bet · H901MJU29 · 2022-06-08 00:00:00 — Torvforsks insatser ska bestå i att fånga upp projektförslag och idéer som avser utveckling av torvhantering och som kräver samverkan mellan flera kompetenser, stimulera och stödja långsiktig och uthållig samverkan och kompetensuppbyggnad inom torvnäringen av gemensamt intresse för branschen som helhet eller för grupp av intressenter och att genom rapporter, seminarier osv. medverka till kunskapsöverföring och teknikspridning. Verksamheten ska ha som målsättning att resultaten får en praktisk tillämpning. På branschföreningen webbplats lämnas översiktlig information om förfarandet vid efterbehandling av torvtäkter. För att en ansökan om tillstånd för torvskörd ska vara komplett måste en väl beskriven efterbehandlingsplan bifogas ansökan. söks i regel tillstånd för täktverksamhet och under den tiden hinner förutsättningarna förändras, vilket gör att den efterbehandlingsplan som upprättas vid ansökningstillfället är preliminär. Det är därför vanligt att det i tillståndsbeslutet anges i hur god tid ett förslag på en slutlig efterbehandlingsplan ska lämnas in till myndigheten. När en sådan har lämnats in ska berörda markägare få lämna synpunkter och önskemål. tar man stor hänsyn till markägarnas önskemål och försöker möta önskemålen så långt det är tekniskt och ekonomiskt genomförbart. Det är dock myndigheterna som tar det slutgiltiga beslutet om hur täkten ska efterbehandlas. Enligt har efterbehandlingen stor betydelse för såväl klimatet som biologisk mångfald och ekosystemtjänster. Återskapande av våtmarker efter avslutad torvtäktsverksamhet främjar såväl klimatet som den biologiska mångfalden. Efter att torvproduktionen upphör och täkten avslutas finns det olika alternativ för att efterbehandla och återställa torvmarken främst för att gynna den biologiska mångfalden eller för att möjliggöra för skogsproduktion. I öppna, avslutade torvtäkter bryts den återstående, inte skördade, torven sakta ned då den kommer i kontakt med syre, vilket är ett annat skäl till att överväga återställning av torvtäkter. Eftersom även dikade torvmarker utan torvproduktion läcker finns även incitament att åtgärda dessa för att minska utsläppen av växthusgaser från dessa marker. Återställningsalternativen varierar beroende på de lokala förutsättningarna. På uppdrag av Svensk , Torvforsk och Neova har konsultföretaget analyserat energitorvens klimatpåverkan ur ett utvidgat systemperspektiv. I rapporten om detta[1] beskrivs alternativen beskogning, återvätning till våtmark samt anläggandet av sjö. Beskogning och återställning till våtmark är de två vanligaste efterbehandlingsvalen, och beroende på torvtäktens utseende kan också flera återställningsmetoder kombineras. När det gäller återvätning som efterbehandlingsmetod framgår följande av rapporten: Ett annat sätt att efterbehandla en torvtäkt är att återväta marken i olika grader. Genom att återväta och höja grundvattennivån omvandlas torvtäkter med syrerika markförhållanden till en våtmark med företrädelsevis syrefattiga förhållanden. Dessa förhållanden främjar tillväxt av torvbildande vegetation, som vitmossor och starr, som därmed kan bygga upp kolförrådet i marken när torven växer till. Återvätningen minskar därmed utsläppen av koldioxid och lustgas (, 2016). Beroende på graden av återvätning skapas dock förutsättningar för metanbildning genom de syrefattiga förhållanden som råder. Olika studier har visat att återskapande av våtmark därför kan resultera i både en sänka för växthusgaser och en källa. En del visar att näringsfattiga torvmarker som återställs som våtmark kan bli en nettosänka för växthusgaser, medan näringsrika torvmarker fortsatt kan vara källor av växthusgaser (, 2016). En viktig faktor är hur väl våtmarksvegetationen tillväxer eftersom det är denna som leder till kolförrådsuppbyggnaden. Tillväxten av våtmarksvegetationen brukar ske vilket betyder att den återskapade våtmarken kan fortsätta att vara en källa efter återvätningen (m.fl., 2016). m.fl. (2016) konstaterar att efterbehandling av avslutade torvtäkter till våtmark kan vara till fördel för landskaps- och biodiversitet, även om effekten på växthusgasflödet varierar. Dock kommer torvbildningen att ackumulera kol. () beskriver att det på många torvtäkter snart är dags att avsluta produktionen eller att täkten i vissa fall redan har återvätts. Enligt SLU är det därför högaktuellt att testa och observera nya klimatsmarta lösningar jämfört med dagens efterbehandlingsalternativ. Att skapa våtmark eller en grund sjö är ett vanligt sätt att restaurera avslutade torvtäkter, men kunskapen om hur växthusgasbalansen påverkas av återvätning är ganska liten och det finns få vetenskapliga studier om detta. I en studie visar dock forskare vid SLU att restaurering genom att skapa en grund sjö av en avslutad torvtäkt har stor potential att minska växthusgasutsläppen från näringsrika torvmarker[2]. I en av motionerna efterfrågas att miljöprövningsdelegationerna vid avslag på en ansökan om tillstånd för utvinning av torv ska vara skyldiga att rekommendera en alternativ torvskördeplats. Utskottet avser inte att föreslå att miljöprövningsdelegationerna ska vara skyldiga att göra detta. Utskottets bedömning i denna del grundar sig bl.a. på det förhållandet att det är den som vill bedriva en tillståndspliktig verksamhet som ska visa att hänsynsregler iakttas och som ska beskriva var och hur verksamheten är tänkt att bedrivas samt komma med utredning i frågan om huruvida den kan tillåtas. Mot bakgrund av det som anförts avstyrker utskottet motion 2021/22:3881 (KD) yrkande 65. Utskottet noterar att rapporten från energitorv ur ett systemperspektiv behandlar frågan om olika alternativ för efterbehandling och återställning av torvtäkter. Enligt utskottets mening kan rapporten användas som underlag vid valet av efterbehandlingsmetod. Det finns också forskning som beskriver hur växthusgasutsläppen från näringsrika torvmarker kan minska. Utskottet är i sig positivt till ytterligare forskning om efterbehandlingsmetoder, men avser inte att ta initiativ till något specifikt sådant projekt. Med det som anförts föreslår utskottet att motionerna 2021/22:2456 (SD) yrkande 27 och 2021/22:4151 (SD) yrkandena 3–5 avslås. Som redovisats ovan har i uppdrag att utreda frågan om antalet miljöprövningsdelegationer ska reduceras. I avvaktan på utfallet av det arbete som pågår i frågan föreslår utskottet att motion 2021/22:3437 (M) yrkande 14 lämnas utan åtgärd. Utskottets förslag i korthet tillkännager för regeringen det som utskottet anför om djurskydds- och miljökrav vid offentlig upphandling av livsmedel. avslår motionsyrkanden om offentlig upphandling i övrigt. Jämför reservation 34 (S), 35 (M), 36 (SD) och 37 (MP). Djurskydds- och miljökrav vid offentlig upphandling av livsmedel I kommittémotion 2021/22:2457 av m.fl. (SD) yrkande 27 föreslås att allt kött som upphandlas via offentlig upphandling ska komma från djur som slaktats i enlighet med intentionerna i svensk djurskyddslagstiftning. Motionärerna anför bl.a. att ska verka för att allt kött som köps in vid offentlig upphandling ska komma från djur som slaktats och avblodats efter bedövning. Även motion 2021/22:231 av och (båda SD) yrkande 1 handlar om att kött som köps in via offentlig upphandling ska komma från djur som slaktats i enlighet med svenska djurskyddsregler. På liknande sätt föreslås i kommittémotion 2021/22:3650 av m.fl. (C) yrkande 29 att det i offentlig upphandling av livsmedel bör ställas krav på gott djurskydd och god miljöhänsyn. För att ytterligare stärka de svenska producenternas möjligheter att leverera mat till det offentliga anser motionärerna att kraven vid offentlig upphandling ska främja miljöhänsyn och djurskyddsregler motsvarande svensk nivå. Även i motion 2021/22:1651 av (C) lämnas förslag om att mat som serveras av det offentliga ska uppfylla samma krav som det offentliga ställer på svensk produktion. Ett liknande förslag finns i kommittémotion 2021/22:4061 av m.fl. (MP) yrkande 60 som handlar om att animaliska livsmedel och andra produkter som kommer från djur som behandlats på ett sätt som skulle vara förbjudet i eller tagits fram i strid med gällande EU- lagstiftning inte ska kunna serveras eller användas inom offentliga verksamheter. Enligt motion 2021/22:160 av (M) måste möjligheten att all offentligt driven verksamhet, inom ramen för vad lagstiftningen på EU-nivå tillåter, bör göra upphandlingar utifrån minimikraven för svensk livsmedelsproduktion och djurhållning ses över. Offentlig upphandling i övrigt Enligt kommittémotion 2021/22:2479 av m.fl. (SD) yrkande 18 ska och tillsammans ges i uppdrag att upprätta en definition av begreppet närproducerat och att samla in statistik över andelen närproducerade livsmedel vid offentlig upphandling. I kommittémotion 2021/22:3436 av m.fl. (M) yrkande 20 föreslås att ska ges i uppdrag att sprida kunskap om möjligheten att inkludera livscykelanalys som en bedömningsfaktor vid offentlig upphandling. Enligt motion 2021/22:4069 av m.fl. (MP) yrkande 5 behövs det ytterligare åtgärder för att se till att offentlig upphandling i högre utsträckning bidrar till att nå mål för biologisk mångfald. behandling och kompletterande uppgifter Djurskydds- och miljökrav vid offentlig upphandling av livsmedel Den svenska offentliga sektorn köper varor, tjänster och byggentreprenader för . Dessa inköp utgör ungefär en sjättedel av BNP, och enligt uppgår inköpens utsläpp till ca koldioxidekvivalenter. De områden som har störst klimatpåverkan är bygg- och anläggningsentreprenader, tjänster som omfattar drift av infrastruktur och fastigheter, transporter samt livsmedel (prop. 2019/20:65 s. 63 f.). Som ett led i arbetet med att utveckla de offentliga upphandlingarna antog regeringen en nationell upphandlingsstrategi för att skapa förnyelse inom den offentliga sektorn och i näringslivet (Fi2016/00833/OU). Målet är att få fler myndigheter att använda offentliga inköp som ett strategiskt verktyg i sin verksamhet. Strategin innehåller sju inriktningsmål, och kopplat till dessa mål finns handfasta tips och råd om hur verksamheten kan arbeta för att uppfylla målen. Enligt mål 6 i upphandlingsstrategin ska den offentliga upphandlingen vara miljömässigt ansvarsfull. Det anges att den miljöanpassade offentliga upphandlingen måste öka i hela den offentliga sektorn, att inköp kan användas som ett strategiskt verktyg för att nå miljömål samt att krav om djurskydd bör ställas. Vidare anges att den offentliga upphandlingen av produkter och tjänster bättre bör styra mot samhällets ambitioner och motsvara den höga nivå på djurskydds- och miljöhänsyn som den svenska lagstiftningen ställer. Lagstiftningen ger även stora möjligheter att ställa krav på miljöhänsyn, som i större utsträckning än tidigare kan beaktas i alla delar av upphandlingsprocessen. I samband med lanseringen av upphandlingsstrategin fick i uppdrag att arbeta för att strategin får genomslag. Det handlar bl.a. om att informera och vägleda myndigheter och följa upp hur strategin påverkar inköpsarbetet. har utarbetat ett antal hållbarhetskriterier, i form av miljökrav och sociala krav, för ett tiotal produktområden som omfattar hundratals produkter. Dessa är frivilliga att använda. Hållbarhetskriterierna, som bl.a. finns för djurskydd, kan användas i upphandlande myndigheters kravställning. befintliga stöd gör det möjligt för upphandlande myndigheter att ställa krav i fråga om hur djuret har avlivats eftersom det finns ett hållbarhetskriterium för slaktmetod (för nötkött, griskött, lamm- och fårkött samt kyckling och kalkon). Kriteriet kan ställas upp för att säkerställa att upphandlade produkter kommer från djur som varit helt bedövade när avblodning sker och helt medvetslösa fram till dess att döden inträder oavsett bedövningsmetod. För att underlätta för upphandlande organisationer att arbeta med livsmedelsstrategins ambitioner som mål har tagit fram vissa kravpaket där myndigheten samlar de hållbarhetskriterier som omfattar djurskyddsaspekter och/eller miljöaspekter som återfinns i svensk lagstiftning eller frivilliga branschöverenskommelser i . I sin behandling av livsmedelsstrategin (bet. 2016/17:MJU23 s. 139) anförde utskottet följande i fråga om offentlig upphandling av livsmedel och måltidstjänster: Inledningsvis konstaterar utskottet att regelverket om offentlig upphandling ger stora möjligheter att ställa krav på djurskydd och miljöhänsyn. Utskottet delar därför regeringens bedömning att den offentliga upphandlingen av livsmedel och måltidstjänster bör användas för att bättre styra mot och motsvara samhällets ambitioner och lagar inom djurskydd och miljö. Utskottet ser särskilt positivt på det uppdrag som har fått om att förstärka kompetensen på området upphandling av livsmedel och måltidstjänster hos upphandlande myndigheter och leverantörer. Utskottet noterar även regeringens målsättning att ska ligga i framkant och vara ett föredöme när det gäller miljöanpassad offentlig upphandling. En miljömässigt ansvarsfull offentlig upphandling är ett av de sju inriktningsmålen i den nationella upphandlingsstrategin. I fråga om små och medelstora leverantörer anser utskottet i likhet med regeringen att dessa bör ges bättre möjligheter att delta som anbudsgivare vid offentlig upphandling av livsmedel och måltidstjänster. Utskottet förutsätter att regeringen kommer att arbeta för att detta ska uppnås. Vidare noterar utskottet att regeringens målsättning är att mer ska upphandlas ekologiskt. har vid ett flertal tillfällen prövat och avstyrkt motionsyrkanden som motsvarar de som är aktuella (bl.a. i betänkandena /19:FiU34, 2019/20:FiU34 och 2020/21:FiU34). Utskottet har då uttalat att det redan enligt nuvarande lagstiftning är möjligt att ställa krav på djurskydd och livsmedelsproduktion vid offentlig upphandling. Vidare har finansutskottet framhållit att kraven dock måste vara förenliga med de grundläggande principerna inom . Principerna handlar om likabehandling, icke-diskriminering, ömsesidigt erkännande, proportionalitet och öppenhet. Vidare har utskottet framhållit att arbetar med att utveckla hållbarhetskriterier som bl.a. innefattar en mängd kriterier för djurskydd. Offentlig upphandling i övrigt Enligt finns det upphandlande organisationer som har interna mål om lokal- eller närproducerade livsmedel i de offentliga köken. För att kunna följa upp ett sådant mål är det enligt myndigheten angeläget att definiera vad som avses. Det finns ingen officiell definition av hur nära konsumenten en livsmedelsprodukt ska produceras för att kallas lokal- eller närproducerad. Om något av begreppen är relevant för en upphandlande organisation är det därför upp till denna att själv definiera innebörden av begreppet, exempelvis för att kunna följa upp ett eventuellt mål om andel närproducerat. Vilken definition som kan bli aktuell varierar enligt mycket beroende på var i landet som upphandlingen sker och hur leverantörsmarknaden och produktionsförutsättningarna ser ut just där. Ett exempel på definition är från föreningen marknad, där hela produktionen ska ske maximalt från försäljningsstället. Olika geografiska och klimatmässiga förutsättningar kan enligt dock göra det svårt att definiera en exakt distans för lokal- eller närproducerade varor. I de fyra nordligaste länen – , , och – är en vanlig definition att produktionen sker i något av dessa län. I kan det innebära de närliggande kommunerna eller hela regionen. har i ett avgörande (MD 2010:9) slagit fast att en vara som tillverkas på endast en plats i och sedan säljs över hela landet inte får kallas närproducerad. ansvarar för statistik på upphandlingsområdet. lanserade myndigheten en publik databas och en ny tjänst för upphandlingsstatistik. Databasen är enligt myndigheten en viktig del av statistiktjänsten som innehåller såväl färdiga analyser som stora möjligheter för användarna att göra egna. Tjänsten kommer att utvecklas, och alltmer statistik publiceras . publicerades upphandlingsstatistik en gång men enligt kommer statistik att publiceras , både som uppdateringar av databasen och i form av artiklar. Databasen skapar enligt myndigheten dessutom helt nya möjligheter för upphandlare, leverantörer, branschorganisationer, medier och andra användare av upphandlingsstatistik att själva ta fram de uppgifter de behöver. Statistiken som publicerades i samband med att den nya tjänsten lanserades avser 2021 och visar exempelvis hur många upphandlingar som annonserats, hur stor andel av upphandlingarna som är direktivstyrda och , i hur stor andel av upphandlingarna som det ställts krav på hållbarhet och innovation. Den statistik som finns i databasen baseras på information från annonser om offentliga upphandlingar som publicerats i s.k. registrerade annonsdatabaser. Registrerade annonsdatabaser är skyldiga att lämna uppgifter till . När det gäller upphandling av livsmedel och måltidstjänster framgår det av livsmedelsstrategin (prop. 2016/17:104) att den offentliga upphandlingen av sådana tjänster bör användas för att bättre styra mot och motsvara samhällets ambitioner och lagar inom bl.a. miljö. Vidare framgår det av strategin bl.a. att miljöanpassad upphandling med ett livscykelkostnadsperspektiv bör öka. fick ett regeringsuppdrag som syftade till att offentlig upphandling genom hela inköpsprocessen ska bidra till omställningen mot en cirkulär ekonomi. skulle enligt uppdraget öka kännedomen om hur offentlig upphandling kan användas som ett viktigt verktyg för att bidra till en cirkulär ekonomi och uppnå de nationella miljömålen och de globala hållbarhetsmål som är kopplade till Agenda 2030. I uppdraget ingick att se över hur strategisk upphandling kan främja en cirkulär ekonomi genom hela inköpsprocessen. Uppdraget omfattade t.ex. att ge vägledning om affärsmodeller och att utveckla relevanta hållbarhetskrav samt metoder för leverantörsdialog och främjande av innovationer. Uppdraget redovisades i årsredovisning , och av den framgår bl.a. följande: har haft ett regeringsuppdrag att främja cirkulär ekonomi genom offentlig upphandling, och vi menar att beslutsfattare inom offentlig sektor behöver få insikt om och förståelse för att upphandling kan användas som ett verktyg för att ställa om till en cirkulär ekonomi. Dessutom behöver upphandlare och verksamhetsutvecklare kunskap om hur de ska gå till väga i praktiken. För att öka målgruppernas förståelse och kunskap har vi tagit fram informationsmaterial om vad cirkulär ekonomi är och hur inköp kan främja en cirkulär ekonomi. Vi har även tagit fram verktyg för strategiskt inköpsarbete och cirkulär verksamhetsutveckling, ett webbstöd som tydliggör hur cirkulär ekonomi och återbruk kan främjas genom hela inköpsprocessen, ett webbstöd om att föra dialog med leverantörer i syfte att främja innovationer som bidrar till cirkulär ekonomi samt ett informationsmaterial om olika affärsmodeller som främjar cirkulär ekonomi, med lärande exempel som exemplifierar respektive affärsmodell. På lämnas information om livscykelkostnader (LCC) och livscykelanalyser (miljö-LCA). beskriver att det är vanligt att LCC blandas ihop med LCA. En LCC beaktar de ekonomiska kostnaderna i kronor och ören under livscykeln, medan en LCA beaktar miljöpåverkan genom att exempelvis beräkna koldioxidutsläpp vid tillverkning, användning och avveckling. Det är enligt myndigheten viktigt att förstå och hålla isär denna grundläggande skillnad mellan de olika beräkningssätten. Det är också skillnad i tidsperspektiv och hur analyserna redovisas. En LCC-kalkyl inkluderar främst de ekonomiska kostnader som direkt belastar organisationen medan en miljö-LCA inkluderar miljömässig påverkan från vaggan till graven. En LCC är således en grund för organisationens finansiella beslut. Om en LCC utvecklas till att även inkludera externa effekter, exempelvis samhällets kostnader för utsläpp av hälsofarliga partiklar, kan den anses vara en ekonomisk LCA. har ett LCC-verktyg som kan användas i både behovsanalysen och vid utvärderingen av anbud. lämnar också information om s.k. miljöspendanalyser som är inköpsanalyser där olika miljöfaktorer har integrerats. En sådan gör det möjligt att undersöka den miljö- och klimatpåverkan som uppstår till följd av inköp inom offentlig sektor, men också att undersöka vilken och hur stor miljöpåverkan olika typer av inköp har i relation till andra typer av inköp. En förutsättning för att en inköpsorganisation ska kunna arbeta strategiskt med hållbarhetsfrågor är enligt myndigheten att den har kunskap om den miljö- och klimatpåverkan som uppstår till följd av inköp. miljöspendanalys gör det möjligt att se hur stor påverkan är och vilka inköp som har störst påverkan. Analysen tar hänsyn till den miljö- och klimatpåverkan som svensk konsumtion orsakar i och andra länder. har tagit fram två metoder för att beräkna miljöpåverkan till följd av offentliga inköp. Den ena metoden kan användas för att analysera offentliga inköp i flera organisationer , exempelvis samtliga kommuner eller regioner, medan den andra metoden kan användas av enskilda organisationer för att analysera sina egna inköp. Den sistnämnda metoden bygger på LCA, närmare bestämt en s.k. bokförings-LCA. En bokförings-LCA undersöker den faktiska miljöbelastning som kan kopplas geografiskt och tidsmässigt till en vara, tjänst eller entreprenad under dess livscykel. Här spåras och bokförs miljöbelastningen för varan eller tjänsten genom att värdekedjan följs. Enligt kan miljöpåverkan från vissa typer av inköp kan vara lättare att minska än andra. Olika typer av inköp kan också behöva olika typer av insatser i inköpsarbetet för att miljöpåverkan ska minska. Krav i upphandlingar och uppföljning av att kraven uppfylls är enligt myndigheten ett verksamt sätt för att minska miljöpåverkan från många kategorier. ger gratis stöd till myndigheter om hur de ska kunna ställa miljökrav och kontraktsvillkor vid upphandling. Stödet finns i som innehåller hållbarhetskriterier för inköp med fokus på miljömässig och social hållbarhet, vilka kan användas i utformningen av en upphandling. Hållbarhetskriterier finns för ett tiotal produktområden som omfattar hundratals produkter. Enligt tar många hållbarhetskriterier direkt eller indirekt hänsyn till biologisk mångfald. Djurskydds- och miljökrav vid offentlig upphandling av livsmedel Utskottet kan konstatera att regelverket om offentlig upphandling ger stora möjligheter att ställa krav på djur- och miljöhänsyn. Utskottet har i flera olika sammanhang, inte minst i utskottets behandling av livsmedelsstrategin (bet. 2016/17:MJU23), framhållit att ska vara ett föredöme när det gäller miljöanpassad offentlig upphandling. En offentlig upphandling som beaktar djurskydd och miljöhänsyn måste vara en ständigt närvarande målsättning i regeringens arbete, och utskottet ser därför i och för sig positivt på de åtgärder som vidtagits och de uppdrag som har lämnats för att driva utvecklingen i denna riktning. Utskottet anser dock att dessa åtgärder inte är tillräckliga eftersom en alltför stor andel av de livsmedel som upphandlas av det offentliga fortfarande inte har producerats på ett sätt som motsvarar de minimikrav som ställs på den svenska livsmedelsproduktionen. Det finns därför behov av att vidta ytterligare åtgärder, såväl nationellt som på EU-nivå, för att möjliggöra och säkerställa att det vid offentlig upphandling enbart ska köpas in livsmedel som har producerats i linje med svenska djurskydds- och miljökrav. Detta bör tillkännage för regeringen. Utskottet tillstyrker därmed motionerna 2021/22:160 (M), 2021/22:231 (SD) yrkande 1, 2021/22:1651 (C), 2021/22:2457 (SD) yrkande 27, 2021/22:3650 (C) yrkande 29 och 2021/22:4061 (MP) yrkande 60. Offentlig upphandling i övrigt Utskottet noterar att har lanserat en statistikdatabas som kan användas på upphandlingsområdet.