bet · H901MJU22 · 2022-04-25 00:00:00 — EU:s djurskyddsarbete måste, precis som det svenska, bygga på regelverk som innebär att djurskyddsproblem förebyggs och djurvälfärden främjas. måste därför arbeta inom EU för att stoppa djurplågeri i form av t.ex. tjurfäktningar. Ny teknik, digitalisering och artificiell intelligens, punkt 22 (M, C, V, KD, MP) av (C), (MP), (M), (M), (V), (KD), (C) och Kopparklint (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3650 av m.fl. (C) yrkande 34. Den digitala revolutionen med ny teknik och artificiell intelligens som pågår i världen kan skapa nya möjligheter inom lantbruket. Potentialen är stor och nya tekniska lösningar och plattformar förändrar arbetssättet som vi känner till det. Den nya tekniken kan öka avkastningen och minska behovet av insatsvaror, t.ex. diesel och växtskyddsmedel, och korta företagarnas arbetstid. De tekniska data som finns tillgängliga kan även automatisera myndighetsutövning och stödutbetalningar. Vi anser också att kontrollsystemen för svenska slakterier kan moderniseras genom nya digitala hjälpmedel. Kamerabevakning och kroppskameror på slakterier och djurgårdar, punkt 23 (M) av (M), (M) och Kopparklint (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3430 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 4 samt 2021/22:632 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2021/22:1832 av m.fl. (M), 2021/22:2457 av m.fl. (SD) yrkande 12 och 2021/22:4061 av m.fl. (MP) yrkande 28. De allra flesta djur i föds upp och slaktas på ett bra sätt. Svenskt jordbruk och svensk livsmedelsproduktion är bland de bästa i världen, oavsett om det handlar om djuromsorg, miljöhänsyn eller kvalitet. Tyvärr förekommer det dock brister som måste åtgärdas. Mediernas granskning har visat på ohyggliga förhållanden med vanvårdade djur på gårdar och slakterier. Vi vill inte försvåra för den överväldigande majoritet av jordbrukare som tar hand om sina djur på bästa sätt, däremot vill vi sätta stopp för det fåtal aktörer som upprepade gånger begår övergrepp. För dem behövs det nya regler för att skydda djuren. Jämte ett ökat samarbete mellan myndigheter och näringsidkare för att tidigare upptäcka och åtgärda brister i djurhållningen, samt ett aktivt arbete på EU-nivå för likvärdiga krav i hela unionen, anser vi att nya regler behöver införas. Vi vill därför att frågan om kamerabevakning på slakterier som saknar ständig bemanning av veterinärer ska utredas. Syftet med en sådan bevakning skulle vara att se till att djurskyddsbestämmelserna tillämpas på rätt sätt. Kamerabevakning och kroppskameror på slakterier och djurgårdar, punkt 23 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2457 av m.fl. (SD) yrkande 12 och 2021/22:632 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2021/22:1832 av m.fl. (M), 2021/22:3430 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 4 samt 2021/22:4061 av m.fl. (MP) yrkande 28. Under 2020 uppdagades flera grova överträdelser av djurskyddsregler på vissa svenska gårdar och slakterier. Det har bl.a. handlat om slaktare som sparkat och på andra sätt plågat grisar som helt eller delvis har bedövats och som inte heller avlivats inom de föreskrivna tidsramarna. Det har även uppmärksammats att djur från ett stort antal gårdar, där förelägganden har meddelats men där åtgärder för att förbättra förhållandena för djuren inte har vidtagits av djurhållarna, har fått fortsätta att lida. Av rapporteringen att döma fungerar inte tillsynen tillfredsställande. Enligt uppgifter gör tillsynsmyndigheterna endast besök på av landets gårdar , något som möjliggör djurplågeri när inte tillräckliga resurser för kontroll finns. Med anledning av detta behöver en utredning tillsättas om möjligheten att använda kroppskameror och/eller övervakningskameror på djurgårdar och slakterier för att underlätta kontrollarbetet. Kamerabevakning och kroppskameror på slakterier och djurgårdar, punkt 23 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4061 av m.fl. (MP) yrkande 28 och 2021/22:632 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2021/22:1832 av m.fl. (M), 2021/22:2457 av m.fl. (SD) yrkande 12 och 2021/22:3430 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 4. Djur har rätt till en god hantering, även i livets slutskede, men tyvärr är det inte alltid så det ser ut vid slakterier. Jag och mitt parti anser därför att det behövs kamerabevakning i slakterier för att möjliggöra kontroll av förhållanden vid slakt. Övrigt om offentlig kontroll, punkt 24 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2457 av m.fl. (SD) yrkande 11 och 2021/22:4061 av m.fl. (MP) yrkandena 24 och 26. Under 2020 uppdagades flera grova överträdelser av djurskyddsregler på vissa svenska gårdar och slakterier. Det har bl.a. handlat om slaktare som sparkat och på andra sätt plågat grisar som helt eller delvis har bedövats och som inte heller avlivats inom de föreskrivna tidsramarna. Det har även uppmärksammats att djur från ett stort antal gårdar, där förelägganden har meddelats men där åtgärder för att förbättra förhållandena för djuren inte har vidtagits av djurhållarna, har fått fortsätta att lida. Av rapporteringen att döma fungerar inte tillsynen tillfredsställande. Enligt uppgifter gör tillsynsmyndigheterna endast besök på av landets gårdar , något som möjliggör djurplågeri när inte tillräckliga resurser för kontroll finns. Med anledning av detta behöver det tillsättas en utredning om hur kontrollsystemet för djurskyddskontroller kan förbättras. Övrigt om offentlig kontroll, punkt 24 (V, MP) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4061 av m.fl. (MP) yrkandena 24 och 26 samt 2021/22:2457 av m.fl. (SD) yrkande 11. Djurskyddslagen syftar bl.a. till att främja respekt för djur, vilket i förarbetena innebär att varje djur erkänns ett egenvärde oavsett vilket värde djuret har för människan. Moraliskt ses djur därmed som kännande varelser som samhället ska ta hänsyn till. I artikel 13 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt erkänns djur som kännande varelser till vilka full hänsyn ska tas vid utformning och genomförande av unionens politik om bl.a. jordbruk, transporter, fiske, den inre marknaden och forskning. För att uppnå detta syfte anser vi att resurserna för länsstyrelsernas djurskyddstillsyn bör stärkas och att det behöver upprättas en funktion med särskilt utbildade kontrollanter som kontrollerar djurtransporter på vägarna. Resurser för forskning om bedövningsmetoder, punkt 25 (V, MP) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4085 av och (båda MP) yrkande 2 och 2021/22:1409 av m.fl. (S). Enligt djurskyddslagen ska djur bedövas vid slakt och de ska skonas från onödigt lidande och obehag. I djurskyddsförordningen slås fast att bedövningen ska ges så att djuret snabbt blir medvetslöst. Detaljerade regler kring bedövningen och vilka bedövningsmetoder som är tillåtna finns i föreskrifter om slakt och annan avlivning. Att djur bedövas, dvs. görs medvetslösa, innan avblodningen är mycket viktigt ur ett djurvälfärdsperspektiv. Hur djuren hanteras innan och i samband med bedövningen har också stor betydelse för djurvälfärden. Vilken bedövningsmetod som används spelar en avgörande roll. När det gäller grisar konstaterar myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) att det behövs mer forskning och utveckling av andra metoder för bedövning än koldioxidbedövning. I en rapport från () till om bedövning av grisar vid slakt konstateras att det behövs mer forskning om bedövningsmetoder eller system som vore att föredra. Forskare vid svenska () har också slagit fast att det finns ett stort behov av forskning och utveckling för att hitta lösningar för ökad djurvälfärd vid bedövning av grisar vid slakt. I fråga om fiskar konstaterade SLU:s vetenskapliga råd för djurskydd i sitt yttrande om bedövning vid slakt av fiskar att användning av koldioxidgas inte är en etiskt acceptabel metod för bedövning eller avlivning av fiskar. Vidare konstaterade rådet att det, för att säkerställa att fiskar bedövas vid slakt på ett djurskyddsmässigt acceptabelt och långsiktigt hållbart sätt, krävs artspecifika vetenskapliga studier som i samarbete mellan forskare och företag leder till utveckling av lämplig utrustning och metodik. Det bedrivs forskning, bl.a. av svenska forskare inom Fresh, som är ett projekt mellan SLU och . Det råder inga tvivel om att koldioxidmetoden är dålig och behöver få ett slut, men än saknas en del svar på frågan om vilken eller vilka bedövningsmetoder som fungerar väl. En vanlig bedövningsmetod vid slakt av kycklingar och hönor är den s.k. elbadsbedövningen. Kycklingarna och hönorna hängs upp och ned i benen när de är vid medvetande. Det är obehagligt och gör ont, särskilt för de individer som redan innan hade ont i benen. Därefter förs deras huvuden ner i ett elektrifierat vattenbad innan halsen skärs upp för avblodning och de slutligen skållas i hett vatten. Om djurets huvud missar elbadet eller kniven som skär upp halsen blir inte djuret tillräckligt medvetslöst och avlivat utan riskerar att skållas levande. har Efsa rekommenderat att elbadsbedövning med upphängning innan bedövning ska fasas ut, då det orsakar smärta och stress hos kycklingar och andra fåglar. De fåglar som inte bedövas med levande upphängning och elbad bedövas med gas som har färre djurvälfärdsrisker. Mot denna bakgrund krävs det bättre förutsättningar och resurser för mer forskning om bedövning vid slakt av djur, framför allt fiskar och grisar. Alternativ till koldioxidbedövning vid slakt, punkt 26 (M, V, KD, MP) av (MP), (M), (M), (V), (KD) och Kopparklint (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 26 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3430 av m.fl. (M) yrkande 7. Koldioxidbedövning är den vanligaste formen av bedövning vid slakt av grisar vid större slakterier, men metoden används även vid bedövning av värphönor, kycklingar och minkar. Metoden leder dock till att djuren utsätts för stress och smärta. Det finns ingen ersättningsmetod och vi anser därför att alternativ till koldioxidbedövning behöver utredas. Alternativ till koldioxidbedövning vid slakt, punkt 26 – motiveringen (SD) av (SD), (SD) och (SD). Bedövning eller avlivning med gasen koldioxid har flera nackdelar ur ett djurskyddsperspektiv och vi är positiva till att forskningsstudier görs. Då inga av de mest använda bedövningsmetoderna är stress- och smärtfria för grisarna vill vi betona att det behövs ännu mer forskning om alternativa metoder för bedövning av grisar inför slakt, något som vi har föreslagit i motionerna 2020/21:723 yrkande 11 och 2021/22:2457 yrkande 14, som har behandlats av . Vi anser inte att en utredning i detta läge kommer att ge fullgoda slutsatser utan att ha tillräcklig forskning att gå på och därför bör motionsförslaget avslås. Utfasning av vissa bedövningsmetoder vid slakt, punkt 27 (V, MP) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 27 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4061 av m.fl. (MP) yrkande 29 och 2021/22:4085 av och (båda MP) yrkande 1 och 2021/22:264 av m.fl. (SD) yrkande 1. Bedövningen är det sista momentet innan slakt och varken bedövningen eller hanteringen av djuret i anslutning till det får innebära något lidande för djuren. Tyvärr finns det för vissa djurslag stora brister här. De slaktkycklingar som bedövas genom att huvudet sänks ned i ett strömförande vattenbad (ungefär hälften av alla kycklingar) hängs först, vid fullt medvetande, upp och ned i fötterna innan bedövning sker och ibland undkommer de elbadet. Merparten av grisarna bedövas med gasen koldioxid, en gas som har visat sig vara mycket irriterande för grisens andningsvägar och skapar stor ångest innan grisen förlorar medvetandet. Vid slakt av fiskar orsakar koldioxidbedövningen stor stress hos fiskarna. Eftersom koldioxidbedövningen är ineffektiv för fisk finns det risk att fiskarna utsätts för avblodning och urtagning vid fullt medvetande. Det finns en bestämmelse från som måste följa, som säger att nödslakt av fiskar inte får ske med hjälp av koldioxid. Men vid vanlig slakt är koldioxid fortfarande den vanligaste bedövningsmetoden. Koldioxidbedövning av fiskar är förbjudet i . slog Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) fast att koldioxidbedövning orsakar fiskarna stort lidande och inte bör användas. Bedövning av alla djur före slakt ska vara snabb och smärtfri. Metoder som inte lever upp till detta, t.ex. nuvarande elbedövning av slaktkyckling och koldioxidbedövning av grisar och fiskar, måste fasas ut. Det behövs därför ett slutdatum för de plågsamma bedövningsmetoder som orsakar djuren stress, smärta och rädsla. Minkars behov, beteende och välfärd, punkt 28 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 28 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2457 av m.fl. (SD) yrkandena 35 och 36. Minkfarmer har, liksom andra djurfarmer i , lagar och krav att förhålla sig till. I djurskyddslagen står det att djur ska hållas och skötas i en god djurmiljö och på ett sådant sätt att de kan utföra sådana beteenden som de är starkt motiverade för och som är viktiga för deras välbefinnande (naturligt beteende). trädde nya föreskrifter (SJVFS 2012:14, som senare ersattes av SJFVS 2019:16) i kraft som innebar att förändringar skulle göras för ökad djurvälfärd för djur som hålls för produktion av päls eller skinn. Sedan införandet av de nya föreskrifterna har det inte utvärderats hur minkarnas välfärd har påverkats. Enligt SLU:s rapport om minkhållningen i behövs det fler studier om minkars välfärd. För att säkerställa att djurskyddslagen verkligen efterlevs på ett tillfredsställande sätt behöver forskning och studier göras på minkars behov och beteenden i fångenskap. Det behöver också göras en utvärdering av gällande föreskrifter för att undersöka hur minkars välfärd har påverkats sedan införandet av de nya föreskrifterna. Omhändertagande av djur, punkt 29 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 29 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2316 av (L) och 2021/22:667 av (SD). I den gamla djurskyddsförordningen (1988:539) fanns en bestämmelse, 74 §, som stipulerade att en myndighet i vissa situationer kunde bestämma att dess beslut skulle gälla , även om beslutet skulle överklagas. Denna paragraf användes vid omedelbara omhändertaganden av djur, beslut som knappast fattas lättvindigt. I den nya djurskyddsförordningen (2019:66) togs paragrafen bort. Möjligen utgick någon på från att paragrafen var överflödig med anledning av förvaltningslagen. efter att den nya förordningen trädde i kraft lämnade landets samtliga länsstyrelser in en begäran till om att den gamla förordningens 74 § skyndsamt skulle återinföras. Efter detta har inget hänt förutom att landets länsstyrelser har varit tvungna att hitta nya vägar vid viktiga och brådskande beslut. Detta har länsstyrelserna gjort genom att hänvisa till och tydligt motivera beslut med stöd av 35 § förvaltningslagen. Paragraferna är dock inte överensstämmande och har lett till många problem, tolkningar och domslut som inverkat negativt på djurskyddet i vårt land. i har även konstaterat att förändringen har ökat kostnaderna för privatpersoner, för företag och även för samhället när det kommer till förvaring av omhändertagna djur i väntan på laga kraft. Djur behöver ett starkt skydd. bör därför uppmana regeringen att stärka djurskyddet genom att sluta det glapp som uppkom när 74 § i den gamla djurskyddsförordningen upphörde att gälla. Kastrering av ren, punkt 33 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 33 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4061 av m.fl. (MP) yrkande 57. I finns omkring 250 000 renar (vinterhjord efter renslakt men innan nya kalvar föds ) och renbetesmarkerna omfattar ungefär halva yta. Endast medlemmar i en sameby har renskötselrätt och bestämmer det högsta antal renar en sameby får ha. Renskötsel är en bärande del av den samiska kulturen. Samerna är ett urfolk och därmed särskilt skyddade enligt FN:s urfolksdeklaration och även särskilt skyddade i vår grundlag. Renskötselrätten grundar sig på urminnes hävd och regleras i grundlagen. Renen lever ett fritt liv och betar i fjällområdet men i skogsmarker öster om fjällen. Vanligtvis tillskottsutfodras inte renen mer än under samling och flytt mellan betesmarker, men klimatförändringarna har gjort att renen har fått det svårare att beta då isbildning och skare gör att det inte går att komma åt marken under snön. I snitt tillskottsutfodras renen (uppskattning utifrån försäljningssiffror av foder). Även olika typer av exploateringar som gruvor, vindkraft, skogsbruk och ökat tryck från turistnäring är exempel på verksamheter som påverkar betesområden, men även flyttleder och kalvningsområden. I är renen det enda djurslag där kastrering utan bedövning är tillåten. Jag och mitt parti anser att krav på bedövning vid kastrering av ren ska införas i enlighet med förslaget i SOU 2005:98. har infört krav på bedövning vid kastrering av ren. Revidering av föreskrifter, punkt 34 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 34 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4061 av m.fl. (MP) yrkande 22. Djurskyddslagen syftar bl.a. till att främja respekt för djur, vilket i förarbetena innebär att varje djur erkänns ett egenvärde oavsett vilket värde djuret har för människan. Moraliskt ses djur därmed som kännande varelser som samhället ska ta hänsyn till. I artikel 13 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt erkänns djur som kännande varelser till vilka full hänsyn ska tas vid utformning och genomförande av unionens politik om bl.a. jordbruk, transporter, fiske, inre marknad och forskning. Mot den bakgrunden anser jag att myndigheten med ansvar för djurskydd ska revidera samtliga djurskyddsföreskrifter så att de är i enlighet med ambitionerna i den nya djurskyddslagen. Globalt avtal om antibiotikaanvändning, punkt 35 (S) av (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 35 borde ha följande lydelse: 2021/22:3650 av m.fl. (C) yrkande 26 och 2021/22:4061 av m.fl. (MP) yrkande 3. Det finns stora svårigheter med att förhandla ett globalt avtal om användning av antibiotika till djur. De genomförda förhandlingarna inom pågick och var oerhört resurskrävande då stora motsättningar finns globalt. Alla länder har olika förutsättningar och motsatsförhållanden finns mellan minskad användning av antibiotika/tillgång till rätt sorts antibiotika/ökad livsmedelsproduktion/sänkt fattigdom. Vi anser att det inte är lämpligt att initiera nya förhandlingar om globala avtal/regelverk. Det finns dock ett stort behov av genomförande av befintliga standarder och bedömningen är att det är genom att bistå med kompetens, erfarenhet och resurser för genomförande som skillnad kan göras. Ett exempel är att nu har startat ett genomförandeprojekt om de uppdaterande AMR-standarderna. Genom att bistå med kompetens och resurser till sådana genomförandeprojekt skulle kunna bidra till en mer ansvarsfull användning (och ett minskat behov) av antibiotika i djurhållningen globalt. Vi vill också påminna om att regeringen har tagit strid i EU för ökade djurskyddskrav t.ex. vid transporter och minskad antibiotikaanvändning. Utredningen om en effektivisering och utveckling av det svenska arbetet för en ansvarsfull och minskad användning av antibiotika i djurhållningen globalt lämnar sitt betänkande . Förhoppningsvis kan regeringen då få ta del av väl genomarbetade förslag som sedan kan tas vidare. Tvångsmatning av djur, punkt 37 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 37 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2457 av m.fl. (SD) yrkande 13 och 2021/22:265 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 3 samt 2021/22:4061 av m.fl. (MP) yrkande 12 i denna del. Tvångsmatning i animalieproduktion kanske är mest känt vid framställandet av foie gras, dvs. Det är en produktionsmetod som är förbjuden i flera länder, däribland . Detta hindrar dock inte svenska konsumenter att åtnjuta denna delikatess eftersom, även om metoden är förbjuden i , det är möjligt att importera animalier som framställts genom övergödning och tvångsmatning i andra länder. Gässen dör redan innan slakt på grund av skador på organ eller av kvävning. Vi anser det vara nödvändigt att gå längre än enbart ett produktionsförbud i . Regeringen bör i stället verka för ett importstopp av animalier som framställts genom övergödning eller skadlig tvångsmatning. Tvångsmatning av djur, punkt 37 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 37 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4061 av m.fl. (MP) yrkande 12 i denna del och 2021/22:265 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 3 samt 2021/22:2457 av m.fl. (SD) yrkande 13. måste arbeta för att djurplågeri i form av t.ex. tvångsmatning av gäss för gåsleverproduktion förbjuds inom EU. Vidare anser jag och mitt parti att produkter från djurhållning som i klassats som djurplågeri, t.ex. tvångsmatning av gäss, ska beläggas med saluförbud i . Minkfarmning, punkt 38 (V, L, MP) av (MP), (V) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 38 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3391 av m.fl. (L) och 2021/22:4061 av m.fl. (MP) yrkande 55 och 2021/22:911 av (SD). Människan har hållit djur för matens, ullens eller skinnets skull. Med djurhållning följer dock ett ansvar för djurens välfärd. Den dåliga djurhållningen inom pälsfarmningen har kritiserats och för rävar och chinchillor har kritiken lett till att lagstiftningen har skärpts och uppfödningen lagts ned. För minkarna däremot, där större ekonomiska värden står på spel, har skärpta föreskrifter endast inneburit mindre förändringar som inte på något grundläggande sätt förändrat förutsättningarna för minkarna. Minkar, som är vattenälskande och rörliga djur, får inte utlopp för sitt naturliga beteende när de hålls i bur och det återkommer larm om stressade minkar som utvecklar stereotypa beteenden. Att ta ställning för en avveckling av minknäringen handlar inte om att vara emot djurhållning, utan om djurskydd. Djuren ska slippa stressas och de ska få utöva det naturliga beteende som är viktigt för deras välbefinnande. Att ta ställning för detta betyder att en del djurhållning helt enkelt måste avvecklas, för djurens skull.