bet · H901UU6 · 2022-04-20 00:00:00 — Utskottet utgår från att regeringen beaktar vad som sagts ovan vid bedömning och beredning av strategier och stödinsatser, men är utöver det inte berett att ta ställning till de villkor för stöd till specifika organisationer eller länder som föreslås i motionerna. Mot bakgrund av det som anförts här avstyrker utskottet motionerna 2020/21:652 (SD) yrkande 14, 2021/22:70 (SD) yrkande 1, 2021/22:71 (SD), 2021/22:2567 (SD) yrkandena 6, 7 och 9, 2021/22:2569 (SD) yrkande 4, 2021/22:2571 (SD) yrkandena 3–5, 2021/22:2574 yrkande 14, 2021/22:2576 (SD) yrkande 6, 2021/22:2578 yrkandena 1–3, 2021/22:2581 (SD) yrkande 11, 2021/22:2584 yrkande 3, 2021/22:2586 (SD) yrkandena 1, 3, 8, 16, 17, 24, 32–34 och 36–42, 2021/22:3773 yrkandena 3, 4, 9, 10 och 13, 2021/22:3882 (KD) yrkandena 32–36, 2021/22:3995 (L) yrkandena 2 och 3 samt 2021/22:4157 (M) yrkandena 6, 7, 10, 12 och 16. Mot bakgrund av invasion av och talibanernas maktövertagande i vill dock utskottet beröra frågor om bistånd till dessa länder. Utskottet noterar att regeringen beslutade om en ny biståndsstrategi för reformsamarbete med i vilken är största mottagarland. Biståndet till omfattar ca och fokuserar främst på demokrati och mänskliga rättigheter, ekonomisk utveckling samt klimat och miljö. Vidare stöder genom en rad mellanstatliga och multilaterala organisationer, såsom EU och FN, samt genom sitt medlemskap i olika internationella finansiella institutioner. Det framgick vid Sidas föredragning för utskottet att myndigheten bedömer att det kommer att bli en kraftig förvärring av det humanitära läget i . Sida har därför beslutat om ytterligare stöd om till FN:s humanitära landfond för . är fördelade till (). Utöver det går från bidrag till ICRC specifikt till 2022. beslutade regeringen att öka det humanitära biståndet till med . Utöver bidragen till och humanitära landfond har Sida även en ofördelad budgetpost inbyggd i sina avtal med flera stora humanitära aktörer, där Sida kan ge godkännande – ett slags snabbresponsmekanism. I detta finns alltså ytterligare en beredskap för snabba beslut. Det gäller även Myndigheten för samhällsberedskap (MSB) som redan nu är engagerad i förberedelser för insatser med materiel och särskilt utbildad expertis. Även MSB har möjligheter att snabbt få extra resurser från Sida. Utskottet vill understryka vikten av att regeringen fortsätter att följa utvecklingen och vid behov vidtar åtgärder för att ge ytterligare stöd till . Utskottet konstaterar att haft ett djupt engagemang i och för det afghanska folket. är det största mottagarlandet för svenskt bistånd. Efter talibanernas maktövertagande är det nödvändigt att lägger om en stor del av biståndet. Regeringen bör verka för att prioriterade utvecklingsinsatser, däribland stöd till flickors utbildning och hälsovård, kan fortsätta utan att kanaliseras genom talibanstyret. Utskottet konstaterar att runt en halv miljon afghaner beräknas vara på flykt inom landet, och humanitära insatser är därför alltjämt viktiga. De måste komma civilbefolkningen till del utan att slussas genom . riktade ett tillkännagivande till regeringen om en bred utvärdering av insatser i (bet. 2021/22:UU11, rskr. 2021/22:187). Utrikesministern har angett att direktiv till en sådan utredning bereds i . Utskottet utgår från att de frågor som tas upp i motionerna beaktas i utredningen. Motionerna 2021/22:3247 (C) yrkandena 25 och 26, 2021/22:3882 (KD) yrkande 16 och 2021/22:4211 (MP) yrkandena 11 och 12 avstyrks i den mån de inte tillgodosetts genom det anförda. Motionsyrkanden som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motionsyrkanden i bilaga 2 som har beretts i förenklad ordning. Utöver de yrkanden som behandlas tidigare i detta betänkande finns förslag i ett antal motioner som är föremål för förenklad motionsberedning enligt de riktlinjer som har fastslagit med anledning av betänkande 2005/06:RS3 (bet. 2005/06:KU21, rskr. 2005/06:333–335) och i enlighet med promemorian Förenklad motionsberedning –2022 som utrikesutskottet fastställde . Utskottet har vid en genomgång och beredning noterat att de motioner som finns i bilaga 2 inte kan vara aktuella för något tillkännagivande från . Efter denna behandling avstyrker ett enigt utskott dessa motioner. Övergripande frågor om bistånd, punkt 1 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3773 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:3776 av m.fl. (M) yrkandena 49, 51 och 57 samt 2021/22:4157 av m.fl. (M) yrkandena 3, 5 och 9 samt 2021/22:443 av m.fl. (V) yrkande 9, 2021/22:921 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 2, 11, 12, 26, 34 och 41, 2021/22:2586 av m.fl. (SD) yrkandena 7, 15, 43 och 47, 2021/22:3247 av m.fl. (C) yrkandena 1, 3, 4, 9, 16, 18 och 22, 2021/22:3882 av m.fl. (KD) yrkandena 2, 3 och 6, 2021/22:3995 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 6 samt 2021/22:4211 av m.fl. (MP) yrkande 1. Biståndspolitiken utgör en viktig del av det svenska engagemanget i världen. En betydelsefull prioritering är att det svenska bidraget till internationell utveckling ska ligga i linje med vår övriga politik för internationellt samarbete och utveckling. Den svenska biståndspolitiken ska ta sin utgångspunkt i vad som är effektivt, var kan bidra med ett mervärde samt vad som ligger i linje med våra utrikespolitiska intressen. Hållbarhet, jämställdhet, yttrandefrihet och äganderätt ska prägla alla biståndsstrategier. En värderingsburen biståndspolitik betyder inte att man behöver blanda ihop mål och medel. Bara för att jämställdhet och äganderätt är grundläggande värderingar behöver det inte betyda att dessa värderingar ska ges egna tematiska strategier. Våra samlade värderingar ska alltid vara vägledande och styrande. Det är viktigt att betona att det svenska bidraget till en bättre värld är så mycket större än den svenska utvecklings- och biståndspolitiken. Svenska företag och startups bidrar med nya tekniska lösningar inom sjukvård och utbildning och skapar jobb och tillväxt för människor i länder som traditionellt sett är mottagare av svenskt bistånd. Svenska företag som bidrar med tekniska lösningar och ny teknik inom exempelvis hållbara transporter gör troligtvis mycket mer för måluppfyllelsen av Agenda 2030 än vad ett biståndsprojekt någonsin kan göra. I själva verket har det internationella biståndet liten påverkan på ekonomisk tillväxt, något som forskning också pekar på. Biståndet får inte ses som en evig omfördelning. För att biståndet i större utsträckning ska präglas av resultat behövs mer långsiktighet, en tydligare resultatuppföljning och ett mer fokuserat bistånd. Det behöver också i högre grad inriktas mot områden där kan bidra med ett tydligt mervärde. Det skulle öka möjligheter till specialisering, effektivisering och påverkan och således vara ett viktigt steg för att säkerställa att de omfattande medel som investerar i internationellt utvecklingssamarbete får så stort genomslag som möjligt. bör således samordna och arbetsfördela bland likasinnade, främst inom och EU, för att öka specialiseringen och mervärdet. Utvecklingssamarbete är mycket mer än bara bistånd; den globala utvecklingen drivs av ekonomisk tillväxt och handel – en central del av Agenda 2030. Ett tydligt fokus på Agenda 2030:s genomförande i utvecklingssamarbetet är därför av stor vikt, liksom att stärka näringslivets roll i genomförandet av Agenda 2030. Svenskt utvecklingssamarbete kan inte göra allt, men där det verkar ska svenska skattebetalare se resultat. Vår utgångspunkt är att utvecklingssamarbetet bör fokusera på det som är effektivt, det som varit historiskt bra på och det som ligger i svenska utrikespolitiska intressen. 193 länder har gemensamt kommit överens om målen i Agenda och förbundit sig att tillsammans, och var för sig, arbeta för att nå målen. Att ha fokus på Agenda 2030:s genomförande i det traditionella utvecklingsbiståndet är därför viktigt, och det traditionella utvecklingsbiståndet så som vi känner det kommer, i fall Agenda 2030 realiseras i anda och bokstav, därmed ha spelat ut sin roll. Övergripande frågor om bistånd, punkt 1 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2586 av m.fl. (SD) yrkandena 7, 15, 43 och 47 samt 2021/22:443 av m.fl. (V) yrkande 9, 2021/22:921 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 2, 11, 12, 26, 34 och 41, 2021/22:3247 av m.fl. (C) yrkandena 1, 3, 4, 9, 16, 18 och 22, 2021/22:3773 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:3776 av m.fl. (M) yrkandena 49, 51 och 57, 2021/22:3882 av m.fl. (KD) yrkandena 2, 3 och 6, 2021/22:3995 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 6, 2021/22:4157 av m.fl. (M) yrkandena 3, 5 och 9 samt 2021/22:4211 av m.fl. (MP) yrkande 1. FN och dess givarländer lägger nu ned mycket stora belopp på att uppnå Agenda 2030. Därav följer att mycket av det traditionella utvecklingsbiståndet bör kunna minskas vartefter Agenda 2030 uppfylls. bör också värna Agenda 2030 som en agenda för tillväxt. är ett givarland bland många och vi kan inte och bör inte ta ansvar för alla länder och alla internationella organisationer. Regeringen bör ta initiativ till en systematisk synkronisering och rolldelning mellan och EU, respektive mellan och andra EU-länder, så att europeiska givare tydligare fördelar mottagarländer sinsemellan för att matcha givarländernas kompetens mot mottagarländernas behov. Aldrig förr har så många människor lämnat sina hem, på flykt eller i sökande efter ett bättre liv. Detta har varit mycket märkbart i norra och allra mest i eftersom vi har haft och till stora delar fortfarande har de mest generösa villkoren. Att människor migrerar är naturligt, inte minst i tider av befolkningsökning, konflikter och miljöförändringar, men det innebär att världssamfundet och enskilda utvecklade länder åsamkas stora kostnader. har stått för de högsta avräkningarna i biståndsbudgeten genom att använda sig av OECD-Dacs principer om avräkningar från biståndsbudgeten. Att och många andra länder använder sig av denna princip är förståeligt ur ett nationalekonomiskt perspektiv. är det oetiskt och ineffektivt , eftersom det innebär att notan för det inhemska mottagandet av invandrare skickas till utsatta och förtryckta människor i fattiga länder, till vilka biståndet annars skulle ha gått. Övergripande frågor om bistånd, punkt 1 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3247 av m.fl. (C) yrkandena 1, 3, 4, 9, 16, 18 och 22 samt 2021/22:443 av m.fl. (V) yrkande 9, 2021/22:921 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 2, 11, 12, 26, 34 och 41, 2021/22:2586 av m.fl. (SD) yrkandena 7, 15, 43 och 47, 2021/22:3773 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:3776 av m.fl. (M) yrkandena 49, 51 och 57, 2021/22:3882 av m.fl. (KD) yrkandena 2, 3 och 6, 2021/22:3995 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 6, 2021/22:4157 av m.fl. (M) yrkandena 3, 5 och 9 samt 2021/22:4211 av m.fl. (MP) yrkande 1. De globala utmaningarna som Agenda 2030 identifierar präglas av stor komplexitet och pekar på behovet av djup kunskap och långsiktiga förändringar. internationella utvecklingssamarbete ska användas för att bidra till en djupgående och beständig förändring. Det görs genom att bekämpa grundorsakerna till fattigdom och förtryck, inte enbart dess konsekvenser. Bara så kan utvecklingssamarbetet nå sitt övergripande mål om att utrota fattigdomen och att avveckla sig självt. En av biståndets viktigaste roller är att frigöra engagemang och investeringar bortom biståndsbudgeten och att skapa förutsättningar för andra och större kapitalflöden som bidrar till hållbar utveckling. vill fortsätta att investera av BNI i den internationella utvecklingsagendan. Det enprocentiga bidraget ska ses som ett medel för att mobilisera betydligt större volymer från andra aktörer. Vi vill att det internationella biståndet används som en hävstång för att mobilisera större krafter i näringsliv, stater, civilsamhälle och internationella system. Hävstångseffekten skapas genom att det internationella biståndet mobiliserar såväl kapital, engagemang och tid som innovation. På så sätt kan värdet av varje skattekrona som investeras i de globala målen mångfaldigas. Som en del i visionen om det offentligas roll som en hävstång för mobilisering av större krafter för internationellt engagemang för utveckling vill vi därför verka för en större samordning mellan olika svenska aktörer som vill bidra till hållbar internationell utveckling och för att nå de globala målen i Agenda . Vi vill därför etablera en samordningsfunktion med ansvar för att stödja och samordna alla svenska aktörer som verkar för internationell utveckling. Samordningsfunktionen ska ha som målsättning att bidra till en bättre måluppfyllelse för hela arbete med Agenda 2030. Hit ska statliga aktörer, näringsliv, civilsamhälle, akademi och andra aktörer kunna vända sig om de vill påbörja, samordna och utveckla sina engagemang, hitta kommersiella eller andra partner, få finansiellt stöd, utveckla program och affärsplaner, ta del av tematisk och geografisk expertis och dela information. Samordningsfunktionen ska även inkludera omfattande relationer med motsvarande aktörer i partnerländerna för en stärkt dialog och kunskapsutbyte för att säkerställa ett lokalt ägarskap. Detta är ett omfattande uppdrag som måste resurssättas därefter, både med personal och med ekonomiska resurser. Stora delar av det svenska näringslivet har under många decennier engagerat sig i utvecklingsfrågor, och är arbetet med målen i Agenda en naturlig och integrerad del av många företags dagliga arbete. Det kan handla om investeringar i förnybar energi, innovationer inom t.ex. clean tech och för ett bättre klimat, att skapa hållbara jobb i utvecklingsländer samt att förbättra arbetsvillkoren. Vi vill se mer av den typen av investeringar och fler projekt inom det svenska utvecklingssamarbetet där svenska företag är med som aktiva parter. På så sätt kan vi växla upp biståndsbudgeten och bidra till att sluta finansieringsgapet i Agenda . Övergripande frågor om bistånd, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:443 av m.fl. (V) yrkande 9 och 2021/22:921 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 2, 11, 12, 26, 34 och 41 samt 2021/22:2586 av m.fl. (SD) yrkandena 7, 15, 43 och 47, 2021/22:3247 av m.fl. (C) yrkandena 1, 3, 4, 9, 16, 18 och 22, 2021/22:3773 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:3776 av m.fl. (M) yrkandena 49, 51 och 57, 2021/22:3882 av m.fl. (KD) yrkandena 2, 3 och 6, 2021/22:3995 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 6, 2021/22:4157 av m.fl. (M) yrkandena 3, 5 och 9 samt 2021/22:4211 av m.fl. (MP) yrkande 1. ansträngningar för att värna det demokratiska utrymmet skulle kunna stärkas genom ökat internationellt samarbete med andra givare. Genom att öka samarbetet och utveckla en gemensam kommunikation med andra givare och utvecklingsaktörer blir påverkansarbetet i frågor som rör det krympande utrymmet mer effektivt. En tydligare samordning med andra likasinnade stater är en bra väg framåt för att värna det demokratiska utrymmet. Det är en strategi som varit framgångsrik inom andra områden, exempelvis sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR). Regeringen bör utarbeta en strategi för att öka samverkan med likasinnade stater i syfte att värna det demokratiska utrymmet. Den svenska utvecklingspolitiken har förbättrats i och med regeringsskiftet . Uppdateringen av politik för global utveckling (PGU) och sammankopplingen med Agenda 2030 samt det nya policyramverket är steg i rätt riktning. Så också den feministiska utrikespolitiken som innehåller många förslag som tidigare motionerat om och drivit. Men ska vi få till en jämlik och jämställd värld som är hållbar för kommande generationer måste mer till och vi måste vara beredda på att göra det som krävs. Utvecklingssamarbetet ska utgå från mottagarnas prioriteringar, inte från egenintressen i givarländer eller vara ett maktmedel mot mottagarna. En förutsättning för en framgångsrik fattigdomsbekämpning är att det politiska och ekonomiska självbestämmandet i mottagarländerna ökar. Varje land har sin egen historia och sin egen unika situation och det finns således aldrig en enda väg till utveckling. I den s.k. biståndseffektivitetsagendan, som antogs i och sedan uppdaterats i , och , framgår att mottagarländernas inflytande över utvecklingssamarbetet måste öka. Biståndsgivarna har lovat att förändra attityder och metoder för att anpassa sitt bistånd bättre till varje enskilt samarbetsland. Mottagarländerna måste med andra ord äga sin egen utveckling. Regeringen bör säkerställa att alla aktörer som arbetar med bistånd och utvecklingssamarbete, inklusive de inom den privata sektorn, ska följa politik för global utveckling samt den svenska politikens utvecklingsmål. efter lanseringen av kan man konstatera att det finns vissa brister i den transparens som plattformen erbjuder. Inte minst varierar transparensen kraftigt mellan olika poster. När det gäller avräkningarna, exempelvis för kostnader för flyktingmottagande och stipendier till utländska studenter i , är informationen nästan obefintlig. Generellt saknas tillräcklig information kring de insatser som inte handläggs av Sida eller UD. Även när det gäller de aktiviteter som handläggs från Sida på utlandsmyndigheterna är informationen och transparensen väldigt begränsad. Regeringen bör stärka transparensen inom biståndet inom de områden där det finns brister. Övergripande frågor om bistånd, punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3882 av m.fl. (KD) yrkandena 2, 3 och 6 samt 2021/22:443 av m.fl. (V) yrkande 9, 2021/22:921 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 2, 11, 12, 26, 34 och 41, 2021/22:2586 av m.fl. (SD) yrkandena 7, 15, 43 och 47, 2021/22:3247 av m.fl. (C) yrkandena 1, 3, 4, 9, 16, 18 och 22, 2021/22:3773 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:3776 av m.fl. (M) yrkandena 49, 51 och 57, 2021/22:3995 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 6, 2021/22:4157 av m.fl. (M) yrkandena 3, 5 och 9 samt 2021/22:4211 av m.fl. (MP) yrkande 1. ska ha en ambitiös utvecklingspolitik och värna ett generöst bistånd. bör även verka för att andra länder höjer sina biståndsnivåer. Det är bara ett fåtal länder som lever upp till EU:s mål om att av BNI ska gå till officiellt bistånd. menar att det krävs nytänkande i biståndspolitiken. De myndigheter och organisationer som administrerar biståndet måste parallellt stärkas för att upprätthålla en hög kvalitet. Det måste säkerställas att kapaciteten för att administrera och följa upp biståndsinsatser är hög. Behoven i världen är stora och medel ska inte gå förlorade på grund av dålig kontroll och insyn. föreslår därför att Sida och Expertgruppen för biståndsanalys ges ett särskilt uppdrag att inkomma med förslag kring hur kvalitetsarbetet i myndigheter och organisationer kan stärkas i samband med att biståndsramen ökar i takt med BNP-tillväxten. Övergripande frågor om bistånd, punkt 1 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3995 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 6 samt 2021/22:443 av m.fl. (V) yrkande 9, 2021/22:921 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 2, 11, 12, 26, 34 och 41, 2021/22:2586 av m.fl. (SD) yrkandena 7, 15, 43 och 47, 2021/22:3247 av m.fl. (C) yrkandena 1, 3, 4, 9, 16, 18 och 22, 2021/22:3773 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:3776 av m.fl. (M) yrkandena 49, 51 och 57, 2021/22:3882 av m.fl. (KD) yrkandena 2, 3 och 6, 2021/22:4157 av m.fl. (M) yrkandena 3, 5 och 9 samt 2021/22:4211 av m.fl. (MP) yrkande 1. Krav på mottagare av bistånd på demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna är en självklarhet. Därför ska FN:s deklaration om mänskliga rättigheter och den i svensk grundlag inskrivna om de mänskliga rättigheterna vara vägledande för svensk biståndspolitik, inte Agenda 2030. Demokrati ska vara ett övergripande mål i utvecklingsbiståndet. Fria val är den enda garanten för demokratin och en mänsklig rättighet enligt artikel 21 i FN:s universella förklaring. I svenskt demokratibistånd ska det vara centralt att garantera och bevara fria val och att kritiskt granska ofria val. Övergripande frågor om bistånd, punkt 1 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4211 av m.fl. (MP) yrkande 1 och 2021/22:443 av m.fl. (V) yrkande 9, 2021/22:921 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 2, 11, 12, 26, 34 och 41, 2021/22:2586 av m.fl. (SD) yrkandena 7, 15, 43 och 47, 2021/22:3247 av m.fl. (C) yrkandena 1, 3, 4, 9, 16, 18 och 22, 2021/22:3773 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:3776 av m.fl. (M) yrkandena 49, 51 och 57, 2021/22:3882 av m.fl. (KD) yrkandena 2, 3 och 6, 2021/22:3995 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 6 samt 2021/22:4157 av m.fl. (M) yrkandena 3, 5 och 9. bistånd ska uppgå till av bruttonationalinkomsten (BNI). har regeringen presenterat den största biståndsbudgeten någonsin, med stora satsningar på fattigdomsbekämpning, mänskliga rättigheter och sexuell och reproduktiv hälsa (SRHR), konfliktförebyggande insatser samt klimat och miljö̈. Viktiga initiativ har också tagits för att stärka arbetet med att förebygga krig och konflikter som en del i hela utvecklingssamarbetet. Prioriteringar, punkt 2 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3436 av m.fl. (M) yrkande 50, 2021/22:3773 av m.fl. (M) yrkandena 8, 11, 12 och 14, 2021/22:3776 av m.fl. (M) yrkande 50, 2021/22:4030 av m.fl. (M) yrkandena 10, 11 och 13, 2021/22:4039 av m.fl. (M) yrkande 15 och 2021/22:4157 av m.fl. (M) yrkandena 8, 14 och 18 samt 2020/21:2946 av m.fl. (C) yrkande 3, 2021/22:921 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 1, 3–9, 16, 20–22, 27, 30–33 och 39, 2021/22:2586 av m.fl. (SD) yrkandena 10, 18–23, 25–29 och 31, 2021/22:2588 av m.fl. (V) yrkande 17, 2021/22:2589 av m.fl. (V) yrkandena 3, 4 och 14, 2021/22:3247 av m.fl. (C) yrkandena 5, 11–15 och 19, 2021/22:3511 av m.fl. (C) yrkande 17, 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkande 12, 2021/22:3882 av m.fl. (KD) yrkandena 4, 10–12, 14, 15, 17, 18, 20, 22–26, 29–31, 37 och 38, 2021/22:3963 av m.fl. (L) yrkande 19, 2021/22:3995 av m.fl. (L) yrkandena 4, 5, 8, 9, 11 och 12, 2021/22:4076 av m.fl. (MP) yrkande 7, 2021/22:4197 av m.fl. (MP) yrkande 4 och 2021/22:4211 av m.fl. (MP) yrkandena 3–7, 14–16, 18 och 26. Ett tematiskt område som är särskilt viktigt för det traditionella utvecklingssamarbetet är global hälsa såsom vaccinationer. Andra viktiga tematiska områden är klimat och miljö. Biståndspolitik handlar också om jämställdhet, såsom flickors rätt till utbildning och SRHR, samt institutionsbyggande. Det traditionella utvecklingsbiståndet måste ha som mål att inte längre behövas då mottagarländerna kan stå på egna ben. Men den andra delen av biståndet, det humanitära, kommer alltid att behövas och här kan vara med och bidra. anser att det humanitära biståndet som andel av svenskt bistånd behöver öka. Humanitärt bistånd, eller katastrofbistånd som det även kallas, är biståndets kärna. Det syftar till att hindra och lindra nöd och når de mest utsatta människorna.