bet · H901UbU14 · 2022-03-18 00:00:00 — I 7 § instruktion framgår myndighetens ansvar för stöd till Skolutveckling (förordning [2015:1047] med instruktion för ). I bestämmelsen sägs att myndigheten i nära samarbete med kommuner och andra huvudmän ska stödja dem i deras utbildningsverksamhet och andra pedagogiska verksamheter samt bidra till att förbättra huvudmännens förutsättningar att arbeta med utveckling av verksamheten för ökad måluppfyllelse genom att bl.a. sammanställa och sprida kunskap om resultat av forskning. Syftet med forskningsspridningsuppdrag är att öka kunskapen om och tillgängligheten till forskning och annan systematiskt sammanställd kunskap. Målgruppen är personal i alla skolformer. Att skolans personal ges möjlighet att ta del av forskning är en förutsättning för en utbildning som vilar på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. En del i spridning av forskningsresultat är de artiklar som publiceras kontinuerligt på webbplatsen. Målsättningen med artiklarna är att erbjuda ett användbart kunskapsunderlag som ska inspirera till reflektion och utveckling av utbildning och undervisning inom det aktuella området. För att ta fram webbartiklar om forskningsresultat samverkar med lärosäten. Varje lärosäte ansvarar för att kontinuerligt och långsiktigt bevaka och sammanställa resultat av forskning inom ett överenskommet område. Underlag kan utgöras av avhandlingar, vetenskapliga artiklar, rapporter och annat kvalitetsgranskat material inom området. Lärosätet och respektive artikelskribent ansvarar för urvalet av den forskning som beskrivs i artikeln. kvalitetssäkrar innehållet utifrån relevans för målgrupperna (se webbplats . uppdrag är att bidra till att de verksamma inom skolväsendet ges goda förutsättningar att planera, genomföra och utvärdera undervisningen med stöd av vetenskapligt underbyggda metoder och arbetssätt. Myndigheten ska bidra till goda förutsättningar för barns och elevers utveckling och lärande och till förbättrade kunskapsresultat för elever. – validera forskningsresultat inom området med avseende på kvalitet och relevans – göra systematiska översikter och andra forskningssammanställningar med god vetenskaplig kvalitet och presentera resultaten på ett sätt som är användbart för de verksamma inom skolväsendet – sprida forskningsresultaten och göra dem tillgängliga för de verksamma inom skolväsendet (förordning [2014:1578] med instruktion för ). Bakgrund och pågående arbete om Pisaundersökningen 2018. har behandlat regeringens skrivelse 2021/22:39 om Pisaundersökningen 2018. övergripande slutsats var att för många elever exkluderades i den svenska Pisastudien . Regeringen delade i huvudsak övergripande bedömning att för många elever exkluderades från att delta i men bedömde att resultatet i läsförståelse var fortsatt högre jämfört med resultatet 2012. Utskottet konstaterade att regeringen har agerat genom att bl.a. ge i uppdrag att förstärka sina insatser i Pisaundersökningen men ansåg att man framöver bör kunna göra mer för att försäkra sig om att Pisaundersökningen och andra internationella kunskapsmätningar håller hög kvalitet. beslutade att i enlighet med utskottets förslag ge regeringen tillkänna att den ska säkra tillförlitligheten i genomförandet av internationella kunskapsmätningar i den svenska skolan samt genomföra en analys av hur förtroendet för Pisastudien kan återupprättas (skr. 2021/22:39, bet. 2021/22:UbU5, rskr. 2021/22:145). Uppdrag om förstärkta insatser för att säkerställa ett högt deltagande i redovisade ett uppdrag om att förstärka sina insatser för att säkerställa ett högt deltagande i enlighet med gällande riktlinjer för Pisaundersökningen 2022 (U2021/02549, dnr 2021:1928). I redovisningen framhåller att de åtgärder som ska vidtas enligt riktlinjer för genomförandet av 2022 ger en hög grad av säkerhet att rätt elever deltar. Därutöver föreslog olika åtgärder för att säkerställa ett högt deltagande. förstärker sina insatser för att så långt som möjligt säkerställa att skolorna uppfattat exkluderingskriterierna korrekt genom att – ha en tätare dialog och tätare kontakter med de utvalda skolorna – lägga större vikt vid instruktionerna om exkluderingar och bortfall i utbildningen av de skolsamordnare som ska genomföra Pisa-undersökningen – söka återkoppling kring utbildningen från skolsamordnarna i högre utsträckning än tidigare, i syfte att säkerställa att de uppfattat instruktionerna korrekt. framhöll vidare att myndigheten även i huvudstudien, och inte som tidigare endast i förstudien, kommer att samla in uppgifter om elever som inte ska delta i innan provet genomförs. Syftet är att bättre kunna följa upp att skolorna har tillämpat exkluderingarna utifrån riktlinjer på ett korrekt sätt. Dessutom höjs enligt ambitionen när det gäller svarsfrekvensen i , från , som kräver, till . Det innebär att fler skolor kommer att behöva anordna uppföljande prov, vilket bör höja svarsfrekvensen nationellt. Rektorers ansvar för att genomföra studien på skolan lyfts fram tydligare och det betonas i ännu högre utsträckning hur viktigt deltagandet i är för utvärderingar av skolsystemet. En långsiktig lösning för informationsförsörjningen på skolområdet En särskild utredare har fått i uppdrag att utreda och lämna förslag till två alternativa lösningar för att långsiktigt säkerställa myndigheters, kommuners och andra aktörers tillgång till skolinformation (dir. 2021:89). Syftet är bl.a. att myndigheter och kommuner ska kunna utföra sina författningsreglerade uppgifter och att föräldrar och elever ska ha en god tillgång till information inför skolval. Uppdraget ska redovisas . En bra förskola och skola är inte bara viktigt för barn och unga, som ges möjlighet till en god framtid – de är viktiga för hela samhällets utveckling. Det ska inte spela någon roll var i landet man bor eller i vilken förskola eller skola man går – alla barn och elever har rätt att nå så långt som möjligt när det gäller utbildningens mål. Utskottet kan konstatera att flertalet yrkanden handlar om olika förslag på hur man på bästa sätt höjer kunskapsresultaten i skolan. Utskottet vill framhålla att regeringen anser att det finns behov av fortsatta kunskaps- och jämlikhetsreformer för att återigen ska ha ett av världens mest högpresterande och mest jämlika skolsystem. För att fler barn och elever ska lära sig mer behövs fortsatta kraftfulla kunskaps- och jämlikhetsreformer. Utskottet vill därför peka på att regeringen arbetar för en mer jämlik skola som gör att fler elever lär sig mer. Regeringen har bl.a. förstärkt likvärdighetsbidraget, som syftar till att förbättra kunskapsresultaten och stärka likvärdigheten, med 2022, och beräknar en successiv upptrappning av bidraget till 2024 (prop. 2021/22:1 utg.omr. 16., bet. 2021/22:UbU1, rskr. 2021/22:108). Utskottet uppmärksammar att regeringen i propositionen Mer tid till lärande – extra studietid och utökad lovskola (prop. 2021/22:111), som regeringen beslutade att överlämna till , lämnar förslag om mer undervisningstid för elever som behöver det. Förslagen syftar enligt regeringen till att stärka skolans kompensatoriska uppdrag och få fler elever att bli behöriga till gymnasieskolans nationella program. Regeringen föreslår även ändringar i skollagen i lagrådsremissen Ökad likvärdighet för skolhuvudmän, publicerad , som bedöms öka möjligheten att ge alla barn och elever tillgång till god och likvärdig utbildning oavsett huvudman. Utskottet vill även lyfta fram den s.k. läsa-skriva-räkna-garantin som infördes i förskoleklassen och lågstadiet i , special-skolan och sameskolan genom bestämmelser i 3 kap. skollagen. När det gäller yrkanden om kunskapsmätningar och andra metoder hänvisar utskottet till tillkännagivande om Pisaundersökningens tillförlitlighet och förtroendet för undersökningen, ansvar för internationella kunskapsmätningar och skolutveckling samt uppdrag. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2021/22:689 (SD) yrkande 5, 2021/22:3222 (C) yrkandena 1, 24 och 53, 2021/22:3224 (C) yrkande 1, 2021/22:3666 (C) yrkande 5, 2021/22:4002 (L) yrkande 9, 2021/22:4024 (S) 2021/22:4163 (KD) yrkandena 27, 29, 41 och 108–110 och 2021/22:4178 (M) yrkandena 1, 3, 4, 17 och 18. Kunskapskraven på och gymnasiet Kurs- och ämnesplanerna uppfattas av lärare och elever som otydliga. De fokuserar på en avancerad analytisk förmåga utan att eleverna har den grundläggande faktakunskap som krävs för att resonera, jämföra, värdera och dra slutsatser. Denna tendens bekräftas också av en studie vid Linnéuniversitetet som visar att många professorer tror att kunskapskraven är från universitetsnivå. har gjort en översyn av kurs- och ämnesplanerna, och beslutade regeringen om reviderade kursplaner för och vissa ämnesplaner för gymnasieskolan med mer fokus på kunskap och bildning. De nya kurs- och ämnesplanerna bygger på förslag som lämnade till regeringen . De nya kraven har införts på gymnasieskolan och regeringen har aviserat att de ska införas i . De ändrade kurs- och ämnesplanerna ska vara ett bättre arbetsverktyg för lärarna. Ämnets syfte och centrala innehåll har fått ett tydligare fokus i undervisningen, och kunskapskraven ska bli ett bättre stöd när lärarna skriver omdömen och sätter betyg. Utskottet anser att den revidering av kurs- och ämnesplanerna som tagit fram för och gymnasiet är ett litet steg i rätt riktning. Utskottet ser dock att kunskapskraven fortfarande genomsyras av en progressiv konstruktivistisk kunskapssyn som stressar barn och skapar onödig ångest. Därför vill utskottet se att det görs ett ordentligt omtag för kunskapskraven i både gymnasiet och som korrelerar med barns kognitiva utveckling. Kurs- och ämnesplanerna behöver vara utformade med fokus på tydliga faktakunskaper i varje ämne. Utskottet anser mot denna bakgrund att regeringen ska se över kurs- och ämnesplanerna så att kunskapskraven utformas i enlighet med vad utskottet anför ovan. Utskottet ger regeringen tillkänna det som utskottet anför om kunskapskraven i och på gymnasiet. Utskottet tillstyrker därmed delvis motion 2021/22:3990 (M) yrkande 1. Ansvars- och resursfördelningen i skolväsendet Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om ansvars- och resursfördelningen i skolväsendet. tillkännager för regeringen att den ska minska antalet riktade statsbidrag som avser gymnasieskolan till förmån för generella bidrag. Jämför reservation 11 (V), 12 (L), 13 (MP) och 14 (S, V, MP). I partimotion 2021/22:2601 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 8 önskar motionärerna att regeringen utreder möjligheten att flytta ansvaret för sameskolan från Sameskolstyrelsen till . Motionärerna anser att en överflyttning av ansvaret skulle förbättra förutsättningarna för samisk utbildning och medföra en tydligare styrning samt vara i linje med regeringsformen, där det framgår att samernas möjligheter att behålla och utveckla ett eget kultur- och samfundsliv ska främjas. I kommittémotion 2021/22:2606 av m.fl. (V) yrkande 3 vill motionärerna att det tillsätts en utredning i syfte att införa statligt huvudmannaskap för hela skolväsendet inklusive komvux. Motionärerna anser att skolväsendets olika delar ska hänga ihop och därmed bör frågan om huvudmannaskap belysas när det gäller skolväsendets samtliga delar. I partimotion 2021/22:4002 av m.fl. (L) yrkande 3 begär motionärerna att den svenska grund- och gymnasieskolan ska återförstatligas . Motionärerna anser att skolan är en nationell angelägenhet och att den således bör styras av staten. I motion 2021/22:83 av Amineh Kakabaveh (-) yrkande 1 anser motionären att staten borde satsa mer på sfi och stoppa privatiseringar av all skolundervisning och sfi-undervisning. Enligt motionären bör därför sfi-undervisningen förstatligas. I motion 2021/22:1801 av (S) anser motionären att man ska överväga behovet av ändring i skollagen när det gäller utbildningskostnader för barn med skyddad identitet. I motion 2021/22:3854 av m.fl. (S) anser motionären att resursfördelningssystemet måste förändras från att vara orättvist till att resurser fördelas efter elevernas behov. I kommittémotion 2021/22:3990 av m.fl. (M) yrkande 20 vill motionärerna se ett färre antal riktade statsbidrag till förmån för generella bidrag. Motionärerna vill att skolor och huvudmän ska fokusera på arbetet med att öka elevernas kunskaper – det är inte acceptabelt att det arbetet blir lidande till följd av många krångliga statsbidrag. I motion 2021/22:4209 av och (båda MP) yrkande 3 anser motionärerna att staten ska ta ansvar för skolans likvärdiga finansiering. Enligt motionärerna behöver staten ta det ekonomiska ansvaret för att alla elever ges rätt till en grundnivå av centrala delar av skolans verksamhet, såsom undervisning och elevhälsa. I partimotion 2021/22:2609 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 11 begärs att regeringen tillsätter en utredning i syfte att ändra skollagen så att alla gymnasieelever säkras rätten till avgiftsfria och näringsrika skolmåltider. Motionärerna framhåller att även om majoriteten av landets gymnasieskolor erbjuder fri skolmat så är det frivilligt och upp till kommunerna och de andra huvudmännen att avgöra om gymnasieeleverna ska ha kostnadsfri mat eller inte. I kommittémotion 2021/22:2606 av m.fl. (V) yrkande 7 anser motionärerna att regeringen bör utreda om det kan ställas krav på att all utbildning som omfattas av skollagen ska tillhandahålla kurslitteratur kostnadsfritt. Motionärerna framhåller att det kan ses som att det är ett avsteg från principen om avgiftsfrihet för utbildningen om den som studerar måste köpa sin egen kurslitteratur. Skolväsendet omfattar skolformerna förskola, förskoleklass, grundskola, grundsärskola, specialskola, sameskola, gymnasieskola, gymnasiesärskola och vuxenutbildning. I skolväsendet ingår också fritidshemmet (1 kap. 1 § skollagen [2010:800]). Obligatoriska skolformer är grundskola, grundsärskola, specialskola och sameskola. och regeringen har ett övergripande nationellt ansvar för skolväsendets resultat och utveckling. Staten anger nationella mål, krav och riktlinjer för verksamheterna i skollagen, läroplanerna och andra författningar. Staten ansvarar för tillsyn, statlig kvalitetsgranskning samt nationell uppföljning och utvärdering genom de statliga förvaltningsmyndigheterna inom området (och Skolinspektionen). I 2 kap. skollagen finns bestämmelser om huvudmän och ansvarsfördelning inom skolväsendet. Inom skolväsendet är staten huvudman för specialskolan och sameskolan samt för förskoleklassen och fritidshemmet vid en skolenhet med specialskola eller sameskola. Kommuner, i vissa fall regioner, och enskilda kan vara huvudmän för övriga skolformer (förskolan, förskoleklassen, , grundsärskolan, gymnasieskolan, gymnasiesärskolan och fritidshemmet). Kommunerna är även huvudman för vuxenutbildning i bl.a. svenska för invandrare (sfi). Huvudmannen ansvarar för att utbildningen genomförs i enlighet med bestämmelserna i skollagen, föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen och de bestämmelser för utbildningen som kan finnas i andra författningar (2 kap. 8 § skollagen). Det innebär att huvudmännen ansvarar för att inom regelverkets ramar bedriva och organisera sin verksamhet så att målen nås. Sameskolstyrelsen ansvarar för utbildning i sameskolan samt i förskoleklass och fritidshem vid en skolenhet med sameskola (1 § förordning [2011:131] med instruktion för Sameskolstyrelsen). Utredningen om ett statligt huvudmannaskap för skolan (U 2020:07) Regeringen har gett en särskild utredare i uppdrag att ta fram ett beslutsunderlag som kan skapa förutsättningar för ett statligt huvudmannaskap för samtliga skolformer utom förskolan och den kommunala vuxenutbildningen (dir. 2020:140). Uppdraget bygger på en överenskommelse som då gällde mellan regeringen, och Liberalerna. Utredaren ska bl.a. föreslå hur staten kan ta över arbetsgivarskapet för lärare och skolledare och eventuellt övriga yrkesgrupper i de skolor som drivs av offentliga huvudmän, föreslå en finansieringsmodell där staten ansvarar för finansieringen av skolan, föreslå hur staten kan ta över ansvaret för ledning av utbildningen och den dagliga driften i de skolor som drivs av offentliga huvudmän och analysera konsekvenserna för bl.a. det kommunala självstyret, möjligheter till anpassning utifrån lokala behov och förutsättningar samt möjligheter till ansvarsutkrävande. Uppdraget ska redovisas . Lagrådsremissen Ökad likvärdighet för skolhuvudmän Regeringen föreslog i en lagrådsremiss att det ska förtydligas hur bestämmelserna om grundbelopp och bestämmelsen om att kommuner ska fördela resurser efter barns och elevers olika förutsättningar och behov förhåller sig till varandra. Ersättning till enskilda huvudmän för fristående förskolor, fristående skolor eller fristående fritidshem ska enligt förslaget – i de fall det är hemkommunen som beslutar om grundbeloppet – ges med ett grundbelopp som består av dels en basersättning för olika kostnadsslag, dels en strukturersättning. Sistnämnda ersättning ska fördelas efter barnens och elevernas olika förutsättningar och behov och baseras på vilka barn och elever som deltar i varje huvudmans verksamhet. Kommuner har, till skillnad från enskilda huvudmän, ett lagstadgat ansvar att anordna utbildning och de enskilda huvudmännen bör därför inte ges ersättning för ett ansvar som de inte har. Vid beräkning av grundbeloppet för skolformerna förskoleklass, grundskola eller grundsärskola ska hemkommunen därför göra ett avdrag från basersättningen för de merkostnader som kommunen har till följd av sitt ansvar att anordna utbildning enligt skollagen, innan strukturersättningen läggs till. Lagändringarna föreslås träda i kraft och tillämpas första gången i fråga om bidrag för . Av Statsrådsberedningens propositionsförteckning från framgår att regeringen () avser att lämna en proposition till om en likvärdig skola för barns lika möjligheter . Bakgrund och gällande rätt Den största delen av verksamheterna inom skolväsendet bedrivs av kommunerna och finansieras dels med kommunala skatteintäkter, dels med statsbidrag som beslutar om efter förslag från regeringen i budgetpropositionen. Statsbidragen kan vara generella eller riktade. Därutöver ersätts kommunsektorn för ökade kostnader till följd av reformer inom utbildningsområdet i enlighet med den kommunala finansieringsprincipen. Kommunerna fördelar resurser för utbildning inom skolväsendet dels till sina egna förskole- och skolenheter, dels till andra huvudmän enligt särskilda bestämmelser om bidrag till fristående verksamheter, interkommunal ersättning och ersättning till statliga skolor. Enligt 2 kap. 8 b § skollagen ska kommuner fördela resurser till utbildning inom skolväsendet efter barnens och elevernas olika förutsättningar och behov. Paragrafen omfattar fördelning av resurser såväl till kommunernas egna verksamheter som till enskilda huvudmän. Det är alltså förutsättningarna och behoven som ska vara styrande vid resursfördelningen. Bestämmelsen reglerar inte närmare hur resurserna ska fördelas men anger att de ska fördelas utifrån dessa grunder (prop. 2013/14:148, bet. 2013/14:UbU21, rskr. 2013/14:292). Bidraget till fristående verksamheter, dvs. verksamheter med enskild huvudman, består av ett grundbelopp och i vissa fall ett tilläggsbelopp. Grundbeloppet ska bestämmas efter samma grunder som hemkommunen tillämpar vid fördelningen av resurser till den egna verksamheten – den s.k. likabehandlingsprincipen (10 kap. 37–39 §§, 11 kap. 36–38 §§, 14 kap. 15–17 §§, 16 kap. 52–55 §§ och 19 kap. 45–48 §§ skollagen). Tilläggsbeloppet till enskilda huvudmän för förskolor och skolor ska vara individuellt bestämt utifrån barnets och elevens behov och ska lämnas för elever som bl.a. har ett omfattande behov av särskilt stöd eller deltar i lovskola. Särskilt om riktade statsbidrag Riktade statsbidrag (specialdestinerade) är öronmärkta för ett visst ändamål. De flesta av dessa betalas inte ut med automatik, utan måste sökas. Flera betydande bidrag hanteras bl.a. av . I budgetpropositionen framhöll regeringen att den kvarstår vid sin ambition i budgetpropositionen om att de riktade statsbidragen på utbildningsområdet ska bli betydligt färre och enklare. Regeringen framhöll att det även i fortsättningen kommer att finnas ett behov av att staten riktar väl avvägda statsbidrag till specifika verksamhetsområden med stora utvecklingsbehov (prop. 2020/21:1 utg.omr. 16, 2020/21:UbU1, rskr. 2020/21:141). I budgetpropositionen framhöll regeringen att den ambitionen kvarstår och att nya steg i den riktningen kommer att tas. För att renodla statsbidragen föreslog regeringen att medlen för personalförstärkning när det gäller specialpedagogiska insatser överförs till det s.k. likvärdighetsbidraget. Därutöver ser regeringen bl.a. att det behövs ett samlat statsbidrag för lärares och förskollärares deltagande i fortbildning. Regeringen avser att presentera ett sådant bidrag . Regeringen framhöll att genom att flytta medel för fortbildning för specialpedagogiska insatser och andra delar för fortbildning finns nu samtliga medel för lärare och förskollärare på samma anslag, för att underlätta en sådan hantering. Statsbidraget för bättre språkutveckling i förskolan upphör . Delar används för att finansiera reformer inom förskolan och resterande medel överförs enligt förslaget till statsbidraget för kvalitetshöjande åtgärder inom förskolan. Regeringen aviserade även att den avser att flytta delar av statsbidraget för det s.k. Lärarlönelyftet till likvärdighetsbidraget (prop. 2021/22:1 utg.omr. 16, bet 2021/22:UbU1, 2021/22:108). I 15 kap. 17 § skollagen sägs att utbildningen i gymnasieskolan ska vara avgiftsfri. Eleverna ska utan kostnad ha tillgång till böcker och andra lärverktyg som behövs för en tidsenlig utbildning. Huvudmannen får dock besluta att eleverna ska hålla sig med enstaka egna hjälpmedel. Avgifter i samband med ansökan om plats får inte tas ut. Enligt 15 kap. 17 § skollagen får det förekomma enstaka inslag som kan medföra en obetydlig kostnad för eleverna. I samband med skolresor och liknande aktiviteter får det, trots övriga bestämmelser i denna lag, i enstaka fall under ett läsår förekomma kostnader som ersätts av eleven eller dennes vårdnadshavare på frivillig väg. Sådana aktiviteter ska vara öppna för alla elever. Ersättningen får inte överstiga huvudmannens självkostnad för att eleven deltar i aktiviteten. När det gäller avgifter för skolmat i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan är det elevens hemkommun som bestämmer om eleverna ska få gratis skolmat eller inte. En fristående skola får inte ta ut någon avgift om hemkommunen redan har betalat för skolmaten i sin ersättning till den fristående skolan. Avgifter inom den kommunala vuxenutbildningen Utbildningen inom den kommunala vuxenutbildningen ska vara avgiftsfri, om inte något annat följer av skollagen eller av föreskrifter som har meddelats med stöd av 3 kap. 21 §. Det får dock förekomma enstaka inslag som kan medföra en obetydlig kostnad för eleverna. Huvudmannen får bestämma att böcker och andra lärverktyg, som varje elev inom utbildning på grundläggande eller gymnasial nivå eller inom särskild utbildning på grundläggande eller gymnasial nivå har för eget bruk och får behålla som sin egendom, ska anskaffas av eleverna själva eller erbjudas mot avgifter som högst motsvarar huvudmannens anskaffningskostnader. Lärverktyg som används i utbildningen ska i övrigt tillhandahållas utan kostnad för eleverna. Elever inom utbildning i svenska för invandrare ska utan kostnad ha tillgång till böcker och andra lärverktyg som behövs för en tidsenlig utbildning. Huvudmannen får dock besluta att elever ska hålla sig med enstaka egna lärverktyg. Avgifter får inte tas ut i samband med ansökan om plats (20 kap. 7 § skollagen).