bet · H901UbU28 · 2022-06-02 00:00:00 — Det bedöms vidare som rimligt att även en rektor inom de frivilliga skolformerna, på samma sätt som en rektor inom de obligatoriska skolformerna, ska ha befogenheter när det gäller kortare avstängningar. Ett sätt att minska den administrativa bördan för såväl huvudmannen som rektorn och frigöra tid för utredning av framtida åtgärder kan vara att rektorn i de frivilliga skolformerna ges rätt att, oavsett orsak, besluta om avstängning för en elev från utbildningen i under ett kalenderhalvår, utan att saken prövas av huvudmannen. Samråd med socialnämnden ska bara behöva ske om den sammanlagda tid en elev stängs av under ett kalenderhalvår överstiger Regeringen framhåller att skyldigheten att samråda med socialnämnden innan beslut om avstängning i de frivilliga skolformerna och från viss utbildning med praktiska inslag ska begränsas utifrån längden på den sammanlagda avstängningstiden. Ett krav på samråd bör endast gälla avstängningar som innebär att den sammanlagda avstängningstiden per kalenderhalvår överskrider . För att säkerställa att socialnämnden alltid är informerad om avstängningar som gäller en elev som är föreslår regeringen att det ska införas en bestämmelse om att socialnämnden ska informeras om beslutet, i de fall som en kortare avstängning beslutas. Regeringen föreslår att lagändringarna ska träda i kraft . Äldre föreskrifter ska fortfarande gälla för överklagande av beslut som har meddelats före ikraftträdandet. Skälen för regeringens förslag De ändringar som föreslås syftar till att ge bättre förutsättningar för skolors arbete med trygghet och studiero. Regeringen anser att bestämmelserna är viktiga för att huvudmän och skolor ska kunna arbeta långsiktigt och systematiskt för ökad trygghet i utbildningen och studiero i undervisningen. Avsikten är därför att dessa ändringar ska genomföras så snabbt som möjligt. I kommittémotion 2021/22:4584 av m.fl. (SD) yrkande 1 begär motionärerna att ska avslå propositionen. Motionärerna anser att förslagen i propositionen är små steg i rätt riktning men vill se en betydligt skarpare lagstiftning på området. I kommittémotion 2021/22:4624 av och (båda C) yrkande 1 begär motionärerna att ska avslå propositionen i den del där elevers användning av mobiltelefoner eller annan elektronisk kommunikationsutrustning i undervisningen begränsas enligt framskrivna kriterier. Motionärerna anser att frågan om användning av mobiltelefoner eller annan elektronisk kommunikationsutrustning i undervisningen ytterst är en fråga för lärare och rektorer att sätta ramarna för och besluta om, utifrån vad de anser är lämpligt. Utskottet kan konstatera att syftet med förslagen i propositionen är att skolor ska nå en högre grad av trygghet och studiero, vilket enligt regeringen innebär att alla barn och elever kommer att få bättre förutsättningar att utvecklas mot utbildningens mål och att nå förbättrade kunskapsresultat. Utskottet instämmer med regeringen i att förslagen bör bidra till att skapa en bättre arbetsmiljö för såväl barn och elever som skolans personal, vilket kan leda till högre trivsel och ökat välmående. En god arbetsmiljö kan vidare förebygga situationer med elever som har ogiltig, hög frånvaro. I de frivilliga skolformerna kan det även minska risken för att elever väljer att inte slutföra sin utbildning. Genom att bidra till en bättre arbetsmiljö för såväl barn och elever som personal kan förslagen även bidra positivt till läraryrkets attraktivitet. Utskottet anser att förslagen om att förtydliga huvudmännens ansvar för det förebyggande arbetet samt terminologin för begreppen trygghet och studiero är väl avvägda. Utskottet gör även samma bedömning när det gäller regeringens förslag om att regleringen av det systematiska kvalitetsarbetet ska förtydligas. Utskottet vill framhålla att ett väl fungerande kvalitetsarbete bör leda till att barn och elever kommer att få en bättre utbildning, bl.a. genom att brister i utbildningen uppmärksammas och åtgärdas men även genom att man kan identifiera styrkor i utbildningen. Utskottet är vidare positivt till regeringens förslag om att ge Skolinspektionen bättre verktyg att bedriva en effektiv tillsyn genom att Skolinspektionen får möjlighet att utforma sina förelägganden så att det framgår vad huvudmannen ska göra samt får större möjligheter att vara part i domstol. Utskottet bedömer att förslagen skapar bättre förutsättningar för en högre kvalitet i utbildningen enligt skollagen, vilket är en fördel för eleverna. När det gäller regeringens förslag om att huvudmannen ska ha ett tydligare ansvar för klagomålshanteringen är utskottets uppfattning att det kommer att skapa förutsättningar för att missförhållanden i större utsträckning hanteras inom huvudmannens verksamhet och att det blir tydligare för bl.a. elever och vårdnadshavare vart de ska vända sig med klagomål mot utbildningen. Det kan enligt utskottets mening leda till att missförhållanden uppmärksammas och åtgärdas snabbare än . Vidare kan förslaget om att eleverna ska vara delaktiga i arbetet med ordningsreglerna enligt utskottets mening leda till att de följs i större utsträckning än , vilket gynnar både elevernas studiero och trygghet i skolan. Utskottet bedömer också att förslagen om en reglerad mobilanvändning kan minska antalet störningsmoment i undervisningen och förbättra studieron och leda till en ökad trygghet då risken att utsättas för t.ex. kränkningar i den digitala miljön eller kränkande fotografering eller filmning under skoldagen minskar. Utskottet anser därför att starka skäl talar för att införa en reglering i skollagen som innebär att användning av mobiltelefoner vid undervisning i skolan endast ska få förekomma efter lärarens instruktion i syfte att främja elevernas utveckling och lärande eller som stöd i form av extra anpassningar eller särskilt stöd enligt 3 kap. skollagen. Utskottet bedömer när det gäller förslaget om att all personal ska ha befogenhet att ingripa fysiskt att det är positivt för såväl lärare som för elever. Genom regleringen, som innebär att rättspraxis kommer till uttryck i lag, tydliggörs att gränserna för denna befogenhet inte får ske i bestraffande syfte. Vidare kan risken för att t.ex. en vårdnadshavare tolkar ett berättigat agerande från personalens sida som en kränkning av eleven minska genom att ansvar och befogenheter tydliggörs. Utskottet vill även framhålla att förslagen om tillfällig placering och avstängning av elever bl.a. innebär att rektorn ges något utökade befogenheter att besluta om sådana disciplinära åtgärder. Utskottet instämmer därmed i regeringens förslag och bedömningar i propositionen och tillstyrker med det anförda proposition 2021/22:160 och avstyrker motionerna 2021/22:4584 (SD) yrkande 1 och 2021/22:4624 (C). Utskottet övergår nu till att under särskilda rubriker behandla de yrkanden som innehåller förslag om tillkännagivanden i frågor som anknyter till lagförslaget. Utskottet behandlar även motioner från allmänna motionstiden /22 som har anknytning till propositionen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om ordningsregler i skolan. Jämför reservation 3 (SD), 4 (SD, KD, L), 5 (SD, KD) och 6 (KD, L). I kommittémotion 2021/22:4584 av m.fl. (SD) yrkandena 8 och 9 föreslås att får i uppdrag att upprätta enhetliga ordningsregler. Motionärerna anser att skollagen ska reglera att ska ta fram ordningsregler för skolan och att rektorn vid behov ska kunna besluta om kompletterande regler. I kommittémotion 2021/22:4561 av m.fl. (KD) yrkande 1 vill motionärerna att det ska införas sanktioner vid överträdelser av skolans ordningsregler. Det ska beskrivas i ordningsreglerna vilka sanktioner som ska gälla för den elev som bryter mot dessa regler genom att exempelvis hota eller kränka en annan elev. I yrkande 4 vill motionärerna att det tillsätts en statlig utredning som tar fram ett lagförslag som gör det möjligt att skriva in den här typen av sanktioner i skolans ordningsregler. I kommittémotion 2021/22:4570 av m.fl. (L) yrkande 1 föreslår motionärerna att det ska införas konsekvenstrappor i skolväsendet. Syftet ska vara att tydliggöra för såväl elever och lärare som vårdnadshavare vilka regler som gäller på en skola och vilka konsekvenser regelövertramp medför för eleverna. I yrkande 2 föreslås att det ska införas förväntansdokument i skolväsendet som föräldrar och elever ska skriva under och där det ska framgå vilka regler som gäller och vad konsekvenserna är för regelövertramp, t.ex. ska det framgå att elever som förstör skolans egendom blir ersättningsskyldiga för de uppkomna skadorna. I yrkande 3 anser motionärerna att kravet på skriftlig dokumentation vid lättare disciplinära åtgärder ska förenklas, exempelvis när en lärare beslagtar en mobiltelefon eller tillfälligt skickar ut en elev som stör från klassrummet. Kravet på skriftlig dokumentation riskerar enligt motionärerna i dessa fall att leda till att rektorer och lärare undviker lättare disciplinära åtgärder för att de bedömer att kostnaden i form av tid och administration är för hög. I yrkande 4 önskar motionärerna att det införs rutiner för ersättningskrav för elever som orsakar skadegörelse i skolan där det framgår att en elev ska få möjlighet att genom arbete ersätta skadan för att undgå krav på ekonomisk ersättning. Motion från den allmänna motionstiden /22 I kommittémotion 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 89 begär motionärerna att det ska införas sanktioner vid överträdelser av skolans ordningsregler och i yrkande 91 att det ska tillsättas en statlig utredning för att ta fram förslag om att utöka skolornas möjligheter till disciplinära åtgärder. Regeringen föreslår i propositionen att det liksom ska finnas ordningsregler för varje skolenhet och som ska beslutas av rektorn och följas upp. Det ska förtydligas att ordningsreglerna och hur dessa följs ska följas upp regelbundet och att orsakerna till uppföljningens resultat ska analyseras. Eleverna ska enligt regeringens förslag både vara delaktiga i utarbetandet av ordningsreglerna, i uppföljningen och, vid behov, i omarbetningen av dem. När det gäller motionsyrkanden som handlar om enhetliga ordningsregler och att det ska föras in bestämmelser i ordningsreglerna om sanktioner, rutiner för ersättningskrav eller konsekvenser vid överträdelser av reglerna vill utskottet framhålla följande. Utskottet instämmer med regeringen om att elevers delaktighet i skolans arbete med ordningsregler har en viktig funktion för att ordningsreglerna ska följas och därmed få avsedd effekt för trygghet och studiero. Ett ändamålsenligt arbete med väl förankrade ordningsregler bidrar till att det blir tydligt för elever och vårdnadshavare vilka förväntningar som skolan har på eleverna, vad eleverna kan förvänta sig av skolan samt vilka ramar som finns. Utskottet konstaterar att eleverna kan tillföra en inblick i hur skolmiljön ser ut och fungerar och därmed bidra med viktiga synpunkter i arbetet med ordningsreglerna. Utöver att skapa möjlighet till delaktighet vill utskottet lyfta fram vikten av att säkerställa att alla elever har förstått vad ordningsreglerna innebär. Utskottet vill även lyfta fram det regeringen anför i propositionen att om man följer upp hur ordningsreglerna följs och analyserar orsakerna till uppföljningens resultat kan skolan få viktig återkoppling på hur arbetet med ordningsreglerna har fungerat. Om det finns ordningsregler som fungerar mindre väl ur vissa avseenden eller som följs i låg utsträckning bör skolan utreda orsakerna till detta och antingen förändra reglerna eller implementera dem mer kraftfullt, om det anses viktigt att ha kvar dem. Ordningsregler som vid en närmare analys inte behövs ska tas bort. När ordningsregler varken följs av personal eller elever är det en signal på att arbetet med att ta fram och förankra dessa i grunden behöver ses över och utvecklas. När det gäller frågan om att den skriftliga dokumentationen bör förenklas kan utskottet konstatera att det finns ett dokumentationskrav i 5 kap. 24 § skollagen som avser vissa åtgärder, bl.a. åtgärder i form av reaktiva omhändertaganden av föremål. Skyldigheten att dokumentera åtgärden skriftligt föreligger endast om föremålet inte har återlämnats efter lektionens slut. I propositionen anser regeringen att det inte finns skäl att låta de krav på dokumentation som anges i 5 kap. 24 § även omfatta omhändertagande av mobiltelefoner och annan elektronisk kommunikationsutrustning som sker i förebyggande syfte. Utskottet instämmer i regeringens bedömning och konstaterar att någon annan förändring av bestämmelsen inte föreslås i propositionen. Utskottet avstyrker med det anförda motionerna 2021/22:4163 (KD) yrkandena 89 och 91, 2021/22:4561 (KD) yrkandena 1 och 4, 2021/22:4570 (L) yrkandena 1–4 och 2021/22:4584 (SD) yrkandena 8 och 9. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om användningen av mobiltelefoner i skolan. Jämför reservation 7 (SD) och 8 (V). I kommittémotion 2021/22:4584 av m.fl. (SD) yrkande 7 begär motionärerna att det ska införas ett mobilförbud i skollagen. Regeringens förslag innebär enligt motionärerna ingen tillfredsställande lösning på problemet med mobiltelefoners störande inslag. Tvärtom finns det en risk för att lärarna får fortsätta ha diskussioner med eleverna om mobilanvändandet. I kommittémotion 2021/22:4510 av m.fl. (V) yrkande 1 föreslår motionärerna att regeringen bör återkomma med ett reviderat lagförslag som inte reglerar användandet av mobiltelefoner i skolan. Motionärerna anser att synen på lärares arbete ska präglas av tillit till lärares förmåga att kunna utföra sitt arbete. När det gäller frågan om att regleringen av mobiltelefoner ska förebygga bl.a. kränkande fotografering och filmning bör enligt motionärerna fokus läggas på det förebyggande arbetet på skolorna. Utskottet kan konstatera att gäller att en rektor eller en lärare inte kan omhänderta en mobiltelefon enbart med hänvisning till ordningsreglerna. Om en elev vägrar att lämna ifrån sig en mobiltelefon i början av en lektion i strid med ordningsreglerna saknar således läraren mandat att omhänderta telefonen. Så kan endast ske senare under lektionen om mobiltelefonen då används på ett sätt som är störande. När det gäller frågan om att det ska införas ett mobilförbud i skollagen kan utskottet vidare konstatera att den föreslagna regleringen innebär att privat användning av t.ex. en mobiltelefon, som huvudregel, blir förbjuden på lektionstid, utom bl.a. efter lärarens instruktion i syfte att främja elevernas utveckling och lärande samt om det finns särskilda skäl såsom medicinska skäl eller att en vårdnadshavare behöver kunna nå eleven . Mobiltelefoner föreslås även få användas vid undervisning som extra anpassning eller särskilt stöd enligt 3 kap. skollagen. Utskottet anser i likhet med regeringen att detta kan utgöra en viktig insats för ökad tillgänglighet för elever med vissa funktionsnedsättningar. Mobiltelefoner ska även under lektionstid och i vissa andra situationer kunna omhändertas i förebyggande syfte och rektorn ska i de obligatoriska skolformerna kunna besluta att mobiltelefoner och annan elektronisk kommunikationsutrustning ska omhändertas under hela skoldagen. Rektorn eller en lärare får dock i sådana fall göra undantag för sådan användning av mobiltelefoner och annan elektronisk kommunikationsutrustning som anges ovan eller för en enskild elev om det finns särskilda skäl. Utskottet instämmer med det som regeringen anför om att dessa förslag kan minska antalet störningsmoment i undervisningen och förbättra studieron. Förslagen bedöms även kunna leda till en ökad trygghet då risken att utsättas för t.ex. kränkningar i den digitala miljön eller kränkande fotografering eller filmning under skoldagen minskar. En förbättrad studiero och trygghet skapar enligt utskottets mening förutsättningar för högre måluppfyllelse och därmed förbättrade kunskapsresultat för eleverna. För lärare innebär förslagen att det finns ett författningsstöd för en begränsning av elevernas användning av mobiltelefoner och annan elektronisk kommunikationsutrustning. Ett nationellt förbud mot en elevs privata användning av sådan utrustning på lektionstid förväntas få en normerande verkan, vilket innebär att det hos såväl elever som vårdnadshavare i större utsträckning kommer att finnas en förväntan om begränsningar i mobilanvändandet. Detta bör enligt utskottets mening minska den tid som lärare behöver använda för att motivera sådana restriktioner för elever och vårdnadshavare. För eleverna innebär förslagen en minskad möjlighet att använda mobiltelefoner på lektionstid och i vissa fall under hela skoldagen. Utskottet är medvetet om att en del elever, och även vårdnadshavare, kommer att uppleva denna inskränkning som negativ men utskottet anser att detta dock måste vägas mot alla elevers intresse av att få en så bra studiemiljö som möjligt. Utskottet anser att regeringens förslag är väl avvägt. När det sedan gäller frågan om att användandet av mobiltelefoner inte ska regleras i skollagen vill utskottet, utöver det som anförts ovan, särskilt framhålla att det är betydelsefullt att lärare inte ska behöva konkurrera med elevers mobiltelefoner om elevernas uppmärksamhet samt att lärare inte heller ska behöva använda värdefull undervisningstid till att argumentera med elever om hur de använder sina mobiltelefoner och om dessa ska anses vara störande eller inte. Genom en nationell lagstiftning kan det säkerställas att lärare alltid har mandat att besluta om när mobiltelefoner ska få användas på lektionstid utifrån ett pedagogiskt syfte. Läraren bör enligt utskottets mening ha en tydlig lagstiftning att luta sig mot som klargör att det är läraren som styr hur, när och om mobiltelefoner ska användas under lektionstid. Utskottet avstyrker med det anförda motionerna 2021/22:4510 (V) yrkande 1 och 2021/22:4584 (SD) yrkande 7. Åtgärder för att förhindra skadegörelse, våld, hot och kränkningar i skolan Utskottets förslag i korthet tillkännager för regeringen att den ska återkomma med förslag på hur det förebyggande arbetet mot hot, våld och kränkningar kan göras evidensbaserat och baserat på beprövad erfarenhet. tillkännager för regeringen att den ska ge en lämplig myndighet i uppdrag att ta fram en fördjupad kartläggning av brottsligheten i skolorna. avslår övriga motionsyrkanden om åtgärder för att förhindra skadegörelse, våld, hot och kränkningar i skolan. Jämför reservation 9 (S, C, V, MP), 10 (S, C, V, MP), 11 (SD), 12 (V) och 13 (SD, KD). I kommittémotion 2021/22:4613 av m.fl. (M) yrkande 1 begärs att regeringen ska återkomma med förslag på hur det förebyggande arbetet mot hot, våld och kränkningar kan göras evidensbaserat och baserat på beprövad erfarenhet. Motionärerna framhåller att för att skapa en trygg miljö krävs det ett genomgripande systematiskt arbete. I yrkande 5 begär motionärerna att (Brå) ska få i uppdrag att ta fram en fördjupad kartläggning av brottsligheten i skolorna och framhåller att fysiskt våld i skolorna har ökat . I kommittémotion 2021/22:4584 av m.fl. (SD) yrkande 10 vill motionärerna att regeringen återkommer med tydligare bestämmelser om lärares rätt att ingripa fysiskt. Enligt motionärerna måste regelverket utformas så att läraren vid den givna situationen inte drar sig för att agera. I kommittémotion 2021/22:4510 av m.fl. (V) yrkande 2 anser motionärerna att regeringen bör återkomma med ett lagförslag som ger enbart pedagogisk personal befogenheter att ingripa för att säkerställa trygghet och studiero. Motionärernas ståndpunkt är att fokus ska ligga på faktorer som bl.a. utbildning, stöd och förutsättningar för kollegiala samtal om svåra situationer och som kan skapa trygga lärare som har rätt verktyg att ingripa. I kommittémotion 2021/22:4561 av m.fl. (KD) yrkande 3 vill motionärerna se en nolltolerans mot klotter och annan skadegörelse i skolorna för att tydliggöra elevernas ansvar för den fysiska miljön. Motioner från den allmänna motionstiden /22 I motion 2021/22:407 av (SD) yrkande 1 begärs att lärare ska ha rätt att utvisa en elev ur klassrummet som stör andra elever. I kommittémotion 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 90 vill motionärerna se en nolltolerans mot klotter och annan skadegörelse i skolorna. Utskottet kan konstatera att regeringen föreslår att det ska framgå av skollagen att all personal ska få vidta de omedelbara och tillfälliga åtgärder som är befogade för att tillförsäkra eleverna trygghet och studiero. Med personal avses såväl anställda som uppdragstagare (jfr 6 kap. 3 § skollagen). Enligt den gällande regleringen i skollagen tillkommer befogenheterna endast rektor, lärare och en handledare vid fjärrundervisning (5 kap. 6 § skollagen). Utskottet instämmer med regeringen om att all skolpersonal inom ramen för sina roller behöver kunna bidra i arbetet med att tillförsäkra elever trygghet och studiero. Detta gäller inte minst om personalen uppmärksammar situationer som behöver hanteras skyndsamt, som pågående våld eller kränkande behandling. Regeringen anser i propositionen att övrig personal som exempelvis uppmärksammar ett bråk mellan elever bör kunna ingripa och inte, i brist på tydliga befogenheter, uppleva ett behov av att hänföra hanteringen till en lärare. Alla personalkategorier i skolan har vidare i olika utsträckning ett tillsynsansvar som innebär att de, skadeståndsrättsligt, skulle kunna anses ha en skyldighet att ingripa för att hindra att eleverna kommer till skada. Regeringen anser därför att det är rimligt att all personal får en mer allmän, uttrycklig befogenhet att ingripa för att uppfylla denna tillsynsplikt. Enligt utskottets bedömning är regeringens förslag om att all personal ska ha allmänna befogenheter för att säkerställa trygghet och studiero väl avvägt. Utskottet avstyrker med det anförda motion 2021/22:4510 (V) yrkande 2. När det sedan gäller frågan om det behövs tydligare bestämmelser som ger lärare rätt att ingripa fysiskt vill utskottet framhålla att det genom regeringens förslag införs ett tillägg i 5 kap. 6 § skollagen där det uttryckligen anges att åtgärderna som får vidtas för att tillförsäkra eleverna trygghet och studiero innefattar en befogenhet att ingripa fysiskt för att avvärja våld, kränkningar eller andra ordningsstörningar. Åtgärder som kan vidtas med stöd av regeringens förslag är t.ex. att under raster ingripa vid bråk eller kränkande behandling. Det kan också vara att vid undervisningen tillrättavisa eller placera om elever. Även om befogenheten att ingripa föreslås gälla all personal faller vid en undervisningssituation dock ett större och mer naturligt ansvar på den lärare som ansvarar för undervisningen (prop. 2021/22:160 s. 236). Men även andra personalkategorier som elevassistenter och annan resurspersonal kan behöva ingripa för att upprätthålla studieron, t.ex. i ett grupprum där elever tillfälligt arbetar i lärares frånvaro. Utskottet anser mot denna bakgrund att det inte finns skäl för att bifalla motion 2021/22:4584 (SD) yrkande 10. Utskottet kan vidare konstatera att det finns en reglering i skollagen om att en lärare eller en handledare vid fjärrundervisning i , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan får visa ut en elev från undervisningslokalen (5 kap. 6 och 7 §§ skollagen). Motion 2021/22:407 yrkande 1 avstyrks därmed. När det gäller frågan om det ska införas en nolltolerans mot klotter och annan skadegörelse vill utskottet framhålla att den föreslagna regleringen ger befogenhet för personal att ingripa fysiskt för att avvärja ordningsstörningar och att bestämmelsen bl.a. är avsedd att reglera situationer som när en lärare behöver förhindra elevers pågående skadegörelse (prop. 2009/10:165 s. 680). Utskottet hänvisar även till det som utskottet anför om den föreslagna regleringen om att eleverna både ska vara delaktiga i utarbetandet av skolans ordningsregler, i uppföljningen och, vid behov, i omarbetningen av dem (se avsnittet ovan om ordningsregler i skolan).