42 §) samt även att erbjuda introduktionsprogrammen programinriktat val, yrkesintroduktion, individuellt alternativ och språkintroduktion (17 kap. 16 §). Enskilda kan ansöka om att bli godkända som huvudmän för att bedriva utbildning i gymnasieskolan. Med ett sådant godkännande kan de enskilda huvudmännen justera antalet utbildningsplatser på aktuella utbildningar, t.ex. utifrån elevernas önskemål att söka till ett visst program och en viss inriktning. Nuvarande reglering innebär att ungdomarnas önskemål om utbildning tillmäts stor betydelse när huvudmän beslutar om vilka gymnasieutbildningar de ska erbjuda och hur de ska dimensioneras. Både offentliga och enskilda huvudmän beaktar vilka utbildningar ungdomar är intresserade av när de formar utbildningsutbudet, vilket också är rimligt då sannolikheten för eleverna att slutföra sin gymnasieutbildning påverkas av deras möjlighet att välja en utbildning som de är intresserade av. Mot bakgrund av ovanstående anser regeringen att principerna för hur utbildningsutbudet formas i gymnasieskolan behöver förändras. Regeringen föreslår därför en ändring i skollagen som innebär att kommunerna utöver ungdomarnas efterfrågan även ska ta hänsyn till arbetsmarknadens behov när de bestämmer vilka utbildningar som ska erbjudas och antalet platser på dessa. Med ungdomarnas efterfrågan avses detsamma som det nuvarande uttrycket ungdomarnas önskemål. De utbildningar som avses är nationella program samt sökbara utbildningar inom introduktionsprogrammen programinriktat val och yrkesintroduktion. Kunskaperna om elevers etablering på arbetsmarknaden bör tillvaratas Regeringen anser att den kunskap som finns om elevers etablering på arbetsmarknaden eller vidare studier efter avslutad utbildning inom gymnasieskolan och vuxenutbildning bör tas till vara vid dimensionering av utbildningsutbudet. Enligt regeringens förslag ska kommunerna utöver ungdomarnas önskemål också ta hänsyn till arbetsmarknadens behov när de bestämmer vilka utbildningar som ska erbjudas och antalet platser på dessa. När kommunerna ska ta hänsyn till arbetsmarknadens behov bör de därför göra en sammantagen bedömning av behovet av kompetens på arbetsmarknaden såväl direkt efter avslutad gymnasieutbildning som efter en följande högskoleutbildning. De olika utbildningarnas bidrag till kompetensförsörjningen inom olika yrkesområden, dvs. i vilken utsträckning olika utbildningar leder till relevant sysselsättning, behöver bedömas. Ungdomarnas efterfrågan bör fortfarande spela roll vid planeringen och dimensioneringen av utbildningarna i gymnasieskolan Regeringen anser att det är viktigt att utbudet av utbildning formas med utgångspunkt i att ungdomars efterfrågan på utbildning kan påverkas och att efterfrågan alltså inte bör betraktas som . Regeringen bedömer att det finns åtgärder som kommuner och andra som är huvudmän kan vidta för att påverka ungdomarnas efterfrågan på utbildning och därmed också kunna möta arbetsmarknadens behov. Regeringen anser att dimensionering inte är det enda medlet för att uppnå en bättre matchning mellan den utbildning som ungdomar efterfrågar och behoven på arbetsmarknaden. Ungdomarnas val kan t.ex. påverkas av tillgång till kvalificerad studie- och yrkesvägledning, kontakter med arbetslivet och förbättrad information om vad en viss utbildning leder till (se även avsnittet nedan om att huvudmännens information till ungdomar och vårdnadshavare ska förbättras). Det kan också handla om utveckling av utbildningarnas innehåll och kvalitet, där arbetsmarknadens parter också kan medverka och spela en viktig roll. Ett exempel på att detta sker är samarbetet inom ramen för Vård- och omsorgscollege, Motorbranschcollege och Teknikcollege, där utbildningsanordnare och företrädare för arbetslivet samverkar för att utveckla utbildningarna och attrahera fler ungdomar att läsa utbildningarna. Ungdomarnas efterfrågan och arbetsmarknadens behov behöver avvägas Regeringen anser att det är nödvändigt att väga in både kortsiktiga och långsiktiga kompetensbehov vid planeringen av gymnasieskolans utbildningsutbud. Planeringsunderlagen bör svara mot detta behov. Med tanke på ungdomarnas efterfrågan och gymnasieskolans syfte, dvs. att ge en god grund för yrkesverksamhet och fortsatta studier behöver planeringen vara både tillräckligt flexibel och hållbar . Hur en sammantagen bedömning görs och vilken vikt som ska läggas vid ungdomarnas efterfrågan respektive arbetsmarknadens behov i olika situationer kommer att behöva utvecklas genom praxis , bl.a. med stöd av de regionala planeringsunderlagen (vilka regeringen föreslår att ska ta fram, se förslag nedan) och stöd från om hur dessa underlag kan användas. I de fall där de regionala planeringsunderlagen indikerar ett starkt arbetsmarknadsbehov av vissa utbildningar som ungdomars efterfrågan är svag får det förutsättas att olika åtgärder vidtas för att kunna upprätthålla eller öka antalet platser inom sådana utbildningar. Det kan exempelvis handla om olika informationsinsatser eller åtgärder för att göra utbildningarna mer attraktiva för eleverna, t.ex. genom stärkt samverkan mellan gymnasieskolan och arbetslivet eller välövervägd lokalisering av arbetsmarknadsrelevanta utbildningar. I de fall där de regionala planeringsunderlagen tvärtom visar ett svagt eller vikande arbetsmarknadsbehov för vissa utbildningar indikerar det att antalet platser på dessa utbildningar bör minskas, även om de blir färre än vad som efterfrågas. Även enskilda huvudmän bör bidra till en bättre kompetensförsörjning. För att möta arbetsmarknadens behov och ur ett likvärdighetsperspektiv är det enligt regeringens mening angeläget att den föreslagna principen för planering och dimensionering tillämpas i fråga om både utbildningar som erbjuds av en enskild huvudman och utbildningar som erbjuds av offentliga huvudmän. Samtliga elever kan då oberoende av huvudman erbjudas utbildningar som i högre grad underlättar elevernas etablering på arbetsmarknaden. Därmed får förbättringen av kompetensförsörjningen också större genomslag. Regeringen menar att offentliga huvudmän tillsammans med enskilda huvudmän har ett ansvar för att bidra till en förbättrad kompetensförsörjning. Regeringen föreslår därför att även enskilda huvudmän som bestämmer vilka utbildningar inom nationella program och introduktionsprogrammen programinriktat val och yrkesintroduktion utformade för en grupp elever de ska erbjuda, och antalet utbildningsplatser, ska vara skyldiga att ta hänsyn till både ungdomarnas efterfrågan och arbetsmarknadens behov. Detta bör självklart gälla med de begränsningar av ansvaret som följer av godkännandet som huvudman och att enskilda huvudmän inte har samma ansvar som en kommun att erbjuda alla behöriga ungdomar ett allsidigt urval av utbildning. Vidare är det enligt ny reglering som träder i kraft inte avsett att huvudmannen ska kunna låta verksamheten vila , dvs. att huvudmannen inte bedriver viss utbildning som den har godkännande för (se propositionen Ökade möjligheter att stänga skolor med allvarliga brister, prop. 2021/22:45). Regionala planeringsunderlag kan utgöra en gemensam referenspunkt för både offentliga och enskilda huvudmän och ett verktyg för att identifiera behov av justeringar av dimensioneringen av olika utbildningar. Det ska krävas att kommuner samverkar för ett ändamålsenligt utbud Regeringen föreslår att det ska införas krav på att varje kommun ska samverka med minst två andra kommuner om uppgifter inom gymnasieskolan och vuxenutbildning. Samverkan ska ske genom ett avtal (primärt samverkansavtal). Även en samverkan som sker på annan liknande grund ska anses uppfylla kravet. De samverkande kommunerna bildar ett primärt samverkansområde för utbildningen.