bet · H901JuU10 · 2022-04-19 00:00:00 — Med eftersupning menas att en person som misstänks för rattfylleri men som anträffats efter körningen har druckit alkohol först efter färden eller påstår att han eller hon har gjort det. Bakom ett påstående om eftersupning kan ligga olika sakförhållanden. Den misstänkte kan ha druckit före eller under färden men inte efteråt. Den misstänkte kan ha druckit både före eller under färden och efter denna. Det kan också vara så att den misstänkte har druckit enbart efter färden. Justitieministern gav en utredare i uppdrag att biträda departementet med att överväga lagstiftning om eftersupning. Utredaren redovisade uppdraget i promemorian Straffansvar för eftersupning (Ds 2013:28). Den analys som görs i promemorian mynnar ut i bedömningen att ett straffansvar för efterförtäring och efterbruk inte bör införas. Som huvudsakliga skäl anförs följande (s. 7 f.): Ett straffansvar skulle visserligen skydda intresset av att utreda och lagföra trafiknykterhetsbrott. Det skulle dock skilja sig från andra straffbestämmelser som syftar till att skydda utredning och lagföring av brott. Ansvaret skulle innebära att en trafiknykterhetsbrottsling straffas för att han eller hon har förvanskat bevisningen om sitt trafiknykterhetsbrott. Detta är oförenligt med den grundläggande och generella straffrättsliga principen om att det inte är straffbart att dölja egen brottslighet. Principen bör inte frångås. Det gäller särskilt som en brottsling får undanröja eller förvanska bevis om andra straffbelagda handlingar som är allvarligare än trafiknykterhetsbrott, såsom mord och rån. Det kan också ifrågasättas om efterförtäring och efterbruk är särskilt straffvärt jämfört med dessa fall som alltså hitintills inte har ansetts värda att bestraffa. En straffsanktion skulle vidare endast delvis utgöra ett effektivt medel för att motverka efterförtäring och efterbruk. Det beror bl.a. på att det finns faktorer som kan göra att trafiknykterhetsbrottslingar väljer att efterförtära och efterbruka, eller påstå att de gjort det, i syfte att de ska dömas för detta och inte för trafiknykterhetsbrott. Dessutom finns andra åtgärder än lagstiftningsåtgärder som är effektiva för att möta problemet. Utrednings-åtgärder kan visa att det inte varit fråga om efterförtäring eller efterbruk, åtminstone inte enbart. Det gäller särskilt alkoholförtäring som är det vanligaste. När det gäller frågor om eftersupning föreslog socialutskottet i ett betänkande att skulle ge regeringen till känna att den skulle återkomma till med ett förslag om kriminalisering av eftersupning (bet. 2010/11:SoU8 s. 47 f.). anförde att det inte är rimligt att någon ska kunna klara sig undan ansvar för rattfylleri genom att hävda att han eller hon i efterhand förtärt exempelvis alkohol. hade i ett yttrande till socialutskottet framfört uppfattningen att eftersupning inte borde kriminaliseras och att den aktuella motionen borde avstyrkas. följde socialutskottets förslag (rskr. 2010/11:203). I betänkande 2014/15:JuU14 (s. 55 f.) behandlade justitieutskottet motionsyrkanden om lagstiftning om eftersupning. Utskottet konstaterade då att frågan bereddes i . Denna beredning borde enligt utskottet inte föregripas, och utskottet avstyrkte därmed motionerna. följde utskottets förslag (rskr. 2014/15:138). Regeringen anförde att man, efter utredning och remissbehandling, inte avsåg att återkomma med något sådant förslag om kriminalisering av eftersupning som efterfrågat. Regeringen angav att tillkännagivandet är slutbehandlat (skr. 2016/17:75 s. 9). har därefter avstyrkt liknande yrkanden om att kriminalisera eftersupning (bet. 2018/19:JuU11 s. 109 f., bet. 2019/20:JuU26 s. 77 f. och bet. 2020/21:JuU24 s. 81 f.). följde utskottets förslag (rskr. 2018/19:181, rskr. 2019/20:258 och rskr. 2020/21:344). Utskottet anser att det är stötande att en person som gjort sig skyldig till rattfylleri och förorsakat en allvarlig trafikolycka i vissa fall kan gå fri från ansvar för rattfylleri genom att hävda att han eller hon har druckit alkohol efter och inte före olyckan. Även om utredningsåtgärder kan visa att det inte varit fråga om efterförtäring, åtminstone inte enbart, så har det i vissa fall inte varit möjligt att bevisa när föraren intagit alkohol. Som framgår har också tidigare efterfrågat ett förbud mot eftersupning. Regeringen har dock valt att gå på samma linje som den utredare som utrett frågan, nämligen att ett förbud är oförenligt med den grundläggande och generella straffrättsliga principen om att det inte är straffbart att dölja egen brottslighet. Utskottet är dock kritiskt till denna slutsats, och anser att intresset av att stoppa människor som utsätter sina medtrafikanter för fara och inte låta dem komma undan ansvar för sina gärningar väger tyngre. Regeringen bör därför återkomma till med ett lagförslag som kriminaliserar eftersupning. Detta bör tillkännage för regeringen. Därmed tillstyrker utskottet motionerna 2021/22:1143 (KD), 2021/22:1225 (S), 2021/22:1518 (M), 2021/22:3878 (KD) yrkande 4, 2021/22:3974 (L) yrkande 77 och 2021/22:4189 (KD) yrkande 31 samt tillstyrker delvis motionerna 2021/22:2615 (M) och 2021/22:3579 (C) yrkande 41. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om drograttfylleri. I motion 2021/22:2807 av (M) anför motionären att den som kör bil under påverkan av andra droger än alkohol i större utsträckning än bör kunna dömas för grovt brott och att regeringen därför bör utreda möjligheterna att låta påverkansgraden inverka på rubricering och påföljd. Som framgår av redogörelsen om gällande rätt i avsnittet om skärpta straff för grova trafikbrott döms den som för ett motordrivet fordon eller en spårvagn efter att ha intagit sådan narkotika som avses i 8 § narkotikastrafflagen (1968:64) i så stor mängd att det under eller efter färden finns något narkotiskt ämne kvar i blodet för rattfylleri till böter eller fängelse enligt 4 § trafikbrottslagen. Detsamma gäller den som är så påverkad av annat medel än alkohol att det kan antas att han eller hon inte kan framföra fordonet på ett betryggande sätt. Vid bedömningen av om rattfylleriet är att anse som grovt ska särskilt beaktas om föraren har varit avsevärt påverkad av alkohol eller något annat medel eller om framförandet av fordonet har inneburit en påtaglig fara för trafiksäkerheten. För grovt rattfylleri är straffet fängelse i högst . Utöver vad som redogjorts för ovan om regeringens utkast till lagrådsremiss om skärpta straff för olovlig körning och rattfylleribrott m.m. så har en utredare på uppdrag av regeringen lämnat förslag om en lag som möjliggör rutinmässiga sållningsprov i fråga om narkotika i trafiken (SOU 2021:31 Kontroller på väg). Förslaget bereds nu i . Utskottet har tidigare behandlat liknande motionsyrkanden om att utreda möjligheterna att närmare låta påverkansgraden inverka på rubricering och påföljd vid drograttfylleri. behandlades ett yrkande om att skärpa straffen för drograttfylleri genom att låta påverkansgraden inverka på rubricering och påföljd (bet. 2016/17:JuU16 s. 68 f.). Motionen avstyrktes med motiveringen att den som framför ett motordrivet fordon eller en spårvagn efter att ha intagit narkotika under vissa omständigheter kan dömas för rattfylleri eller grovt rattfylleri och att denna reglering enligt utskottets uppfattning var väl avvägd. följde utskottets förslag (rskr. 2016/17:211). Utskottet har därefter avstyrkt liknande yrkanden och då hänvisat till sin tidigare bedömning (bet. 2017/18:JuU14 s. 55. f. och 2018/19:JuU11 s. 109 f.). Utskottet gör ingen annan bedömning än tidigare och avstyrker därmed motion 2021/22:2807 (M). Skärpta straff för grova trafikbrott, punkt 1 (S, V, MP) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: 2021/22:1286 av (S), 2021/22:3502 av och (båda C) yrkandena 1 och 2, 2021/22:3781 av m.fl. (M) yrkande 30, 2021/22:3878 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2021/22:3974 av m.fl. (L) yrkande 77 och 2021/22:4189 av m.fl. (KD) yrkandena 28–30. De straff som döms ut för grov olovlig körning och rattfylleribrott är enligt vår mening förhållandevis låga även i upprepade och allvarliga fall. Vi instämmer således i motionärernas uppfattning att det finns anledning att se allvarligare på rattfylleri och grov olovlig körning än vad som är fallet , inte minst i fall av upprepad brottslighet. Som framgått har regeringen tagit fram ett utkast till lagrådsremiss med förslag till skärpta straff för olovlig körning och rattfylleribrott. Förslaget bygger på promemorians förslag men regeringen har även tagit hänsyn till den remisskritik som framförts. Vi delar därvid regeringens uppfattning att det inte är lämpligt att införa en sådan straffbestämmelse om grov trafikbrottslighet som föreslås i promemorian. Utkastet till lagrådsremiss har skickats ut på remiss och en proposition är aviserad till . Mot denna bakgrund saknas det anledning för att ta något sådant initiativ som motionärerna efterfrågar. Rattfylleri och dråp, punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2527 av m.fl. (SD) yrkande 42. I de fall en alkoholpåverkad bilförare kör ihjäl någon leder detta ofta till att gärningsmannen döms för vållande till annans död. Enligt vår mening finns dock anledning att anse att ett sådant beteende är så pass klandervärt att gärningen motsvarar dråp. Regeringen bör därför utreda hur synen på gärningar som innefattar rattfylleri som leder till annans död kan anses mer allvarliga än de görs . Utgångspunkten bör därvid vara att en sådan gärning motsvarar dråp och därmed medföra en tydlig straffskärpning jämfört med vad som gäller . Eftersupning, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: 2021/22:1143 av (KD), 2021/22:1225 av (S), 2021/22:1518 av Boriana (M), 2021/22:2615 av (M), 2021/22:3579 av m.fl. (C) yrkande 41, 2021/22:3878 av m.fl. (KD) yrkande 4, 2021/22:3974 av m.fl. (L) yrkande 78 och 2021/22:4189 av m.fl. (KD) yrkande 31. Jag vidhåller de bedömningar som utskottet har gjort i frågan om eftersupning. Jag noterar därvid även vad som framkom när frågan senast utreddes om att ett förbud mot eftersupning skulle vara oförenligt med den grundläggande och generella straffrättsliga principen om att det inte är straffbart att dölja egen brottslighet. Det kan också ifrågasättas om man bör införa ett sådant förbud för rattfylleri som en brottsling får undanröja eller förvanska bevis om andra straffbelagda handlingar som är allvarligare än trafiknykterhetsbrott, såsom mord och rån. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 2021/22:1143 av (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i trafikbrottslagen inkludera förbud mot s.k. eftersupning och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1225 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i lagstiftningen om trafikbrott stärka möjligheterna till bevisinsamling och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1286 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att man bör överväga att se över hur man kan verka för att likställa drograttfylla och alkoholrattfylla och de insatser som görs efter dom samt jobba förebyggande och därmed minimera risk för återfall, och detta tillkännager för regeringen. 2021/22:1518 av Boriana (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kriminalisera eftersupning och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2527 av m.fl. (SD): 42.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om rattfylleri och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2615 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten att göra en översyn av lagstiftningen kring eftersupning och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2807 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpta straff för drograttfylleri och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3502 av och (båda C): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpta straff för upprepade olovliga körningar och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpta straff för upprepad rattonykterhet och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3579 av m.fl. (C): 41.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kriminalisera efterförtäring och skärpa straffen för rattfylleri och grovt rattfylleri och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3781 av m.fl. (M): 30.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skärpa straffen för rattfylleri och olovlig körning och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3878 av m.fl. (KD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att straffet för rattfylleri och grovt rattfylleri bör skärpas och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett förbud mot eftersupning och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3974 av m.fl. (L): 77.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om upprepat rattfylleri och olovlig körning och tillkännager detta för regeringen. 78.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om eftersupning och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4189 av m.fl. (KD): 28.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om rattfylleri och grovt rattfylleri och tillkännager detta för regeringen. 29.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om grov olovlig körning och tillkännager detta för regeringen. 30.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om grov trafikbrottslighet och tillkännager detta för regeringen. 31.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om eftersupning och tillkännager detta för regeringen. Vi har för låga straff när det kommer till olovlig körning och rattfylleribrott. Den som gång på gång gör sig skyldig till dessa brott möter alldeles för låga straff. Det är djupt provocerande att den som upprepat uppvisar en ansvarslöshet och likgiltighet inför andra människors liv kommer så lätt undan och kan fortsätta med sitt beteende. Att skärpa lagstiftningen handlar ytterst om att skydda människors liv. Därför fick en utredare i uppdrag av regeringen att bland annat utreda och utvärdera behovet av ett starkare straffrättsligt skydd mot upprepad trafikbrottslighet och att särskilt överväga om det bör införas ett nytt, samlat brott i trafikbrottslagen. Utredningens förslag innebär att lagboken skulle få ett nytt brott kallat grov trafikbrottslighet som tar sikte på den som upprepat och särskilt hänsynslöst gör sig skyldig till vissa trafikbrott. Straffet föreslås vara fängelse i lägst och högst . Detta låter till en början strålande. Högre straff för upprepad trafikbrottslighet är precis det vi alla vill ha. Men förslaget fick skarp kritik från olika remissinstanser. Denna kritik föranledde att regeringens lagrådsremiss utformades annorlunda än utredningens förslag. Det är en viktig del av svensk demokrati att de lagförslag vi tar fram har satts under lupp av experter och organisationer utanför den partipolitiska sfären för att just fånga upp invändningar som i detta fall. Men vad är då problemet med utredningens förslag? Jo, konstruktionen kräver att det döms gemensamt för den sammantagna brottsligheten. Utredningen har inspirerats av den lagstiftning som finns för fridskränkningsbrotten där flera mindre allvarliga brott konstituerar ett betydligt grövre. Men att jämföra upprepat våld och kränkningar i en nära relation med trafikbrott är som att jämföra äpplen och päron eftersom misshandel i en nära relation ofta uppdagas och anmäls då kränkningarna redan pågått . Om en rattfyllerist stoppas kommer han förhoppningsvis att lagföras för sitt brott. Om han efter lagakraftvunnen dom gör sig skyldig till ett nytt brott blir det återigen ett relativt milt straff för en isolerad händelse med en sådan konstruktion som utredningen föreslår. För att tillämpa utredningens lagförslag och få önskad verkan måste åklagaren vänta in ytterligare förseelser, om dessa över huvud taget kommer, för att vid en rättegång kunna döma enligt det allvarligare brottet. Så fungerar inte rättsväsendet i praktiken. Det är endast då flera fall av allvarliga trafikbrott upptäcks i så nära följd att rättsväsendet inte hunnit avkunna dom för dem som det skulle ge den önskade effekten. Vad regeringen i stället föreslår är en lag där upprepade trafikbrott som det dömts särskilt för i tidigare domar ska kunna föranleda ett högre straff. Det är i praktiken en mycket tuffare väg än den som utredningen föreslår. I utkastet till lagrådsremiss föreslår regeringen att det i straffbestämmelsen om grovt rattfylleri ska införas en ny kvalifikationsgrund som innebär att det vid bedömningen av om brottet är grovt särskilt ska beaktas om föraren har gjort sig skyldig till rattfylleri eller grovt rattfylleri. Brottsbeteckningen grov olovlig körning införs som det ska föreskrivas särskilda kvalifikationsgrunder för brottet som innebär att det vid bedömningen av om brottet är grovt särskilt ska beaktas om föraren har haft ett körkort som blivit återkallat, föraren har gjort sig skyldig till olovlig körning eller grov olovlig körning eller gärningen annars har varit av allvarligt slag. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Skärpta straff för grova trafikbrott Regeringen föreslår även att maximistraffen för grov olovlig körning och rattfylleri ska höjas från fängelse till fängelse samt att maximistraffet för grovt rattfylleri ska höjas från fängelse till fängelse . Lagändringarna föreslås träda i kraft . Regeringen har aviserat att en proposition om skärpta straff för olovlig körning och rattfylleribrott kommer att överlämnas till . När det gäller eftersupning vill jag bara säga att det är utmärkt att vi nu går fram med ett ställningstagande. Har man en skyldighet att stanna kvar vid en trafikolycka kan man i rimlighetens namn även ha en skyldighet att inte sänka en flaska vin, eller snarare påstå att man har gjort det, för att slippa ta ansvar för sitt brott, alltså rattfylleri. Med det yrkar jag bifall till reservation 1. ska vi fatta beslut om ett tillkännagivande om skärpta straff för grova trafikbrott. I frågan är och de forna allianspartierna överens om att straffen ska skärpas. Förslaget är ett steg i rätt riktning men tyvärr inte tillräckligt, inte minst ur ett brottsofferperspektiv. Att framföra ett motorfordon är riskfyllt. Möjligheten att få behörighet att köra ett sådant i innebär en längre process som innefattar kunskap om trafikregler men också goda kunskaper i att framföra sitt fordon innan man slutligen får sitt körkort. Att framföra ett motorfordon med alkohol i kroppen är än mer riskfyllt. Detta är allmänt vedertaget bland såväl personer med körkort som bland personer utan körkortsutbildning. Alla känner till riskerna. är därför av uppfattningen att regeringen bör utreda hur rattfylleri som leder till annans död ska anses vara mer allvarligt än . Utgångspunkten bör vara att en sådan gärning ska motsvara dråp snarare än vållande till annans död och därmed medföra en tydlig straffskärpning. Jämfört med vållande till annans död krävs uppsåt eller att personen varit helt likgiltig inför att handlingen skulle kunna leda till en persons död för att någon ska dömas för dråp. Om en person sätter sig bakom ratten och framför sin bil onykter är personen också helt likgiltig till att förfarandet kan leda till andra människors död. Detta menar vi öppnar upp för en strängare lagstiftning. dömdes en 22-årig bilförare för vållande till annans död, grov vårdslöshet i trafik och grovt rattfylleri. Mannen körde hem från en fest och körde av vägen i hög fart. I olyckan omkom hans medpassagerare. Straffet blev fängelse . dömdes en man för vållande till annans död, olovlig körning och grovt rattfylleri. Mannens kamrat i bilen omkom. Föraren hade då en alkoholhalt på . Straffet blev fängelse . dömdes en man på sex åtalspunkter, däribland två fall av grovt vållande till annans död och grov vårdslöshet i trafik efter att ha framfört en bil i på en 70-väg med hela alkohol i blodet. Mannen kom över på fel sida av vägen och frontalkrockade med en annan bil. Passageraren i mannens bil omkom i olyckan men också en femårig flicka i den mötande bilen. Straffet blev fängelse i ynka och för att ha bragt två människor om livet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Skärpta straff för grova trafikbrott Jag menar att detta är direkt skamligt. Och det går helt över mitt förstånd att man kan vara emot straffskärpningar inom detta område. Vi kan jämföra dessa påföljder med påföljder vid exempelvis jaktbrott. Maxstraffet i för att ha dödat en varg är fängelse, som genomsnittsstraffet för den som döms för grovt rattfylleri och vållande till annans död bara är . Ett längre straff kan naturligtvis aldrig göra att anhöriga får tillbaka sin mamma, pappa, son eller dotter som har blivit offer för en rattfyllerist. Men dagens straffskala för den som sätter sig bakom ratten onykter och dödar en annan människa är helt absurd. föreslås ett antal straffskärpningar. Det är bra, men det når inte hela vägen i mål för vad som är både rimligt och önskvärt. Det är därför driver på för att rattfyllerister ska kunna dömas för dråp snarare än vållande till annans död. I är straffskalan för dråp mellan sex och fängelse. Det kombinerat med straffen för rattfylleri, olovlig körning och vårdslöshet i trafik skulle kunna se till att straffen för de rattfyllerister som dödar en annan människa skulle hamna på en mer rimlig nivå. Dagens förslag om straffskärpningar går som sagt åt rätt håll, men de förändrar trots allt bara på marginalen. Vi vill se ordentliga straffskärpningar. En person som har satt sig bakom ratten onykter och kört ihjäl en annan människa borde inte få komma ut igen efter bara . Jag kommer därför att yrka bifall till reservation nummer 2 från om rattfylleri och dråp. Trots att är det land i EU som har lägst andel döda i trafiken i förhållande till befolkningen omkom personer på de svenska vägarna. I ungefär en fjärdedel av fallen var föraren som orsakade olyckan påverkad av alkohol eller droger. Därtill kommer de fall där föraren saknar körkort eller uppträder vårdslöst i trafiken genom att till exempel kraftigt överskrida hastighetsbegränsningar eller genomföra vårdslösa omkörningar. Vad gäller motorcykelolyckor saknar nästan en tredjedel av dem som omkommit körkort för fordonet. Det finns således ett starkt samband mellan trafikbrott och dödsolyckor i trafiken. Men trots att personer som kör påverkade eller utan körkort ligger bakom en så stor del av dödsfallen i trafiken är påföljderna för dessa brott milda. Det är inte ovanligt att personer som har stoppats berusade eller utan körkort snart sitter bakom ratten igen. Dagens straffskalor innebär dessutom att det inte är möjligt att anhålla eller häkta misstänkta personer. Mot den bakgrunden riktade ett tillkännagivande till regeringen om skärpta straffskalor för rattfylleri, grovt rattfylleri och grov olovlig körning. Utan att i detalj ha tagit ställning till alla förslag ser vi moderater positivt på att det i det utkast till lagrådsremiss som remitterades föreslås flera straffrättsliga skärpningar när det gäller olovlig körning och rattfylleribrott. Men det är anmärkningsvärt att det ska ta från att riktar ett tillkännagivande till att regeringen återkommer med en proposition. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Skärpta straff för grova trafikbrott Vad gäller frågan om en ny straffbestämmelse om grov trafikbrottslighet menar vi att regeringen bör gå vidare med förslaget i promemorian, trots att det har mött viss kritik från remissinstanser. Kritiken är inte enhetlig, och vi bedömer i likhet med att en ny straffbestämmelse skulle ge ytterligare möjligheter att ingripa mot de mest notoriska återfallspersonerna.