bet · H901KU9 · 2022-01-21 00:00:00 — Rätt till ledighet för politiska uppdrag på lokal och regional nivå i ett annat land Utskottet föreslår att antar regeringens förslag till lag om rätt till ledighet för politiska uppdrag på lokal och regional nivå inom EES, i och i . Rätten till ledighet ska gälla politiska uppdrag som motsvarar sådana svenska uppdrag som ger rätt till ledighet enligt kommunallagen. Lagen föreslås träda i kraft . I betänkandet finns en reservation (SD). Proposition 2021/22:44 Rätt till ledighet för politiska uppdrag på lokal och regional nivå i ett annat land. Två yrkanden i en följdmotion. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Rätt till ledighet för politiska uppdrag på lokal och regional nivå i ett annat land Rätt till ledighet för politiska uppdrag på lokal och regional nivå i ett annat land (SD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Rätt till ledighet för politiska uppdrag på lokal och regional nivå i ett annat land antar regeringens förslag till lag om rätt till ledighet för politiska uppdrag inom EES, i och i . Därmed bifaller proposition 2021/22:44 och avslår motion 2021/22:4332 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2. Reservation (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (SD), (S), (V), (M), (SD), Skånberg (KD), (L), (SD), (MP), (M), (S) och (C). I propositionen lämnas förslag på en ny lag med bestämmelser om rätt till ledighet från en anställning i för ett politiskt uppdrag på lokal eller regional nivå i en annan stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES), i eller i . Rätten till ledighet ska gälla politiska uppdrag som motsvarar sådana svenska uppdrag som ger rätt till ledighet enligt kommunallagen (2017:725). Den nya lagen föreslås träda i kraft . Ärendets beredning fram till dess att regeringen beslutat propositionen framgår av propositionens avsnitt Ärendet och dess beredning. Regeringens förslag till riksdagsbeslut återges i bilaga 1. Regeringens lagförslag finns i bilaga 2. En motion har väckts med anledning av propositionen. Förslagen i motionen finns i bilaga 1. Rätt till ledighet för politiska uppdrag på lokal och regional nivå i ett annat land Utskottets förslag i korthet antar förslaget till lag om rätt till ledighet för politiska uppdrag på lokal och regional nivå inom EES, i och i . avslår en begäran om avslag på propositionen liksom ett motionsyrkande om ett tillkännagivande om informella överenskommelser inom för sådana uppdrag. Jämför reservationen (SD). Regeringen föreslår att det införs en rätt till ledighet från en anställning i för den som har ett politiskt uppdrag på lokal eller regional nivå i något av vissa andra länder. I propositionen uppmärksammas att gränspendling för arbete förekommer mellan och många andra europeiska länder. Merparten av de som arbetspendlar från till ett annat land pendlar till , eller . Enligt uppgifter från statistikdatabas arbetspendlade ca 29 890 personer från till 2014, och ca 870 personer från till . pendlade enligt Öresundsdatabasen ca 14 050 personer från till och 1 690 personer från till . Tillgänglig statistik tyder på att gränspendlingen varierar . Vidare noterar regeringen att frågan om rätt till ledighet för personer som har ett politiskt uppdrag på lokal eller regional nivå i ett annat nordiskt land än där personen är anställd, inom det nordiska gränshindersamarbetet har uppmärksammats som ett gränshinder som det är angeläget att hitta en lösning på. Enligt och innebär det ett allvarligt gränshinder och en inskränkning av demokratin att en förtroendevald politiker med arbete i ett annat land inte har motsvarande rätt till ledighet som en förtroendevald som har ett arbete i samma land där personen har ett politiskt uppdrag. Den bristande möjligheten till tjänstledighet för politiska uppdrag beskrivs dels som ett hinder för den som vill vara politiskt aktiv i sitt hemland men som arbetar i ett annat land, dels som ett möjligt hinder för de företag som vill anställa en sådan person. Den nuvarande ordningen anses även hämma den demokratiska processen eftersom gränspendlare inte får samma förutsättningar att delta i det politiska arbetet som de personer som bor, arbetar och har förtroendeuppdrag i samma land. Regeringen framhåller att en reglering måste utformas med beaktande av de generella EU-rättsliga reglerna och principerna. Det finns enligt regeringen skäl att anta att en reglering som endast avser ledighet för personer med politiska uppdrag inom inte kan anses förenlig med förbud mot diskriminering av arbetstagare på grund av nationalitet. Genom gäller motsvarande reglering i hela EES-området. Med beaktande av dessa EU-rättsliga principer bör den reglering som föreslås avse alla personer med anställningar i som innehar politiska uppdrag på lokal och regional nivå inom EES-området. Med hänsyn till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och , å andra sidan, om fri rörlighet för personer finns skäl att låta lagförslaget inkludera anställda i med politiska uppdrag i . Slutligen finns motsvarande bestämmelser om fri rörlighet för en viss grupp personer i avtalet om och utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen. För att underlätta tillämpningen av det föreslagna regelverket är det enligt regeringen lämpligt att inkludera samtliga personer med politiska uppdrag i och inte bara de särskilda medborgarna. Rätten till ledighet från en anställning i föreslås således gälla den som har ett politiskt uppdrag på lokal eller regional nivå i en annan stat inom EES, i eller i . Det ska avse uppdrag som motsvarar något av följande uppdrag i som ger rätt till ledighet enligt kommunallagen: – ”förtroendevald ledamot eller ersättare i fullmäktige, nämnd eller fullmäktigeberedning eller revisor, – kommunalråd, borgarråd, regionråd, oppositionsråd eller annat förtroendeuppdrag som fullgörs på heltid eller betydande del av heltid, – förtroendevald ledamot eller ersättare i beslutande församling, beslutande församlings beredning, förbundsstyrelse eller annan nämnd eller revisor i ett kommunalförbund, och – av fullmäktige utsedd styrelseledamot, styrelsesuppleant, lekmannarevisor, motsvarande annan revisor eller suppleant för revisor i ett kommunalt bolag, en stiftelse eller en .” Den föreslagna ledigheten bör enligt regeringen vara likvärdig med rätten till ledighet för förtroendeuppdrag i enligt kommunallagen. Det politiska uppdraget ska enligt förslaget ge rätt till den ledighet från anställningen som behövs för att uppdraget ska kunna fullgöras. Ledigheten ska omfatta tid för möten som är nödvändiga för uppdraget, resor till och från möten och behövlig dygnsvila före eller efter möten. Den nya lagen föreslås träda i kraft . m.fl. (SD) har i kommittémotion 2021/22:4332 yrkat dels avslag på propositionen (yrkande 1), dels ett tillkännagivande om att frågan om tjänstledighet för lokal- och regionalpolitiska uppdrag i andra länder bör lösas genom informella överenskommelser samt inom ramen för det nordiska samarbetet (yrkande 2). De anför bl.a. följande. Legitimiteten bakom rätten till ledighet för politiska uppdrag bygger på att sådana uppdrag är av vikt för just den svenska demokratin och därmed det svenska samhällets funktion. Lokal- och regionalpolitiska uppdrag i andra länder är inte av uppenbar vikt för det svenska folkstyret. Därför kan det som huvudregel inte heller finnas anledning till att utländska politiska uppdrag ska utgöra grund för rätt till ledighet. Emellertid kan det vara befogat att göra avsteg från denna princip, om avsteget är ömsesidigt och leder till att den svenska demokratins funktion förbättras. Det nuvarande förslaget skulle dock enligt motionärerna innebära helt ensidiga svenska liberaliseringar. De sakförhållanden som gett upphov till propositionen, anför motionärerna, är en specifikt nordisk problematik. Motionärerna ställer sig bakom gemensamma nordiska deklaration om förtroendevaldas tjänstledighet. Frågan om rätt till ledighet för enskilda lokalpolitiskt aktiva gränspendlare inom lämpar sig enligt motionärerna bäst för att lösas genom informella överenskommelser mellan de berörda parterna eller inom ramarna för etablerade nordiska samarbetsstrukturer. Utskottet instämmer i regeringens bedömningar. Utskottet föreslår därför att antar förslaget till lag om rätt till ledighet för politiska uppdrag på lokal och regional nivå i ett annat land samt avslår motionen. Rätt till ledighet för politiska uppdrag på lokal och regional nivå i ett annat land (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: a) avslår regeringens förslag, b) ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4332 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2 samt avslår proposition 2021/22:44. Legitimiteten bakom rätten till ledighet för politiska uppdrag bygger på att sådana uppdrag är av vikt för just den svenska demokratin och därmed det svenska samhällets funktion. Lokal- och regionalpolitiska uppdrag i andra länder är enligt vår mening inte av uppenbar vikt för det svenska folkstyret. Därför kan det som huvudregel inte heller finnas anledning att utländska politiska uppdrag ska utgöra grund för rätt till ledighet. Emellertid kan det vara befogat att göra avsteg från denna princip, om avsteget är ömsesidigt och leder till att den svenska demokratins funktion förbättras. Regeringens förslag skulle dock innebära helt ensidiga svenska liberaliseringar. bör därför avslå propositionen. De sakförhållanden som gett upphov till propositionen är, som vi ser det, en specifikt nordisk problematik. Vi ställer oss bakom gemensamma nordiska deklaration om förtroendevaldas tjänstledighet. Frågan om rätt till ledighet för enskilda lokalpolitiskt aktiva gränspendlare inom lämpar sig enligt vår mening bäst för att lösas genom informella överenskommelser mellan de berörda parterna eller inom ramarna för etablerade nordiska samarbetsstrukturer. Detta bör tillkännage för regeringen. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2021/22:44 Rätt till ledighet för politiska uppdrag på lokal och regional nivå i ett annat land: antar regeringens förslag till lag om rätt till ledighet för politiska uppdrag inom EES, i och i . 2021/22:4332 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen avslår propositionen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att frågan om tjänstledighet för lokal- och regionalpolitiska uppdrag i andra länder bör lösas genom informella överenskommelser samt inom ramarna för det nordiska samarbetet och tillkännager detta för regeringen. Jag vill börja med att yrka bifall till reservationen i KU9. Vi har ärendet Rätt till ledighet för politiska uppdrag på lokal och regional nivå i ett annat land på agendan . Demokratin bygger på stora principer, stora principer som tar sig uttryck även i de minsta fallen. I kommunallagen regleras rätten till ledighet för svenska folk- och förtroendevalda. Denna rättighet är en förutsättning för ett inkluderande och jämlikt demokratiskt engagemang. Frågan om ledighet för gränspendlare med lokal- och regionalpolitiska uppdrag inom är ytterst begränsad. Det finns inga exakta uppskattningar i propositionen. Men sannolikt är det endast ett fåtal individer som besväras av nuvarande lagstiftning. Men är det då principiellt fel att hjälpa dessa individer bara för att det rör sig om ett fåtal? Det är det absolut inte, om det görs ömsesidigt. På så vis skulle svenska förtroendevalda som arbetar i till exempel kunna få rätt till ledighet från sina danska arbetsgivare, och deras danska motsvarigheter som arbetar i skulle kunna få samma rätt. Frågan som behandlas i regeringens proposition har beretts av och till . Regeringen tog som bekant fram ett utkast till ett sådant avtal med - departementspromemorian Ds 2018:26 - men valde till slut att inte ställa sig bakom det med hänsyn till . Jag skulle vilja säga att vi här befinner oss i en gråzon mellan konstitutionella och arbetsrättsliga frågor, en gråzon som varken kan eller borde reglera. hållning är klar: Till skillnad från det sätt som regeringen med hänsyn till vill ändra kommunallagen på anser vi att vilka väljer att ge eller inte ge rätt till ledighet för politiska uppdrag är en nationell demokratifråga - inte någonting som faller inom EU:s kompetensområde. Här har vi nått pudelns kärna: Regeringen väljer, helt ensidigt, att ge bulgariska kommunalråd, lekmannarevisorer i och styrelseledamöter i franska kommunala bolag rätt till ledighet från svenska arbetsgivare som man själv skriver att det inte finns något som talar för att en sådan gränspendling förekommer i någon betydande omfattning. Allt detta är en följd av en i grunden obefogad rädsla för . Vi är inte heller övertygade om att de praktiska konsekvenserna av nuvarande förslag är rimliga. Givet alla de olika politiska system som finns inom EES-området, och kommer lagförslaget att medföra onödiga administrativa bördor för svenska arbetsgivare. Det kan även finnas risker för missbruk som skulle kunna behöva ytterligare utredning. Kommunallagens rätt till ledighet för politiska förtroendeuppdrag är främst till för kommunala och regionala fritidspolitiker och är anpassad efter svenska förhållanden. Vi anser att det är svårt att direkt applicera den lagstiftningen på länder utanför , speciellt då regeringens förslag är att ledigheten inte bara ska omfatta tiden för de möten som är nödvändiga för uppdraget utan också resor till och från möten samt behövlig dygnsvila före eller efter möten. Detta är helt rimligt när det till exempel handlar om några timmars deltagande vid det lokala kommunfullmäktige. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Rätt till ledighet för politiska uppdrag på lokal och regional nivå i ett annat land Det är svårt att se varför propositionen inte borde avslås, fru talman. Självklart vore det positivt om frågan om tjänstledighet för lokalpolitiskt aktiva nordiska gränspendlare kunde lösas, men den här propositionen gör ju inte det - åtminstone inte för svensk del. Inte en enda svensk förtroendevald som arbetar i kommer att gynnas av att regeringen får igenom den här lagändringen. När regeringen på sidan 8 i propositionen skriver att dialogen med bör fortsätta erkänner man att man fortfarande inte har löst det mest väsentliga sakpolitiska problem som har legat till grund för hela lagförslaget ända sedan frågan först lyftes . ställer sig helt bakom ett ömsesidigt underlättande för gränspendlande lokal- och regionalpolitiker inom , men inte på det här sättet. Vårt demokratiska samhälle i kommuner och regioner bygger på uppdrag som till stor del utövas av förtroendevalda eller i kombination med förvärvsarbete. Den som tar på sig ett förtroendeuppdrag i samhället förväntas vara påläst, insatt samt aktiv och engagerad på möten och sammankomster. Det kräver tid, kraft och närvaro på en rad möten där frågor bereds och beslutas. Möjligheterna att genomföra uppdraget på ett rimligt sätt är en angelägen fråga att bevaka, och den bereds och beslutas i kommuner och regioner inför varje ny mandatperiod. I framför allt gränsområden mellan länder, där människor kanske jobbar i ett land och bor i ett annat och mer eller mindre rör sig mellan länderna, har problematiken med ersättning för förlorad arbetsförtjänst uppmärksammats som en brist. Olika regelverk har försvårat människors samhällsengagemang. Det är detta betänkande KU9 tar fasta på, och det har även uppmärksammats av inte minst - där jag för övrigt själv ingår - som ett gränshinder. Som betänkandets titel också lyder handlar det om rätten till ledighet för politiska uppdrag på lokal och regional nivå i ett annat land. Jag vill yrka bifall till förslaget i betänkandet. För såväl som har undanröjande av gränshinder som hämmar individers mobilitet eller företags möjligheter att verka över gränserna i våra länder länge varit prioriterade frågor. Det förslag som utskottet nu har tagit ställning till gäller dock inte enbart våra nordiska länder utan berör också EES-länder, och . Som nämndes har detta med konstruktion att göra; det gäller att beakta EU-rättsliga regler och principer och motverka diskriminering. Någon kanske ställer frågan hur många som är berörda av detta beslut. Ja, det kan ju variera , men potentialen är omfattande - enligt den statistik som finns tillgänglig i vårt förslag ser vi att det fanns 29 000 pendlare mellan och och 14 000 pendlare mellan och . Det var ett tusental mellan och och mellan och . Var och en av dessa ska självklart ha möjlighet att på bästa möjliga sätt ta på sig och genomföra politiska uppdrag. I sammanhanget kan framhållas att förslaget bygger på den gemensamma nordiska deklaration om förtroendevaldas tjänstledighet som ställde sig bakom . I deklarationen framhålls att de politiska systemen i de nordiska länderna i stor utsträckning präglas av att de förtroendevalda inte är yrkesverksamma politiker och att de rättsliga systemen har stora likheter när det gäller kommunpolitikers rätt till ledighet för att fullgöra sitt uppdrag. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Rätt till ledighet för politiska uppdrag på lokal och regional nivå i ett annat land Utifrån den diskussion som förs i och även utifrån de synpunkter från de berörda som jag själv möter i mitt hemlän , liksom genom , är det välkommet att gränshinderfrågor som denna undanröjs. I remissrundan har och påtalat att det kan ge upphov till ett visst merarbete och praktiska gränsdragningsproblem för arbetsgivare. Den betydelse för demokratin och för den fria rörligheten inom och inom EES som en sådan rättighet har får dock i enlighet med det underlag vi har i förslaget anses väga tyngre än den eventuella problematik som kan uppstå. I en promemoria som har funnits med i beredningsarbetet föreslås att ingår ett avtal med om gränspendlares rätt till tjänstledighet från arbete för att kunna fullgöra uppdrag på lokal och regional nivå. Det finns dock begränsade möjligheter för att ingå ett sådant avtal, med hänsyn till åtta förbud mot diskriminering, artikel 18 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, och lojalitetsplikten, artikel 4.3 i fördraget om Europeiska unionen. Frågan bör därför lösas på ett annat sätt än genom ett direkt avtal. Dialogen med i denna fråga bör, vilket också betonas i betänkandet, emellertid fortsätta. Varje land har att besluta och diskutera utifrån de förutsättningar som råder i respektive land. Genom att bifalla förslaget här i riksdag tar vi ändå ett steg på vägen för att nå fram i en fråga som har hämmat möjligheterna till samhällsdeltagande för framför allt gränspendlare. Det bidrar till ökad delaktighet och är av godo för såväl gränsöverskridande samarbeten som de samarbeten vårt land ingår i. Det främjar också det demokratiska arbete som behöver utföras av förtroendevalda . Jag tror att vi med detta beslut tar ett steg framåt för att det ska bli verklighet även i , och andra länder som har nämnts i detta sammanhang. Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i betänkandet. Eftersom de två föregående talarna på ett intressant och mångsidigt sätt har belyst den här frågan ska jag begränsa mig till att klargöra att vi moderater står bakom det betänkande som ligger på kammarens bord . Vi konstaterar att det är viktigt i en värld där vi reser mer och mer över gränser. Vi hoppas att när pandemin ebbat ut kunna uppnå ett nytt normalläge där utbyte mellan länder fortsätter att utvecklas. Kanske framför allt inom vårt nordiska samarbete är det här ett korrekt steg på vägen. Ömsesidighet är såklart viktigt. Men sammantaget menar vi att det finns tillräckliga skäl för att ska välja att vidta åtgärden för att riva gränshinder. Om det skulle innebära att ett kommunalråd från ett land som inte är nordiskt skulle kunna få ledighet för sitt lokala förtroendeuppdrag hemmavid kan man väl säga att det är ett pris som är värt att betala. Frågan är om det ens ska betraktas som ett pris att betala. Rätt till ledighet för politiska uppdrag på lokal och regional nivå i ett annat land Vi har ett intresse av att länder runt omkring oss också har en fungerande lokal och regional demokratisk process. I förlängningen kan man även gentemot andra länder driva förhoppningen att svenskar ska få samma möjligheter i retur. Men demokrati är inte alltid ett nollsummespel. Demokrati måste man ibland prioritera även om man inte alltid själv står som den huvudsakliga vinnaren. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 9.) Tryck- och yttrandefrihet, massmediefrågor