bet · H901NU21 · 2022-05-13 00:00:00 — Utskottet delar här regeringens uppfattning att en framgångsrik elektrifiering är avgörande för att nå nettonollutsläpp och även kan minska utsläppen i andra länder genom export av klimatsmarta produkter. Såvitt utskottet kan bedöma finns inga starka invändningar i motionerna mot denna syn på elektrifieringens stora och växande betydelse. Med detta i åtanke kan utskottet konstatera att regeringen presenterade en nationell elektrifieringsstrategi som omfattar ett ambitiöst batteri av åtgärder som ska ligga till grund för det fortsatta arbetet med elektrifieringen. Genom strategin tas ett helhetsgrepp om förutsättningarna i energisektorn för att möjliggöra en omfattande elektrifiering av samhället. Sammantaget anser utskottet att åtgärderna inom strategin kan anses möta de förslag som finns i de här aktuella motionerna. Därmed avstyrker utskottet motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår ett antal motionsyrkanden om att det bör genomföras en översyn av elmarknaden. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående arbete med att förbättra elmarknadens funktion och till att regeringen i sin elektrifieringsstrategi anger att det finns skäl att förutsättningslöst pröva om elmarknadsmodellen är för en omfattande elektrifiering och energiomställning. Jämför reservation 12 (M, SD, KD). I kommittémotion 2021/22:3688 av m.fl. (M) slås det fast att de systemtjänster som kraftproducenterna levererar i allt väsentligt är gratis och att dessa tjänster främst uppkommer i stora anläggningar. Marknaden betalar för energi, men det finns inga incitament att tillhandahålla kvalitet eller effekt. Motionärerna anser att ett elsystem där man betalar för dessa egenskaper skulle bli mer robust. Därför förordar de i yrkande 19 ett tillkännagivande om att utreda en ny marknadsmodell för elmarknaden som säkrar en trygg elförsörjning. Vidare framförs uppfattningen att den elhandlarcentriska modellen bör reformeras och motionärerna pekar på ett antal konkreta förslag om vad som bör förändras. I yrkande 34 begärs ett tillkännagivande i linje med detta. Även i kommittémotion 2021/22:2390 av m.fl. yrkande 30 begärs ett tillkännagivande om en elmarknadsöversyn för ett mer kostnadseffektivt elsystem. Motionärerna påpekar att numera har ett underskott i kraftbalansrapporterna som storstadsregionerna möter en tilltagande elbrist eftersom överföringskapaciteten är otillräcklig. Situationen riskerar att äventyra bostadsprojekt, företagsetableringar och utbyggnaden av elektrifierad kollektivtrafik. En elmarknadsöversyn behöver genomföras för ett mer kostnadseffektivt elsystem, vilket långsiktigt ska bidra till att säkerställa ett robust och leveranssäkert kraftsystem för hushållen och näringslivet. En utvecklad elmarknadsmodell efterfrågas även i kommittémotion 2021/22:4195 av m.fl. (KD). I yrkande 8 begärs ett tillkännagivande om att utveckla elmarknadsmodellen med inriktning på att ta fram en modell som styr bättre mot leveranssäkerhet. En modell som ger betalt för viktiga systemtjänster skulle, enligt motionärerna, bli mer robust. Planerbara kraftslag, som kärnkraft och vattenkraft, skulle då få en specifik ersättning för den viktiga funktion de har i elsystemet. Motionärerna framför också uppfattningen att arbetet med att införa en elhandlarcentrisk modell bör avbrytas eftersom genomförandet är tekniskt svårt, för att det är mycket kostsamt att skapa det system som krävs för att modellen ska fungera och för att det innebär säkerhetsproblem att samla elkunders alla mätvärden på ett och samma ställe. I yrkande 9 föreslår de därför ett tillkännagivande om att regeringen ska avbryta projektet med en elhandlarcentrisk modell och elmarknadshubb. Ett tillkännagivande om en utredning om elmarknadens funktionssätt och om effekterna av avregleringen efterfrågas i motion 2021/22:1298 av (S). Motionären menar att avregleringen har lett till att elnätspriserna har rusat, underhållet försämrats, arbetsplatsolyckorna ökat och anställningstryggheten försvagats. och (båda M) pekar i motion 2021/22:862 på att det kommer allt fler larm om kraftiga obalanser och brister i den svenska elförsörjningen, och rent av hotande elbrist i delar av landet med stora elbehov. Därför föreslår de ett tillkännagivande om en kriskommission för att hantera frågorna om framtida elförsörjning. I denna kommission bör det bl.a. ingå representanter för politiken, energiföretagen, industrin, transportnäringen, näringslivsorganisationer, fackliga organisationer och de svenska kommunerna. I motion 2021/22:2119 av (M) begärs ett tillkännagivande till regeringen om att kartlägga elkrisens konsekvenser. Motionären pekar bl.a. på att elpriserna slår rekord och att larmrapporter om uteblivna företagsetableringar och investeringar duggar tätt, som elektrifieringen av bl.a. transportsektorn och industrins klimatomställning bromsas. Bakgrund och pågående arbete Utvecklingen på den avreglerade elmarknaden Den svenska elmarknaden reformerades 1996. är handel med och produktion av el konkurrensutsatt medan nätverksamheten utgörs av ett stort antal reglerade monopol. Syftet med att konkurrensutsätta produktion av och handel med el är att öka konsumenternas valfrihet och att skapa förutsättningar för ett effektivt användande av produktionsresurserna. Elnätsverksamhet är däremot ett naturligt monopol, vilket innebär att det inte är samhällsekonomiskt effektivt med flera sådana verksamheter inom samma geografiska område. Marknadsmodellen har därefter successivt utvecklats och 1999 avskaffades exempelvis kravet på timmätning för att kunna byta elleverantör. har haft uppdrag att utreda en ny modell för elmarknaden. I rapporten modell för elmarknaden (Ei R2017:05) presenterades förslag till lagändringar för att införa en ny marknadsmodell där en elmarknadshubb utgör navet i informationsutbytet mellan elmarknadens parter. Den nya marknadsmodellen innebär att elhandlaren blir kundens huvudsakliga kontaktpunkt i de flesta ärenden som berör den egna elleveransen. Det innebär också att kundens relation och kommunikation med nätägaren minskar jämfört med dagens situation. I sammanhanget bör också beaktas arbetet med genomförande av det nya på elmarknadsområdet. I detta ingår bl.a. att ett mål för leveranssäkerhet (tillförlitlighetsnorm) ska tas fram. Regeringen har gett i uppdrag att föreslå en tillförlitlighetsnorm (I2019/03365/E). Uppdraget redovisades i form av en rapport till regeringen (Ei R2021:5). fick även nya uppgifter att bedöma och redovisa utvecklingen av leveranssäkerheten (resurstillräckligheten) enligt , vilket framgår av förordningen (2007:1119) med instruktion för . om utvecklingsområden på elmarknaden I regleringsbrevet fick i uppdrag av regeringen att föreslå en genomförandeplan med tidsplan för att förbättra elmarknadens funktion enligt reglerna i EU:s elmarknadsförordning. I rapporten med tidsplan för att förbättra elmarknadens funktion (Ei R2020:09) slår myndigheten inledningsvis fast att de svenska regelverken har anpassats löpande till utvecklingen av de EU-gemensamma reglerna, vilket har bidragit till att i hög utsträckning är en del av EU:s inre marknad för el. I rapporten fokuserar myndigheten på åtgärder som kan förbättra elmarknadens funktion ytterligare. Tre områden som lyfts fram i det avseendet är – behovet av att säkerställa att balansmarknaden fortsätter att utvecklas – behovet av ändamålsenliga styrmedel – behovet av ett fortsatt arbete med efterfrågeflexibilitet. I verksamhetsplan (Ei R2021:12) anges att myndigheten har för avsikt att fortsätta arbetet med de utvecklingsområden för elmarknaden som har identifierats i rapporten som det refereras till ovan. Som har redovisats tidigare i betänkandet presenterade regeringen en nationell strategi för elektrifiering . En av strategins tolv punkter rubriceras Utvecklad elmarknad. Under denna rubrik slår regeringen fast att elmarknaden behöver utvecklas för en fortsatt hög leveranssäkerhet och konkurrenskraftiga elpriser för att möjliggöra elektrifieringen. Vidare konstaterar regeringen att en utvecklad elmarknad även innebär möjligheter för nya aktörer och nya affärsmodeller. En av de åtgärder som regeringen listar i detta sammanhang är att EU:s nya elmarknadsdesign genomförs och efterlevs. Regeringen avser att intensifiera arbetet med att genomföra den nya EU-lagstiftningen på ett sätt som bidrar till en mer effektiv elmarknad som kan stödja en framgångsrik elektrifiering. bör efterlevnaden av befintliga och nya elmarknadsregler säkerställas. Regeringen konstaterar att det nu efter elmarknadsreformen […] finns skäl att förutsättningslöst pröva om elmarknadsmodellen är för en omfattande elektrifiering och energiomställning. Elmarknadens förmåga att leverera tillräcklig effekt behöver säkras även . Nätägarrollen förändras med och frågan är hur den kan se ut . Elmarknadsmodellen kommer även behöva fungera om elsystem utvecklas i riktning mot en mycket hög andel väderberoende elproduktion med låga marginalkostnader. pågår en elområdesöversyn inom ramen för . Utformningen av elområden och en eventuell utveckling mot mer lokal prissättning kan också ha en stor betydelse för elsystemets utveckling och prisutveckling i olika delar av landet. Det är angeläget att inte skapa mer osäkerhet om spelreglerna för investerare i där elsystemet behöver byggas ut kraftfullt. möjligheter att göra större förändringar av elmarknadsmodellen är också begränsade av EU:s nuvarande regelverk på området. Regeringen bedömer därför att uppföljningen av elmarknaden behöver utvecklas för att snabbare kunna identifiera eventuella hinder för dagens elmarknadsmodell att leverera mot framtida behov. Regeringen bedömer vidare i likhet med vad som anges i energiöverenskommelsen, att det är rimligt att föra en bred diskussion om den framtida elmarknadsdesignen. Denna diskussion behöver mot bakgrund av elektrifieringen nu intensifieras. En av åtgärderna (åtgärd 60) inom ramen för elektrifieringsstrategin betecknar regeringen för elmarknadens utveckling. Regeringen konstaterar att det i uppföljningen av samhällets elektrifiering (elektrifieringsstrategins åtgärd 1) ska ingå en kontrollstation i form av en sammanställning av de berörda myndigheternas slutsatser och förslag när det gäller elmarknadens utveckling, inklusive utvecklingen av stödtjänster, nationella och lokala flexibilitetsmarknader och den finansiella elmarknaden. Sammanställningen ska tas fram i en bred och publik dialog med bl.a. berörda aktörer på elmarknaden. Myndigheternas sammanställning ska även användas som underlag för den andra kontrollstationen för energiöverenskommelsen som tidigare är aviserad att genomföras . De myndigheter som berörs av åtgärd 1 ska redogöra för sina gemensamma bedömningar i syfte att följa upp om det finns förutsättningar för elsystemet att utvecklas i takt med de behov som finns. Som åtgärd 61 i elektrifieringsstrategin redovisar regeringen att den har för avsikt att initiera en bred och förutsättningslös diskussion om den framtida elmarknadsmodellen baserat på underlag från myndigheterna med bedömningar av modellens förutsättningar att möjliggöra en kostnadseffektiv och leveranssäker elförsörjning i takt med en kraftfull elektrifiering. Eventuella behov av att utveckla elmarknadsmodellen i en nordisk kontext ska identifieras och i så fall tas vidare genom en utredning. Elmarknadshubben och den elhandlarcentriska modellen överlämnade för kunden () till regeringen med förslag om att en elhandlarcentrisk modell skulle införas på elmarknaden, där elhandlaren blir kundens huvudsakliga kontaktpunkt. Enligt förslaget skulle kunden endast i vissa särskilda fall behöva ha kontakt med nätägaren. Året därpå lämnade inspektionen ett kompletterande förslag om att en central informationshanteringsmodell (elmarknadshubb) skulle införas på elmarknaden. I budgetpropositionen angav regeringen att den hade för avsikt att återkomma med en proposition med förslag till reglering av elmarknadshubben. När elmarknadshubben är i drift återkommer regeringen om och hur reformen med en elhandlarcentrisk modell ska tas vidare (prop. 2020/21:1 utg.omr. 21 s. 34). I regeringens elektrifieringsstrategi anges att en elmarknadshubb ska utvecklas och införas (åtgärd 21). Vidare anges att regeringen avser att tydliggöra förutsättningarna, bl.a. när det gäller sekretess och säkerhet, för att få på plats en elmarknadshubb för informations- och datautbyte på elmarknaden samt säkerställa en säker driftstagning. Enligt uppgift från Infrastrukturdepartementet är arbetet med elmarknadshubben dock ytterligare försenat och någon lagrådsremiss är därför inte att vänta före höstens val. Förslag om att se över den befintliga och/eller att införa en ny elmarknadsmodell fanns i ett antal motionsyrkanden som utskottet behandlade (bet. 2020/21:NU22). Flera av dessa liknade de nu aktuella på detta tema. Utskottet redovisade pågående arbete och avstyrkte motionerna med hänvisning till detta arbete. I ett antal motioner efterfrågas en översyn av den svenska elmarknaden. Här vill utskottet inledningsvis påminna om att har haft i uppdrag av regeringen att föreslå en plan för att förbättra elmarknadens funktion enligt reglerna i EU:s elmarknadsförordning. Inom ramen för det uppdraget har inspektionen bl.a. pekat på vissa åtgärder som kan förbättra elmarknadens funktion ytterligare. Det framgår också av myndighetens verksamhetsplan att arbetet fortsätter med de utvecklingsområden som identifierades i rapporten. Utöver detta vill utskottet också påminna om att en av elektrifieringsstrategins tolv övergripande punkter rubriceras Utvecklad elmarknad. Här slår regeringen fast att elmarknaden behöver utvecklas för en fortsatt hög leveranssäkerhet och konkurrenskraftiga elpriser för att möjliggöra elektrifieringen. Vidare konstaterar regeringen att det finns skäl att förutsättningslöst pröva om elmarknadsmodellen är för en omfattande elektrifiering och energiomställning. Regeringen ser det bl.a. som angeläget att inte skapa mer osäkerhet om spelreglerna för investerare i när elsystemet behöver byggas ut kraftfullt. Utskottet instämmer i uppfattningen att uppföljningen av elmarknaden behöver utvecklas för att snabbare kunna identifiera eventuella hinder för dagens elmarknadsmodell att leverera mot framtida behov, och utskottet välkomnar inställningen att det är rimligt att föra en bred diskussion om den framtida elmarknadsdesignen. Utskottet står också bakom det upplägg som aviseras i elektrifieringsstrategin och som innebär att berörda myndigheter sammanställer sina slutsatser och förslag om elmarknadens utveckling i anslutning till en kontrollstation och att denna sammanställning sedan läggs till grund för en bred och förutsättningslös diskussion om hur den framtida elmarknadsmodellen ska kunna möjliggöra en kostnadseffektiv och leveranssäker elförsörjning i takt med en kraftfull elektrifiering. Eventuella behov av att utveckla elmarknadsmodellen i en nordisk kontext ska identifieras och i så fall tas vidare genom en utredning. Avslutningsvis vill utskottet erinra om att den nordiska elmarknaden i betydande utsträckning är integrerad med övriga och att den regleras på EU-nivå. och de nordiska ländernas möjligheter att göra större unilaterala förändringar av elmarknadsmodellen är därför begränsade. Med det anförda avstyrks samtliga motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet Med hänvisning till att utfallet av den översyn av elområdesindelningen som redan pågår bör avvaktas, avslår motionsyrkanden om att en sådan översyn bör genomföras eller att elområdesindelningen ändras. Jämför reservation 13 (M, SD). Den mesta elen produceras i norra och sedan överförs en del till de södra delarna av landet. Detta konstateras inledningsvis i kommittémotion 2021/22:3688 av m.fl. (M). Elpriset varierar beroende på vilket elprisområde man befinner sig i och är beroende av tillgången till och efterfrågan på el. har framför allt elprisområde 3 och 4 () drabbats av allt högre elpriser. En stor anledning till att det är högre elpriser i är den minskade elproduktionen som ett resultat av nedstängningen av kärnkraftsreaktorerna . Den minskade elproduktionen gör också att det inte går att överföra tillräckligt med el från norra till . Motionärerna anser inte att det är rimligt att ska ta allt ansvar för att regeringen har lagt ned fullt fungerande kärnkraftsreaktorer. Därför anser de i yrkande 4 att bör ges i uppdrag att se över elprisområdena för att minska bördan på befolkningen i . Även i kommittémotion 2021/22:2390 av m.fl. (SD) yrkande 25 efterfrågas en översyn av elområdesindelningen. I motionen framhålls bl.a. att det råder ett strukturellt underskott av produktion sedan nedläggningen av , vilket straffar företag och hushåll i ekonomiskt. blev prisskillnaden än mer påtaglig eftersom spotpriset var nästan tio gånger högre i jämfört med systempriset. I motion 2021/22:3395 av m.fl. (M) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om elområdesindelningen och dess effekter och möjliga lösningar på problemen. I yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör ge i uppdrag att ändra elområdesindelningen genom en sammanslagning till två områden i stället för fyra, i enlighet med de förslag som ursprungligen presenterades. I yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om att ge i uppdrag åt att, så länge det finns fyra elområden i , införa ett system med garanterad minimikapacitet i överföringen mellan elområde 3 och elområde 4 i enlighet med det förslag som en utredning har tagit fram. (M) föreslår i motion 2021/22:3836 ett tillkännagivande om att elprisområdena ska avskaffas. Motionären pekar bl.a. på att de höga elpriserna i drabbar både elkonsumenter och tillväxten i eftersom företag väljer att etablera sig utomlands eller i andra delar av . I motion 2021/22:3651 av (C) framhåller motionären att ny EU-lagstiftning gör det möjligt för att välja mellan ett sammanhållet nationellt elområde eller att reformera interna elområden så att de speglar äkta flaskhalsar i elnätet. Möjligheten till ett sammanhållet nationellt elprisområde bör utredas liksom alternativ som hybridmodeller med elområden för producenter och nationella priser för elkunder (företag och hushåll). Bakgrund och pågående arbete är indelat i fyra elområden (emellanåt även kallade elprisområden). Gränserna har beslutats av och går vid de tre snitt i där stamnätets elöverföringskapacitet är begränsad eller mer vardagligt uttryckt; där det råder flaskhalsar i kraftöverföringssystemet. Elområde 1 omfattar nordligaste , elområde 2 området mellan i norr och i söder, elområde 3 det område som sträcker sig från strax söder om i norr till strax söder om i söder och elområde 4 den återstående delen av . Det nordisk-baltiska området bildar ett sammanhängande marknadsområde och består av olika elområden. I marknadsområdet kan el handlas oberoende av nationsgränser så länge nätens tekniska kapacitet att överföra elen räcker till. När denna kapacitet är nådd uppstår prisområden som påverkar priset i de olika elområdena. Vid överföringsbegränsningar används en metod som innebär att marknaden delas upp, s.k. marknadsdelning. Detta innebär att handelsområdet delas upp i mindre områden inom vilka det inte finns några överföringsbegränsningar. Vilka elområden som håller ihop och tillsammans bildar ett gemensamt prisområde varierar beroende på utbud, efterfrågan och överföringskapacitet. Detta förfarande innebär också att elområden med produktionsöverskott kommer att få lägre priser än elområden med produktionsunderskott när det finns överföringsbegränsningar mellan områdena. Tillgängligheten och produktionen i kärnkraftverken är också en viktig komponent för möjligheten att hålla rätt spänning i kraftsystemet, vilket i sin tur påverkar överföringskapaciteten. För svensk del gäller att det i norra finns ett överskott av elproduktionskapacitet jämfört med efterfrågan på el. I råder det motsatta förhållandet. Det pågår en gemensam översyn av indelningen av elområden i . ansvarar som systemansvarig myndighet för att genomföra översyn. Arbetet styrs av EU:s gemensamma regelverk. har tagit fram ett förslag på en gemensam metod tillsammans med övriga systemansvariga i som lämnades till tillsynsmyndigheterna och kompletterades . I samband med detta lämnade även in förslag på alternativa områden att utreda vidare. Med utgångspunkt från var det finns strukturella överbelastningar i transmissionsnätet har tidigare föreslagit tre alternativa indelningar för utredning, bl.a. ett nytt elområde för och en sammanslagning av de två sydligaste svenska elområdena (SE3 och SE4) samt av de två nordligaste (SE1 och SE2). Slutligt beslut om vilka indelningar som ska analyseras kommer att tas av EU:s övergripande tillsynsmyndighet, Europeiska unionens byrå för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter (). Ett sådant beslut förväntas . Därefter har och de övriga systemansvariga för överföringssystemen på sig att slutföra översynen. angav att om det beslutas om en förändring av elområdena är en rimlig uppskattning att den nya indelningen kommer att kunna vara genomförd tidigast . Utskottet har vid återkommande tillfällen sedan elområdena bildades behandlat motionsyrkanden som på olika sätt gäller dessa områden och hur elområdesindelningen påverkar priserna i olika delar av landet. Vid det senaste tillfället, , noterade utskottet bl.a. att det pågår en utbyggnad av de nord-sydliga överföringsförbindelserna som kan väntas jämna ut prisskillnaderna mellan elområdena (bet. 2020/21:NU22). Därutöver påminde utskottet om att det då – liksom nu – pågick en översyn av elområdesindelningen. Utskottet ansåg inte att det hade framkommit någon anledning att göra någon annan bedömning än den som gjorts , varför motionsyrkandena avstyrktes. Ända sedan elområdesindelningen tillkom har det funnits synpunkter på att den emellanåt leder till att det uppkommer elprisskillnader mellan de norra och de södra delarna av landet. Den något förenklade förklaringen till detta är att huvuddelen av elen produceras i norr (i huvudsak i form av vattenkraft) men konsumeras i söder, som det finns begränsningar i överföringskapaciteten mellan dessa olika delar av landet. Utöver begränsningar i överföringskapaciteten mellan de norra och de södra delarna av landet har en del produktionsresurser tagits ur drift i . Ytterligare faktorer som har pressat priserna uppåt är en kall vinter i kombination med att avvecklar sitt kärnkraftsprogram, vilket har bidragit till att skruva upp efterfrågan på el från andra källor. Därtill har den ryska invasionen av påverkat handelsströmmarna av energi i , vilket också har fått konsekvenser för den svenska elexporten. Med detta sagt kan utskottet konstatera att det är flera olika faktorer som påverkar elpriset. är tanken att de prisskillnader som uppstår ska signalera en knapphet i den efterfrågade resursen där de högre priserna stimulerar fram investeringar i ny produktion och i överföringskapacitet. För att återknyta till elområdena kan utskottet konstatera att det pågår en gemensam översyn av indelningen av elområden i . De systemansvariga myndigheterna i – i – har tagit fram ett förslag på en gemensam metod för att se över elområdesindelningen. lämnade även in förslag på alternativa områden att utreda vidare. De olika förslagen behandlas nu av , som väntas fatta beslut om vilka indelningar som ska analyseras vidare. Därefter har och de övriga systemansvariga för överföringssystemen på sig att slutföra översynen. Utskottet anser att det finns goda skäl för att avvakta utfallet av den pågående översynen innan det finns anledning att uppmana regeringen att vidta åtgärder som tar sikte på att avskaffa eller förändra den gällande elområdesindelningen. Därmed avstyrks motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om sådana s.k. stödtjänster som bl.a. behövs för kraftsystemets funktion.