bet · H901TU16 · 2022-06-02 00:00:00 — 2019/20:65) aviserade regeringen att den avser att i större utsträckning prioritera kostnadseffektiva åtgärder som påverkar transportefterfrågan och val av transportsätt (steg 1) samt åtgärder som medför ett mer effektivt nyttjande av den befintliga infrastrukturen (steg 2). uppger att fyrstegsprincipen tillämpas för att säkerställa en god resurshushållning och för att åtgärder ska bidra till en hållbar samhällsutveckling. Den är vägledande i arbete för att säkerställa effektiva och hållbara lösningar. uppger vidare att fyrstegsprincipen är myndighetens arbetsstrategi och att den tillämpas för att säkerställa en god resurshushållning och för att åtgärder ska bidra till en hållbar samhällsutveckling. Av regeringens regleringsbrev för för framgår att myndigheten ska redovisa typer av åtgärder som kan påverka transportefterfrågan och val av transportsätt (steg 1-åtgärder) eller som innebär att befintlig infrastruktur används mer effektivt (steg 2-åtgärder). Fokus i uppdraget ska vara att analysera och redovisa vilka av dessa typer av åtgärder som kan finansieras med medel från den nationella planen för transportinfrastruktur respektive länsplanerna för regional transportinfrastruktur samt vilka som inte kan finansieras på så sätt och skälen till detta. Utgångspunkten för uppdraget är regeringens ambition att i större utsträckning prioritera kostnadseffektiva steg 1- och steg 2-åtgärder. Skatter ska undantas från uppdraget. Alla delar av uppdraget ska utföras i dialog med regionerna och SKR. Uppdraget ska redovisas till (Infrastrukturdepartementet) . Samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning Transportpolitikens övergripande mål är att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. Den samhällsekonomiska effektiviteten bedöms med hjälp av analyser som väger kostnader mot nyttor av olika åtgärder. har regeringens uppdrag att ta fram och tillhandahålla trafikprognoser för alla trafikslag inom såväl persontrafik- som godstransportsektorn. I budgetpropositionen framför regeringen att en samhällsekonomiskt effektiv transportförsörjning förutom en effektiv prissättning förutsätter att de kvantifierbara nyttorna överstiger kostnaderna för de åtgärder som genomförs. Bedömningen av detta görs med hjälp av samhällsekonomiska kalkyler. Regeringen framhåller att kalkylerna inte fångar allt som är relevant för att fatta beslut om vilka åtgärder som bör genomföras och därför endast är en del av beslutsunderlaget. Samhällsekonomiska kalkyler och analyser Analysmetod och samhällsekonomiska kalkylvärden för transportsektorn ska utveckla och förvalta metoder och modeller för samhällsekonomiska analyser inom transportområdet samt ta fram och tillhandahålla trafikprognoser. Uppdraget gäller alla trafikslag, i olika faser i planeringsprocessen och för alla steg enligt fyrstegsprincipen. ska även ansvara för arbetet med och publiceringen av rapporten och samhällsekonomiska kalkylvärden för transportsektorn, även kallad . Där presenteras de kalkylvärden och beskrivs den analysmetod som bör användas i transportsektorns samhällsekonomiska analyser. ASEK-arbetet är kopplat till en myndighetsövergripande samrådsgrupp som består av representanter för , , , , , , Region /SL och Trafikanalys (adjungerad). ASEK-arbetet stöds av ett vetenskapligt råd. En översyn av ska göras och en ny version publiceras . I arbete med att utarbeta förslag till prioriteringar i den långsiktiga strategiska infrastrukturplaneringen spelar samhällsekonomiska analyser en central roll. En samhällsekonomisk analys består av en samhällsekonomisk kalkyl, där de nyttor och kostnader som har beräknats och värderats i kronor räknas samman till en s.k. nettonuvärdeskvot som visar åtgärdens skattade lönsamhet, kompletterat med mer kvalitativa bedömningar av effekter som är svåra eller omöjliga att beräkna eller värdera. Den samhällsekonomiska analysen ingår som en komponent i den metod och mall för samlad effektbedömning som använder. I den samlade effektbedömningen ingår även bedömningar av åtgärdens fördelningseffekter och hur åtgärden påverkar möjligheterna att uppnå de transportpolitiska målen. Som bas för de samhällsekonomiska analyserna tar fram trafikprognoser som visar hur den framtida utvecklingen av trafiken samt framtida efterfrågan på resor och godstransporter kan bedömas se ut. Hur prognosmodellen är uppbyggd och vilka antaganden som görs om det framtida transportsystemet och omvärldsförändringar är av stor vikt för bedömningen av vilka konsekvenser olika åtgärder i transportsystemet kan få. har ansvar för att utveckla, förvalta och tillämpa metoder och modeller för samhällsekonomiska analyser inom transportområdet, inklusive efterkalkylering och successiv kalkylering. Samhällsekonomiska kalkylvärden för koldioxid Värderingen av koldioxid inom ASEK har varierat över åren, både vad gäller belopp och den värderingsmetod som använts. ASEK:s värdering av utsläpp av koldioxid har varit kopplat till politiska mål och styrmedel, i stället för att som för andra kalkylvärden baseras på medborgarnas direkta eller indirekta värdering eller skadekostnader. I ASEK-arbetet har effekterna av klimatförändringar ansetts alltför omfattande och långsiktiga, komplicerade och osäkra för att kunna värderas på ett rättvisande sätt genom beräkningar av den samhällsekonomiska skadekostnaden av ett kilo koldioxid. har efter rekommendation från ASEK beslutat att öka kalkylvärdet för koldioxid från per kg till per kg. Värderingen gäller alla klimatgaser, inte bara utsläpp av koldioxid. Trafikanalys uppger i sin rapport samhällsekonomiska kostnader (rapport 2020:4) att kostnaden för koldioxid utgör en stor andel av trafikens externa kostnader för (fossildriven) sjöfart, vägtrafik och flyg och den högre värderingen påverkar internaliseringsgraden för dessa trafikslag drastiskt. En betydligt lägre internaliseringsgrad implicerar att skatter och avgifter skulle behöva höjas rejält för att täcka de externa kostnaderna. Trafikanalys framför att det är viktigt att introducera den nya värderingen av koldioxid på ett transparent och öppet sätt så att förtroendet för externa kostnader och internalisering inte påverkas negativt. Samhällsekonomiska kalkylvärden för godstransporter I för ökad andel godstransporter på järnväg och med fartyg framförs att sammantagna bedömning är att nuvarande samhällsekonomiska kalkylvärden för godstransporter i saklig mening är rätt, även om det finns vissa delar som kan utvecklas och förbättras. framför att det bl.a. gäller beräkningar av kostnader för större störningar i transportsystemet, där i synnerhet störningar kopplade till underhåll på järnvägssidan blivit alltmer frekvent . framför vidare att de samhällsekonomiska kalkylerna har en central roll i utredningarna, men att kalkylernas betydelse för investeringsbesluten inte ska överskattas. konstaterar att beräkningarna endast är ett av flera underlag i den samlade effektbedömningen och att det heller inte är självklart att överflyttningseffekterna alltid är samhällsekonomiskt lönsamma. förslag till nationell plan för transportinfrastrukturen 2022–2033 understryker att det övergripande målet om samhällsekonomiskt effektiv transportförsörjning inte bara handlar om infrastrukturinvesteringar utan också om att användningen av transportsystemet ska vara effektiv. För detta krävs bl.a. styrmedel och regleringar som internaliserar externa effekter som utsläpp, olyckor och buller, samt ett effektivt tillhandahållande av offentliga transporttjänster, t.ex. regional kollektivtrafik. Detta ligger dock i huvudsak utanför den nationella infrastrukturplanen. uppger i förslaget att trafikprognoser utgör ett underlag för att kunna identifiera och värdera lämpliga åtgärder i transportsystemet. Prognoserna beräknar, utifrån beslutad politik och omvärldsfaktorer, hur trafik, resande och transporter kan förväntas utvecklas. Prognoserna baseras på underlag från externa källor och två viktiga underlag är prognoser om ekonomins långsiktiga tillväxt och () prognoser om befolkningsutveckling. pekar på att planeringen enligt regeringens direktiv ska baseras på ett scenario som innehåller redan beslutade och aviserade styrmedel och åtgärder inom transportsektorn. Mot den bakgrunden framhåller myndigheten att förutom att prioriteringen av investeringar påverkas av ambitionen att flytta över transporter från väg till järnväg och sjöfart påverkas den även indirekt, eftersom analyser och trafikprognoser inkluderar antaganden om styrmedel som dämpar vägtrafiken och flyttar över en del av trafiken till järnväg och sjöfart. har regeringens uppdrag att ta fram och tillhandahålla trafikprognoser för alla trafikslag inom såväl persontrafik- som godstransportsektorn. Syftet med dessa s.k. Basprognoser är bl.a. att utgöra underlag för samhällsekonomiska analyser av åtgärder som påverkar transportsystemet. De utgör även grunden för de nationella och regionala transportplanerna. På regional och lokal nivå används trafikprognoser för exempelvis kapacitetsanalyser och dimensionering av infrastrukturprojekt. Trafikprognosberäkningar görs med hjälp av godstransport- och persontrafikmodeller som är baserade på dagens transport- och resandemönster. Som indata till modellerna krävs bl.a. uppgifter om nutida och framtida infrastruktur, trafikering och kostnader. Dessutom krävs information om hur omvärldsförutsättningar såsom befolkning, ekonomisk utveckling, bränslekostnader m.m. kan förväntas utvecklas. Denna information hämtar om möjligt från andra officiella och väletablerade källor såsom SCB:s, befolkningsprognoser och långtidsutredningar. De flesta av de ovan nämnda prognosförutsättningarna är enligt förknippade med tämligen stora osäkerheter. Därför bör det poängteras att prognosernas resultat för de framtida åren ska ses som vilken resande- och transportutveckling som kan förväntas ske om de förutsättningar som antagits inträffar. En annan viktig aspekt är att prognoserna inte innehåller konjunkturella variationer som uppstår i verkligheten. Trafikanalys har regeringens uppdrag att rapportera analyser av transportsektorns samhällsekonomiska kostnader i relation till skatte- och avgiftsuttag inom olika delar av den svenska och europeiska transportsektorn (senast i rapport 2022:3). Analyserna handlar bl.a. om hur transporterna bär de samhällskostnader som de ger upphov till. Trafikanalys menar att genom att beräkna trafikens icke-internaliserade externa kostnader för bl.a. slitage på infrastruktur, olyckor, koldioxidutsläpp och luftföroreningar går det att få en uppfattning om hur mycket skatter och avgifter kan behöva justeras för att motsvara de beräknade externa kostnader som trafiken ger upphov till. Utskottets arbetsgrupp för uppföljning och utvärdering har i rapport /18:RFR16 Järnvägstunnlar och skogsbilvägar – en uppföljning av klimatanpassningsåtgärder för infrastruktur, framfört att det i framtagandet av kostnadskalkyler för infrastrukturprojekt med lång livslängd är viktigt att räkna på vad det kostar att inte klimatanpassa, även om det innebär att metoder för detta behöver utvecklas. Svar på skriftliga frågor och interpellationer Infrastrukturminister framförde i en interpellationsdebatt från (ip. 2021/22:428) att gränsöverskridande transporter har stor betydelse för både tillväxt och tillgänglighet i våra respektive länder. Infrastrukturministern framhöll att det är viktigt att den gränsöverskridande infrastrukturen mellan de nordiska länderna gör det attraktivt att bo och arbeta över landsgränserna och också gör det möjligt att på ett mer hållbart sätt resa och transportera varor mellan våra länder. Infrastrukturministern framhöll att de nordiska transportministrarna har ett gott samarbete och att de möts i en rad olika sammanhang, bilateralt och i gemensamma projekt. Ministern framhöll att han vill fortsätta att värna det goda informella samarbetet och inte ser behov av att inrätta ett särskilt ministerråd för transportinfrastrukturen. Infrastrukturminister framförde i sitt svar på en skriftlig fråga (fr. 2019/20:204) att den formella fysiska planeringen av olika infrastrukturåtgärder bör föregås av en förberedande studie som innebär en förutsättningslös trafikslagsövergripande analys med tillämpning av fyrstegsprincipen. Statsrådet påminde om att syftet med studien är att behandla vilka typer av åtgärder, oavsett trafikslag, som är möjliga att vidta för att lösa ett problem i transportsystemet och således ge underlag för att bestämma vad som ska göras för att lösa problemet. Statsrådet pekade på att det i ett sådant arbete är viktigt att lyssna in såväl lokala som regionala prioriteringar. Statsrådet påminde om att har utarbetat ett arbetssätt för sådana studier, vilka de kallar åtgärdsvalsstudier, som lägger stor vikt vid dialog mellan olika aktörer och intressenter. Statsrådet framhöll att regeringen förutsätter att för en bra dialog med berörda parter. I en interpellationsdebatt (ip. 2019/20:466) framförde infrastrukturminister bl.a. att det är uppgift att fastställa de samhällsekonomiska kalkylvärdena. Ministern framhöll att han har fullt förtroende för att myndigheten genomför den uppgiften på ett kompetent sätt. Infrastrukturministern tydliggjorde även att de samhällsekonomiska kalkylerna är ett av de underlag som ligger till grund för besluten om vilka åtgärder som ska genomföras. Inför sådana beslut kommer naturligtvis alla de aspekter som ingår i de transportpolitiska målen att beaktas i en samlad bedömning. I samband med behandlingen av regeringens skrivelse med anledning av om fyrstegsprincipen och motioner om fyrstegsprincipens tillämpning i infrastrukturplaneringsprocessen beslutade om ett tillkännagivande till regeringen om att vidta åtgärder för att säkerställa fyrstegsprincipens genomslag (bet. 2018/19:TU18, rskr. 2018/19:277). I skrivelse 2021/22:75 framför regeringen att tillkännagivandet inte är slutbehandlat. Utskottet har senast i betänkande 2020/21:TU16 behandlat frågor om planeringssystemet och samhällsekonomiska analyser. Utskottet underströk bl.a. vikten av att analyserna är väl underbyggda och vikten av god kvalitet. Utskottet avstyrkte motionsförslagen och beslutade i linje med utskottets förslag. När det gäller motionsförslagen om en nordisk infrastrukturplanering och ett nordiskt ministerråd för transportinfrastruktur vill utskottet återigen understryka vikten av att underlätta för gränsöverskridande transporter. Dessa har en stor betydelse för både tillväxten och tillgänglighet i de nordiska länderna. Utskottet anser att det är viktigt att den gränsöverskridande infrastrukturen gör det attraktivt att bo och arbeta över landsgränserna, och gör det möjligt att resa och transportera varor mellan länderna på ett mer hållbart sätt. Utskottet vill lyfta fram att uppger att det i planeringen av de gränsöverskridande relationerna pågår ett kontinuerligt samarbete mellan myndigheterna i de nordiska länderna på ömse sidor om gränsen. Utskottet ser positivt på detta. Det var också mot den bakgrunden som utskottet tillsammans med danska Transportudvalget besökte . När det gäller motionsförslaget om att det bör inrättas ett ministerråd för transporter inom ramen för konstaterar utskottet att ministerrådet löpande arbetar fram rekommendationer inom transportområdet, och utskottet har inga skäl att ha synpunkter på ministerrådets organisation. Utskottet välkomnar också det som infrastrukturministern har framfört om att de nordiska transportministrarna har ett gott samarbete och möts i en rad olika sammanhang, bilateralt och i gemensamma projekt. Infrastrukturministern framhöll vidare att han vill fortsätta att värna det goda informella samarbetet och inte ser behov av att inrätta ett särskilt ministerråd för transportinfrastruktur. Utskottet ser därmed ingen anledning att vidta något initiativ med anledning av motionerna 2021/22:2946 (M), 2021/22:3248 (C) yrkande 3, 2021/22:3394 (L) yrkande 3, 2021/22:3425 (M), 2021/22:3750 (M) yrkande 13 och 2021/22:3883 (KD) yrkande 31 som därmed avstyrks. Mot bakgrund av motionsförslagen om att se över planeringssystemet vill utskottet inledningsvis framhålla att det delar motionärernas uppfattning om vikten av att följa upp beslutad lagstiftning så att den verkar i avsedd riktning. Utskottet vill därför påminna om att regeringen enligt det planeringssystem för transportinfrastruktur som infördes har gett i uppdrag åt att redovisa dels vilka namngivna investeringsobjekt som är färdiga för byggstart inom den närmaste treårsperioden, inklusive förslag till finansiering, dels vilka namngivna objekt som bör förberedas för byggstart . Regeringen får därmed en kontinuerlig uppdatering av planeringsläget för de stora investeringsobjekten. har även i uppdrag att fortsätta uppföljningen av kostnader och effekter för de namngivna objekten. Uppföljningen ska beskriva den samhällsekonomiska nyttan och redovisa åtgärdernas bidrag till de transportpolitiska målen inklusive de jämbördiga funktions- och hänsynsmålen. Utskottet vill vidare peka på det uppdrag som Trafikanalys har att utvärdera, analysera och redovisa effekter av vidtagna åtgärder inom transportpolitiken och hur transportsystemet utvecklats i förhållande till de transportpolitiska målen. Syftet med utvärderingarna är att bidra till kunskap om och utveckling av styrningen mot de transportpolitiska målen. Utskottet anser inte att det finns anledning att vidta något initiativ med anledning av förslagen. Motionerna 2021/22:3750 (M) yrkandena 1 och 15 samt 2021/22:3757 (M) yrkande 7 avstyrks. Utskottet vill lyfta fram att och regeringen vid upprepade tillfällen har framhållit att det är angeläget att tillämpa ett trafikslagsövergripande synsätt vid överväganden om vilka åtgärder som behöver vidtas för att utveckla transportsystemet och att de föreslagna åtgärderna analyseras utifrån fyrstegsprincipen. Att planera transportsystemet enligt fyrstegsprincipen innebär att alla trafikslag och transportmedel liksom alla typer av åtgärder som leder till att de transportpolitiska målen nås ska beaktas. har också riktat ett tillkännagivande till regeringen om att vidta åtgärder för att säkerställa fyrstegsprincipens genomslag. Utskottet har tagit del av att tillkännagivandet bereds av Infrastrukturdepartementet. Utskottet vill åter betona att fyrstegsprincipen är en viktig utgångspunkt för utvecklingen av transportsystemet och att principen ska vara vägledande för planeringen av infrastrukturåtgärder. Utskottet välkomnar även regeringens besked i infrastrukturpropositionen att regeringen avser att i större utsträckning prioritera kostnadseffektiva åtgärder som påverkar transportefterfrågan och val av transportsätt, dvs. steg 1- och 2-åtgärder. Mot denna bakgrund anser inte utskottet att det finns skäl att ta något initiativ med anledning av motionsförslagen. Motionerna 2021/22:3191 (V) yrkande 8, 2021/22:3203 (V) yrkande 7 och 2021/22:3394 (L) yrkande 44 avstyrks. När det gäller motionsförslag om samhällsekonomiska analyser kan utskottet konstatera att det inom transportsektorn finns en lång tradition av att använda samhällsekonomiska analyser när man tar fram beslutsunderlag. Utskottet vill i sammanhanget understryka vikten av att dessa analyser är väl underbyggda och av god kvalitet. Utskottet påminner om att det är uppgift att fastställa de samhällsekonomiska kalkylvärdena. Utskottet vill i sammanhanget även lyfta fram att ska samordna och driva arbetet inom den s.k. ASEK-gruppen och att en översyn av ska göras och en ny version publiceras . Utskottet har inte skäl att tvivla på att är väl skickat för uppgiften och att myndigheten följer utvecklingen av kalkylvärden och analyser både nationellt och internationellt. Utskottet vill också påminna om att en samhällsekonomisk kalkyl endast är en del av beslutsunderlaget och att andra delar av underlaget är beskrivningar av olika aspekter som ingår i de transportpolitiska målen och som därefter beaktas i en samlad bedömning. Utskottet välkomnar det arbete som görs för att säkerställa kvaliteten på de samhällsekonomiska analyserna. Utskottet anser att det är angeläget med en kontinuerlig utveckling av de samhällsekonomiska metoder och modeller som används i infrastrukturplaneringen. Utskottet förutsätter också att utvecklingsarbetet på området fortsätter. Utskottet avstyrker därför motionerna 2021/22:21 (MP) yrkandena 1 och 2, 2021/22:3191 (V) yrkande 7, 2021/22:3195 (V) yrkandena 5 och 7, 2021/22:3203 (V) yrkande 2, 2021/22:3394 (L) yrkande 2, 2021/22:3663 (C) yrkande 8, 2021/22:3750 (M) yrkande 2, 2021/22:3879 (KD) yrkandena 3 och 20 samt 2021/22:4131 (C) yrkande 7. Utskottet kan konstatera att det inom transportsektorn finns en lång tradition av att använda samhällsekonomiska analyser när man tar fram beslutsunderlag. Utskottet vill understryka vikten av att dessa analyser är väl underbyggda och av god kvalitet. Utskottet vill även särskilt peka på att det som infrastrukturminister framförde i en interpellationsdebatt om att det är uppgift att fastställa de samhällsekonomiska kalkylvärdena. Ministern framhöll att han har fullt förtroende för att myndigheten genomför den uppgiften på ett kompetent sätt. Infrastrukturministern tydliggjorde även att de samhällsekonomiska kalkylerna är ett av de underlag som ligger till grund för besluten om vilka åtgärder som ska genomföras. Inför sådana beslut kommer naturligtvis alla de aspekter som ingår i de transportpolitiska målen att beaktas i en samlad bedömning. Utskottet instämmer i detta. Utskottet är dock medvetet om att kalkylerna inte fångar allt som är relevant för att fatta beslut om vilka åtgärder som bör genomföras och därför endast är en del av beslutsunderlaget. Utskottet anser vidare att det är angeläget med en kontinuerlig utveckling av de samhällsekonomiska metoder och modeller som används i infrastrukturplaneringen. Utskottet förutsätter att det aktiva utvecklingsarbete som pågår inom området också kommer att fortgå. Baserat på detta finner inte utskottet att det finns anledning att vidta något initiativ med anledning av motionsförslagen och motionerna 2021/22:21 (MP) yrkandena 1 och 2, 2021/22:3191 (V) yrkande 7, 2021/22:3195 (V) yrkandena 5 och 7, 2021/22:3203 (V) yrkande 2, 2021/22:3394 (L) yrkande 2, 2021/22:3663 (C) yrkande 8, 2021/22:3750 (M) yrkande 2, 2021/22:3879 (KD) yrkandena 3 och 20 samt 2021/22:4131 (C) yrkande 7 avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om olika specifika åtgärder i transportinfrastrukturen. Motionsförslagen rör åtgärder i väg- och järnvägssystemet, cykelinfrastrukturen, stambanor för höghastighetståg, enskilda vägar och övriga särskilda infrastrukturåtgärder. Utskottet förutsätter att satsningarna på bl.a. väg- och järnvägssystemet fortsätter och pekar vidare på den viktiga roll som cykelinfrastruktur och enskilda vägar har. Utskottet anser att frågorna är väl uppmärksammade och pekar i sammanhanget även på det beslut om nationell infrastrukturplan –2033 som regeringen har aviserat. Utskottet hänvisar också till att projekt för att vidmakthålla och utveckla trafikens infrastruktur normalt sett inte är riksdagsfrågor. Sådana bör i stället avgöras inom ramen för åtgärdsplaneringen. Jämför reservation 39 (M), 40 (C), 41 (M), 42 (SD), 43 (C), 44 (V), 45 (L), 46 (MP), 47 (MP), 48 (M, KD), 49 (SD), 50 (C), 51 (V), 52 (L), 53 (MP), 54 (M, SD), 55 (C) och 56 (L). m.fl. (M) framhåller i kommittémotion 2021/22:3750 yrkande 7 att regeringen bör se till att redovisa underhållsskulden inom befintlig plan. I yrkande 8 konstaterar motionärerna att befintlig plan för transportinfrastrukturen är underfinansierad varför regeringen bör återkomma med en plan för att komma tillrätta med nuvarande underskott. I kommittémotion 2021/22:3757 yrkande 5 anser samma motionärer att det bör tas fram en nivå för ”lägsta godtagbara vägstandard”.