bet · H901NU15 · 2022-03-29 00:00:00 — Beträffande avfallsförbränningsskatten vill utskottet påminna om att en utredare har haft i uppgift att analysera om det är lämpligt att införa ytterligare undantag från avfallsskatten och avfallsförbränningsskatten (dir. 2021:5). Uppdraget redovisades och förslagen kommer att beredas vidare inom . avstyrkte utskottet senast ett förslag liknande det i motion 2021/22:4195 (KD) yrkande 29 om geotermisk energi (bet. 2020/21:NU21). Utöver det som utskottet då anförde kan utskottet konstatera att beviljade medel till geotermiska projekt under både 2020 och 2021. Några ytterligare åtgärder med anledning av vad som efterfrågas i motionen anser utskottet inte vara påkallat. Utskottet har vid åtskilliga tillfällen tidigare avstyrkt förslag likalydande med det i motion 2021/22:3601 (M) yrkande 2 om ett genomförande av förslagen i den nu s.k. om tredjepartstillträde (third party access, TPA) till fjärrvärmenäten. Utskottet konstaterar , liksom senast, att ett så pass ålderstiget underlag har mycket ringa värde för ett väl underbyggt beslutsfattande. När det gäller de frågor om tillvaratagande av rest- och spillvärme från bl.a. serverhallar som också tas upp den refererade motionen hänvisar utskottet till att sådana frågor berörs i regeringens elektrifieringsstrategi. Där redovisas att spillvärme utgör av all fjärrvärme och att det finns en stor potential för ökat omhändertagande av lågtempererad spillvärme. Det nämns särskilt att nyetableringar av bl.a. elektrolysörer och serverhallar innebär ytterligare möjligheter inom området. Utskottet förutsätter att frågor på detta tema kommer att ingå i arbetet med att ta fram den strategi för fjärr- och kraftvärme som regeringen har aviserat. Därmed torde motionen kunna anses vara tillgodosedd och kan av detta skäl således avslås av . Med det anförda avstyrks samtliga motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet Med hänvisning till att har beslutat om att finansiera en mindre, blykyld demonstrationsreaktor i anslutning till avslår förslag med inriktning på frågor om forskning och utveckling av nästa generations kärnkraft. Utskottet påminde också om att det är möjligt att använda energiforskningsanslaget i statsbudgeten för kärnteknisk forskning. Övriga förslag på temat energiforskning avslås av , företrädesvis med hänvisning till att energiforskningens gällande inriktning redan kan anses inkludera mycket av det som efterfrågas i motionerna, liksom till att en utlovad energiforskningsproposition förväntas vara högprioriterad av den regering som tillträder efter höstens riksdagsval Jämför reservation 57 (M, SD, KD), 58 (M), 59 (SD), 60 (V), 61 (KD) och 62 (L). Satsningar på forskning om nästa generations kärnkraft efterfrågas i partimotion 2021/22:4030 av m.fl. I yrkande 39 begärs ett tillkännagivande om att bör ges i uppdrag att finansiera minst en forskningsreaktor under nästa mandatperiod. Motsvarande yrkande finns också i kommittémotion 2021/22:3688 av m.fl. (M) yrkande 9. I partimotionens yrkande 40 vill motionärerna att det skapas förutsättningar för att utveckla SMR-teknologi i , likt de gör i . m.fl. (SD) anser i kommittémotion 2021/22:2390 yrkande 33 att ambitionen med energiforskningen ska vara att reducera beroende av fossila bränslen och att utveckla den inhemska energiindustrin. För att kunna uppnå ny, modern och ännu säkrare kärnkraft i behövs en hög nationell kompetens och därför är det nödvändigt att öka stödet till kärnkraftsforskningen. Motionärerna förordar satsningar på en statligt finansierad forskningsreaktor för fjärde generationens kärnkraft med syftet att kunna återanvända det använda kärnbränslet. I kommittémotion 2021/22:4163 av m.fl. framhålls vikten av kärnkraftsforskning. Motionärerna menar att forskning om utveckling av kärnkraften är avgörande för att säkra framtidens energiförsörjning. De understryker att goda villkor för kärnteknisk forskning är centralt för att skapa förutsättningar för den kunskap och den kompetensförsörjning som bl.a. behövs vid livstidsförlängningar av reaktorer och satsningar på ny kärnkraft. I yrkande 131 förordas ett tillkännagivande med den innebörden. och Kopparklint (båda M) yrkar i motion 2021/22:2843 att bör ges i uppdrag att finansiera test- och demoanläggningar som kan utveckla fjärde generationens kärnkraft. Motionärerna framhåller att i då både elpriserna och klimatet påverkas negativt av världens energiproduktion måste det satsas mer på test- och demoanläggningar som möjliggör produktionstester av olika slags klimatneutral energi, däribland fjärde generationens kärnkraft. Liberalerna betonar i partimotion 2021/22:4199 av m.fl. att den fossila flygfotogenen behöver bytas ut. På kortare sträckor ser flyget ut att kunna elektrifieras. I yrkande 33 begär det ett tillkännagivande om fortsatt stöd för att främja framväxten av elektriskt flyg. De konstaterar vidare att biobränslena kommer att behöva kompletteras med olika former av syntetiskt framställda energibärare som produceras med el som primärenergi. Därför förordar de i yrkande 69 att genom ett tillkännagivande pekar på vikten av att stödja forskning om och demonstrationsanläggningar för produktion av fossilfria energibärare. Produktionen av biodrivmedel såsom flytande biobränslen, biogas och även vätgas lyfts fram i kommittémotion 2021/22:3436 av m.fl. (M). Motionärerna konstaterar att kostnaderna för att utveckla och producera biobränslen och vätgas i är generellt sett högre än för fossila bränslen, och motsvarande importerade produkter. Tekniken behöver därför utvecklas ytterligare för att stå sig i konkurrensen. I yrkande 41 begär motionärerna ett tillkännagivande om forskning och utveckling av och investeringar i alternativa gröna bränslen för transporter och industrin. I yrkande 42 efterfrågar de ett teknikneutralt forskningsstöd för att reducera flygets utsläpp. Även i kommittémotion 2021/22:3754 av m.fl. (M) tas frågor om forskning om flygets miljöpåverkan upp. Motionärerna konstaterar att det pågår spännande forskning om framtida fossilfritt flyg, vilket är en utveckling som ska bejaka. I yrkande 19 begärs ett tillkännagivande om att regeringen inom ramen för det övergripande arbetet med att göra flyget fossilfritt på ett mer systematiskt sätt än bör stötta forskningen mot ett fossilfritt flyg. m.fl. (SD) konstaterar i kommittémotion 2021/22:2390 att ett väsentligt problem med solceller i är den oregelbundna elproduktionen eftersom solceller av naturliga skäl är beroende av solljus. Detta gör att solceller producerar mycket lite el under vinterns mörka och kalla månader när elbehovet är som störst. Satsningar på forskning om solkraft i ska därför enligt vad som förordas i yrkande 18 vara exportorienterade och inriktade på marknader där potentialen för solkraften är mycket större än i och där den kommer att kunna utgöra en stor del av energisystemet. m.fl. (SD) anför i kommittémotion 2021/22:2455 yrkande 18 att det är kostsamt och påverkar jobben och välfärden i och negativt att sänka utsläppen av klimatgaser utan att detta är kopplat till nya innovationer som kan stå på egna ben på en konkurrensutsatt marknad. och fokus måste därför inriktas på sådan energiforskning där målet är att nya energislag ska bli så billiga att de konkurrerar ut fossila bränslen. Vidare anför motionärerna i yrkande 32 att större fokus bör ligga på energiforskning och andra insatser för att åstadkomma teknisk utveckling för att minska beroendet av fossila bränslen . Vårt samhälle står inför en gigantisk omställning när energisystemet ställs om till förnybar elproduktion, slås det fast i kommittémotion 2021/22:439 av m.fl. (V). Motionärerna konstaterar vidare att vätgas kan spela en viktig roll när det gäller att lagra energi. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med ett förslag på långsiktig finansiering av forskning och innovation om vätgas och dess användning i olika samhällssektorer. m.fl. (KD) efterfrågar i kommittémotion 2021/22:3879 yrkande 68 en riktad satsning på forskning och utveckling i fråga om biobränslen för flyget. Motionärerna vill vidare utöka forskningen om miljövänligt flyg och föreslår i yrkande 70 ett tillkännagivande med den inriktningen. Även i kommittémotion 2021/22:4195 av m.fl. (KD) yrkande 34 efterfrågas ett tillkännagivande om forskning om fossilfritt flyg. I motionerna 2021/22:1670 och 2021/22:1671 av (M) pekas på behovet av forskning om den havsbaserade vindkraftens olika effekter på omgivningen. I den förstnämnda motionens yrkande 11 efterfrågas ett tillkännagivande om förstärkt forskning om den havsbaserad vindkraftens påverkan på havets ekologi och andra näringar. Ett likalydande förslag finns i den andra motionens yrkande 6 där motionären främst resonerar kring den havsbaserade vindkraftens påverkan på vattenbrukets förutsättningar. Bakgrund och pågående arbete beslutade i enlighet med utskottets förslag att godkänna regeringens förslag till övergripande mål för forskning och innovation på energiområdet (prop. 2016/17:66, bet. 2016/17:NU9, rskr. 2016/17:164). Det övergripande målet för forskning och innovation på energiområdet är enligt beslutet att bidra till att uppfylla fastslagna energi- och klimatmål, den långsiktiga energi- och klimatpolitiken och energirelaterade miljöpolitiska mål. Fokus på insatserna inom energiforskningen ska vara områden som har förutsättningar för tillväxt och för export. I propositionen angav regeringen även riktlinjer för de fortsatta insatserna för forskning och innovation på energiområdet –2020 och hur dessa ska kunna bidra till att nå energi- och klimatmålen. Energiforskning 2021–2024 överlämnade ett underlag till regeringens planerade proposition om forskning och innovation på energiområdet –2024 (Accelerera energiomställningen för ett hållbart samhälle – underlag för forskning och innovation på energiområdet 2021–2024). I underlaget identifierade myndigheten följande sex övergripande områden för forskning och innovation: – Förnybart elsystem för en hållbar klimatomställning – Hållbar bioenergi från samhällets restströmmar – Konkurrenskraftig och hållbar svensk industri – Hållbara transporter i ett jämlikt och tillgängligt samhälle – Resurseffektiv och hållbar bebyggelse – Människor och samhällen driver energiomställningen. Det bör noteras att forskning om kärnkraft inte omnämns i underlaget. Regeringen har därefter meddelat sin avsikt att lämna en proposition till med förslag till inriktning för forskning och innovation inom energiområdet –2024. I den propositionsförteckning som regeringen presenterade angavs att en proposition med titeln och innovation på energiområdet planerades till . Någon sådana proposition överlämnades emellertid aldrig till och i regeringens propositionsförteckning omnämns ingen proposition med den aktuella inriktningen. Tillkännagivande om forskning om kärnkraft beslutade om ett tillkännagivande om forskning om kärnkraft genom att bifalla en reservation i utskottets betänkande om energipolitik (bet. 2018/19:NU14, rskr. 2018/19:253). I reservationen föreslog företrädare i utskottet för , att skulle tillkännage för regeringen att satsningar på forskning bör göras inom alla relevanta energislag inklusive kärnkraft. uppgav regeringen i sin årliga skrivelse om vilka åtgärder den hade vidtagit med anledning av skrivelser till regeringen att den i regleringsbrevet för hade förtydligat villkoren för anslaget 1:4 Energiforskning, anslagsposten 11 Forskning, utveckling och innovation (skr. 2020/21:75). I regleringsbrev återfinns följande formulering om användningen av energiforskningsanslaget: Anslaget får även användas för utgifter för bidrag för att främja utvecklingen av teknik som baserar sig på fossilfria energislag och effektiv energianvändning i industriella processer i försöks- eller fullskaleanläggningar. Anslaget får därmed användas såväl till kärnteknisk forskning som till forskning om förnybar energi. har ansvar för strategiarbetet och har möjlighet att prioritera insatser kring alla relevanta energislag, inklusive kärnkraft, i den mån detta bedöms rimligt för att bidra till målen. Förutsättningarna för forskning och innovation om kärnkraft i lät sammanfatta aktuella forskningsfrågor relaterade till kärnkraft. Syftet var att ge en saklig och samlad bild över såväl satsningar som behov av forskning och innovation inom området. I rapporten om forskning och innovation på kärnkraftsområdet i , som presenterades beskrivs finansieringen av svensk forskning och innovation på kärnkraftsområdet (ER 2020:27). Det framgår bl.a. att denna forskning i i huvudsak är inriktad på branschens och tillståndsmyndigheternas behov och att det finns utmaningar när det gäller kompetensförsörjningen inom kärnteknik. De behovsområden som identifieras i rapporten handlar bl.a. om framtida kärnkraftstekniker, som fjärde generationens kärnkraft och små modulära reaktorer, men också om livstidsförlängning, livscykel- och hållbarhetsfrågor och utveckling av kärnkraftens roll i ett framtida energisystem. FoU-stöd till en demonstrationsreaktor Utskottet har redan tidigare i detta betänkande redovisat att beviljade i stöd till etableringen av en blykyld demonstrationsreaktor i anslutning till kärnkraftverket i . tog utskottet senast ställning till ett antal motionsyrkanden om energiforskningens övergripande inriktning och om satsningar inom vissa områden. I det senare kategorin förekom då, liksom , ett antal förslag som rörde forskning och utveckling om kärnkraft i allmänhet och vissa med tydligare fokus på framtida kärnkraftsteknik, som exempelvis små modulära reaktorer. Förslagen med koppling till kärnkraft avstyrktes av utskottet med hänvisning till den proposition om inriktningen för forskning och innovation inom energiområdet 2021–2024 som regeringen hade aviserat och till att beredning alltjämt pågick av ett tillkännagivande från om forskning om kärnkraft. Även övriga förslag på temat energiforskning – varav vissa väcktes även under den allmänna motionstiden – avstyrktes med hänvisning till den energiforskningsproposition som vid den aktuella tidpunkten var aviserad . Utskottets ställningstagande redovisas under följande rubriker: – Vissa övriga frågor om energiforskning. I några av motionerna föreslås det att genom ett tillkännagivande ska uttala sig till förmån för satsningar på en forskningsreaktor som kan användas för att utveckla teknik för fjärde generationens kärnkraft inklusive det som brukar kallas små modulära reaktorer. Här vill utskottet inledningsvis framhålla att det förhållandevis väl tilltagna anslaget till energiforskning i statsbudgeten bl.a. får användas för att främja utvecklingen av teknik som baserar sig på fossilfria energislag och effektiv energianvändning i industriella processer i försöks- eller fullskaleanläggningar. Det är således möjligt att använda anslaget för såväl kärnteknisk forskning som forskning om förnybar energi. har ansvar för strategiarbetet och har möjlighet att prioritera insatser kring alla relevanta energislag, inklusive kärnkraft, i den mån detta bedöms rimligt för att bidra till målen. beslutade att bevilja stöd till ett projekt som syftar till att testa och demonstrera en mindre, modulär reaktor som kyls med bly. Reaktorn ska placeras i anslutning till kärnkraftverket i . Utskottet kommer att följa det nyssnämnda projektet med intresse och anser att det tillgodoser de olika önskemål om satsningar på forskning om små modulära reaktorer och fjärde generationens kärnkraft som framförs i motionerna. Därmed avstyrks motionsyrkandena. Vissa övriga frågor om energiforskning I de motioner som behandlas i detta avsnitt finns olika förslag som rör inriktningen för forskning och innovation på energiområdet och det efterfrågas även en del särskilda satsningar. Utskottet kan inledningsvis konstatera att energiforskningens nuvarande inriktning lades fast av (prop. 2016/17:66, bet. 2016/17:NU9, rskr. 2016/17:164). Det övergripande målet för forskning och innovation på energiområdet är enligt beslutet att bidra till att uppfylla uppställda energi- och klimatmål, den långsiktiga energi- och klimatpolitiken och energirelaterade miljöpolitiska mål. Fokus för insatserna inom energiforskningen ska vara områden som har förutsättningar för tillväxt och för export. Utskottet kan konstatera att flera av de förslag om olika energiforskningsinsatser som tas upp i de aktuella motionerna antingen redan bedrivs i någon utsträckning inom ramen för energiforskningens beskrivna gällande inriktning eller skulle kunna få stöd inom denna ram. Det gäller exempelvis forskning om vätgas, den havsbaserade vindkraftens påverkan på den omgivande miljön, solkraft, alternativa bränslen och att reducera flygets utsläpp av växthusgaser. När det gäller forskningen om solkraft poängteras särskilt i en av motionerna att den ska vara exportorienterad. Här vill utskottet återknyta till det som angavs ovan om att insatserna inom energiforskningen ska inriktas på områden där det finns förutsättningar att finna lösningar eller tillämpningar som kan exporteras. Vidare noterar utskottet att regeringen ännu inte har återkommit till med förslag om energiforskningens inriktning –2024 i linje med vad som har aviserats . Eftersom ingen sådan proposition väntas , förutsätter utskottet att den kommer att vara högprioriterad av den regering som tillträder efter höstens riksdagsval. Forskning och innovationer är mycket betydelsefulla inte minst för den fortsatta omställningen av energisystemet. Det är således viktigt att både huvudfokus och delprioriteringar klargörs. I avvaktan på den kommande propositionen och mot bakgrund av det faktum att dagens inriktning på energiforskningen redan kan anses inkludera mycket av det som efterfrågas i motionerna, avstyrker utskottet samtliga motionsyrkanden. Vissa övriga frågor om energipolitik Utskottets förslag i korthet Ett antal övriga energipolitiska förslag avslås av . Dessa gäller bl.a. ökad eller minskad utvinning av torv för energiändamål, energideklarationer av bilar vid nybilsförsäljning, beredskapslagring av biodrivmedel och som pilotlän för energiomställningen. Jämför reservation 63 (M, SD, KD), 64 (C), 65 (L), 66 (MP), 67 (SD), 68 (C, L), 69 (M) och 70 (C). I Liberalernas partimotion 2021/22:4199 av m.fl. (L) noteras det att regeringen förbereder ett svenskt förbud mot nyexploatering av kol, olja och gas. Motionärerna anser att detta är ett slag i luften eftersom det enda fossila bränsle som utvinns i någon omfattning i – torven – har utelämnats. I yrkande 21 förordas ett tillkännagivande om att brytningen av torv för både energiändamål och andra ändamål behöver fasas ut. I kommittémotion 2021/22:2390 av m.fl. (SD) anför motionärerna att torven är ett inhemskt långsamt förnybart bränsle eftersom den nybildas kontinuerligt. Torven klassas som förnybar i vid kraftproduktion och är berättigad till elcertifikat, medan den vid värmeproduktion omfattas av handel med utsläppsrätter eftersom EU klassar torven som fossil energi. Motionärerna anser i yrkande 20 att torven ska klassas som förnybar som elcertifikatssystemet fortfarande finns kvar och vill att regeringen ska verka för att torv klassas som förnybar i EU. Vidare framhåller motionärerna att torvland i en eller annan form anses utgöra av landyta, men att utvinningen av torv bedrivs på av denna yta. Enligt motionärerna är det eftersträvansvärt att reducera importen av fossila bränslen genom ökad eldning av torv. Torven kan också skapa arbetstillfällen på de platser där torvbrytning är möjlig och skulle kunna utgöra en viktig sysselsättningsfaktor på landsbygden. Motionärerna vill därför i yrkande 21 att förutsättningarna för skördande av torv på påverkad torvmark utreds. En ofta förbisedd energikälla är torven, anförs det i kommittémotion 2021/22:4195 av m.fl. (KD) yrkande 28. Motionärerna redovisar ett antal argument för att underlätta för en ökad utvinning och användning av torv i som de vill ska framföras till regeringen genom ett tillkännagivande. En betydligt mer skeptisk hållning till torvanvändning redovisas i kommittémotion 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 36. Här förordas att torv ska klassas som ett fossilt bränsle och att brytning och användning av torv för energiproduktion därför ska fasas ut. I motion 2021/22:4151 av (SD) yrkande 8 betonas torvens roll som beredskapsbränsle. Motionären framhåller att energitorv både är närproducerat och kan lagras med bibehållet energiinnehåll. För att torven ska kunna fylla denna roll, måste ett aktivt torvbruk finnas även under icke orostider. I motion 2021/22:3211 av Per Åsling (C) efterfrågas ett tillkännagivande om att se över möjligheterna att kunna använda torv som redan är bruten för energiändamål samt att avsluta och återställa täkter på ett hållbart och miljömässigt sätt. I Liberalernas partimotion 2021/22:4199 av m.fl. (L) framhåller motionärerna att det behövs ett system med konsumentmärkning av personbilars klimatpåverkan som beaktar hela livscykeln. Ett tillkännagivande med den inriktningen efterfrågas därför i yrkande 30. har fantastiska förutsättningar att leverera de gröna innovationer som världen efterfrågar för att nå mål, redovisas av m.fl. (C) i kommittémotion 2021/22:3684 (C). I yrkande 56 förordas att det ska införas energideklarationer på personbilar vid nybilsförsäljning. Detta kan leda till att fler gör ett medvetet val hos bilhandlaren och det kan därmed bidra till att minska de totala utsläppen av växthusgaser från transportsektorn. m.fl. (M) pekar i kommittémotion 2021/22:3688 på betydelsen av att har ett tryggt och pålitligt el- och energisystem. Givet frågans vikt anser de att det bör göras en bred kartläggning av risker och nödvändiga säkerhetsåtgärder och att regeringen bör återrapportera till samt lämna nödvändiga förslag. I yrkande 16 begärs ett tillkännagivande med den innebörden. Utan närmare motivering föreslås ett tillkännagivande i kommittémotion 2021/22:3663 av m.fl. (C) yrkande 46 om att det finns behov av beredskapslagring av fossilfria drivmedel. Ett likalydande förslag utan närmare motivering finns även i kommittémotion 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkande 73. I motion 2021/22:711 av (C) yrkande 1 understryks kommunernas roll i samband med etablering av förnybar energiproduktion. Motionären efterfrågar ett tillkännagivande om att regeringen ska låta utreda hur en övergripande bedömning kan ske vid utbyggnad av förnybar energi och att kommunernas inställning kommer in tidigare i planeringsprocessen. (C) anför i motion 2021/22:1209 att är utsett som pilotlän för omställningen till ett förnybart samhälle. Motionären vill att genom ett tillkännagivande ska uppmana regeringen att ge i uppdrag att fullfölja planerna på att ska kunna vara ett pilotlän med denna inriktning. Bakgrund och pågående arbete I finns stora områden med torvmark; av landets yta är täckt av torv. I energisammanhang används torv framför allt för industriell värme- och elproduktion. Energitorv produceras på ca av landets totalt ca torvmarker. Energitorv omfattas av kravet på utsläppsrätter, men är vid elproduktion berättigad till elcertifikat. Produktionen av energitorv i var som högst samt under vissa år . Under gjordes ett uttag av torv för energiändamål. uppgick uttaget av energitorv till . I takt med att uttaget av energitorv har minskat, har produktionen av odlingstorv ökat. Denna typ av torv används främst i odlingsjord och som strötorv. är det totala uttaget av odlingstorv större än uttaget av energitorv i . Tillstånd för utvinning av torv regleras i . Det är endast möjligt att få tillstånd att utvinna torv från områden med låga naturvärden, vilket oftast är marker som är påverkade av dikning eller annan markanvändning. I vissa delar av landet krävs dessutom dispens från förbudet för markavvattning. reglerades tillstånd för täkt av energitorv i den s.k. torvlagen, vilket innebar att det var möjligt att få koncession för utvinning av energitorv, men fr.om.