bet · H901KU26 · 2022-02-18 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår motionsyrkanden från allmänna motionstiden /21 och 2021/22 om valfrågor. Motionsyrkandena handlar om skilda valdagar, rösträtt och valbarhet, rösträttsålder, utlandssvenskar, valkretsar, personval, väljare med synnedsättning eller annan funktionsnedsättning, valinformation, kommunala valinformatörer, incidentrapportering, valobservatörer, andrahandsröstning, röstningsförfarandet, rösträkning och offentliggörande av valresultat och överklagande av val. I betänkandet finns 11 reservationer (SD, C, V, L, MP) och två särskilda yttranden (C, L). Cirka 80 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /21 och 2021/22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Väljare med synnedsättning eller annan funktionsnedsättning Rösträkning och offentliggörande av valresultat 1.Skilda valdagar, punkt 1 (L) 2.Rösträtt och valbarhet, punkt 2 (V) 3.Rösträtt från det år man fyller , punkt 3 (C, V) 4.Försöksverksamhet med sänkt rösträttsålder, punkt 4 (V, MP) 5.Personval, punkt 7 (L) 6.Kommunala valinformatörer, punkt 10 (SD) 7.Incidentrapportering, punkt 11 (SD) 8.Röstningsförfarandet, punkt 14 (SD) 9.Rösträkning och offentliggörande av valresultat, punkt 15 (SD) 10.Rösträkning och offentliggörande av valresultat, punkt 15 (L) 11.Överklagande av val, punkt 16 (L) 1.Väljare med synnedsättning eller annan funktionsnedsättning, punkt 8 (C) 2.Väljare med synnedsättning eller annan funktionsnedsättning, punkt 8 (L) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 Motioner från allmänna motionstiden /22 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2020/21:2668 av m.fl. (L) yrkande 6, 2020/21:3267 av m.fl. (L) yrkande 1, 2021/22:2328 av m.fl. (L) yrkande 6, 2021/22:3356 av (KD) och 2021/22:3388 av m.fl. (L) yrkande 7. Reservation 1 (L) 2020/21:687 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2020/21:3375 av m.fl. (M), 2020/21:3648 av (MP), 2021/22:459 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2021/22:1454 av Boriana m.fl. (M). Reservation 2 (V) Rösträtt från det år man fyller 2020/21:290 av och (båda C), 2021/22:459 av m.fl. (V) yrkande 2, 2021/22:3405 av m.fl. (MP) yrkande 3 och 2021/22:3533 av och (båda C). Reservation 3 (C, V) Försöksverksamhet med sänkt rösträttsålder 2020/21:1515 av (L), 2021/22:459 av m.fl. (V) yrkande 3, 2021/22:793 av (C), 2021/22:3405 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2 samt 2021/22:4102 av m.fl. (MP) yrkande 1. Reservation 4 (V, MP) 2020/21:987 av (M) yrkandena 1 och 2, 2020/21:2547 av och (båda SD), 2020/21:2550 av och (båda SD), 2020/21:3435 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2021/22:330 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2021/22:490 av och (båda SD) yrkandena 4 och 5 samt 2021/22:3702 av (M) yrkandena 1 och 2. 2020/21:2296 av (M), 2020/21:3579 av (M), 2021/22:1891 av (M) och 2021/22:3095 av (M). 2020/21:1514 av (L) yrkandena 1–4, 2020/21:3267 av m.fl. (L) yrkande 2.2, 2020/21:3510 av (M), 2020/21:3632 av (M), 2021/22:2343 av (L) yrkandena 1–4 och 2021/22:3388 av m.fl. (L) yrkande 8.2. Reservation 5 (L) Väljare med synnedsättning eller annan funktionsnedsättning 2020/21:120 av (SD), 2020/21:3432 av m.fl. (L) yrkande 5, 2021/22:142 av (SD) och 2021/22:3509 av m.fl. (C) yrkandena 32 och 33. 2020/21:464 av Per Lodenius och (båda C), 2020/21:965 av (M), 2021/22:1020 av Per Lodenius och (båda C), 2021/22:2840 av (M) och 2021/22:4102 av m.fl. (MP) yrkande 2. 2020/21:687 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 2021/22:3287 av m.fl. (SD) yrkande 5. Reservation 6 (SD) 2020/21:687 av m.fl. (SD) yrkande 9 och 2021/22:3287 av m.fl. (SD) yrkande 9. Reservation 7 (SD) 2020/21:594 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2 samt 2021/22:78 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2. 2020/21:3716 av (MP). 2020/21:687 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2021/22:817 av (M), 2021/22:1223 av (S), 2021/22:3079 av och (båda S) och 2021/22:3287 av m.fl. (SD) yrkande 4. Reservation 8 (SD) Rösträkning och offentliggörande av valresultat 2020/21:687 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2020/21:3267 av m.fl. (L) yrkande 3, 2021/22:3287 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3 samt 2021/22:3388 av m.fl. (L) yrkande 11. Reservation 9 (SD) Reservation 10 (L) 2021/22:3388 av m.fl. (L) yrkande 10. Reservation 11 (L) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (SD), (S), Per Schöldberg (C), (V), (M), (SD), (S), Skånberg (KD), (S), (L), (SD), (MP) och (M). Ärendet och dess beredning I ärendet behandlar utskottet ca 80 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /21 och 2021/22. Motionsyrkandena handlar om skilda valdagar, rösträtt och valbarhet, rösträttsålder, utlandssvenskar, valkretsar, personval, väljare med synnedsättning eller annan funktionsnedsättning, valinformation, kommunala valinformatörer, incidentrapportering, valobservatörer, andrahandsröstning, röstningsförfarandet, rösträkning och offentliggörande av valresultat överklagande av val. Förslagen i motionerna finns i bilagan. tillsatte regeringen en parlamentarisk kommitté som skulle utreda delar av valsystemet (dir. 2020:30). • analysera behovet av ett utpekat ansvar för samordning av säkerhetsfrågor vid val samt behovet av ett system för rapportering av incidenter vid röstmottagning i syfte att stärka allmänhetens tilltro till valsystemet • bedöma om skyddet mot olika former av påverkan på väljarna vid röstningen är tillräckligt eller om det kan stärkas och särskilt föreslå metoder för att motverka förekomsten av s.k. familjeröstning • utvärdera reformen med avskärmningar av valsedelställ • föreslå åtgärder som kan förbättra möjligheten för väljargrupper med svårighet att med nuvarande röstningsförfarande utnyttja sin rösträtt • på samtliga områden lämna de författningsförslag eller andra förslag på åtgärder som kommittén bedömer är motiverade. Kommittén, som tog sig namnet valutredning, lämnade delbetänkandet Förstärkt skydd för väljarna vid röstmottagningen (SOU 2021:7). I delbetänkandet lämnar kommittén förslag som rör • röstmottagning och offentlighet • otillbörlig påverkan på väljarna vid röstningen • reformen med avskärmningar av valsedelställ. lämnade kommittén slutbetänkandet Säkerhet och tillgänglighet vid val (SOU 2021:96). I en andra etapp, som utgör utredningens slutbetänkande, har utredningen bl.a. övervägt om • det bör inrättas en ordning med ett utpekat ansvar för samordningen av säkerhetsfrågor i valadministrationen • det bör införas en rutin för samordning och rapportering av incidenter i samband med val • det finns behov av att införa särskilda regler och ackreditering för valobservatörer, samt övervägt och lämna förslag till • åtgärder som kan förbättra möjligheten för väljargrupper med svårighet att med nuvarande röstningsförfarande utnyttja sin rösträtt • åtgärder som kan bidra till att personer med synnedsättning kan personrösta utan att tvingas röja valhemligheten för någon • åtgärder som kan bidra till att förenkla för utlandssvenskar att delta i riksdagsval och val till och om det är lämpligt att göra det möjligt för utlandssvenskar att under vissa förutsättningar brevrösta även från . Som en följd av de remissynpunkter som lämnats över utredningens delbetänkande, betänkande 2019/20:KU12 Valfrågor och den rådande covid-19–pandemin har utredningen dessutom tagit ställning till följande frågor: • förutsättningar för att överklaga val • val vid allvarliga fredstida kriser • rekrytering och utbildning av röstmottagare. Regeringen föreslog i proposition 2021/22:52 Förstärkt skydd för väljare vid röstmottagning ändringar i vallagen (2005:837). Förslagen innebär bl.a. följande: • Valnämnderna och utlandsmyndigheterna tar över ansvaret för att lägga ut samtliga valsedlar i val- och röstningslokalerna. • ges ett uttryckligt ansvar för att inför varje val ta fram utbildningsmaterial om valet. Materialet ska tillhandahållas länsstyrelserna och valnämnderna. • Det klargörs att den som inte följer röstmottagarnas anvisningar får uppmanas att tillfälligt lämna val- eller röstningslokalen, om det är av väsentlig betydelse för genomförandet av röstmottagningen. • Det förtydligas att väljaren ska välja sina valsedlar och göra i ordning sina röster i enskildhet. • Väljare som på grund av funktionsnedsättning eller liknande inte själva kan ta sina valsedlar på den avskärmade plats där valsedlarna finns utlagda ska på begäran få hjälp med detta av röstmottagarna. En sådan väljare får också anlita någon annan person som hjälper honom eller henne med detta. Regeringen bedömde även att en utvärdering av tillämpningen av reformen med avskärmningar av valsedelställ bör göras efter valen 2022. föreslog att skulle anta förslagen om ändring i vallagen, och biföll utskottets förslag (bet. 2021/22:KU6, rskr. 2021/22:114). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om skilda valdagar. Jämför reservation 1 (L). m.fl. (L) föreslår i kommittémotion 2020/21:3267 yrkande 1 att skilda valdagar för val till riksdag, regioner och kommuner återinförs. Ett likadant yrkande finns i kommittémotion 2021/22:3388 av m.fl. (L) yrkande 7. I motion 2020/21:2668 av m.fl. (L) yrkande 6 föreslås att ska bli en pilotregion för skilda valdagar. Ett likadant yrkande finns i motion 2021/22:2328 av m.fl. (L) yrkande 6. (KD) föreslår i motion 2021/22:3356 att man överväger en fristående valdag för kommun- och regionvalen. Enligt 3 kap. 3 § regeringsformen hålls ordinarie val till . Ordinarie val till hålls enligt 2 kap. 2 § riksdagsordningen . Valdag ska vara den andra söndagen , enligt 1 kap. 3 § första stycket vallagen. Ordinarie val till samt ordinarie val till region- och kommunfullmäktige ska enligt 1 kap. 3 § första stycket vallagen hållas . gjorde bedömningen att den nuvarande ordningen med en gemensam valdag för valen till och till kommunerna skulle behållas (SOU 2008:125 s. 176). Utredningen hänvisade till att frågeställningen var väl belyst genom tidigare utredningsarbete, och hade under sin behandling kunnat konstatera att det inte fanns förutsättningar för en bred politisk samsyn av det slag som borde krävas för att genomföra en förändring i denna fråga. hänvisade utskottet i likhet med till att frågeställningen är väl känd genom tidigare utredningsarbete (bet. 2009/10:KU19). hade under sin behandling kunnat konstatera att det inte fanns förutsättningar för en bred politisk samsyn av det slag som borde krävas för att genomföra en förändring i denna fråga. Utskottet saknade anledning att göra en annan bedömning och avstyrkte följaktligen de aktuella motionsyrkandena. Även och 2016 vidhöll utskottet sin tidigare uppfattning och avstyrkte motionsyrkanden om skilda valdagar (bet. 2011/12:KU3 och bet. 2015/16:KU14). Därefter har utskottet efter förenklad beredning avstyrkt ett motsvarande motionsyrkande om skilda valdagar (bet. 2016/17:KU22). avstyrkte utskottet ett motionsyrkande om skilda valdagar och vidhöll sitt tidigare ställningstagande (bet. 2017/18:KU35). Motionsyrkanden om skilda valdagar avstyrktes av utskottet efter förenklad beredning (bet. 2019/20:KU12). Utskottet vidhåller sitt tidigare ställningstagande och avstyrker motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om rösträtt och valbarhet. Jämför reservation 2 (V). I kommittémotion 2020/21:687 av m.fl. (SD) yrkande 1 föreslås att rösträtt och valbarhet till , regioner och kommuner ska vara förbehållen svenska medborgare. m.fl. (V) föreslår i kommittémotion 2021/22:459 yrkande 1 ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag till ändring i vallagen så att utländska medborgare som stadigvarande bor i ska ha rösträtt i samtliga val. m.fl. (M) föreslår i motion 2020/21:3375 att rösträtt och valbarhet i riksdagsvalet, regionvalen och kommunalvalen ska kopplas till det svenska medborgarskapet. Ett motsvarande yrkande finns i motion 2021/22:1454 av Boriana m.fl. (M). I motion 2020/21:3648 av (MP) föreslås att ingen ska kunna väljas om till riksdagsledamot fler än två gånger i följd. Enligt 3 kap. 4 § första stycket regeringsformen har varje svensk medborgare som är eller har varit bosatt i riket och har fyllt rösträtt vid val till . Endast den som uppfyller villkoren för rösträtt kan vara ledamot av eller ersättare för en ledamot. Frågan om någon har rösträtt avgörs, enligt tredje stycket i samma paragraf, på grundval av en röstlängd som upprättas före valet. I 1 kap. 4 § vallagen (2005:837) anges att den som har rösträtt vid val till också har rösträtt vid val till . Medborgare i någon av Europeiska unionens medlemsstater (unionsmedborgare) som har rösträtt vid val till region- och kommunfullmäktige och som vid val till inte röstar i någon annan medlemsstat i Europeiska unionen, har rösträtt vid ett sådant val i . I 5 § anges att var och en som har rösträtt enligt 4 § är valbar till . En unionsmedborgare som inte är svensk medborgare är dock valbar endast under den ytterligare förutsättningen att han eller hon i sin hemstat inte förlorat sin valbarhet vid val till . Enligt 5 § folkomröstningslagen (1979:369) har den som är röstberättigad vid val till rösträtt vid folkomröstning. Enligt 1 kap. 7 § kommunallagen (2017:725) tillkommer rösträtt vid val av ledamöter och ersättare i kommunfullmäktige den som är folkbokförd i kommunen, senast på valdagen fyller och är svensk medborgare eller annan unionsmedborgare, är medborgare i eller eller har varit folkbokförd i i följd före valdagen. Rösträtt har också unionsmedborgare som är bosatta i kommunen men som, enligt 5 § andra stycket folkbokföringslagen (1991:481), inte ska folkbokföras där. Enligt 1 kap. 8 § kommunallagen tillkommer rösträtt vid val av ledamöter och ersättare i regionfullmäktige den som är röstberättigad vid val av ledamöter och ersättare i kommunfullmäktige i en kommun inom regionen. Enligt 1 kap. 9 avgörs frågor om rösträtt enligt 7 och 8 §§ på grundval av en röstlängd som upprättas före valet. Enligt 4 kap. 3 § kommunallagen väljs ledamöter och ersättare i fullmäktige bland dem som har rösträtt enligt 1 kap. 7 och 8 §§. Av 5 § lagen (1994:692) om kommunala folkomröstningar framgår att rösträtten vid kommunala folkomröstningar överensstämmer med den vid val till kommunfullmäktige. Rösträtt vid folkomröstning i en kommun har också en unionsmedborgare som är bosatt i kommunen men som, enligt 5 § andra stycket folkbokföringslagen, inte ska folkbokföras där. Rösträtt vid en folkomröstning i en region har den som har rösträtt vid folkomröstning i en kommun inom regionen. Utskottet behandlade i betänkande 2011/12:KU15 ett motionsyrkande om att endast personer med enbart svenskt medborgarskap skulle vara valbara till . Utskottet fann inte skäl att förorda en översyn av frågan om ytterligare behörighetsvillkor för statsråd och ledamöter i . Utskottet vidhöll därmed sitt tidigare ställningstagande. Därefter har utskottet behandlat motionsyrkanden om sambandet mellan medborgarskap och rösträtt (bet. 2011/12:KU3, 2015/16:KU13, 2016/17:KU22, 2017/18:KU35 och 2018/19:KU25). Yrkandena har handlat dels om att svenskt medborgarskap ska krävas för rösträtt, dels om att utländska medborgare ska få rösträtt i val till eller i kommunala val. Utskottet har inte funnit skäl för någon förändring av villkoren för rösträtt och valbarhet. fann utskottet liksom inte skäl för någon förändring när det gällde medborgarskap för rösträtt och valbarhet till eller region- och kommunfullmäktige (bet. 2019/20:KU12). Företrädare för reserverade sig. Utskottet finner liksom inte skäl för någon förändring av villkoren för rösträtt och valbarhet. Motionsyrkandena avstyrks därför. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om rösträttsålder. Jämför reservation 3 (C, V) och 4 (V, MP). I kommittémotion 2021/22:459 av m.fl. (V) anförs att regeringen bör återkomma dels med förslag till ändring i vallagen så att rösträtten gäller fr.o.m. det år den enskilde fyller (yrkande 2), dels med förslag till en försöksverksamhet, i en eller flera kommuner, med sänkt rösträttsålder till vid val till kommunfullmäktige (yrkande 3). (C) föreslår i motion 2021/22:793 att vallagen ändras så att en 16-årsgräns införs för kommunval inför . I motion 2020/21:290 av och (båda C) föreslås att rösträtten vid allmänna val ska gälla alla som fyller under det kalenderår ett val inträffar. Ett likadant yrkande finns i motion 2021/22:3533 av och (båda C). (L) föreslår i motion 2020/21:1515 en försöksverksamhet med rösträtt från kommunalval i de kommuner som önskar vara en del av försöksverksamheten. I motion 2021/22:3405 av m.fl. (MP) föreslås att man överväger en sänkning av rösträttsåldern vid de allmänna valen (yrkande 1), möjliggöra sänkt rösträttsålder i de kommunala och regionala valen för de kommuner och regioner som själva önskar detta (yrkande 2) och överväger om rösträttsåldern ska uppnås det år den röstberättigade uppnår rösträttsålder (yrkande 3). m.fl. (MP) föreslår i motion 2021/22:4102 yrkande 1 en försöksverksamhet med sänkt rösträttsålder till vid val till kommunfullmäktige. måste man ha fyllt senast på valdagen för att få rösta. Det gäller vid alla val och vid kommunala folkomröstningar. Enligt 3 kap. 4 § första stycket regeringsformen har varje svensk medborgare som är eller har varit bosatt i riket och har fyllt rösträtt vid val till . Den som har rösträtt vid val till har rösträtt också vid val till enligt 1 kap. 4 § vallagen (2005:837). När det gäller de kommunala valen regleras rösträttsåldern i 1 kap. 7 § kommunallagen (2017:725) och när det gäller kommunala folkomröstningar i 5 § lagen (1994:692) om kommunala folkomröstningar. Demokratiutredning – Delaktighet och jämlikt inflytande, även kallad , föreslår i sitt betänkande Låt fler forma framtiden! (SOU 2016:5) en försöksverksamhet med sänkt rösträttsålder till vid valen till kommunfullmäktige 2018 och 2022. Enligt förslaget ska försöksverksamheten genomföras i kommuner som ansöker till regeringen om detta, och därefter ska den följas upp och utvärderas. En sänkning av rösträttsåldern till innebär enligt utredningen att genomsnittsåldern för förstagångsväljare blir , jämfört med nuvarande . Det skulle innebära ett incitament för unga att intressera sig för den lokala politiken och därmed motivera fler att vilja ta ett förtroendeuppdrag. Genom att rösträttsåldern infaller då en person fortfarande går i skolan ökar också samhällets möjligheter att påverka ett röstningsbeteende på . ger det skolan ett konkret tillfälle att undervisa om demokratifrågor. En försöksverksamhet med sänkt rösträttsålder är dessutom, anför utredningen, i linje med det nationella målet för ungdomspolitiken som innebär att unga ska ha inflytande över samhällsutvecklingen. Försöksverksamheten ska enbart gälla kommunala val och folkomröstningar, i vilka flera frågor som direkt berör ungas vardag avgörs. När det gäller val till anser utredningen att det är viktigt att rösträtten även fortsättningsvis är knuten till myndighetsåldern. överlämnade sitt betänkande . Betänkandet bereds inom . I betänkande 2015/16:KU13 behandlade utskottet motionsyrkanden om en ändrad rösträttsålder. Utskottet noterade att föreslagit en försöksverksamhet med sänkt rösträttsålder i kommunala val och folkomröstningar, och att det förslaget var under beredning. Yrkanden om att en försöksverksamhet skulle övervägas och om en sänkning på prov av rösträttsåldern till fick därför anses helt eller delvis tillgodosedda när det gäller kommunala val och folkomröstningar. Utskottet ansåg att den fortsatta beredningen av förslag borde avvaktas. I övrigt vidhöll utskottet sin tidigare uppfattning när det gällde 18-årsgränsen för rösträtt. Därefter har utskottet avstyrkt liknande motionsyrkanden med hänvisning till att beredningen av betänkande inte bör föregripas och till att utskottet vidhållit sin tidigare uppfattning om 18-årsgränsen för rösträtt (bet. 2016/17:KU22 och 2017/18:KU35). I betänkande 2018/19:KU25 noterade utskottet att betänkande bereddes inom , och utskottet ansåg liksom tidigare att beredningen inte borde föregripas. Utskottet avstyrkte därför motionsyrkandena om sänkt rösträttsålder till . Utskottet ansåg inte heller att det i övrigt fanns skäl att ta något initiativ när det gäller rösträttsåldern. Företrädare för och reserverade sig. Utskottet avstyrkte motionsyrkanden om förändringar av rösträttsåldern efter förenklad beredning (bet. 2019/20:KU12). Utskottet noterar att förslag om försöksverksamhet med sänkt rösträttsålder fortfarande bereds inom . Liksom tidigare anser utskottet att beredningen inte bör föregripas och finner inte heller i övrigt skäl att ta något initiativ när det gäller rösträttsåldern. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om utlandssvenskar. I motion 2020/21:987 av (M) föreslås att åtgärder ska vidtas för att höja valdeltagandet bland utlandssvenskar (yrkande 1) och att regler och rutiner ses över för att förenkla för utlandssvenskar att delta i svenska val (yrkande 2). Likadana förslag finns i motion 2021/22:3702 av (M) yrkande 1 och 2. och (båda SD) föreslår i motionerna 2020/21:2547 och 2021/22:490 yrkande 4 en möjlighet för svenska medborgare bosatta i utlandet att e-rösta. och (båda SD) föreslår i motionerna 2020/21:2550 och 2021/22:490 yrkande 5 en särskild valkrets för utlandssvenskar. Även m.fl. (SD) föreslår i motionerna 2020/21:3435 yrkande 1 och 2021/22:330 yrkande 1 en särskild valkrets för utlandssvenskar. För varje väljare som inte är folkbokförd här i landet ska, enligt 5 kap. 8 § tredje stycket vallagen, den centrala valmyndigheten upprätta ett utlandsröstkort. Sådana röstkort ska skickas till väljarna senast före valdagen. Ett utlandsröstkort ska innehålla uppgifter om väljarens namn och vilket val som väljaren får delta i, enligt 9 § andra stycket samma kapitel. Enligt 10 § kan väljare som behöver det få dubblettröstkort. Dubblettröstkort tillhandahålls av den centrala valmyndigheten, , en utlandsmyndighet eller kommunen. Den som vill ha ett dubblettröstkort ska lämna uppgift om sitt namn och personnummer. Enligt 5 kap. 2 § vallagen ska svenska medborgare som är folkbokförda här i landet tas upp i röstlängd från den dag folkbokföringen upphörde. Därefter ska de, i sänder, tas med i röstlängden endast om de skriftligen har anmält sin adress hos . Om den centrala valmyndigheten vid val till eller senast dagen före valdagen tar emot en röst från en svensk medborgare som är folkbokförd här i landet och som inte är upptagen i röstlängd, ska myndigheten lägga till väljaren i röstlängden. Rösten ska alltid anses som en anmälan enligt första stycket, även om den tagits emot senare än dagen före valdagen. Enligt 4 kap. 25 § vallagen bestämmer den centrala valmyndigheten, efter samråd med (), hos vilka svenska utlandsmyndigheter det ska finnas röstningslokaler. ska en vallokal som huvudregel vara öppen för röstning mellan kl. 8 och 21, och vid övriga val mellan kl. 8 och 20; det framgår av 4 kap. 21 § vallagen. Det föreskrivs i 22 § samma kapitel om röstningslokaler att varje kommun vid val som gäller hela landet ska se till att det finns lämpliga lokaler som kan användas som röstningslokaler och som i fråga om lokalisering, tillgänglighet och öppethållande ger väljarna goda möjligheter att rösta. Enligt 7 kap. 11 § vallagen får väljare som vistas utomlands eller ombord på ett fartyg i utrikes fart rösta genom brev. Brevröster får, enligt 12 § samma kapitel, göras i ordning tidigast före valdagen. Vid andra val än ordinarie val till och till region- och kommunfullmäktige samt val till får brevröster dock göras i ordning först sedan det har beslutats vilken dag valet ska hållas. Vid ordinarie val till och till region- och kommunfullmäktige samt vid val till får röstmottagningen påbörjas hos en utlandsmyndighet tidigast den före valdagen, enligt 10 kap. 2 § första stycket 2. Vid andra val får röstmottagningen påbörjas hos en utlandsmyndighet tidigast den före valdagen, enligt andra stycket 2 i samma paragraf. Röstmottagningen får pågå hos en utlandsmyndighet så länge att de fönsterkuvert som har gjorts i ordning kan antas vara hos den centrala valmyndigheten senast dagen före valdagen, enligt tredje stycket 2.