bet · H901UbU16 · 2022-03-25 00:00:00 — Vidare har i regleringsbrevet fått i uppdrag att tillsammans med SPSM och ta fram kunskapssammanställningar inom områdena elevhälsa och stöd som kan bidra till att förbättra huvudmäns, rektorers och lärares möjligheter att välja effektiva insatser i syfte att elever ska nå utbildningens mål. har det övergripande ansvaret och är sammankallande för uppdraget som ska redovisas gemensamt till () . har dessutom i regleringsbrevet även fått i uppdrag att kartlägga utbildningsbakgrunden bland personer som arbetar som kurator i skolväsendet. Uppdraget ska redovisas till () . Ansvaret för barns och ungas hälso- och sjukvård Regeringen anser att barn och unga bör få del av en sammanhållen hälso- och sjukvård varför en särskild utredare fick i uppdrag att se över förutsättningarna för en mer sammanhållen god och nära vård för barn och unga. Utredningen lade fram sitt slutbetänkande Börja med barnen! (SOU 2021:78) . Utredningen prövade lämpligheten och möjligheten med ett samlat regionalt huvudmannaskap för verksamheterna, inklusive elevhälsans medicinska insatser. Utredningen bedömde dock att elevhälsans medicinska insatser fortsatt ska vara skolhuvudmännens ansvar. I huvudbetänkandet föreslås i stället bl.a. att ett nationellt hälsovårdsprogram ska etableras som tar ett helhetsgrepp om barns och ungas hälsa, utveckling och välmående , oberoende av verksamhet eller boendeort detta genom att tydliggöra olika aktörers och professioners roller och ansvar. Utredningen föreslog även att en förstudie ska genomföras om hur arbetet med att ta fram programmet bäst kan utformas för att inkludera alla berörda parter. Utredningens förslag är nu ute på remiss. Mot bakgrund av utredningens förslag har regeringen gett i uppdrag att genomföra en förstudie där utgångspunkten ska vara förslagen från utredningen. En delredovisning av uppdraget ska lämnas och en slutredovisning . Redovisningarna samt utredningens slutbetänkande är viktiga delar i regeringens fortsatta arbete med att stärka vården för barn och unga och göra den mer sammanhållen (fr. 2021/22:910). Inledningsvis vill utskottet understryka elevhälsans roll och betydelse för elevers välbefinnande och möjlighet att utvecklas mot utbildningens mål. Elevhälsan ska enligt skollagen vara förebyggande och hälsofrämjande och omfatta medicinska, psykologiska, psykosociala och specialpedagogiska insatser. Vidare vill utskottet framföra att det i förarbetena till skollagen anges att arbetet inom elevhälsan förutsätter samverkan med skolans övriga personalgrupper, med övrig hälso- och sjukvård och med . Utskottet kan konstatera att flera insatser har gjorts och fortfarande pågår för att förstärka elevhälsan. Utskottet vill här bl.a. lyfta fram det statsbidrag för personalförstärkningar inom elevhälsan som infördes . Vidare vill utskottet särskilt lyfta fram det uppdrag som och arbetar med och som syftar till att förbättra samverkan mellan elevhälsan, hälso- och sjukvården och så att barn och unga får tidiga och samordnade insatser. Uppdraget omfattar även insatser för barn och unga som riskerar att utsättas för hedersrelaterat våld och förtryck. I detta sammanhang vill utskottet även påminna om att enligt regleringsbrevet har i uppdrag att erbjuda skolpersonal kompetensinsatser som utifrån skolans förebyggande roll bidrar till att motverka mäns våld mot kvinnor och våld i nära relationer, främja jämställdhet, samt motverka diskriminering, rasism, intolerans och hedersrelaterat våld och förtryck. Utskottet noterar vidare att regeringen i lagrådsremissen om att stärka elevhälsan m.m. föreslår att elevhälsans arbete ska bedrivas på individ-, grupp- och skolenhetsnivå och i samverkan med lärare och övrig personal, att elevhälsan ska vara en del av skolans systematiska kvalitetsarbete och att den ska samverka med hälso- och sjukvården och när behov finns. Lagrådsremissen innehåller även förslag om att krav ska ställas på att det ska finnas tillgång till specialpedagog eller speciallärare för elevhälsans specialpedagogiska insatser. En proposition om elevhälsa och stärkt utbildning för elever med intellektuell funktionsnedsättning har aviserats till . Den pågående beredningen bör inte föregripas. När det gäller motionsyrkanden om ett samlat ansvar till regionerna för hela barn- och ungdomsvården konstaterar utskottet att en särskild utredare haft i uppdrag att se över förutsättningarna för en mer sammanhållen god och nära vård för barn och unga och lade fram sitt slutbetänkande Börja med barnen! SOU (2021:78) . Utredningen prövade lämpligheten och möjligheten med ett samlat regionalt huvudmannaskap för verksamheterna, inklusive elevhälsans medicinska insatser men bedömde att elevhälsans medicinska insatser fortsatt ska vara skolhuvudmännens ansvar. I stället föreslogs bl.a. att ett nationellt hälsovårdsprogram ska etableras som tar ett helhetsgrepp om barns och ungas hälsa, utveckling och välmående , oberoende av verksamhet eller boendeort. Utredningens förslag är nu ute på remiss. Mot bakgrund av utredningens förslag har regeringen gett i uppdrag att genomföra en förstudie om ett sådant nationellt hälsovårdsprogram där utgångspunkten ska vara förslagen från utredningen. Uppdraget ska slutredovisas . Det pågående arbetet bör avvaktas. Med hänsyn till vad som har anförts avstyrker utskottet motionerna 2021/22:2147 (S) yrkande 6, 2021/22:2542 (SD) yrkande 13, 2021/22:3424 (M) yrkande 28, 2021/22:3512 (C) yrkande 36, 2021/22:3700 (M) yrkande 4, 2021/22:3719 (S), 2021/22:3813 (M) yrkande 3, 2021/22:3972 (L) yrkande 38, 2021/22:3990 (M) yrkande 32, 2021/22:4158 (KD) yrkandena 4 och 5, 2021/22:4163 (KD) yrkandena 62–64 och 2021/22:4178 (M) yrkande 40. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motionsyrkanden som beretts i förenklad ordning. Jämför särskilt yttrande 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (KD) och 5 (L). I betänkandet behandlas motionsyrkanden som rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare , under /19 (bet. 2018/19:UbU8 Grundläggande om utbildningen, bet. 2018/19:UbU9 Lärare och elever, bet. 2018/19:UbU11 Gymnasieskolan och bet. 2018/19:UbU13 Högskolan), under /20 (bet. 2019/20:UbU8 Förskolan, bet. 2019/20:UbU11 Grundläggande om utbildning, bet. 2019/20:UbU12 Lärare och elever och bet. 2019/20:UbU13 Gymnasieskolan) och under /21 (bet. 2020/21:UbU10 Övergripande skolfrågor, bet. 2020/21:UbU11 Lärare och elever och bet. 2020/21:UbU12 Grundläggande om utbildning). har avslagit motionsyrkandena i enlighet med utskottets förslag. Utskottet ser ingen anledning att nu göra någon annan bedömning och avstyrker därför de motionsyrkanden som finns upptagna i bilaga 2. Läraryrket, punkt 1 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkande 55 och 2021/22:4114 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2021/22:1549 av Serkan Köse (S), 2021/22:2609 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 7, 2021/22:3984 av m.fl. (L) yrkande 8, 2021/22:4002 av m.fl. (L) yrkandena 2 och 5 samt 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 44. Duktiga och engagerade lärare och förskollärare är en förutsättning för en fungerande skola och förskola. Därför ska skickliga lärare också ha bra betalt och kunna göra karriär och utvecklas i yrket. Statistik från visar dessutom att bästa lärare i lägre grad än i jämförbara länder finns på de skolor som har de största utmaningarna. Därför behöver satsningen på karriärtjänster för lärare och rektorer på särskilt utsatta skolor och förskolor utökas. Fler av de skickligaste lärarna behöver söka sig till de skolor och förskolor som har störst utmaningar. För förskolor i utsatta områden är det viktigt att personalen talar god svenska. Vi har ett förslag om att utvidga systemet med karriärtjänster i skolan till förskolan. Det innebär att stöd kommer att betalas ut för inrättandet av särskilt yrkesskickliga förskollärare, s.k. förste förskollärare. På förskolor i utanförskapsområden behöver det övervägas att förstärka satsningen på förskollärare som kan leda förskolans språkutvecklande arbetssätt. Resurser bör tillföras språkförskolor i utsatta områden. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Läraryrket, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2609 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 7 och 2021/22:1549 av Serkan Köse (S), 2021/22:3984 av m.fl. (L) yrkande 8, 2021/22:4002 av m.fl. (L) yrkandena 2 och 5, 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkande 55, 2021/22:4114 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 44. Vissa privata skolkoncerner får undantag i lagstiftningen från kravet på lärarlegitimation eftersom deras skolor t.ex. har engelskspråkig profil. Detta är något som måste förändras. Även skolor med internationella profiler bör följa den läroplan som gäller för alla andra skolor i och de ska dessutom inte få undantag från kravet på lärarlegitimation. En utredning bör tillsättas som får i uppdrag att ta fram förslag på lagändringar för att stoppa undantagen som gäller för vissa privata skolverksamheter från kravet på lärarlegitimation. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Läraryrket, punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 44 och 2021/22:1549 av Serkan Köse (S), 2021/22:2609 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 7, 2021/22:3984 av m.fl. (L) yrkande 8, 2021/22:4002 av m.fl. (L) yrkandena 2 och 5, 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkande 55 och 2021/22:4114 av m.fl. (M) yrkande 7. Alliansregeringen införde karriärtjänster som innebär att skickliga lärare kan göra karriär och bli förstelärare eller lektorer. Det finns 170 lektorer i det svenska skolväsendet varav ca 140 i gymnasieskolor. Den långsiktiga ambitionen bör vara att det ska finnas lektorstjänster på alla gymnasier. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Läraryrket, punkt 1 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3984 av m.fl. (L) yrkande 8 och 2021/22:4002 av m.fl. (L) yrkandena 2 och 5 samt 2021/22:1549 av Serkan Köse (S), 2021/22:2609 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 7, 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkande 55, 2021/22:4114 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 44. Årtionden av en destruktiv skolpolitik som betonat skolans sociala uppdrag framför kunskapsförmedling har fått en förödande effekt för läraryrkets attraktivitet. Att färre ämneskunniga akademiker med intresse för undervisning överväger att bli lärare och att många lärare som är yrkesverksamma inom skolväsendet inte upplever skolan som en attraktiv arbetsplats är lika beklagligt som det är förståeligt. Alltför länge har det förts en politik som nedvärderat lärarkårens profession och uppdrag att förmedla kunskap, för att i stället ålägga dem att ta ökat ansvar för skolans sociala uppdrag. Följden av att lärare exempelvis förväntas ägna sin tid åt att boka in utvecklingssamtal, agera rastvakt på skolgården eller möblera om klassrum är att det tar upp värdefull tid som de hade kunnat ägna åt att utveckla och utvärdera undervisningen. Jag menar att lärarrollen ska respekteras som profession genom att få goda förutsättningar att prioritera undervisningen, och på så vis stärka skolans kunskapsförmedlande uppdrag. Åtgärder för att återupprätta läraryrkets attraktivitet krävs. Alla barn och unga ska kunna känna sig stolta över skolan i sitt närområde. Men i många av utsatta områden präglas skolorna av låga kunskapsresultat, hög andel obehöriga lärare samt akuta problem med trygghet och studiero. I utsatta områden finns skolor där inte ens hälften av eleverna blir behöriga till gymnasiet. Det går att vända resultat i skolor – även i de mest utsatta områdena. Dessa skolor verkar under svåra förhållanden med tuffa förutsättningar, vad gäller både ekonomi och elevunderlag som ofta kräver så väl sociala som särskilda pedagogiska insatser. Det är därför Liberalerna har kavlat upp ärmarna och satsat stort på att utveckla omfattande politiska program som syftar till att lyfta utsatta områden – och där utgör skolan en avgörande del. Åtgärder för att motverka den pedagogiska segregationen behöver vidtas. Alla lärare ska kunna känna sig trygga att undervisa inom alla delar av läroplanen. Liberalerna vill att Skolinspektionen ska få särskilda medel för att kartlägga lärarnas upplevda trygghet vad gäller undervisning om exempelvis antisemitism, homofobi eller rasism. I de fall det uppdagas att lärare känner sig otrygga eller rent av undviker vissa ämnen i undervisningen ska skolan erbjudas särskilt och konkret stöd från skolmyndigheterna. Åtgärder behövs i fråga om lärarnas upplevda trygghet vad gäller undervisning om exempelvis antisemitism, homofobi eller rasism. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Personalens arbetsmiljö, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2609 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 8. För att förbättra lärares arbetsmiljö behöver lärarna få fler kollegor som har annan kompetens än att vara just lärare. Det behövs bl.a. en bättre fungerande elevhälsa. Om barn mår dåligt är det viktigt att de får ett professionellt bemötande. faller det ansvaret alldeles för ofta på redan överarbetade lärare. Många utbildade lärare och förskollärare jobbar inom andra yrken. Med en bättre arbetsmiljö kan många behöriga lärare lockas tillbaka till att arbeta inom skolan. Regeringen bör återkomma med förslag på åtgärder som förbättrar personalens arbetsmiljö i skolan. Dokumentationskraven m.m., punkt 3 (SD, KD) av (SD), (SD), (KD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkandena 46 och 47. Mycket tyder på att de senaste decenniernas resultatförsämringar i den svenska skolan kan förklaras av att den faktiska lärarledda undervisningen har minskat. Tiden för ämnesundervisning trängs undan av fler uppgifter som läggs på lärare. Skolans utökade roll som fostrare, lärare och experter inom ett flertal frågor och en ökad administrativ börda gör att allt mer ska rymmas inom den garanterade undervisningstiden. I en rapport från framkommer att nära fyra av tio lärare överväger att sluta på grund av dokumentationskraven. Mer än åtta av tio skulle vilja ägna mer tid åt planering och uppföljning av undervisningen. En utredning bör se över dokumentationskraven. Lärare måste få tid att vara lärare. För att öka den lärarledda ämnesundervisningen krävs en översyn och renodling av lärares olika uppgifter och ansvar. På en del skolor har t.ex. särskilda mentorer anställts, som har ett helhetsansvar för den enskilda eleven, kontakter med hemmet och dylikt. En översyn av lärarnas tidsanvändning bör göras och förslag bör lämnas på hur mer tid kan frigöras till planering, kvalitetssäkring och undervisning. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Tryggheten i lärarkåren, punkt 4 (SD, L) av (L), (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3969 av m.fl. (L) yrkande 12. Skolan som arbetsgivare – oavsett om den är i eller privat regi – måste vidta kraftfulla åtgärder för att förebygga otrygghet i skolpersonalens arbetsmiljö. Det förebyggande arbetet måste på många håll byggas ut och utvecklas. Här vilar ett tungt ansvar på skolans huvudmän, inte minst kommunala huvudmän. Regeringen bör se till att otryggheten i lärarkåren bekämpas. Överlämnande av registerutdrag m.m., punkt 5 (SD, KD) av (SD), (SD), (KD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2545 av m.fl. (SD) yrkande 31 och 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 101 och 2021/22:1290 av (S) yrkande 1. beslutade att registerutdrag vid anställning inom skolväsendet endast ska visas upp och sedan noteras som klanderfritt. Vi anser i likhet med att begäran om inlämnat registerutdrag är en viktig del av skolans säkerhetsarbete och att barnperspektivet väger tyngst i denna fråga. Det är av stor vikt att det finns en väldokumenterad historik för uppföljning om någon oegentlighet uppstår. uttrycker också oro över att förslaget försämrar barnens säkerhet eftersom ett utdrag som enbart visas upp är lättare att förfalska. Det finns uppenbara risker med att inte kunna kontrollera utdragen i efterhand, och vi är inte beredda att äventyra barnens trygghet och säkerhet. Utdrag ur belastningsregistret bör därför överlämnas för det fall att någon söker anställning. Regeringen bör se över frågan och återkomma till med förslag. Utökad och regelbunden registerkontroll, punkt 6 (M, C, KD) av (M), (M), (C), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3222 av m.fl. (C) yrkande 10. gäller, enligt skollagen, att arbetsgivaren ska genomföra en obligatorisk registerkontroll för att få anställa, anlita eller ta emot någon i förskolan, och gymnasiet. Kontrollen begränsar sig således till de situationer när någon ska starta någon form av tjänst eller uppdrag i sådan verksamhet. Den som erbjudits arbetet eller uppdraget ska då visa upp ett belastningsregisterutdrag som inte är äldre än . Ett registerutdrag bör också kunna visas upp på regelbunden basis av personal i förskola och skola. Regeringen bör verka för en utökad och regelbunden registerkontroll av personal i förskolan och skolan. Nyare registerutdrag, punkt 7 (SD, C) av (SD), (C), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3218 av m.fl. (C) yrkandena 17 och 34. Det kan diskuteras om ett registerutdrag ska kunna vara så gammalt som när det lämnas in. Det finns alltså anledning att se över lagstiftningen om registerkontroll utöver att registerutdrag ska begäras in på regelbunden basis. Regeringen bör se över lagstiftningen om registerkontroll för att säkerställa lämpligheten av personer som anställs inom skolväsendet. Fortbildning, punkt 8 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3990 av m.fl. (M) yrkande 11 och 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkande 56 och 2021/22:1272 av (S), 2021/22:1717 av (MP), 2021/22:2542 av m.fl. (SD) yrkande 21, 2021/22:3222 av m.fl. (C) yrkande 15, 2021/22:3810 av m.fl. (SD) yrkande 23 och 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkandena 7 och 13. Vi vill att ett kompetenslyft med fokus på språkutveckling genomförs för förskolepersonal. Det innebär särskilt avsatt tid för kompetensutveckling inom språkutvecklande arbetssätt. Kompetensutvecklingen bör finnas tillgänglig på olika nivåer för att kunna anpassas till olika personalgrupper. Det är viktigt att allt arbete mot olika former av kränkningar i skolan är baserat på vetenskap och beprövade erfarenheter. Den brist på kunskap om kränkande behandling som finns på många skolor behöver åtgärdas. Vi anser därför att i samråd med Skolinspektionen, Brå och bör få i uppdrag att utarbeta en webbaserad pilotmodell, liknande Matematiklyftet, i syfte att kunna erbjuda ett digitalt kompetenslyft i frågor som rör förebyggande av hot, våld och kränkande behandling i skolan. Det är viktigt att modellen, i likhet med andra insatser mot hot, våld och kränkningar, är evidensbaserad och utvecklas med stöd i aktuell forskning. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Fortbildning, punkt 8 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2542 av m.fl. (SD) yrkande 21 och 2021/22:3810 av m.fl. (SD) yrkande 23 och 2021/22:1272 av (S), 2021/22:1717 av (MP), 2021/22:3222 av m.fl. (C) yrkande 15, 2021/22:3990 av m.fl. (M) yrkande 11, 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkande 56 och 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkandena 7 och 13. Ett fortbildningssystem bör införas som harmonierar med den pedagogiska personalens karriärsystem. har en webbaserad plattform Lärportalen, som kan användas för detta ändamål där varje anställd kan följa sin egen utveckling. Kurserna ska vara en blandning av digital undervisning och fysiska kurser beroende på lämplighet. Användaren ska tydligt kunna välja den karriärväg som önskas. Det ska också vara möjligt för mentorer att följa sin adept via systemet. Alla som arbetar med barn – personal inom förskola och skola, m.fl. verksamheter behöver ha stärkt kompetens som möjliggör att de uppmärksammar barn och signaler hos barn som far illa på olika sätt. Det kan exempelvis gälla barn som är utsatta för övergrepp, utnyttjande eller vanvård. Det behöver ingå i utbildningar för förskole- och skolpersonal, det behöver finnas handlingsplaner i förskolor och skolor och det behöver förtydligas inom berörda tjänster. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Fortbildning, punkt 8 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3222 av m.fl. (C) yrkande 15 och 2021/22:1272 av (S), 2021/22:1717 av (MP), 2021/22:2542 av m.fl. (SD) yrkande 21, 2021/22:3810 av m.fl. (SD) yrkande 23, 2021/22:3990 av m.fl. (M) yrkande 11, 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkande 56 och 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkandena 7 och 13. blev det möjligt för barnskötare att studera upp till 90 högskolepoäng inom vidareutbildning för yrkesverksamma lärare och pedagogisk personal inom förskolan (), för att nå förskollärarexamen. För att stärka barnskötarrollen ytterligare vill att det införs ett barnskötarlyft och att grundutbildningen för barnskötare standardiseras. Genom att det skapas en nationell standard för barnskötarutbildningen kan dessutom arbetsgivare få ett tydligare kvitto på vad en barnskötares utbildning innehåller. Förutsättningarna för en nationell standard för barnskötarutbildning och ett s.k. barnskötarlyft bör utredas. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Fortbildning, punkt 8 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkandena 7 och 13 samt 2021/22:1272 av (S), 2021/22:1717 av (MP), 2021/22:2542 av m.fl. (SD) yrkande 21, 2021/22:3222 av m.fl. (C) yrkande 15, 2021/22:3810 av m.fl. (SD) yrkande 23, 2021/22:3990 av m.fl. (M) yrkande 11 och 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkande 56. För att öka antalet förskollärare vill vi ändra nuvarande krav för . Även om vissa förbättringar har skett bör kravet om att ha arbetat i förskolan för att komma i fråga för denna utbildning sänkas till exempelvis . Nuvarande krav för bör ändras så att fler kan komma i fråga för utbildningen.