bet · H901MJU18 · 2022-03-22 00:00:00 — Enligt partimotion 2021/22:4338 av Per m.fl. (MP) yrkande 7 skulle ett projekt för att gynna naturturism i skyddad natur kunna genomföras där som huvudman får i uppdrag att genomföra ett samlat projekt för att gynna naturturism i nationalparker och i skyddad natur i enlighet med skogsutredningens förslag. Enligt motionärerna finns det en mycket stor utvecklingspotential för besöksnäringen kopplat till nationalparker. Enligt 7 kap. 2 § gäller följande för bildande av nationalpark: Ett mark- eller vattenområde som tillhör staten får efter medgivande av regeringen förklaras som nationalpark i syfte att bevara ett större sammanhängande område av viss landskapstyp i dess naturliga tillstånd eller i väsentligt oförändrat skick. IUCN har också fastställt kriterier för nationalparker och andra skyddade områden. I nationalparksplanen (, ) redovisas att nationalparker ska – var för sig och tillsammans väl representera utbredda eller unika svenska landskapstyper i ett system över landet – omfatta hela landskapsavsnitt på normalt – till sin kärna och huvuddel vara natur med ursprunglig karaktär – vara storslagna eller särpräglade i sitt slag och vara intressanta som sevärdheter – ha höga naturvärden – kunna skyddas effektivt och utnyttjas för forskning, friluftsliv och turism utan att naturvärdena skadas. Vidare anförs att nationalparker ska utgöras av landskap som i huvudsak är naturliga och inte förändrade av t.ex. bebyggelse, jordbruk och skogsbruk, i jämförelse med naturreservat som kan användas för att bevara och vårda kulturpräglad natur och natur som restaureras till värdefullt tillstånd. Av budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 20) framgår att det i finns 30 nationalparker och mer än 5 000 naturreservat, många viktiga för friluftsliv och turism. Regeringen anför att områdena behöver förvaltas och skötas för biologisk mångfald, kulturmiljövärden och friluftsliv. Skötseln skapar sysselsättning över hela landet. Regeringen föreslår därför en satsning på åtgärder för naturvård. Nationalparker är våra omistliga pärlor i naturen. Fler nationalparker behöver inrättas för att skydda värdefull natur och bidra till landsbygdsutveckling över hela landet. Besöken i landets nationalparker och naturreservat har ökat under pandemin med aktiviteter som vandring, ridning, cykling, svampplockning, fiske, paddling m.m. Det är positivt men medför ökat tryck med slitage på områdenas natur, leder, parkeringsplatser, badstränder samt eld- och tältplatser och bidrar till ökad nedskräpning. Många miljoner människor besöker naturreservat och nationalparker. Regeringen föreslog därför en satsning om 2022–2027 för att möta det ökade besökstrycket och upprätthålla standarden på viktiga anläggningar för friluftslivet i skyddade områden. Landets system av vandringsleder behöver utvecklas och kopplas ihop. Det statliga ledsystemet i fjällen omfattar och den pågående upprustningen med spänger, broar, ledmarkeringar och vindskydd behöver fortsätta. I budgetpropositionen inom utgiftsområde 17 framhåller regeringen att friluftsliv är en hörnsten i naturvårdspolitiken. Oavsett förutsättningar ska alla människor, däribland barn och unga, ha möjlighet att vistas i naturen och utöva friluftsliv med allemansrätten som grund. Regeringen anser att förutsättningarna för människor att utöva friluftsliv ska fortsätta att utvecklas i alla delar av landet. Arbetet med att underlätta friluftslivet genom tillgänglighet till skyddade natur- och kulturområden, tillgång till information om friluftsliv samt upprustning av det statliga ledsystemet i fjällen ska fortsätta. Nationalparker och natur- och kulturreservat är viktiga för friluftslivet och lockar miljoner besökare . De är också betydelsefulla för landsbygdsutveckling och för både lokal och regional utveckling. Regeringen anför att den fortsatta utvecklingen av natur- och kulturbaserad turism är en betydelsefull del av en hållbar turism- och besöksnäring genom den sysselsättning och de bidrag till den lokala ekonomin som denna turism skapar. Landets många naturreservat spelar en mycket stor roll för utövande av alla sorters friluftsliv som vandring, ridning, cykling, svampplockning, fiske, paddling m.m. Regeringen föreslog därför en satsning om 2022–2024 på anslaget 1:3 Åtgärder för värdefull natur inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård, för skötsel av naturreservat. gav regeringen i uppdrag att genomföra insatser för omställning och utveckling för en hållbar besöksnäring. Åtgärder som ingår är bl.a. kompetens- och affärsutveckling, stärkt förändringsförmåga och omställning i företagen, främjande av ekoturism samt kunskapsstöd och utveckling av statistik och analys hos . Insatserna för ekoturism ska beakta Naturturismföretagens Nationell naturturismstrategi från . Uppdraget ska redovisas . Syftet med Naturturismföretagens nationella naturturismstrategi är att långsiktigt bidra till en hållbar tillväxt av naturturismnäringen. Målen är att öka attraktionskraft, omsättningen i naturturismbranschen och graden av professionellt företagande inom naturbaserad turism. Strategin är en plattform för fortsatt samverkan där både branschföreträdare och offentliga aktörer behöver utveckla sina roller så att företagen som verkar inom naturturism får så optimala förutsättningar som möjligt. I skogsutredningens betänkande Stärkt äganderätt, flexibla skyddsformer och naturvård i skogen (SOU 2020:73) framförs bl.a. ett antal förslag till åtgärder för att gynna hållbar naturturism i nationalparker och naturreservat. Enligt information från är de delar av betänkandet som inte ingår i proposition 2021/22:58 fortfarande under beredning inom . presenterade regeringen en strategi för hållbar turism och växande besöksnäring. Strategin är framtagen som ett ramverk och en inriktning för regeringens politik på området för den kommande tioårsperioden. Med strategin avser regeringen att skapa långsiktiga förutsättningar för en hållbar växande besöksnäring som har en självklar roll som export-, jobb- och integrationsmotor i . I strategin identifieras ett antal strategiska områden som jobb och kompetens, kunskap och innovation, tillgänglighet samt marknadsföring. Till varje område kopplas sedan fyra horisontella perspektiv: hållbarhet, digitalisering, platsutveckling och samverkan. I strategin anges vidare att den knyter an till Agenda 2030 och de globala målen för hållbar utveckling, till regeringens jämställdhetsmål, till de klimatpolitiska målen och till andra riksdagsbundna mål. Det framgår också att regeringen avser att ta fram handlingsplaner som är i linje med strategin. I budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 24) föreslår regeringen ett nytt mål för turismpolitiken. Målet ska enligt förslaget vara att ska ha en hållbar turism, med ett hållbart resande och en hållbar och konkurrenskraftig besöksnäring som växer och bidrar till sysselsättning och attraktiva platser för besökare, boende, företag och investeringar i hela landet. Genom det nya målet vill regeringen lyfta fram hela besöksnäringens aktörssystem och dess samspel i och mellan städer, tätorter samt gles- och landsbygder för utvecklingen av hållbar turism och en konkurrenskraftig besöksnäring. Vid behandlingen av propositionen i instämde näringsutskottet i att det finns ett behov av att fortsätta att utveckla en långsiktigt hållbar turism och en konkurrenskraftig, hållbar och innovativ besöksnäring i hela landet och föreslog att skulle godkänna regeringens förslag till nytt mål för turismpolitiken (bet. 2021/22:NU1). beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 2021/22:112–113). har yttrat sig med anledning av regeringens proposition 2021/22:58 Stärkt äganderätt, flexibla skyddsformer och incitament för naturvården i skogen med frivillighet som grund (yttr. 2021/22:NU2y). Utskottet anför följande: Till att börja med vill utskottet påminna om att beslutade om ett nytt mål för turismpolitiken (prop. 2021/22:1 utg.omr. 24, bet. 2021/22:NU1). Avsikten med förslaget är att stärka förutsättningarna för en hållbar och konkurrenskraftig turism och besöksnäring som växer och bidrar till sysselsättning i hela landet. Utskottet vill även påminna om att regeringen presenterade en strategi för hållbar turism och växande besöksnäring. Strategin är framtagen som ett ramverk och en inriktning för regeringens politik på området för den kommande tioårsperioden. Med strategin avser regeringen att skapa långsiktiga förutsättningar för en hållbar växande besöksnäring som har en självklar roll som export-, jobb- och integrationsmotor i . I strategin identifieras ett antal strategiska områden som jobb och kompetens, kunskap och innovation, tillgänglighet samt marknadsföring. Mot denna bakgrund ser utskottet att det finns ett behov av konkreta åtgärder för att fortsätta utveckla en långsiktigt hållbar turism och en konkurrenskraftig, hållbar och innovativ besöksnäring i hela landet. Detta har blivit särskilt tydligt i spåren av covid-19-pandemin. Med anledning av det som framförs i den nämnda motionen kan utskottet dock konstatera att förslag inom en rad områden är under beredning inom och utskottet anser inte att bör föregripa detta arbete genom ett tillkännagivande till regeringen. Utskottet anser i likhet med regeringen att takten i arbetet med att bilda nya och utvidgade nationalparker enligt nationalparksplanen behöver öka. Nationalparker har mycket stor betydelse för att bevara biologisk mångfald och även för att bedriva friluftsliv och turism. De bidrar även till landsbygdsutveckling i hela landet. Vidare konstaterar utskottet att nationalparker ska tillhöra staten och att syftet är att bevara ett större sammanhängande område i dess naturliga tillstånd eller i väsentligt oförändrat skick. Mot denna bakgrund anser utskottet att motion 2021/22:4334 (SD) yrkande 6 kan lämnas utan åtgärd. Utskottet konstaterar att besöken i landets nationalparker och naturreservat har ökat under pandemin. Detta är mycket positivt då det är bra både för folkhälsan och för landsbygdsutvecklingen. Utskottet välkomnar regeringens satsningar på att möta det ökade besökstrycket och underhålla och utveckla skötseln av dessa skyddade områden. Utskottet håller med regeringen om att den fortsatta utvecklingen av natur- och kulturbaserad turism är en betydelsefull del av en hållbar turism och besöksnäring. Utskottet noterar uppdrag att genomföra insatser för omställning och utveckling för en hållbar besöksnäring och att främjande av ekoturism är inkluderat i uppdraget. Utskottet anser att det är positivt att Naturturismföretagens nationella naturturismstrategi ska beaktas i detta arbete då strategin är en plattform framtagen i samverkan med berörda aktörer. Utskottet instämmer i näringsutskottets ställningstagande att det finns ett behov av att fortsätta att utveckla en långsiktigt hållbar turism och en konkurrenskraftig, hållbar och innovativ besöksnäring i hela landet. Utskottet anser därför att det är positivt både att ett nytt mål för turismpolitiken har fastställts och att regeringen har tagit fram en strategi för hållbar turism och växande besöksnäring. Utskottet ser fram emot regeringens handlingsplaner på området. Vidare konstaterar utskottet att skogsutredningens förslag inom en rad områden är under beredning inom , och utskottet vill inte föregripa utfallet av beredningen. Därmed anser utskottet att motion 2021/22:4338 (MP) yrkande 7 kan lämnas utan åtgärd. Skogar med höga värden skyddas utifrån lokala förutsättningar och markägarens behov Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om en regelbunden översyn av formellt skyddade områden med möjligheter till förändringar och tillkännager detta för regeringen. avslår motionsyrkanden om skogar med höga naturvärden, arealmål för skog undantagen från skogsbruk, olika krav på undantag av skog från brukande, revidering av miljökvalitetsmålen och kvalitetssäkring av frivilliga avsättningar. Jämför reservation 29 (M, SD, KD), 30 (V), 31 (M, SD, KD), 32 (SD), 33 (L), 34 (S, V, MP), 35 (M, KD), 36 (SD), 37 (V, MP), 38 (C) och 39 (V) samt särskilt yttrande 4 (S), 5 (V) och 6 (MP). Regeringen bedömer att har skyddsvärda skogsnaturtyper i hela landet. Regeringen har en tydlig ambition att skyddsvärda skogar inte ska avverkas utan bevaras antingen genom formellt skydd eller genom frivilliga avsättningar. För att bidra till att skogar med höga naturvärden ska kunna skyddas och för att inte markägare ska utsättas för osäkerhet och otydlighet behöver enligt regeringen tillgängliga resurser överensstämma med ambitionen i naturskyddet. Vidare anser regeringen att flera olika skyddsformer bör finnas tillgängliga utifrån lokala förutsättningar och markägarens behov. Inom det fjällnära området medges oftast inte avverkning. Regeringen avser att ta fram flera alternativ, som kvarstår , för skydd ovan och i nära anslutning till gränsen för fjällnära skog, såsom ersättningsmark och olika typer av formellt skydd, inklusive mer flexibla skydds- och ersättningsformer så att dessa markägare får den ersättning de har rätt till och så att de naturvärden som finns i den svenska fjällvärlden bevaras. Regeringen anser att frivillighet bör vara utgångspunkten för formellt skydd ovan och i nära anslutning till gränsen för fjällnära skog. Även frivilliga avsättningar bör uppmuntras. Den svenska skogen innehåller naturvärden som är viktiga för skogslevande arter, sociala värden och kulturvärden. Många av värdena bevaras bäst genom att de lämnas orörda, medan andra värden gynnas genom aktiv skötsel. Regeringen har en tydlig ambition att skyddsvärda skogar inte ska avverkas utan bevaras antingen genom formellt skydd eller frivilliga avsättningar. Det finns fortfarande ett stort behov av att bevara och skydda biologiskt värdefulla skogar för att nå de nationella miljömålen. Det gäller såväl i och i anslutning till det fjällnära området som i övriga . För att inte markägare ska utsättas för osäkerhet och otydlighet bör de resurser som finns tillgängliga för att skogar med höga naturvärden ska kunna skyddas vara tillräckliga . Skogsbrukets sektorsansvar innebär att det utöver de krav som lagstiftningen ställer är avgörande med frivilliga insatser för att dessa mål ska nås, t.ex. genom frivilliga avsättningar och hänsyn (prop. 2013/14:141 s. 92, 116 och 122). Frivilliga avsättningar och miljöhänsyn i skogsbruket är därför en grundläggande del av skogs- och miljöpolitiken. Även inom, och i nära anslutning till, den fjällnära skogen ska frivillighet vara utgångspunkten för formellt skydd. Markägare ska enkelt kunna ta initiativ till formellt skydd av fjällnära skog, vilket skapar förutsättningar för att skyddet kan genomföras på ett sätt som värnar äganderätten. Huvudregeln bör vara att skydd i skogen sker i god samarbetsanda med markägare. I arbetet med att förbereda naturreservat är förhandlade lösningar, med oberoende värdering, ett gynnsamt arbetssätt som ska kunna användas även fortsättningsvis. Markägare bör ges ökade möjligheter att välja mellan olika former av skydd. Vidare bör huvudregeln vara att ägandet av marken i de fjällnära skogarna kvarstår hos markägarna när reservat bildas med intrångsersättning. Privat ägande kan förbättra förutsättningarna för ett ändamålsenligt och lokalt förankrat naturskydd med god legitimitet. I genomförandet av formellt skydd finns en stor potential att öka acceptansen hos markägare t.ex. genom möjligheten att kombinera skydd med ett visst anpassat brukande när det är förenligt med skyddets syften. Äganderätten bör vidare värnas genom att det ska vara enkelt för markägare att ha kvar ägandet av sin skog eller genom att markägaren har kvar exempelvis möjligheter till jakt, fiske och vedhuggning för husbehov och att bygga en mindre stuga, när det är förenligt med skyddets syften. Regeringen bedömer att det i många fall, både för staten och markägaren, kan vara effektivare att med frivillighet som grund vidta förebyggande åtgärder för att bevara värdefulla fjällnära skogar än att reaktivt ersätta intrång i pågående markanvändning vid nekat tillstånd till avverkning. Mer flexibla skydds- och ersättningsformer bidrar till stärkt äganderätten för markägare, till att markägare kan få ekonomisk kompensation i den utsträckning de har rätt till samt till att biologisk mångfald och ekosystemtjänster bevaras och stärks. Speciella regler för avverkning och återväxt för fjällnära skog finns i skogsvårdslagen. Tillståndsplikt gäller för avverkning i fjällnära skog enligt 15 § skogsvårdslagen. Syftet med tillståndsplikt för avverkning motiveras av naturvårdens, kulturmiljövårdens och rennäringens intressen och att dessa intressen ska ges en större tyngd i området. Den allmänna tillståndsplikten anses vara ett komplement till formellt skydd i området och bidrar till att förstärka naturskyddet (prop. 1990/91:3 s. 44–45). Enligt 18 § skogsvårdslagen får tillstånd till avverkning inte ges om avverkningen är oförenlig med intressen som är av väsentlig betydelse för naturvården eller kulturmiljövården. I och med Änokdomen (Kammarrätten i dom i mål nr 439-14) har tillämpning ändrats vad gäller 18 § skogsvårdslagen. Mot bakgrund av Änokdomen och ändrade tillämpning har färre tillstånd för avverkning getts i fjällnära skog, vilket påverkar markägarnas möjlighet att bedriva skogsbruk i detta område. Längs hela den svenska fjällkedjan finns det stora sammanhängande områden med naturskogar som till stora delar är opåverkade och där det finns höga naturvärden. Naturskogarna ligger ovan och i nära anslutning till gränsen för fjällnära skog. är mer än hälften av skogen ovan gränsen för fjällnära skog skyddad. Den fjällnära skogen sträcker sig längs ett stort område och i vissa delar finns förutsättningar för ett fortsatt aktivt skogsbruk. Regeringen bedömer att det formella skyddet av fjällnära skogar med höga naturvärden bör bygga på att flera olika skyddsformer finns tillgängliga utifrån lokala förutsättningar och markägarens behov. Regeringen avser att ta fram flera alternativ, som kvarstår , för skydd ovan och i nära anslutning till gränsen för fjällnära skog, såsom ersättningsmark och olika typer av formellt skydd, inklusive mer flexibla skydds- och ersättningsformer så att dessa markägare får den ersättning de har rätt till och naturvärden som finns i den svenska fjällvärlden därigenom bevaras. Anslaget för ersättningar för skydd av skogsmark ska vara tillräckligt för detta ändamål . Till detta kommer formellt skydd av fjällnära skogar som ägs av staten samt frivilliga avsättningar från privata markägare. Regeringen delar utredningens bedömning att de ca kända frivilliga avsättningar som finns på i huvudsak bolagsmark inom de stora sammanhängande naturskogarna utgör en adekvat bevarandeform. Staten bör prioritera arbetet med att i god samarbetsanda med markägare skydda värdefulla skogar ovan och i nära anslutning till gränsen för fjällnära skog. Även frivilliga avsättningar ska uppmuntras. Områdesskydd ovan gränsen för fjällnära skog kan möjliggöra ett enklare förfarande för markägare för att få ersättning. Utifrån rådande förutsättningar får de i regel sin ersättning efter nekat avverkningstillstånd. Arbetet med att bygga kunskap om skogen och hur vi kan förena naturvärden och ekosystemtjänster med ett aktivt skogsbruk är en gemensam uppgift för en rad olika aktörer. Kunskapsunderlaget om hur vi kan kombinera bevarande av biologisk mångfald med ett fortsatt aktivt skogsbruk bör stärkas, exempelvis genom en brist- och behovsanalys. Genom att öka kännedomen om förhållandena i skogen skapas förutsättningar för både effektivare skyddsåtgärder och ett hållbart brukande. Samverkan, inte minst inom det nationella skogsprogrammet, skapar förutsättningar för både dialog och ökad kunskap. Skogar med höga naturvärden I kommittémotion 2021/22:4334 av m.fl. (SD) yrkande 5 i denna del framhålls behovet av ökad tydlighet kring hur propositionen ska tillämpas. I propositionen anges att avverkning oftast inte medges inom det fjällnära området. Motionärerna anser att den formuleringen riskerar att tolkas som att avverkning i det fjällnära området inte ska tillåtas. Avverkning i det fjällnära området ska vara tillåten såvida skogen inte skyddas på goda grunder och i samverkan med ägaren samt markägaren har fått ersättning. Liknande förslag anförs i kommittémotion 2021/22:4335 av m.fl. (KD). Enligt yrkande 3 ska skog kunna avverkas i det fjällnära området. Enligt motionärerna ska en skyddsform endast aktualiseras om det finns särskilda skäl, i samverkan med markägaren och med ersättning i form av annan mark. I partimotion 2021/22:3279 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 8 anförs att regeringen skyndsamt bör ta fram förslag på lagstiftning i syfte att stoppa avverkning av skogar med höga naturvärden. Motionärerna anför att det sker avverkning av skogar med höga befintliga naturvärden, s.k. värdekärnor, trots att det råder stor brist på dessa naturmiljöer för en mängd hotade växt- och djurarter. Enligt yrkande 11 i denna del bör regeringen se till att en strategi presenteras med nödvändiga anslagsmedel för att säkerställa att de fjällnära skogarnas natur- och kulturvärden långsiktigt bevaras. Motionärerna anser att det är av högsta prioritet att naturskogarna i fjällområdet skyddas och att regeringen måste säkerställa att natur- och kulturvärdena långsiktigt bevaras och att statliga medel finns tillgängliga för att ersätta markägare som har rätt till ersättning. Arealmål skog undantagen från skogsbruk I kommittémotion 2021/22:4336 av m.fl. (M) yrkande 19 framhålls att den totala arealen skogsmark som är undantagen från skogsbruk inte ska öka. Motionärerna anför att skyddar stora arealer skog, och att undanta ytterligare arealer från produktion utgör ett hot mot skogens möjligheter att bidra till klimatomställningen. Efterfrågan på skogsprodukter som kan tränga undan fossila alternativ inom t.ex. byggmaterial eller drivmedel ökar, och motionärerna anser att såväl skogsutredningen som propositionen misslyckats med att beskriva hur skogsbruket ska klara av att möta denna ökande efterfrågan och att propositionen inte tydligt markerar mot ambitionerna i skogsutredningen att undanta stora arealer från att brukas. Likadana förslag återfinns i kommittémotion 2021/22:3432 av m.fl. (M) yrkande 16 och partimotion 2021/22:4030 av m.fl. (M) yrkande 46. I kommittémotion 2021/22:2456 av m.fl. (SD) yrkande 7 anförs att totalarealen enskilt ägd skog som är undantagen från skogsbruk inte ska öka ytterligare utan att man kompenserar eventuellt ytterligare undantagande från skogsbruk med att ta i bruk tidigare undantagen skog. I den mån specifika områden behöver undantas från skogsbruk bör detta motiveras med att akut hotade arter behöver detta skydd. I sådant fall ska motsvarande areal tidigare skyddad skog som bedöms bidra till artskyddet på ett mindre effektivt sätt återföras till produktion. Ett liknande förslag återfinns i yrkande 31 i samma motion. I kommittémotion 2021/22:3436 av m.fl. (M) yrkande 35 framhålls den svenska skogens klimatnytta. Enligt motionärerna gör den aktivt och hållbart brukade skogen störst nytta för miljön och klimatet. Om kraven på att skydda mer skog fortsätter skulle det enligt motionärerna innebära en kraftig inskränkning i skogsägarnas frihet och försvåra skogens bidrag till klimatomställningen. Motionärerna anför att det hållbara aktiva skogsbruket är en förutsättning för att ska kunna fortsätta övergången till en cirkulär bioekonomi där höga naturvärden och biologisk mångfald värnas. Även i partimotion 2021/22:4030 av m.fl. (M) yrkande 43 framhålls den svenska skogens klimatnytta. Enligt motion 2021/22:3255 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2 bör en utredning tillsättas om vad nedsatt produktion i skogen får för ekonomiska följder för samhället och enskilda skogsägare samt hur mycket mindre klimatnytta skogen gör vid en minskad produktion. Olika krav på undantag av skog från brukande