bet · H901SoU34 · 2022-06-13 00:00:00 — I kommittémotion 2021/22:4646 av m.fl. (M) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att barnets bästa i fråga om personlig assistans ska tydliggöras. I motion 2021/22:4640 av (MP) yrkande 8 föreslås ett tillkännagivande om barnets bästa. Utredningen som ligger till grund för regeringens lagförslag föreslår en särskild bestämmelse om att barnets bästa ska beaktas i fråga om personlig assistans enligt LSS. Utskottet delar utredningens bedömning och anser att regeringen bör återkomma med förslag om detta. Detta bör , med bifall till motionerna 2021/22:4640 (MP) yrkande 8 och 2021/22:4646 (M) yrkande 1, ge regeringen till känna. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om en utvärdering av lagstiftningen och tillkännager detta för regeringen. avslår de övriga motionerna. Jämför reservation 11 (S, V, L, MP), 12 (M), 13 (SD, L), 14 (SD) och 15 (MP). Regeringen anför att antalet personer som kan kvalificera sig för såväl assistansersättning enligt socialförsäkringsbalken som personlig assistans enligt LSS kommer att öka som en följd av de ändringar som görs när det gäller grundläggande behov. Förslaget om föräldraavdrag kan förväntas leda till att fler barn får personlig assistans i en lägre ålder än . Vidare kommer de barn som redan har personlig assistans att kunna beviljas fler timmar vid ett nytt beslut. Regeringen anför att det är svårt att bedöma hur snabbt inflödet till assistansersättningen kommer att ske men bedömer att är en rimlig uppskattning. Enligt regeringen kommer förslagen att innebära att statens utgifter för assistansersättning ökar och kommunernas utgifter beräknas minska som en följd av förslagen. Ur en offentligfinansiell synpunkt innebär förslagen ökade kostnader eftersom utgiftsökningen för staten är högre än besparingen för kommunerna. Regeringen anför att även om antalet mottagare av personlig assistans kommer att öka innebär det inte att ansökningarna om tillstånd för personlig assistans nödvändigtvis kommer att öka i någon större utsträckning eftersom många nybeviljade sannolikt kommer att anlita redan existerande anordnare. Regeringen bedömer därför att den ökade arbetsbelastningen för Inspektionen för vård och omsorg () kan hanteras inom myndighetens ram. Regeringen anför också att förslaget om grundläggande behov ökar den totala volymen av utbetalningar, vilket i sig kan innebära en ökad risk för brottslighet eller felaktiga utbetalningar. Det innebär dock inte att risken ökar i varje enskilt ärende. De förtydliganden som lagförslaget utgör innebär vidare att risken för överutnyttjande och felaktiga utbetalningar minskar, eftersom kriterierna är lättare att verifiera och följa upp. När det gäller frågan om jämställdhet anför regeringen att fler män än kvinnor beviljas assistansersättning. Orsakerna till detta är inte helt klarlagda och det är därför svårt att bedöma konsekvenserna av de föreslagna ändringarna. Regeringen bedömer dock att det föreslagna grundläggande behovet sannolikt inte kommer att leda till någon större förändring i detta avseende. I kommittémotion 2021/22:4646 av m.fl. (M) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att följa upp lagstiftningen utifrån ett rättssäkerhetsperspektiv. Motionärerna anser att alla individer ska ha rätt till en individuell rättssäker prövning av sin förfrågan om rätt till personlig assistans oavsett om de väljer att bo kvar eller flyttar till en annan kommun. I yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om att utvärdera den föreslagna lagstiftningen i syfte att säkerställa kvalitet och kontinuitet och motverka fusk. I kommittémotion 2021/22:4638 av m.fl. (SD) yrkande 7 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med en plan för uppföljning och utvärdering. Motionärerna anför att det finns ett tydligt behov av att kontinuerligt utvärdera effekten av fattade beslut så att effekterna blir de önskade och så att de antagna målen och konventioner följs samt att säkerställa att besluten inte lett till försämrade möjligheter att få assistans. I kommittémotion 2021/22:4646 av m.fl. (M) yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om uppföljning av de ekonomiska konsekvenserna av regeringens lagförslag. Åtgärder för snabbare genomslag I kommittémotion 2021/22:4638 av m.fl. (SD) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör vidta åtgärder för att genomförandet av förstärkningen av rätten till personlig assistans ska få ett snabbare genomslag. I kommittémotion 2021/22:4637 av m.fl. (L) föreslås ett tillkännagivande om att påskynda genomförandet av förstärkningen av rätten till personlig assistans. I kommittémotion 2021/22:4638 av m.fl. (SD) yrkande 6 föreslås ett tillkännagivande om att inom inrätta en särskild LSS-inspektion. Motionärerna anför att en sådan inspektion bör tillsättas med anledning av det ökade antal ansökningar om tillstånd för personlig assistans som regeringens lagförslag väntas medföra. I motion 2021/22:4640 av (MP) yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om jämställdhetsanalyser. Motionären anser att det är angeläget att det görs en specifik jämställdhetsanalys av den personliga assistansen, särskilt eftersom regeringen anför att jämställdhetsanalysen i propositionen inte är uttömmande när det gäller konsekvenserna av förslagen. I yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om vikten av att följa utvecklingen av den förändrade lagstiftningen. Motionären anför att regeringens lagförslag väcker frågor som på olika sätt rör gränsdragningen mellan frivillighet och den personliga assistentens roll samt att det är angeläget att följa lagstiftningen ur både den enskildes och assistentens perspektiv. I yrkande 5 föreslås ett tillkännagivande om personliga assistenters arbetsmiljö. Motionären anser att det finns en risk att det föreslagna stödet inte omfattar den tillsyn som kan förebygga skador och risker och som ges i form av ”annan hjälp som förutsätter ingående kunskaper”. Eftersom villkoren är speciella för en personlig assistent behöver den generella arbetssituationen och arbetsmiljön även ses över. Det är angeläget att varje individ får en rättssäker bedömning. Enligt utskottets mening finns det ett behov av att med avseende på det följa upp och utvärdera den nu aktuella lagstiftningen i syfte att säkerställa kvalitet och kontinuitet samt motverka fusk. Regeringen bör återkomma med en plan för en sådan utvärdering. bör, med delvis bifall till motionerna 2021/22:4638 (SD) yrkande 7 och 2021/22:4646 (M) yrkandena 2 och 3 ställa sig bakom det som utskottet anför och tillkännage detta för regeringen. Utskottet anser emellertid inte att något tillkännagivande om uppföljning av de ekonomiska konsekvenserna av regeringens lagförslag är nödvändigt. Motion 2021/22:4646 (M) yrkande 4 bör avslås. Utskottet ser positivt på den reform av LSS-lagstiftningen som lagförslagen innebär och noterar att regeringen bedömer att ändringarna beräknas få full effekt . Ett tillkännagivande med anledning av yrkandena om åtgärder för snabbare genomslag för lagstiftningen är inte nödvändigt. Motionerna 2021/22:4637 (L) och 2021/22:4638 (SD) yrkande 1 bör avslås. När det gäller förslaget om en särskild LSS-inspektion inom delar utskottet regeringens bedömning, nämligen att en ökad arbetsbelastning med anledning av ett ökat antal mottagare av personlig assistans kan hanteras inom ramen för . Motion 2021/22:4638 (SD) yrkande 6 bör avslås. Utskottet anser inte att behöver ta något initiativ med anledning av motionsyrkandena om jämställdhetsanalyser och arbetsvillkor för personliga assistenter. Motion 2021/22:4640 (MP) yrkandena 3–5 bör avslås. Definitionen av grundläggande behov, punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och Per Ramhorn (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4641 av m.fl. (KD) yrkandena 1 och 2 samt 2021/22:4640 av (MP) yrkandena 1 och 2, 2021/22:4641 av m.fl. (KD) yrkande 3 och 2021/22:4642 av m.fl. (C). Regeringen framför att det föreslagna grundläggande behovet förutsätter ett aktivt stöd till den enskilde och att det finns ett behov av frekventa ingripanden för att minska risken för att farliga situationer uppstår eller för att hantera sådana situationer. Vi anser att det även måste beaktas att antalet frekventa ingripanden kan ha minskat tack vare den personliga assistansen. Det finns annars en risk att en person som minskat ett utagerande tack vare assistansen förlorar sin assistans vid en omprövning. För att förtydliga att sådana hänsyn ska tas anser vi att den föreslagna bestämmelsen även bör innefatta att förebyggande insatser för att minska att risken för att farliga situationer ska uppstå ska vara assistansgrundande. Regeringen bör se över detta. Definitionen av grundläggande behov, punkt 2 (V, KD) av Acko Ankarberg (KD), (KD) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4641 av m.fl. (KD) yrkandena 1–3 och 2021/22:4640 av (MP) yrkandena 1 och 2 samt 2021/22:4642 av m.fl. (C). Regeringen framför att det föreslagna grundläggande behovet förutsätter ett aktivt stöd till den enskilde och att det finns ett behov av frekventa ingripanden för att minska risken för att farliga situationer uppstår eller för att hantera sådana situationer. Vi anser att det även måste beaktas att antalet frekventa ingripanden kan ha minskat tack vare den personliga assistansen. Det finns annars en risk att en person som minskat ett utagerande tack vare assistansen förlorar sin assistans vid en omprövning. För att förtydliga att sådana hänsyn ska tas anser vi att den föreslagna bestämmelsen även bör innefatta att förebyggande insatser för att minska att risken för att farliga situationer ska uppstå ska vara assistansgrundande. Regeringen bör se över detta. Vi anser vidare att det inte bör ställas något krav på att den person som ger personlig assistans ständigt ska behöva vara i den enskildes omedelbara närhet. Det ska i stället vara den personliga assistentens kvalificerade bedömning av hur långt avstånd som bör hållas till den assistansberättigade som måste vara avgörande. Regeringen bör se över även detta. Definitionen av grundläggande behov, punkt 2 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4642 av m.fl. (C) och 2021/22:4640 av (MP) yrkandena 1 och 2 samt 2021/22:4641 av m.fl. (KD) yrkandena 1–3. Regeringens förslag om att kravet på ingående kunskaper tas bort riskerar att få en mycket begränsad effekt om kravet på frekventa ingripanden bevaras. Det skulle innebära att den enskilde, för att få behålla sin assistans i den del som avser förebyggande stöd, måste misslyckas med själva målet för assistansen – att förebygga situationer där det krävs ingripanden. En väl-fungerande assistans innebär att frekvensen av ingripanden minskar, vilket vid en ny bedömning skulle kunna innebära att den enskilde mister sin assistans. Jag anser därför att regeringen bör återkomma med ett lagförslag i vilket kravet på frekventa ingripanden tas bort. Definitionen av grundläggande behov, punkt 2 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4640 av (MP) yrkandena 1 och 2 samt 2021/22:4641 av m.fl. (KD) yrkandena 1–3 och 2021/22:4642 av m.fl. (C). När det gäller regeringens förslag om att begreppet ingående kunskaper ska tas bort är det viktigt att kvaliteten på insatsen inte sänks. Regeringen har förtydligat att lagändringen inte har något sådant syfte, utan att det i stället är ett sätt att avgränsa det grundläggande behovet. Jag anser likväl att det är angeläget att följa frågan så att det inte finns en risk för att kvaliteten på insatsen sänks. Regeringen bör säkerställa det och återkomma i frågan. Jag anser vidare att ordet fysiskt bör tas bort från den föreslagna formuleringen av det sjätte behovet. Det kan finnas situationer där ett visst beteende skulle kunna skada någon annan psykiskt. Det bör omfattas av bestämmelsen. Jag anser därför att regeringen bör justera lagförslaget genom att ordet fysiskt stryks. Möjlighet att frångå schablonen i vissa fall, punkt 4 (S, M) av (S), (M), (S), (M), (S), (M), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: 2021/22:4641 av m.fl. (KD) yrkande 4. Utskottet har tidigare i betänkandet ställt sig bakom regeringens lagförslag om ett schabloniserat föräldraavdrag. Enligt vår uppfattning är förslaget väl avvägt. Vi anser inte att bör ta något initiativ med anledning av yrkandet. Motionen bör avslås. Föräldraavdrag fr.o.m. att barnet fyllt och metod för att avräkna, punkt 5 (SD, KD) av Acko Ankarberg (KD), (SD), (SD), (KD) och Per Ramhorn (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4638 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2021/22:4641 av m.fl. (KD) yrkandena 5 och 6. Vi anser att regeringens lagförslag om att föräldraavdrag ska göras för barn fr.o.m. den månad barnet fyller t.o.m. den månad då barnet fyller skulle innebära en mer restriktiv reglering än nuvarande praxis. Ungdomar med behov av assistans dygnet runt skulle enligt förslaget bli helt beroende av sina föräldrar per dag. Vi anser därför att föräldraavdrag inte ska göras fr.o.m. den månad då barnet fyller t.o.m. en månad då barnet fyller . Regeringen bör se över detta. När det gäller avräkningen av schablonen anser vi vidare att schablonen bör dras av efter att det totala antalet assistansberättigade timmar har blivit fastställt. Det finns annars en risk att ett barn med omfattande funktions-nedsättning hamnar under gränsen på 20 timmars grundläggande behov om föräldraavdrag görs utan att beakta barnets helhetsbehov. Vi anser att regeringen bör se över även detta. Komplettering av schablonen, punkt 6 (KD) av Acko Ankarberg (KD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4640 av (MP) yrkande 7 och 2021/22:4640 av (MP) yrkande 6. När det gäller det schabloniserade föräldraavdraget anser vi att situationen för syskon till det assistansberättigade barnet bör kunna beaktas. Ett syskon kan t.ex. ha svårt att få egen tid med sina föräldrar och få sina egna behov tillgodosedda. Vi anser därför att regeringen bör ta med syskon i en kompletterande schablon eller på annat sätt säkerställa att de har möjlighet att få sina behov tillgodosedda. Komplettering av schablonen, punkt 6 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4640 av (MP) yrkandena 6 och 7. När det gäller det schabloniserade föräldraavdraget anser jag att det bör finnas utrymme för individuella kompletteringar. Regeringen bör se över detta. Jag anser vidare att situationen för syskon till det assistansberättigade barnet bör kunna beaktas i en schablon. Ett syskon kan t.ex. ha svårt att få egen tid med sina föräldrar och att få sina egna behov tillgodosedda. Jag anser därför att regeringen bör ta med syskon i en kompletterande schablon eller på annat sätt säkerställa att de har möjlighet att få sina behov tillgodosedda. Mer om föräldraavdrag med hänsyn till barnets ålder, punkt 7 (SD) av (SD), (SD) och Per Ramhorn (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4638 av m.fl. (SD) yrkandena 4 och 5. Det är välkommet att föräldraavdrag ska göras genom ett schablonavdrag men vi anser att det är viktigt att säkerställa att föräldraavdraget inte blir för stort. När det gäller föräldraavdrag för grundläggande behov anser vi att åldern bör sänkas i förhållande till regeringens förslag. Vi anser att är en för hög ålder och vill därför se en ålderssänkning. Stöd som ett barn behöver är vidare inte av den karaktären att det borde omfattas av grund-läggande hjälpbehov. Vi anser därför att det inte ska göras något föräldraavdrag för grundläggande behov fr.o.m. den månad då barnet fyller . Barnets bästa, punkt 8 (S) av (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: 2021/22:4640 av (MP) yrkande 8 och 2021/22:4646 av m.fl. (M) yrkande 1. Vi vill framhålla att det följer redan av såväl 6 a § LSS som att barnets bästa alltid ska beaktas vid en bedömning i fråga om personlig assistans enligt LSS. Vi delar regeringens bedömning att det saknas behov av att införa en särskild bestämmelse om detta i LSS. Något tillkännagivande behövs därför inte. Utvärdering av lagstiftningen, punkt 9 (S, V, L, MP) av (S), (S), (S), (S), (L), (MP), (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: 2021/22:4638 av m.fl. (SD) yrkande 7 och 2021/22:4646 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3. Vi utgår från att regeringen kommer att följa frågan och vid behov återkomma. Något tillkännagivande om utvärdering av lagstiftningen behövs inte. Ekonomiska konsekvenser, punkt 10 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4646 av m.fl. (M) yrkande 4. Vi anser vidare att de ekonomiska konsekvenserna av regeringens förslag är dåligt underbyggda och analyserade. Oklara ekonomiska konsekvenser och en oklar finansiering riskerar att skapa oro hos många som är beroende av personlig assistans. För att undvika detta anser vi att det är angeläget att regeringen följer upp de ekonomiska konsekvenserna av lagförslaget. Åtgärder för snabbare genomslag, punkt 11 (SD, L) av (SD), (SD), (L) och Per Ramhorn (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4637 av m.fl. (L) och 2021/22:4638 av m.fl. (SD) yrkande 1. Enligt regeringens bedömning kommer det att ta innan reformen har fått full effekt. Vi anser att det är utifrån hur angelägen reformen är och menar därför att regeringen bör vidta åtgärder för att se till att reformen kan få ett snabbare genomslag. Särskild LSS-inspektion, punkt 12 (SD) av (SD), (SD) och Per Ramhorn (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4638 av m.fl. (SD) yrkande 6. Regeringens förslag kan leda till att fler personer än kommer att omfattas av insatsen personlig assistans. Detta kan i sin tur leda till ett utökat antal ansökningar om tillstånd för att bedriva personlig assistans. Vi anser att det bör tillsättas en egen avdelning inom som enbart sysslar med frågor som är kopplade till LSS. Inspektionen bör bl.a. ha i uppdrag att hantera all tillsyn, säkerställa att den enskildes rättigheter tillvaratas och arbeta för att stoppa kriminalitet bland assistansutförarna. Vi anser att regeringen bör verka för att en s.k. LSS-inspektion inrättas inom . Jämställdhetsanalys och arbetsvillkor, punkt 13 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4640 av (MP) yrkandena 3–5. Det är oklart varför fler män än kvinnor beviljas assistansersättning. Jag anser att det är angeläget att det görs en specifik jämställdhetsanalys av den personliga assistansen. Det är angeläget för alla – de berörda enskilda, myndigheterna i sin myndighetsutövning och de personliga assistenterna i sin yrkesutövning. Regeringen bör därför vidta åtgärder för en jämställdhetsanalys av nuvarande regelverk och kommande förslag. Jag anser vidare att arbetssituationen och arbetsmiljön för personliga assistenter behöver ses över eftersom villkoren är speciella. Något som särskilt behöver ses över är assistenternas möjlighet att signalera vid eventuella problem i arbetsmiljön, utan att skada förtroendet mellan assistenten och den enskilde. Slutligen anser jag att det är viktigt att regeringen följer utvecklingen av den förändrade lagstiftningen, särskilt när det kommer till gränsdragningen mellan den enskildes frihet och den personliga assistentens roll. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2021/22:214 Stärkt rätt till personlig assistans – grundläggande behov för personer som har en psykisk funktionsnedsättning och ökad rättssäkerhet för barn: 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken. 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. 2021/22:4637 av m.fl. (L): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att påskynda genomförandet av förstärkningen av rätten till personlig assistans och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4638 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör vidta åtgärder för att genomförandet av förstärkningen av rätten till personlig assistans ska få ett snabbare genomslag och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att samtliga grundläggande behov ska anses vara av integritetsnära karaktär i sin helhet och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att föräldraavdrag inte ska göras för barn i åldern 12–och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en ålderssänkning för när föräldraavdrag inte ska göras för grundläggande behov och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att något föräldraavdrag inte ska göras för grundläggande behov fr.o.m. den månad då barnet fyller , och detta tillkännager för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom inrätta en särskild LSS-inspektion och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med en plan för uppföljning och utvärdering och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4640 av (MP): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återkomma i frågan om ”ingående kunskaper” och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stryka ordet fysiskt i 9 a § första stycket 6 lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om jämställdhetsanalyser och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att följa utvecklingen av den förändrade lagstiftningen och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om personliga assistenters arbetsmiljö och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om schablon med möjlighet till individuella kompletteringar och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta med syskon i en kompletterande schablon eller på annat sätt och tillkännager detta för regeringen.