bet · H901TU16 · 2022-06-02 00:00:00 — Utskottet vill därför framhålla att en ökad rörlighet mellan och våra grannländer är positivt och bra för , och gränsöverskridande trafik bör följaktligen främjas och underlättas. Utskottet vill understryka att det är av stor betydelse att ha ett internationellt perspektiv i infrastrukturplaneringen. I infrastrukturpropositionen anger regeringen att inriktningen för de gränsöverskridande transporterna är att de ska fungera väl och upplevas som smidiga och effektiva. Utskottet delar regeringens syn och vill liksom regeringen peka på att den svenska transportinfrastrukturplaneringen utifrån ett brett synsätt behöver samspela med den internationella transportinfrastrukturplaneringen. Utskottet välkomnar det arbete som bedrivs inom EU för att skapa effektiva och högkvalitativa transportkorridorer, eller stomnät, inom hela EU. Vidare vill utskottet peka på att det i regeringens nationella godstransportstrategi tydligt framhålls att är ett exportberoende land och att väl fungerande internationella godstransporter är av stor betydelse för att företagen ska kunna exportera sina varor. Utskottet vill också lyfta fram att uppger att det i planeringen av de gränsöverskridande relationerna pågår kontinuerligt samarbete mellan myndigheterna i de nordiska länderna på ömse sidor om gränsen. Utskottet ser positivt på detta. Det var också mot den bakgrunden som utskottet tillsammans med danska Transportudvalget besökte . Mot den bakgrunden avstyrker utskottet motionerna 2021/22:779 (M) yrkandena 1 och 3, 2021/22:1662 (S) i denna del, 2021/22:1749 (M) yrkandena 3 och 4, 2021/22:1754 (S), 2021/22:2190 (M), 2021/22:2362 (L) yrkande 1, 2021/22:3359 (KD) yrkande 2 och 2021/22:3996 (L) yrkande 23. Utskottet vill inledningsvis slå fast att arbetet med innovationer på transportområdet och nya smarta moderna transportlösningar är avgörande för möjligheterna att nå de transportpolitiska målen, inklusive transportsektorns klimatmål. Satsningar på forskning och innovation är också angelägna för att fullt ut kunna tillvarata möjligheterna med den snabbt ökande digitaliseringen och ny teknik. Utskottet välkomnar därför regeringens uttalanden om att ska vara en världsutställning för hållbara innovationer på transportområdet. Utskottet välkomnar även det som regeringen har uttalat om vikten av satsningar på forskning och innovation och det som infrastrukturministern lyfter fram om att det pågår en omfattande utrednings- och försöksverksamhet som syftar till att ställa om och förbereda transportsystemet till klimatsmarta, uppkopplade och automatiserade person- och godstransporter. Utskottet vill lyfta fram regeringens nationella godstransportstrategi där vikten av forskning och innovation också betonas. Regeringen framhåller här att det ska vara möjligt för innovationer att efter test och utvärdering snabbt gå från pilot till verklighet och bli en del av den permanenta världsutställningen och av godstransportsystemet. I strategin uppges även att det på transportområdet sker en utveckling som innebär att transportsystemet digitaliseras, automatiseras och elektrifieras. Utvecklingen kan med rätt styrmedel skapa lösningar som kan bidra till att klimatmålet nås och att konkurrenskraften för svenskt näringsliv stärks. Utskottet ser mycket positivt på att digitaliseringens och automatiseringens möjligheter tillvaratas. Utskottet välkomnar därför aktiviteter och utveckling av mobilitetstjänster som mobilitet som en tjänst. Utskottet kan vidare konstatera att frågan om autonoma eller självkörande fordon i trafiken har behandlats i en rad utredningar av olika myndigheter . Utskottet vill i sammanhanget lyfta fram att digitaliseringen påverkar hela samhället och konstaterar att självkörande fordon som drivs fossilfritt och framförs säkert kan få genomgripande konsekvenser och vara en viktig del i det framtida transportsystemet. När det gäller motionsförslag om transportteknik som självkörande tåg, maglevtåg och hyperloop vill utskottet framhålla att det välkomnar det arbete som görs inom och branschen. Utskottet ser mycket positivt på att det bedrivs ett aktivt arbete för att utveckla transporterna. Utskottet kan konstatera att menar att geostaket är en form av digital infrastruktur som behöver utvecklas, testas och demonstreras som ett led i arbetet med att skapa ett uppkopplat transportsystem. Utskottet välkomnar att har i uppdrag från regeringen att testa geostaket i demonstrationsprojekt i stadsmiljö och att utveckla relevanta forsknings- och innovationsprogram där geostaket inkluderas. När det slutligen gäller motionerna om behovet av en teknikneutral lagstiftning instämmer utskottet i att detta är nödvändigt för att inte skapa onödiga hinder för utveckling. Utskottet vill sammanfattningsvis understryka att ett effektivt och tillgängligt transportsystem kräver ny kunskap och nya innovativa lösningar. Mot bakgrund av vad som anförts ovan avstyrker utskottet motionerna 2021/22:1889 (M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:2953 (SD) yrkandena 58–61, 2021/22:2968 (SD) yrkande 47, 2021/22:3378 (L) yrkandena 12 och 13, 2021/22:3394 (L) yrkandena 5 och 21, 2021/22:3679 (C) yrkande 65 och 2021/22:3750 (M) yrkande 14. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om nordisk infrastruktur-planering, planeringssystemet, fyrstegsprincipen och samhällsekonomiska analyser. Utskottet understryker betydelsen av gränsöverskridande transporter liksom att följa upp beslutad lagstiftning så att den verkar i avsedd riktning. Utskottet påminner om att fyrstegsprincipen är en viktig utgångspunkt för utvecklingen av transportsystemet och understryker vikten av att de samhällsekonomiska analyserna fortsätter att utvecklas. Utskottet bedömer att frågorna är uppmärksammade och finner inte skäl att vidta någon åtgärd med anledning av motionsförslagen. Jämför reservation 30 (M, C, KD, L), 31 (M), 32 (V), 33 (L), 34 (M, L), 35 (C), 36 (V), 37 (KD) och 38 (MP). I kommittémotion 2021/22:3750 yrkande 13 framför m.fl. (M) att det krävs en stärkt gemensam infrastrukturplanering med våra nordiska grannländer. Motionärerna pekar bl.a. på att de vägar, flyglinjer och järnvägar som delar med grannländerna bör i möjligaste mån upprustas och byggas ut i samverkan med det berörda grannlandet. m.fl. (C) anser i kommittémotion 2021/22:3248 yrkande 3 att samplanering av infrastrukturprojekt bör underlättas i och lyfter även behovet av ett ministerråd för transportfrågor. Motionärerna anser att länderna bör sträva efter att underlätta samplanering av infrastrukturprojekt som är av betydelse för gränsregioner och som underlättar rörligheten inom . m.fl. (KD) önskar i kommittémotion 2021/22:3883 yrkande 31 att det inrättas ett nordiskt ministerråd för trafik-, transport- och infrastrukturfrågor. Motionärerna påminner om att infrastrukturinvesteringar är av mycket långsiktig karaktär och därmed är samarbete och koordinering en styrka. m.fl. (L) efterfrågar i kommittémotion 2021/22:3394 yrkande 3 en upprustning och utbyggnad av den gränsöverskridande infrastruktur som delar med grannländerna. Motionärerna framför att detta bör ske i samverkan eftersom samordningen mellan nordiska länder är helt avgörande. I motion 2021/22:2946 av (M) efterfrågas ett nordiskt ministerråd för infrastruktur. Boriana (M) framför i motion 2021/22:3425 yrkande 10 att det bör inrättas en infrastrukturkommission tillsammans med . Motionären framför för att detta skulle säkerställa en samlad gränsöverskridande planering av infrastrukturen i . m.fl. (M) anser i kommittémotion 2021/22:3750 yrkande 1 att det bör tillsättas en övergripande utredning av hela organisationen när det gäller planering, projektering och upphandling av nybyggnation och underhåll av svensk infrastruktur. Motionärerna pekar bl.a. på att riskerna behöver fördelas bättre och när det är lämpligt behöver alternativa finansieringsmodeller prövas. I yrkande 15 efterfrågar motionärerna en utvärdering av infrastrukturlagstiftningen. Motionärerna pekar på att regelverket för strategisk och ekonomisk planering av vägar och järnvägar är komplext och svåröverskådligt. Samma motionärer framför även i kommittémotion 2021/22:3757 yrkande 7 att regelverket för strategisk och ekonomisk planering av vägar är komplext och svåröverskådligt. Motionärerna anser att detta försvårar för en realistisk planering som kan spänna över flera områden och förhindrar kostnadseffektivitet. Det behövs mot denna bakgrund en genomgripande översyn av lagstiftningen och regeringen bör initiera en sådan översyn. I partimotion 2021/22:3203 yrkande 7 framför Nooshi Dadgostar m.fl. (V) att regeringen bör förtydliga för hur myndigheten ska arbeta med det första steget i fyrstegsprincipen. Motionärerna understryker att en förutsättning för ett trafikslagsövergripande arbetssätt och för att nå effektiva och hållbara transporter är att fyrstegsprincipen tillämpas fullt ut. m.fl. (V) anför i kommittémotion 2021/22:3191 yrkande 8 att regeringen bör förtydliga för hur myndigheten ska arbeta med första steget i fyrstegsprincipen som består i att försöka lösa brister genom sänkt efterfrågan eller överflyttningar mellan trafikslag. Motionärerna framhåller att fyrstegsprincipen rätt tillämpad är mycket betydelsefull för att uppnå ett transportsystem som är ekologiskt, socialt och ekonomiskt hållbart. I kommittémotion 2021/22:3394 yrkande 44 av m.fl. (L) anförs att fyrstegsprincipens genomslag i samband med beslut om infrastrukturprojekt ska säkerställas. Motionärerna pekar bl.a. på att detta är en förutsättning för att statens medel ska användas effektivt. I partimotion 2021/22:3203 yrkande 2 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) framförs att de samhällsekonomiska bedömningarna vid transportinfrastrukturplaneringen i mindre grad ska användas för att vikta klimatnyttan i monetära termer och mer till att söka de mest kostnadseffektiva alternativen för att utveckla tillgängligheten inom ramen för transportsektorns klimatmål till 2030. m.fl. (M) betonar i kommittémotion 2021/22:3750 yrkande 2 att samhällsekonomisk och klimatmässig lönsamhet ska vara vägledande i valet av framtida investeringar i infrastruktur. m.fl. (C) anser i kommittémotion 2021/22:3663 yrkande 8 att det behöver göras en genomlysning och omarbetning av värderingen av godstransporter i de samhällsekonomiska kalkylerna i syfte att värdera industrins och godsflödets betydelse rätt. I kommittémotion 2021/22:4131 yrkande 7 av m.fl. (C) finns ett likalydande förslag. m.fl. (V) framhåller i kommittémotion 2021/22:3191 yrkande 7 att regeringen bör återkomma med förslag på hur nationellt framtagna bristanalyser och prioriteringar på systemnivå kan utgöra en utgångspunkt för den tidiga planeringen av investeringar i transportinfrastruktur. Motionärerna pekar på att nuvarande planeringssystem i hög grad bygger på brister som identifieras från en lokal nivå, vilket enligt innebär att det kan vara svårt att hitta kostnadseffektiva lösningar. anser i kommittémotion 2021/22:3195 m.fl. (V) yrkande 5 att ska få i uppdrag att som komplement till dagens basprognoser också utveckla målorienterade prognoser, där man utgår från att transportplaneringen ska styras mot ett mer transporteffektivt samhälle med minimalt med utsläpp från transporter. I yrkande 7 efterfrågar motionärerna ett uppdrag till () att utvärdera modeller för samhällsekonomiska analyser samt att ta fram bättre lämpade samhällsekonomiska analysmodeller. m.fl. (KD) framför i kommittémotion 2021/22:3879 yrkande 3 att koldioxidvärderingen som utgör underlag för transportsektorns samhällsekonomiska kostnader bör utgå från rekommendation och Parisöverenskommelsens prissättning av koldioxid. I yrkande 20 framförs att i sina analyser av trafikbelastningar bör ta hänsyn till säsongsbaserade trafikflöden. m.fl. (L) pekar i kommittémotion 2021/22:3394 yrkande 2 på att såväl samhällsekonomisk som klimatmässig lönsamhet ska vara vägledande i valet av framtida investeringar i infrastruktur. (MP) pekar i motion 2021/22:21 yrkande 1 på behovet av att utveckla prognoserna för trafikens utveckling. I yrkande 2 framhåller motionären behovet av att utveckla de samhällsekonomiska kalkylerna och bedömningarna. Planeringsprocessen för transportinfrastruktur i följer den struktur som beslutade om med anledning av regeringens förslag i propositionen Planeringssystem för transportinfrastruktur (prop. 2011/12:118, bet. 2011/12:TU13, rskr. 2011/12:257). Utskottet ansåg att de föreslagna lagändringarna utgjorde angelägna förbättringar av det tidigare planeringssystemet och innebar en förbättring av den då gällande ordningen. Regeringen gjorde i den propositionen bedömningen att den långsiktiga infrastrukturplaneringen även bör ha ett perspektiv och att regeringen bör ta ställning till vilka åtgärder som ska genomföras i det perspektivet. Regeringen gjorde vidare bedömningen att systemet även bör innefatta ett beslut om övergripande strategiska vägval ungefär en gång per mandatperiod samt ett beslut om vilka ekonomiska ramar som ska gälla beslutet avser. Med anledning av den senast behandlade infrastrukturpropositionen beslutade att planeringsperioden skulle vara och sträcka sig (prop. 2020/21:151, bet. 2020/21:TU16, rskr. 2020/21:409). Planeringen av åtgärder i transportinfrastrukturen genomförs i två steg. I det första steget, inriktningsplaneringen, utreds mål, ekonomiska ramar och inriktning för den kommande planeringsperioden. Analysen ligger till grund för den infrastrukturproposition som regeringen presenterar med förslag till planeringsram och inriktning för den aktuella planperioden. När har fattat beslut med anledning av propositionen följer det andra steget, åtgärdsplaneringen. och planeringsorgan på regional nivå upprättar i detta skede konkreta förslag till nya åtgärdsplaner. Enligt förordningen (2009:236) om en nationell plan för transportinfrastruktur ska upprätta en trafikslagsövergripande plan till ledning för fördelningen av statliga medel. Den nationella planen för transportinfrastruktur ska enligt förordningen fastställas av regeringen. Regeringen ger direktiv till att ta fram förslag till den nationella planen för transportinfrastruktur och till de regionala planupprättarna att ta fram länsplaner. Den nationella planen för transportinfrastruktur beskriver hur den statliga infrastrukturen ska underhållas och utvecklas. Den omfattar drift och underhåll samt riktade miljöåtgärder i hela det statliga vägnätet, investeringar och trimningsåtgärder på statliga järnvägar och nationella stamvägar, medfinansiering till kommunerna genom stadsmiljöavtal, investeringar i sjöfart (farleder och slussar) och statlig medfinansiering till länsplanerna. Under framtagandet av planförslaget, som ofta kallas för åtgärdsplanering, för dialog med externa aktörer. Efter att har redovisat sitt planförslag skickas förslaget på remiss. Efter remitteringen av planförslag fastställer regeringen den nationella planen och de definitiva ekonomiska ramarna för länsplanerna. Regeringen har därefter skriftligen redovisat sitt slutliga ställningstagande till . Enligt förordningen (1997:263) om länsplaner för regional transportinfrastruktur ska det inom varje län upprättas en länsplan till ledning för hur medel för investeringar och förbättringsåtgärder ska fördelas. Länsplanen ska, med hänsyn till de regionala förutsättningarna, bidra till att de transportpolitiska målen uppnås. De 21 länsplanerna omfattar investeringar i det regionala vägnätet samt medfinansiering till kommuner i form av t.ex. stadsmiljöavtal. Det är länsstyrelser, regionala självstyrelseorgan eller kommunala samarbetsorgan som upprättar länsplanerna, och bl.a. bistår med underlag. Länsplaneupprättarna beslutar om länsplanerna och genomför dem. I propositionen Framtidens infrastruktur – hållbara investeringar i hela (prop. 2020/21:151) beskriver regeringen vilken inriktning som bör väljas för nästa planperiod och föreslår ekonomiska ramar för planperioden för att ta ställning till. Efter beslut med anledning av propositionen fortsätter arbetet med åtgärdsplaneringen, vilket innebär att de åtgärder som bör prioriteras och tas in i planen identifieras. Utifrån föreslagen inriktning och beslut om ekonomiska ramar med anledning av propositionen har regeringen fattat beslut om direktiv till att ta fram förslag till en ny nationell plan samt till regionerna och att ta fram länsplaner för den regionala transportinfrastrukturen. lämnade sitt förslag till ny nationell plan till regeringen . Planförslaget remitterades därefter till . Regeringen planerar att fatta beslut om fastställelse av den nationella planen och de ekonomiska ramarna för länsplanerna . är de nordiska regeringarnas officiella samarbetsorgan. arbetar för gemensamma nordiska lösningar inom områden där de nordiska länderna kan uppnå större resultat genom att samarbeta än genom att lösa uppgifterna var för sig. Statsministrarna i har som vision att ska vara världens mest hållbara och integrerade region . Samarbetet i nordiska ministerrådet ska bidra till att nå målet. bildades och består av flera ministerråd. Det finns elva konstellationer av fackministerråd samt samarbetsministrarnas ministerråd. Beslut i de nordiska ministerråden måste fattas enhälligt. har 87 valda ledamöter från , , och som har 20 ledamöter var, varav representanter utgörs av två från och två , medan har två representanter från . har sju ledamöter. parlamentariker drivs framför allt av viljan att ska vara en bra region att bo, leva och arbeta i. Detta är också det primära målet för de samarbetsidéer och förslag som uppstår i . Det löpande politiska arbetet i sker i utskott och partigrupper. betjänas av ett sekretariat som är samlokaliserat med nordiska ministerrådets sekretariat i . Det finns dessutom nationella sekretariat i de nordiska parlamenten. Fyrstegsprincipen innebär att möjliga förbättringar i transportsystemet ska prövas stegvis enligt följande. – Det första steget innebär att överväga åtgärder som kan påverka transportefterfrågan och val av transportsätt. – Det andra steget innebär att överväga åtgärder som medför ett mer effektivt utnyttjande av befintlig infrastruktur. – Det tredje steget innebär att vid behov överväga begränsade ombyggnader. – Det fjärde steget innebär att, om behovet inte kan tillgodoses i de tre tidigare stegen, överväga nyinvesteringar eller större ombyggnadsåtgärder. I den senaste infrastrukturpropositionen betonar regeringen att fyrstegsprincipen är en viktig utgångspunkt för utvecklingen av transportsystemet som och regeringen upprepade gånger har uttalat stöd för. Att planera transportsystemet enligt fyrstegsprincipen förväntas bidra till kostnadseffektiva lösningar, och fyrstegsprincipen ska vara vägledande för planeringen av infrastrukturåtgärder. Alla trafikslag och transportmedel liksom alla typer av åtgärder som leder till att målen nås ska beaktas. En effektiv lösning på ett specifikt problem i transportsystemet kan innefatta åtgärder från flera av fyrstegsprincipens steg. Syftet ska enligt regeringen vara att nå en god hushållning med både ekonomiska medel och naturresurser samt en hållbar samhällsutveckling. När det gäller frågan om hur steg 1- och steg 2-åtgärder kommer in i infrastrukturplaneringen uppger regeringen i infrastrukturpropositionen att den avser att i större utsträckning prioritera kostnadseffektiva åtgärder som påverkar transportefterfrågan och val av transportsätt (steg 1) samt åtgärder som medför ett mer effektivt nyttjande av befintlig infrastruktur (steg 2). Statliga åtgärder enligt fyrstegsprincipens första steg är huvudsakligen åtgärder som inte hanteras inom ramen för infrastrukturplaneringen, exempelvis olika former av ekonomiska och administrativa styrmedel. Andra steg 1- och steg 2‑åtgärder kan inrymmas i infrastrukturplaneringen, exempelvis prioritering av åtgärder som främjar kollektivtrafik, cykel- och gångtrafik samt krav på kommunala motprestationer vid åtgärder i anslutning till det kommunala vägnätet. ska, enligt förordningen (2010:185) med instruktion för , stegvis analysera val av åtgärder i enlighet med fyrstegsprincipen. Regeringen konstaterar att flera steg 1- och steg 2-åtgärder ligger inom kommuners och regioners ansvarsområden exempelvis stadsplanering, parkeringsavgifter eller ändrad turtäthet för kollektivtrafiken. ska aktivt verka för fyrstegsprincipens tillämpning i ett fungerande samspel mellan nationell transportinfrastrukturplanering och fysisk planering på lokal och i vissa län regional nivå. Staten möjliggör, genom den nationella planen, även bl.a. steg 1- och steg 2-åtgärder genom stadsmiljöavtalen, genom vilka kommuner och regioner kan få stöd till åtgärder i städer som leder till ökad andel persontransporter med kollektivtrafik eller cykeltrafik eller till hållbara godstransportlösningar. förslag till nationell plan för transportinfrastrukturen 2022–2033 I förslaget till nationell plan framför att utgångspunkten för myndighetens förslag är de transportpolitiska målen, inklusive klimatmålen. I förslaget framför att fyrstegsprincipen är grundläggande för myndighetens arbete. övergripande prioritering är att enligt fyrstegsprincipen i första hand vårda och utveckla den infrastruktur som redan finns, samt vidta åtgärder som gör att den utnyttjas effektivt. Transportsystemets funktion, användning och miljöpåverkan påverkas även av en rad andra faktorer som inte är en del av infrastrukturplanen, såsom styrmedel, regleringar och upphandlad trafik. För att nå de transportpolitiska målen är infrastrukturen en pusselbit bland flera. I planen framförs att arbetar med s.k. steg 1- och steg 2-åtgärder, t.ex. trafikinformation, trafikledning, kapacitetstilldelning och hastighetsgränser. Myndigheten framför att majoriteten av dessa åtgärder handlar om annat än fysisk infrastruktur varför huvuddelen av detta arbete ligger utanför planförslaget. om tillämpningen av fyrstegsprincipen I om tillämpningen av fyrstegsprincipen (RiR 2018:30) framkom bl.a. att revisionens övergripande slutsats är att regeringens och styrning inte stöder ett trafikslagsövergripande arbetssätt. Vidare framförde att regeringen i flera avseenden behöver förtydliga hur ska arbeta med fyrstegsprincipen. Regeringen anförde i skrivelse 2018/19:76 bl.a. att den anser att har tillräckliga direktiv om hur fyrstegsprincipen ska tillämpas och att ett trafikslagsövergripande perspektiv ska vara vägledande i arbetet med den nationella planeringen av infrastrukturinvesteringar. Regeringen meddelade också att den avser att återkomma i de fall den ser behov av ytterligare justeringar. Regeringen redovisar i skrivelse 2021/22:75 att har genomfört ett omfattande utvecklingsarbete vad gäller arbetssätt och systemstöd kring trafikslagsövergripande åtgärdsvalsstudier i enlighet med fyrstegsprincipen och i linje med rekommendationer. Regeringen pekar på att den i uppdraget till att ta fram inriktningsunderlag underströk det trafikslagsövergripande perspektivet och i uppdraget ingick även att ska ta fram scenarier baserade på antaganden om bl.a. steg 1-åtgärder. Regeringen anger också i uppdraget att den avser att i större utsträckning prioritera kostnadseffektiva steg 1-åtgärder och steg 2-åtgärder och att regeringen betonat vikten av att effektivisera och optimera användningen av existerande infrastruktur. Regeringen pekar vidare på att den i den senaste infrastrukturpropositionen framfört att fyrstegsprincipen ska vara vägledande för planeringen av infrastrukturåtgärder och att den är en viktig utgångspunkt för förslagen till ekonomiska ramar och deras fördelning. Regeringen anger vidare att ett trafikslagsövergripande synsätt på infrastrukturplanering, dvs. ett synsätt där alla trafikslag och transportsätt prövas förutsättningslöst, behöver genomsyra det kommande arbetet med åtgärdsplanering och framtagandet av en ny nationell plan. I regeringens proposition En samlad politik för klimatet – klimatpolitisk handlingsplan (prop.