bet · H901TU15 · 2022-05-12 00:00:00 — Regeringen bedömer att arbetstagarorganisationerna har möjlighet att få tillgång till uppgifter från utstationeringsdeklarationer och annan information som en arbetsgivare lämnar via det offentliga gränssnitt som är anslutet till informationssystemet för den inre marknaden (). Regeringen föreslår att bestämmelserna om långvarig utstationering i utstationeringslagen ska gälla för samtliga utstationerade förare. Om transportföretaget är förarens arbetsgivare, ska dock – utstationeringen anses upphöra när föraren vid utförandet av en internationell transport lämnar – utstationeringstiden inte slås samman med den tid under vilken föraren, eller en annan förare som han eller hon ersätter, har varit utstationerad för att utföra transporter. Vissa bestämmelser som genomför ändringsdirektivet Regeringen föreslår att bestämmelserna i utstationeringslagen om utökat skydd för utstationerade uthyrda arbetstagare och vid långvarig utstationering ska börja tillämpas även på vägtransportområdet. Detsamma gäller bestämmelserna i lagen om att utstationerade arbetstagare har rätt till ytterligare arbets- och anställningsvillkor såvitt avser lön, ersättning för utlägg för resa, kost och logi samt villkor om inkvartering. Regeringen föreslår att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter om register över arbetstid. När det gäller konsekvenser för företag bedömer regeringen att förslagen förväntas bidra till tydligare regler för alla berörda intressenter och leda till en rättvisare konkurrens, vilket förbättrar de svenska transportföretagens konkurrensförhållanden. Regeringen bedömer även att förslagen kan leda till att transportköparnas kostnader ökar vid enskilda transporter. När det gäller konsekvenser för förare bedömer regeringen att förslagen bidrar till högre lönenivåer och bättre sociala villkor. När det gäller konsekvenser för myndigheter bedömer regeringen att om utstationeringsdeklarationer regelmässigt kontrolleras i samband med vägkontroller, kommer det att innebära en utökad resursåtgång hos berörda myndigheter. Även i övrigt kommer nya uppgifter att kräva viss utökad resursåtgång hos berörda myndigheter. Tillkommande kostnader för de uppgifter som ska utföras kan enligt regeringen hanteras inom respektive myndighets befintliga anslag. Regeringen bedömer i övrigt att förslagen i någon mån kan leda till ökade skatteintäkter och intäkter i form av sanktionsavgifter till staten. Regeringen bedömer även att järnvägstransporternas konkurrenskraft ökar i relation till transporter av utlandsetablerade transportföretag, vilket kan leda till en viss överflyttning från vägtransporter till järnvägstransporter. Förslagens förenlighet med och internationella åtaganden Regeringen bedömer att förslagen säkerställer att svenska regler överensstämmer med rättsakterna i mobilitetspaketet. Även i övrigt bedömer regeringen att förslagen är förenliga med . Förslagen bedöms av regeringen inte påverka internationella åtaganden i övrigt. Regeringen föreslår att ändringarna i lagen om utstationering av arbetstagare i huvudsak ska träda i kraft . Kravet att ett fordon ska vara utrustat med en smart färdskrivare version 2 för att en arbetstagare inte ska anses vara utstationerad i samband med vissa transporter ska träda i kraft . Bestämmelserna om undantag från utstationering och om särskilda bestämmelser om anmälan och kontroll av utstationering av förare ska inte tillämpas på arbete som har påbörjats före ikraftträdandet. Enligt regeringens förslag ska övriga lagändringar träda i kraft . Äldre bestämmelser i yrkestrafiklagen om krav på etablering, gott anseende och ekonomiska resurser ska fortfarande gälla vid prövning i domstol av beslut som har meddelats före ikraftträdandet. I propositionen föreslår regeringen lagändringar på yrkestrafikområdet som syftar till att genomföra och komplettera det s.k. mobilitetspaketet. Detta paket innehåller ett direktiv med särskilda regler för utstationering av förare i vägtransportsektorn och ändringar i EU:s förordning om villkor som ska uppfyllas av den som bedriver yrkesmässig trafik. Regeringens förslag innebär ändringar i lagen om utstationering av arbetstagare, lagen om trängselskatt, lagen om arbetstid vid visst vägtransportarbete, yrkestrafiklagen, taxitrafiklagen och vägtrafikdatalagen. Av avsnitt 6.11 i regeringens proposition framgår att bestämmelserna i utstationeringslagen om utökat skydd för utstationerade uthyrda arbetstagare och vid långvarig utstationering ska börja tillämpas även på vägtransportområdet. Detta innebär att vissa befintliga övergångsbestämmelser i utstationeringslagen som infördes i avvaktan på att direktivet om utstationering av förare skulle träda i kraft behöver upphävas. En motsvarande övergångsbestämmelse finns dock även i lagen (2012:854) om uthyrning av arbetstagare, och under ärendets beredning har det uppdagats att regeringens förslag saknar ett förtydligande om att även denna övergångsbestämmelse behöver upphävas. Utskottet föreslår därför en lag om ändring i lagen om uthyrning av arbetstagare som innebär att den övergångsbestämmelse som gäller och som innebär att vissa paragrafer i lagen om uthyrning av arbetstagare inte ska tillämpas på vägtransportsektorn ska upphöra att gälla. Utskottet välkomnar sammanfattningsvis de nya regler som föreslås i regeringens proposition eftersom de syftar till att stärka kontrollen av transportföretagen och göra det svårare att utnyttja utländska yrkesförare. Utskottet anser att regeringens lagförslag är väl avvägda och föreslår mot denna bakgrund att antar dessa tillsammans med den ändring i lagen om uthyrning av arbetstagare som utskottet föreslår i bilaga 3. Vissa frågor om förutsättningarna för att bedriva yrkesmässig trafik och utstationering Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om vissa förutsättningar för att bedriva yrkesmässig trafik och utstationering. Utskottet konstaterar att de förslag som regeringen lämnar i propositionen Genomförande av mobilitetspaketet är väl avvägda. Utskottet hänvisar även till att Transportstyrelsen har fått i uppdrag av regeringen att fram till analysera och föreslå vilka ytterligare krav som bör ställas på ett företag som bedriver eller har för avsikt att bedriva yrkesmässig trafik i när det gäller krav på etablering. Jämför reservation 1 (V) och 2 (KD). Regeringen överlämnade propositionen Genomförande av mobilitetspaketet (prop. 2021/22:166) till , se föregående avsnitt. I propositionen föreslås lagändringar på yrkestrafikområdet som syftar till att genomföra och komplettera det s.k. mobilitetspaketet som innehåller ett direktiv med särskilda regler för utstationering av förare i vägtransportsektorn och ändringar i EU:s förordning om villkor som ska uppfyllas av den som bedriver yrkesmässig trafik. Anpassning av reglerna om tillstånd I proposition 2021/22:166 Genomförande av mobilitetspaketet lämnas bl.a. förslag om anpassningar av reglerna om tillstånd. Av propositionen framgår att , och har framhållit vikten av att villkor utöver de som framgår av trafiktillståndsförordningen ställs på ett företags etablering, t.ex. ett krav på ett anpassat antal parkerings-platser. När det gäller frågan om huruvida ytterligare villkor knutna till etableringskravet ska införas pekar regeringen på promemorian Genom-förande av mobilitetspaketet som har tagits fram inom Infrastruktur-departementet och vad som i denna framhålls om att ett stort antal åkerier och bussföretag i är enmansföretag och att ytterligare krav riskerar att drabba de små företagen negativt. Regeringen konstaterar vidare i likhet med , och att sådana ytterligare krav som enligt trafiktillståndsförordningen får ställas ska vara i proportion till storleken på företagens verksamhet. Något beredningsunderlag för att nu införa ytterligare krav på etablering finns inte, men regeringen anser att det finns skäl att se över om sådana krav bör ställas. Särskilda bestämmelser om skyldigheter vid utstationering av förare I proposition 2021/22:166 Genomförande av mobilitetspaketet lämnas bl.a. förslag om kontroll av utstationering. Av propositionen framgår att , och motsatt sig att 45 § utstationeringslagen ska upphöra att gälla i något utstationeringsfall. Regeringen pekar på att det i denna paragraf finns krav på att en arbetsgivare på begäran av en svensk arbetstagarorganisation ska utse en företrädare som har behörighet att för arbetsgivarens räkning förhandla om och sluta kollektivavtal. Direktivet om utstationering av förare nämner dock inte detta särskilt i fråga om förare som utstationeras i tjänsteavtalsfallet, och 45 § bör därför inte gälla i dessa fall. Kravet på att en utstationeringsdeklaration ska innehålla kontaktuppgifter till arbetsgivare och transportföretag bör enligt regeringen åtminstone delvis kunna kompensera för detta. Om antalet deklarerade utstationeringar blir större tack vare de regler som föreslås, kommer enligt regeringen ändå arbetstagarorganisationernas förutsättningar att komma i kontakt med berörda arbetsgivare sammantaget att bli bättre. Skyldighet att lämna en utstationeringsdeklaration I proposition 2021/22:166 Genomförande av mobilitetspaketet lämnas bl.a. förslag om skyldighet att lämna en utstationeringsdeklaration. Av propositionen framgår att , och förordar att skyldigheten att lämna en utstationeringsdekaration ska gälla i alla utstationeringssituationer, oavsett om de huvudförslag eller alternativa förslag som lämnas i Infrastrukturdepartementets promemoria Genomförande av mobilitetspaketet genomförs. Regeringen pekar i propositionen på att medlemsstaterna enligt direktivet om utstationering av förare får införa en skyldighet för vägtransportföretag att lämna en utstationeringsdeklaration till de nationella behöriga myndigheterna i en medlemsstat till vilken föraren är utstationerad senast vid utstationeringens början. Ett krav på att lämna en utstationeringsdeklaration kommer huvudsakligen att fylla samma syften som den befintliga ordningen med krav på anmälan om utstationering. Enligt regeringen bör det därför införas en sådan skyldighet som bör gälla oavsett vilken utstationeringssituation som råder. Det innebär enligt regeringen att kravet bör gälla även för arbetsgivare som utstationerar förare till ett utländskt transportföretag inom en koncern eller genom uthyrning. Regeringen konstaterar att skyldigheten att lämna en utstationeringsdeklaration med andra ord bör gälla för samtliga arbetsgivare som utstationerar en förare till för att utföra en transport åt ett transportföretag som är etablerat i utlandet. Skyldigheten att lämna en utstationeringsdeklaration bör enligt regeringen alltså gälla även om arbetsgivaren är ett annat företag än transportföretaget, och den föreslagna lydelsen bör därför utformas med hänsyn till detta. Skyldighet att lämna dokumentation efter en utstationering I proposition 2021/22:166 Genomförande av mobilitetspaketet lämnas bl.a. förslag om att en arbetsgivare som ska lämna en utstationeringsdeklaration efter utstationeringsperioden på begäran av ska lämna in kopior av anställningsavtal, lönespecifikationer, tidrapporter och intyg över gjorda löneutbetalningar samt bevis om utförda transporter och färdskrivardata. Av propositionen framgår att , och efterlyser en reglering av utstationeringsperiodens upphörande eller tidigarelagd dokumentationsskyldighet. Dessa har pekat på att eftersom dokumentationen kan krävas först efter periodens slut kan det gå mycket innan de kan begäras, vilket motverkar regelns syfte. Regeringen konstaterar i propositionen att direktivet om utstationering av förare saknar sådana regler om tidigarelagd dokumentationsskyldighet. Arbetsmarknadens parters tillgång till uppgifter I proposition 2021/22:166 Genomförande av mobilitetspaketet gör regeringen bl.a. bedömningen att arbetstagarorganisationerna har möjlighet att få tillgång till uppgifter från utstationeringsdeklarationer och annan information som en arbetsgivare lämnar via det offentliga gränssnitt som är anslutet till informationssystemet för den inre marknaden (). Regeringen pekar på att en medlemsstat under vissa förhållanden får tillåta att den behöriga myndigheten tillhandahåller nationella arbetsmarknadsparter relevant information som finns i i den utsträckning som är nödvändig för att kontrollera efterlevnaden av reglerna om utstationering, i enlighet med nationell rätt och praxis. För att arbetsmarknadens parter ska kunna fylla sin roll på den svenska arbetsmarknaden är det enligt regeringen viktigt att de får tillgång till sådan information som krävs för att bedöma om villkor i kollektivavtal följs. Detta innebär att arbetstagarorganisationerna kan behöva tillgång till de uppgifter om en utstationering som har lämnats in till . Mot den bakgrunden behöver det enligt regeringen göras en analys av om det finns något hinder för myndigheten att lämna ut uppgifterna. De aktuella uppgifterna omfattas inte av sekretess enligt 30 kap. 23 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Däremot kan sekretess gälla hos en statlig myndighet i verksamhet som avses i den paragrafen för en sådan uppgift om en enskilds ekonomiska eller personliga förhållanden som myndigheten förfogar över på grund av ett internationellt avtal (30 kap. 24 § offentlighets- och sekretesslagen). I begreppet avtal ingår exempelvis förordningar och direktiv som utfärdats av EU:s institutioner. Regeringen pekar på att för att paragrafen ska vara tillämplig krävs att avtalet eller rättsakten innehåller en klausul om att uppgiften inte får lämnas vidare i det aktuella fallet. Straffansvar för beställare av transport När det gäller undersökningsplikten lyfter regeringen i proposition 2021/22:166 Genomförande av mobilitetspaketet frågan om det är rimligt att kräva av en beställare att han eller hon ska kunna avgöra om den transport som beställs kan antas innefatta en utstationeringssituation. Gränsdragningen mellan de förare som ska och inte ska undantas från utstationering i vissa situationer kommer enligt regeringen att vara komplicerad. Enligt regeringen bör en undersökningsplikt av det skälet inskränkas till beställningar av sådana inrikestransporter som är utförda av utlandsetablerade transportföretag där det ska anses vara fråga om utstationering. På så sätt kommer det enligt regeringen att vara förhållandevis enkelt för den beställare som ingår avtalet med transportföretaget att veta eller åtminstone ha starka skäl att misstänka att det kommer att vara fråga om en utstationeringssituation. När det gäller ansvar bör detta enligt regeringen vara straffrättsligt och träffa den som yrkesmässigt har beställt en transport. Regeringen noterar i propositionen att bl.a. förordar en sanktionsavgift i stället för ett straffrättsligt ansvar. Regeringen konstaterar att beställaransvar finns i yrkestrafiklagen, taxitrafiklagen och förordningen om internationella vägtransporter inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) och att frågan om s.k. sanktionsväxling för beställaransvar på yrkestrafikområdet har utretts i utredningen på väg (SOU 2021:31). Regeringen pekar på utredningens slutsats att en sanktionsväxling inte är lämplig och att utredningen framförde olika skäl till detta, bl.a. svårigheter med att verkställa sanktionsavgifter i andra länder och att beställaren inte finns med vid kontrollen vid vägkanten och därför inte kan påföras förskott. Regeringen framhåller att dessa skäl även gäller i detta sammanhang. Av de skäl som utredningen framför bör därför ett straffrättsligt ansvar gälla vid överträdelser av bestämmelserna även i detta sammanhang. Regeringen anser mot denna bakgrund att samma straffsats som gäller enligt yrkestrafiklagen får anses vara lämplig även i nu aktuella fall och att detta innebär att den som döms till ansvar bör dömas till böter eller fängelse i högst . Regeringen konstaterar vidare att i likhet med beställaransvaren på yrkestrafikområdet bör enbart den som yrkesmässigt för egen eller någon annans räkning har beställt en transport omfattas av ansvaret. m.fl. (V) framför i kommittémotion 2021/22:4518 yrkande 1 att regeringen bör återkomma med ett förslag om krav på ett anpassat antal parkeringsplatser. Enligt motionärerna skulle ett sådant krav vara ett effektivt sätt att kontrollera att det rör sig om verklig etablering och bidra till att motverka osund konkurrens inom transportsektorn. Motionärerna framför i yrkande 6 att regeringen bör återkomma med ett förslag om att ett krav på korrekt adress till det fasta driftsstället införs på trafiktillstånden. Motionärerna anser vidare i yrkande 2 att regeringen bör återkomma med förslag om att bestämmelsen om behörig företrädare i 45 § utstationerings-lagen även ska gälla i utlandsetablerade transportföretag. Motionärerna pekar på att det i denna paragraf finns krav på att en arbetsgivare på begäran av en svensk arbetstagarorganisation ska utse en företrädare som har behörighet att för arbetsgivarens räkning förhandla om och sluta kollektivavtal, vilket är en förutsättning för att säkra rimliga löner och villkor enligt den svenska kollektivavtalsmodellen. Motionärerna framför i yrkande 3 att regeringen bör återkomma med ett förslag om att skyldigheten att lämna en utstationerings-deklaration ska gälla i alla utstationeringssituationer, oberoende av etableringsland för tjänstemottagaren. Motionärerna pekar på att det i 45 a § utstationeringslagen görs en distinktion om att den som är etablerad i utlandet ska lämna en utstationeringsdeklaration men att alla utstationeringsfall, oberoende av etableringsland, bör omfattas av regleringen för att underlätta lagefterlevnad och kontroll. Motionärerna pekar i yrkande 4 på att regeringen bör återkomma med ett förslag som innebär att begreppet ”utstationeringsperiod” definieras och begränsas samt att en utstationeringsdeklaration ska kunna omfatta flera utstationeringsperioder. Eftersom dokumentationen kan krävas först efter periodens slut kan det enligt motionärerna gå mycket innan de kan begäras, vilket är någon som motverkar regelns syfte. Motionärerna påtalar vidare i yrkande 5 att regeringen bör återkomma med förslag som förtydligar att arbetstagarorganisationerna har rätt att få tillgång till uppgifter från utstationeringsdeklarationer och annan information som en arbetsgivare lämnar via det offentliga gränssnitt som är anslutet till . Motionärerna pekar på att det är arbetstagarorganisationerna som kontrollerar de utstationerade förarnas löner och villkor. För att kunna utföra denna uppgift och därigenom värna svenska kollektivavtal, motverka osund konkurrens och förhindra att utländska förare utnyttjas måste fackförbunden enligt motionärerna ha tillgång till uppgifter från utstationeringsdeklarationer och annan information som arbetsgivare lämnar till . m.fl. (KD framför i kommittémotion 2021/22:4573 att straffansvaret för beställaren inte bör bli mer långtgående än för företaget som utför transporten samt att möjligheterna att leva upp till beställaransvaret och polisens möjlighet att kontrollera chauffören måste stärkas. Motionärerna framhåller att effektiviteten och rättssäkerheten gynnas av att samla sanktioner på så få myndigheter som möjligt. De anser vidare att regeringen bör återkomma med ett förslag som bättre överensstämmer med allmän rättsuppfattning när det gäller påföljderna vid en otillåtet utförd transport. Regeringen gav Transportstyrelsen i uppdrag att analysera och föreslå vilka ytterligare krav som bör ställas på ett företag som bedriver eller har för avsikt att bedriva yrkesmässig trafik i när det gäller krav på etablering. I analysen ska det ingå en kartläggning av svenska transportföretags verksamhet i relation till det krav på etablering som anges i artikel 5 i och rådets förordning (EG) nr 1071/2009 av om gemensamma regler beträffande de villkor som ska uppfyllas av personer som bedriver yrkesmässig trafik och om upphävande av rådets direktiv /26/EG. Transportstyrelsen ska även göra en internationell utblick om vilka krav på etablering som har införts i andra av EU:s medlemsstater. Utgångspunkten i analysen ska vara att främja konkurrens på likartade villkor och goda arbetsvillkor för förare genom motverkandet av brevlådeföretag. I analysen ska Transportstyrelsen också beakta och redovisa reglernas påverkan på företagens tillväxt, konkurrenskraft samt innovations- och omställningsförmåga. Uppdraget ska redovisas till . Regeringen beslutade om att ett beslut om tillstånd att bedriva yrkesmässig trafik ska innehålla adress till företagets driftscentrum. Ändringen i 2 kap. 4 § yrkestrafikförordningen började gälla . Utskottet kan inledningsvis konstatera att det har väckts tre följdmotioner med anledning av regeringens proposition 2021/22:166 Genomförande av mobilitetspaketet. När det gäller de motionsförslag som lämnats med anledning av regeringens förslag till lagändringar i fråga om anpassningar av reglerna om tillstånd, särskilda bestämmelser om skyldighet vid utstationering av förare, skyldighet att lämna en utstationeringsdeklaration, skyldighet att lämna dokumentation efter en utstationering, arbetsmarknadens parters tillgång till uppgifter och straffansvar för beställare av transport anser utskottet att regeringens förslag är väl avvägda. Utskottet påminner även om att regeringen beslutat om att fr.o.m. införa ändringar i yrkestrafikförordningen om adress till företagets driftscentrum. Utskottet ser också positivt på regeringens uppdrag till Transportstyrelsen att till analysera och föreslå vilka ytterligare krav som bör ställas på ett företag som bedriver eller har för avsikt att bedriva yrkesmässig trafik i när det gäller krav på etablering. Utskottet finner mot denna bakgrund inte skäl att ta något initiativ på området och avstyrker därmed motionerna 2021/22:4518 (V) yrkandena 1–6 och 2021/22:4573 (KD). Reglering och kontroll av åkerinäringen Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som rör regleringen av åkerinäringen inom EU samt kontroller och tillsyn av åkerinäringen. Utskottet hänvisar bl.a. till att den reglering som ligger till grund för att det ska råda konkurrens på lika villkor vid gränsöverskridande transporter fastställs på EU-nivå och att det genomförts översyner som ligger till grund för åtgärder inom området. Utskottet framhåller även att en förutsättning för att upprätthålla såväl en hög trafiksäkerhet bland de tunga godstransporterna på väg som konkurrens på lika villkor är att ansvariga myndigheter bedriver en väl fungerande tillsynsverksamhet och att det genomförs effektiva kontroller ute på vägarna. Jämför reservation 3 (M), 4 (SD), 5 (C), 6 (V), 7 (KD) och 8 (L). m.fl. (M) efterfrågar i kommittémotion 2021/22:3757 yrkande 20 att införandet av krav på gps () vid in och utfart från tidigareläggs. Enligt motionärerna ska myndigheterna med smarta färdskrivare snabbt och smidigt kunna följa upp kör- och vilotider, gränspassager och cabotageperioder. m.fl. (SD) pekar i kommittémotion 2021/22:2391 yrkande 12 på behovet av förändrade regler samt krafttag mot fusk vid cabotagetransporter. Motionärerna anser att utländska lastbilar ska registreras vid ankomst till gränser för att polisen ska få en möjlighet att kontrollera om det rör sig om en laglig cabotagetransport eller en olaglig inrikestransport vid en senare kontroll längs de svenska vägarna. m.fl. (SD) efterfrågar i kommittémotion 2021/22:2968 yrkande 3 en straffskärpning i fråga om cabotage vid yrkesmässig trafik. Enligt motionärerna lämnar en stor mängd lastbilar aldrig utan bedriver kontinuerligt olaglig inrikestrafik, vilket snedvrider konkurrensen mot svenska åkerier. Motionärerna framför i yrkande 5 att det bör införas ett gemensamt EU-register för kontroll av yrkesbehörigheter och fordons-uppgifter.