bet · H901UbU20 · 2022-04-29 00:00:00 — Vi anser att i praktiken riktades den övervägande majoriteten av de höjda basanslagen till små högskolor med begränsad forskningsverksamhet. Denna uppenbara snedfördelning strider mot regeringens skrivningar om att syftet med att höja basanslaget var att skapa förutsättningar för lärosätena att göra strategiska forskningsprioriteringar och ta ansvar för hög kvalitet i forskningen. Vi hade därför förväntat oss att regeringen i den aktuella budgetpropositionen skulle ha vidtagit åtgärder för att säkerställa att resursfördelningsmodellen skulle ge samtliga lärosäten, över hela landet, ett ökat basanslag. Vi vill betona att enskilda högskolor och universitet kompletterar varandra och det är viktigt att ge de bästa förutsättningarna för att skapa starka miljöer för både utbildning och forskning av högsta kvalitet vid alla lärosäten. Det är därför angeläget att det omgående tas fram en ny resursfördelningsmodell för att basanslagen ska tillgodose behoven vid både högskolorna och forskningsuniversiteten. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Lärosätesfrågor och styrning, punkt 3 (SD, L) av (L), (SD), (SD), (L) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4006 av m.fl. (L) yrkande 6 och 2021/22:917 av m.fl. (V) yrkandena 7, 12 och 14, 2021/22:3028 av (SD), 2021/22:3511 av m.fl. (C) yrkande 7 och 2021/22:3992 av m.fl. (M) yrkande 11. har presenterat en rapport (IVA-R 487) som behandlar just utmaningar och utvecklingspotential när det gäller universitets- och högskolestyrelser. Där föreslås bl.a. att rekryteringen av nya ledamöter till en styrelse ska vara grundad på definierade kompetensprofiler och att hänsyn ska tas till lärosätets sammantagna behov. Administrationen har ökat även för universitetslärare och forskare visar flera studier, vilket i sin tur leder till minskat fokus på kärnverksamheten och minskad effektivitet. Det är mycket oroväckande. Det borde inte vara administrationen utan forskningen och undervisningen som utförs av enskilda professionella som står i centrum. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Lärosätesfrågor och styrning, punkt 3 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3992 av m.fl. (M) yrkande 11 och 2021/22:917 av m.fl. (V) yrkandena 7, 12 och 14, 2021/22:3028 av (SD), 2021/22:3511 av m.fl. (C) yrkande 7 och 2021/22:4006 av m.fl. (L) yrkande 6. En doktorandutbildning tar i snitt fyra–vid studier på heltid. Utbildningarnas finansiering kan variera stort. Det vanligaste är att det varierar mellan stipendier, via en doktorandtjänst vid ett lärosäte, via ett företag, s.k. industriforskning, eller via någon kombination av dessa. En del av doktorandutbildningen, , består av obligatoriska studiekurser samt av undervisning. Den långa utbildningstiden kan göra det svårt att få extern finansiering via ett företag. Företagen har kortare ledtider och konkurrensen om att få fram nya lösningar och innovationer ökar alltmer. För att kunna behålla samarbetet mellan näringslivet och forskningen föreslår vi att en utredning tillsätts för att effektivisera doktorandutbildningarna. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Lärosätesfrågor och styrning, punkt 3 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3511 av m.fl. (C) yrkande 7 och 2021/22:917 av m.fl. (V) yrkandena 7, 12 och 14, 2021/22:3028 av (SD), 2021/22:3992 av m.fl. (M) yrkande 11 och 2021/22:4006 av m.fl. (L) yrkande 6. satsar näringslivet stora summor på forskning och utveckling, men de samlade forskningsanslagen behöver kraftigt öka, genom ett handslag där såväl näringslivet som det offentliga ökar sina satsningar. Jag vill stärka forskningsinstituten och inkubatorerna, då de har en viktig roll i att knyta ihop akademi, grundforskning och näringsliv genom att erbjuda mötesplatser och testbäddar/demonstrationsanläggningar som är viktiga för framgångar i innovationsprocessen och för framgångsrik kommersialisering. Jag vill också se en utvärdering av det s.k. lärarundantaget, som gör att många forskningsresultat aldrig blir kommersialiserade, för att se om det är det bästa sättet att tillvarata innovationer och uppfinningar från svenska lärosäten. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Lärosätesfrågor och styrning, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:917 av m.fl. (V) yrkandena 7, 12 och 14 samt 2021/22:3028 av (SD), 2021/22:3511 av m.fl. (C) yrkande 7, 2021/22:3992 av m.fl. (M) yrkande 11 och 2021/22:4006 av m.fl. (L) yrkande 6. Jag anser att regeringen bör återkomma till med förslag på hur doktorandutbildningen kan bli jämställd. I en rapport inom ramen för Jämställdhetsintegrering i högskolor och universitet konstaterar att det finns anledning att skifta fokus till insatser som riktar in sig på att förändra kvinnors och mäns villkor för att öka jämställdheten inom högskolan. Jag anser vidare att möjligheterna ser mycket olika ut för olika människor när det gäller att arbeta inom akademin. Bakgrund, ekonomiska faktorer, kön och inte minst funktionsnedsättningar spelar in. Eventuella yttre hinder för människor att arbeta med vad de önskar måste motverkas. Det gäller även inom universitets- och högskolevärlden. är kunskaperna om tillgängligheten för forskare och lärare för dåliga. Regeringen bör därför tillsätta en utredning som granskar förutsättningarna för forskare och lärare med funktionsnedsättning inom universitet och högskolor samt vilka åtgärder som krävs för att öka tillgängligheten. Jag menar också att regeringen bör tillsätta en utredning om hur kommuners och regioners forsknings- och utvecklingsarbete kan stärkas och fler kombinationstjänster tillkomma. Kommuner och regioner har i allmänhet ett forsknings- och utvecklingsarbete men inte alltid genom kombinationstjänster. Även om det är i samband med den kliniska forskningen som behovet av fler kombinationstjänster oftast hörs i debatter menar jag att det kan finnas en stor forskningsnytta med att ha kombinationstjänster även inom andra områden, som förskola, skola, äldreomsorg etc. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Forskning om hälsa och välfärd, punkt 4 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3361 av m.fl. (M) yrkande 8, 2021/22:3362 av m.fl. (M) yrkande 13, 2021/22:3363 av m.fl. (M) yrkande 50, 2021/22:3696 av m.fl. (M) yrkande 5, 2021/22:3697 av m.fl. (M) yrkande 7, 2021/22:3699 av m.fl. (M) yrkande 13, 2021/22:3700 av m.fl. (M) yrkandena 16 och 22, 2021/22:3765 av m.fl. (M) yrkandena 6–8 och 2021/22:3989 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 4 samt 2021/22:734 av m.fl. (V) yrkande 1, 2021/22:975 av (S), 2021/22:1718 av och (båda MP), 2021/22:2048 av Kopparklint (M), 2021/22:3145 av (M), 2021/22:3244 av m.fl. (C) yrkande 30, 2021/22:3398 av (MP), 2021/22:3414 av m.fl. (MP) yrkande 4 och 2021/22:3802 av m.fl. (SD) yrkande 26. Vi vill i detta sammanhang uppmärksamma följande områden inom hälsa och välfärd. Forskning och utveckling inom omsorgsverksamhet har inte kommit lika långt som inom regional vårdverksamhet. De större universiteten bedriver social forskning även riktad mot äldrevården. Den är bra men oftast mer teoretisk än verksamhetsnära och praktiskt tillämplig. Olika lärosäten tar initiativ till forskarskolor, men det räcker inte. Kommuner måste samlas kring utveckling av effektiva arbetssätt för att ha möjligheter att möta befolkningens ökade behov. Vi vill prioritera verksamhetsnära forskning som rör omvårdnad av och omsorg om äldre. Vi anser att det är centralt att långsiktigt stärka och säkra den patientnära kliniska forskningen inom vården, detta genom dels en mer samlad koncentration av avancerad högspecialiserad vård, dels en förstärkning av de nationella kvalitetsregistren. Vi vill att det införs ett långsiktigt hållbart system för ökad inkludering i kliniska studier, för utan patienter kan inga studier ske. Därtill måste samarbetet mellan cancervården och universiteten stärkas genom en bättre nationell samordning. Forskning om barncancer är en helt avgörande del för att vi ska kunna nå visionen om att utrota barncancer. Vi vill prioritera och genomföra en långsiktig särskild satsning riktad mot barncancerforskningen. Det ska t.ex. kunna handla om specifik forskning om de särskiljande dragen för just barncancer. Vi prioriterar att det genomförs grundläggande forskning om förebyggande åtgärder och effekter av insatser till anhöriga vars närstående tagit sitt eget liv. Kunskapen om vilka metoder och arbetssätt som är effektiva i fråga om preventiva åtgärder och gjorda insatser till anhöriga behöver öka. Mer forskning krävs för att förbättra möjligheterna att finna bättre redskap och metoder att kunna stödja människor som är suicidala och närstående som drabbats av sorgen att någon nära anhörig eller vän tagit sitt eget liv. Behovet av forskning om postcovid är stort och framsteg görs var dag. För en långsiktig och hållbar forskning behöver finansieringen vara gedigen. beslutade om ökade anslag med för forskning och innovation som snabbt skulle kunna bidra till att stoppa utbredningen av sjukdomen covid-19 och förhindra framtida pandemiutbrott. Regeringen behöver fortsatt säkerställa forskning om gruppen sjuka i postcovid. Vi vill utveckla förutsättningarna för den kliniska forskningen och förvalta den svenska forskningstraditionen och prioritera forskningsanslagen för att bredda och fördjupa kunskapen om kognitiva sjukdomar. Det är av stor vikt att det finns möjlighet till samarbeten mellan hälso- och sjukvården, akademin, näringslivet och patienterna. Patienten är och kommer att vara en stor och viktig resurs i all vård. Därför måste samarbete med patienter och patientföreningar vara centralt i utvecklingen av ny teknik och nya metoder. Kvinnors sjukdomar är både i forskning och i det kliniska arbetet eftersatta. Vi föreslår att resurser prioriteras för forskning om kvinnorelaterade sjukdomar. Denna prioritering är långsiktig och ska ge möjligheter att bedriva såväl grundläggande som klinisk forskning. bedrivs världsledande forskning om medicinska aborter på i . Det är därmed viktig forskning för och andra delar av världen. Vi prioriterar och vill öka stödet till denna forskning i samband med att abortlagstiftningen utvecklas och moderniseras. Vi föreslår att regeringen ges i uppdrag att utreda möjligheten att inrätta ett nationellt forskningsorgan inom området missbruk och beroende som också har uppdraget att vara ett dialogcentrum där berörda aktörer kan mötas och utbyta erfarenheter och diskutera exempelvis behov av ytterligare forskning. Studier visar att missbruk av beroendeframkallande läkemedel ökar och riskerar att utvecklas till ett stort folkhälsoproblem. Vi föreslår därför att kliniska behandlingsstudier för att utveckla evidensbaserad prevention och behandling av läkemedelsberoende prioriteras. Det kan t.ex. handla om fler studier av behandling av läkemedelsberoende, men även forskning om förskrivningsmönster och attityder till förskrivning. Individer med beroendesjukdom och psykisk sjukdom flyttas mellan regioner och kommuner då psykiatrin inte alltid ger vård till patienter med ett pågående missbruk och kommunens socialtjänst inte framgångsrikt kan behandla beroendet utan att den psykiska sjukdomen behandlas. Det är inte rimligt att samtliga 290 kommuner och 21 regioner var för sig ska bygga upp forsknings- och utvecklingsverksamhet med allt vad det innebär. Därför föreslår vi att administrativa och finansiella förutsättningar skapas nationellt för gränsöverskridande forskning inom det kommunala och regionala uppdraget i syfte att utveckla bättre och mer evidensbaserade metoder och insatser. Vi anser vidare att det behövs större forskningsanslag för att utveckla och utvärdera metoder för samtidig behandling av missbruk och psykisk sjukdom i samverkan mellan sjukvård och socialtjänst. Vi anser vidare att vi i behöver utveckla ett nytt och mer omfattande nationellt forskningsprogram om virus med målsättningen att utveckla antivirala medel och vacciner mot virusinfektioner. Syftet är att lindra sjukdom, förhindra död, avlasta sjukvården och minska kostnaderna för samhället, men också att förhindra smittspridning. Den pågående pandemin har visat vilket globalt problem smittspridning kan bli. En sådan satsning bör ha ett långsiktigt perspektiv med målet att bygga upp en ökad kunskapsbas och att säkra kompetensförsörjning av framtidens forskningsledare. är att prioritera forskning om virusorsakade infektioner och pandemier, då vi saknar ett stort antal antivirala läkemedel. Vi anser därför att medel för virusforskning främst ska användas för medicinsk och patientnära klinisk forskning. går medel att söka för t.ex. forskning om samhällspolitiska effekter av pandemin, vilket alltså skulle behöva breddas. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Forskning om hälsa och välfärd, punkt 4 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3802 av m.fl. (SD) yrkande 26 och 2021/22:734 av m.fl. (V) yrkande 1, 2021/22:975 av (S), 2021/22:1718 av och (båda MP), 2021/22:2048 av Kopparklint (M), 2021/22:3145 av (M), 2021/22:3244 av m.fl. (C) yrkande 30, 2021/22:3361 av m.fl. (M) yrkande 8, 2021/22:3362 av m.fl. (M) yrkande 13, 2021/22:3363 av m.fl. (M) yrkande 50, 2021/22:3398 av (MP), 2021/22:3414 av m.fl. (MP) yrkande 4, 2021/22:3696 av m.fl. (M) yrkande 5, 2021/22:3697 av m.fl. (M) yrkande 7, 2021/22:3699 av m.fl. (M) yrkande 13, 2021/22:3700 av m.fl. (M) yrkandena 16 och 22, 2021/22:3765 av m.fl. (M) yrkandena 6–8 och 2021/22:3989 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 4. Vi anser att det finns behov av att förfina befintliga diagnosmetoder för äggstockscancer. Det är likaså ytterst angeläget att utrymme för forskning och utbildning inom området kan säkerställas, inte minst för att ta fram en screeningmetod som är både säker och effektiv. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Forskning om hälsa och välfärd, punkt 4 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3244 av m.fl. (C) yrkande 30 och 2021/22:734 av m.fl. (V) yrkande 1, 2021/22:975 av (S), 2021/22:1718 av och (båda MP), 2021/22:2048 av Kopparklint (M), 2021/22:3145 av (M), 2021/22:3361 av m.fl. (M) yrkande 8, 2021/22:3362 av m.fl. (M) yrkande 13, 2021/22:3363 av m.fl. (M) yrkande 50, 2021/22:3398 av (MP), 2021/22:3414 av m.fl. (MP) yrkande 4, 2021/22:3696 av m.fl. (M) yrkande 5, 2021/22:3697 av m.fl. (M) yrkande 7, 2021/22:3699 av m.fl. (M) yrkande 13, 2021/22:3700 av m.fl. (M) yrkandena 16 och 22, 2021/22:3765 av m.fl. (M) yrkandena 6–8, 2021/22:3802 av m.fl. (SD) yrkande 26 och 2021/22:3989 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 4. En utmaning för att erbjuda effektiv och evidensbaserad vård är att det saknas goda kunskaper på aggregerad nivå om patienter som söker sig till primärvården och om den behandling de får. Det försvårar för såväl beslutsfattare som forskare och påverkar i förlängningen den svenska sjukvården negativt. Därför behövs en nationell uppföljning av läget, som omfattar både somatisk och psykisk vård. Kopplat till det bör möjligheterna att genomföra forskning inom primärvårdens behandling av psykisk ohälsa förbättras. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Forskning om hälsa och välfärd, punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:734 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2021/22:975 av (S), 2021/22:1718 av och (båda MP), 2021/22:2048 av Kopparklint (M), 2021/22:3145 av (M), 2021/22:3244 av m.fl. (C) yrkande 30, 2021/22:3361 av m.fl. (M) yrkande 8, 2021/22:3362 av m.fl. (M) yrkande 13, 2021/22:3363 av m.fl. (M) yrkande 50, 2021/22:3398 av (MP), 2021/22:3414 av m.fl. (MP) yrkande 4, 2021/22:3696 av m.fl. (M) yrkande 5, 2021/22:3697 av m.fl. (M) yrkande 7, 2021/22:3699 av m.fl. (M) yrkande 13, 2021/22:3700 av m.fl. (M) yrkandena 16 och 22, 2021/22:3765 av m.fl. (M) yrkandena 6–8, 2021/22:3802 av m.fl. (SD) yrkande 26 och 2021/22:3989 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 4. Jag anser att det behövs insatser på en rad områden och med olika tidsperspektiv för att stärka den psykiska hälsan i samhället. Ett gott steg i rätt riktning vore att regeringen inrättar ett nationellt för att stärka den psykosociala kunskapsbasen och samverkan mellan olika aktörer. Ett nationellt bör verka för att den psykosociala forskningen inom psykiatrin samlas och kompletterar den biomedicinska, helt dominerande, inriktningen. På så sätt ökar möjligheterna att erbjuda patienterna en fullgod behandling som tar sin utgångspunkt i vetenskapligt beprövade behandlingsmetoder. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Forskning om hälsa och välfärd, punkt 4 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1718 av och (båda MP), 2021/22:3398 av (MP) och 2021/22:3414 av m.fl. (MP) yrkande 4 och 2021/22:734 av m.fl. (V) yrkande 1, 2021/22:975 av (S), 2021/22:2048 av Kopparklint (M), 2021/22:3145 av (M), 2021/22:3244 av m.fl. (C) yrkande 30, 2021/22:3361 av m.fl. (M) yrkande 8, 2021/22:3362 av m.fl. (M) yrkande 13, 2021/22:3363 av m.fl. (M) yrkande 50, 2021/22:3696 av m.fl. (M) yrkande 5, 2021/22:3697 av m.fl. (M) yrkande 7, 2021/22:3699 av m.fl. (M) yrkande 13, 2021/22:3700 av m.fl. (M) yrkandena 16 och 22, 2021/22:3765 av m.fl. (M) yrkandena 6–8, 2021/22:3802 av m.fl. (SD) yrkande 26 och 2021/22:3989 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 4. Jag vill här uppmärksamma ett antal områden som är viktiga att satsa ytterligare på. behöver mer forskning kring Ehlers-Danlos syndrom, hur det uppstår, hur det skulle kunna botas och hur man kan underlätta livet för de drabbade. Vidare befinner sig forskningen om amyotrofisk lateralskleros () i i ett avgörande skede. Det kan vara så att forskningen är i begrepp att knäcka denna dödliga sjukdom och utveckla botemedel och terapier som gör att personer som drabbas av kan överleva och kanske botas helt och hållet. Det är i detta skede av stor vikt att staten ser till att denna forskning tillåts fortsätta och får de resurser som behövs för att nå framgång. Jag anser också att det behövs mer forskning på området för att ska fortsätta att ligga i framkant i bröstcancervård. Det behövs mer resurser till forskningen för att gå in i nästa steg där individualiserad screening baserad på varje kvinnas risk att utveckla bröstcancer testas. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Forskning om klimat och miljö, punkt 5 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3431 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2021/22:3691 av m.fl. (M) yrkande 8 och 2021/22:3070 av m.fl. (S) yrkande 1, 2021/22:3199 av m.fl. (V) yrkande 23, 2021/22:3665 av m.fl. (C) yrkande 55 och 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkande 116. Vi bedömer att beteendeforskning kan få stor betydelse för att lyckas med den cirkulära ekonomin. Totalt motsvarar produktionen av den slängda maten utsläpp om ca koldioxid, vilket motsvarar av växthusgasutsläpp. I arbetet med att minska matsvinnet måste forskning och innovation vara bärande delar. Det gäller t.ex. livsmedels hållbarhet och livslängd, beteendeforskning och modern förädling av grödor. Vidare anser vi att det behövs mer forskning på området för att bli bättre på att bryta mer metaller och samt för att bli bättre på att återvinna material och använda oss av restprodukter. Återvinningssektorn får jämfört med andra sektorer lite pengar i forskningsanslag. Vi vill främja materialåtervinningen inom gruvnäringen genom att öka forskningsanslaget för återvinningssektorn. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Forskning om klimat och miljö, punkt 5 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3665 av m.fl. (C) yrkande 55 och 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkande 116 och 2021/22:3070 av m.fl. (S) yrkande 1, 2021/22:3199 av m.fl. (V) yrkande 23, 2021/22:3431 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2021/22:3691 av m.fl. (M) yrkande 8. För att öka återvinningen av innovationskritiska material anser jag att det krävs en kraftfull satsning på applicerad forskning om hur vi använder och omhändertar dessa råvaror. Det gäller både själva återvinningsteknikerna och hanteringen genom hela produktlivscykeln. Genom att designa produkter på ett hållbart sätt från början kan vi underlätta återvinning i ett senare skede. Genom att skapa grogrunder för teknisk innovation, och tillhandahålla testbäddar och demonstrationsmiljöer för att pröva dem, kan vi förkorta steget från idé till marknad. Och genom att satsa på mer och vassare forskning om substitut för kritiska material kan vi hitta billigare alternativ och skapa mindre sårbara leverantörskedjor. Eftersom kunskap om rådande klimatförändringar samt deras konsekvenser ligger till grund för klimatanpassningsarbetet vill vi också se att tillräckligt med stöd ges till ansvariga instanser till forskning, samordning och utvärdering av arbetet med klimatanpassning. Alla delar av bioekonomin, från den enskilda skogsägaren till biodrivmedelsproducenten, behöver ständigt arbeta för att bli mer hållbara och innovativa. Det kräver även långsiktighet för forskning och produktutveckling för alltifrån biodrivmedel och plastsubstitution till textilier och byggande i trä samt frihet att själv bestämma över vad som sker med råvaror och restprodukter. Vi vill därför öka den statliga finansieringen av forskning och utveckling i den växande bioekonomin, och vi kommer ständigt, på alla nivåer, att arbeta för att marknaden ska verka fritt inom de antagna spelreglerna. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Forskning om klimat och miljö, punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3199 av m.fl. (V) yrkande 23 och 2021/22:3070 av m.fl. (S) yrkande 1, 2021/22:3431 av m.fl. (M) yrkande 9, 2021/22:3665 av m.fl. (C) yrkande 55, 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkande 116 och 2021/22:3691 av m.fl. (M) yrkande 8. Jag anser att det inom mineralområdet finns behov av att forska mer på återvinning av gruvavfall. För att utöka möjligheten till en återvinningsbransch inom mineralsektorn krävs det fler incitament från samhället. Ett av incitamenten är att rikta mer resurser till den typen av forskning. får återvinningsindustrin ungefär en fjärdedel av forskningsmedlen som gruvindustrin får.