bet · H901MJU18 · 2022-03-22 00:00:00 — Skogforsk och SLU arbetar med forskning för att ta fram askmaterial med hög motståndskraft mot askskottsjukan. Det pågår även arbete på nordisk nivå med forskning om asken. När det gäller almsjukan konstaterar utskottet vidare att och beslutat att de ska fortsätta arbeta för att bekämpa almsjukan på . Enligt utskottet är det i denna del angeläget att de arbetssätt och metoder som tas fram vid bekämpningen av almsjukan på tas till vara och sprids till andra delar av landet där almsjukan finns. Enligt utskottets sammantagna bedömning är dock de åtgärder som vidtagits inte tillräckliga för att rädda almen och asken i . Utskottet anser mot denna bakgrund att regeringen ska ge lämplig myndighet eller forskningsinstitut, t.ex. Skogforsk, i uppdrag att ta fram och genomföra ett växtförädlingsprojekt för resistens mot almsjukan respektive askskottsjukan, vilket tillsammans med kompletterande åtgärder kan rädda trädslagen i . Genom att satsa på förädling och olika konkreta kompletterande åtgärder kan stora naturvärden räddas till en relativt låg kostnad. Detta bör ges regeringen till känna. beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 2020/21:260). Vid debatten av interpellation 2020/21:805 Ett projekt för att rädda ask och alm anförde dåvarande näringsminister följande: Tillkännagivandet kom in , och det bereds, precis som jag sa i mitt första anförande, på . Låt mig vara väldigt tydlig med - och jag tror också att väl känner till detta - att med den förvaltningsmodell som vi har i vårt land är det inte regeringen som startar projekt. Det är väldigt få projekt som regeringar, oavsett färg, startar. Vårt svenska regeringskansli är i ett internationellt perspektiv relativt litet. Till sitt förfogande har man i stället stora myndigheter, expertis och forskningsinstitutioner, inte minst universitet och i det här fallet dessutom SLU. Parallellt med att vi bereder det här tillkännagivandet är det klart att det också pågår arbete, och det tror jag att väl känner till. Låt mig nämna några exempel som inte bara handlar om ask och alm. Det pågår ju tyvärr väldigt mycket som oroar när det gäller skogsskador av olika slag och som i det här fallet hotar att slå ut hela populationer. Vi har Skogforsk som vi bidrar med resurser till tillsammans med branschen. I det senaste ramprogrammet, som sträcker sig , bidrar vi med via forskningen för att lära oss mer om orsakerna men också om vilka åtgärder som vi behöver vidta för att både kunna förebygga och åtgärda när skador eller parasitangrepp av olika slag uppstår. Det andra, som vi ganska har inrättat, är det skogsskadecentrum som har inrättats vid . SLU har fått för det här ändamålet, och det är naturligtvis av flera olika orsaker, men just detta är ett av de skäl som finns. Vi behöver lära oss mer och ta fram fler metoder för att stävja problemen. Jag ska i ärlighetens namn säga, med ganska stor ödmjukhet, , att ofta är det så att om saker och ting är väldigt enkla brukar de genomföras ganska snabbt. Men jag tror tyvärr att en del av de utmaningar vi har när det gäller både ask och alm och granbarkborre eller vad det nu kan vara inte är så enkla som det låter, och därför behöver man inte bara ett projekt. kan man också behöva öka resurserna till forskningen, som vi har gjort, men också från ett flertal myndigheter och forskningsinstitutioner ta fram nya metoder, för verkligheten är som bekant inte, och inte i det här fallet heller, särskilt statisk. Klimatförändringar och annat gör att vi ständigt kommer att behöva dras med nya utmaningar, oavsett om det är nya parasiter som tar sig in och som vi inte har haft i vår fauna eller att vädret i sig förändrar saker och ting och gör att vi måste förändra våra metoder. När det gäller själva tillkännagivandet tar vi det självklart på fullaste allvar. Ja, vi jobbar med det, och när vi är klara med beredningen i kommer vi naturligtvis att svara , som alltid gör. Därutöver genomför vi som sagt ett arbete när det gäller just skogsskador och parasiter med mera. Det arbetet kommer att fortgå. Jag ser framför mig - tyvärr, ska jag säga, - att arbetet med det kommer att behöva betydligt mer resurser de kommande decennierna än vad vi har varit vana vid. Enligt Formas regleringsbrev ska de sammanställa pågående svensk forskning om almsjuka och askskottsjuka samt forsknings- och utvecklingsprojekt kring motståndskraftigt växt- och plantmaterial. Uppdraget ska genomföras i samverkan med berörda myndigheter och redovisas till . är utsedd av regeringen att ansvara för den officiella statistiken inom statistikområdena produktion i skogsbruket, sysselsättning i skogsbruket samt miljö och sociala frågor i skogsbruket. Officiell statistik finns för allmän information, utredningsverksamhet och forskning. Den är objektiv och allmänt tillgänglig. har officiell statistik inom följande områden: – Biotopskydd och naturvårdsavtal på skogsmark – Fastighets- och ägarstruktur – Frivilliga avsättningar och certifierade arealer – Kostnader i det storskaliga skogsbruket – av barrsågtimmer, massaved och flis – Miljöhänsyn vid föryngringsavverkning – Sysselsättning i skogsbruket – Åtgärder i skogsbruket. Som statistikansvarig myndighet har bl.a. ansvar för att statistiken är objektiv och kvalitetsdeklarerad, att publicera statistiken enligt publiceringsplan och att tillgängliggöra statistiken. publicerar sin officiella statistik i publikationen Statistiska meddelanden (). Dessa innehåller tabeller, figurer och beskrivande texter. Statistik finns även i statistiska databas. har ett användarråd för att diskutera frågor som rör den skogliga statistiken. Rådet träffas , en gång och en gång . I rådet ingår följande myndigheter och organisationer: – Skogsentreprenörerna () SCB har ett råd för den officiella statistiken som består av representanter från de statistikansvariga myndigheterna. Enligt riktlinjer fastställda av rådet bör den statistikansvariga myndigheten anpassa statistikens innehåll och omfattning till samhällsutvecklingen och basera denna anpassning på omvärldsbevakning inklusive dialog med användarna t.ex. i användarråd och i andra forum, direkt med enskilda användare och i systematiska användarstudier. har tidigare publicerat statistik i Skogsstatistisk årsbok och i föregångaren Det enskilda skogsbruket. Den sista skogsstatistiska årsboken publicerades . finns tillgängliga på webbplats. Enligt information från var anledningen till att man slutade publicera Skogsstatistisk årsbok att myndigheten ville byta fokus och göra mer av de undersökningar, den datainsamling och de bearbetningar som gör, i stället för att lägga ned tid på att sammanställa och paketera redan befintlig statistik i den skogsstatistiska årsboken. Vidare var årsbokens ”bokformat” på väg ut och myndigheten har ersatt hundratals Exceltabeller med en databas där användarna själva kan vända och vrida på statistiken som producerar har årsboken inte publicerats uppfattat att en del användare saknar sammanställningen och överblicken samt enkelheten i att mycket finns på samma ställe. Myndigheten har därför ambitionen att publicera en del av det som årsboken innehöll, i form av återpubliceringar från andra myndigheter eller särbearbetningar av skogsbruket av källor från andra myndigheter i statistikdatabas. Utveckling pågår, men ambitionen är att mycket av det som årsboken innehöll kommer att återfinnas på webb men inte som en tryckt bok. har med stöd av 30 § skogsvårdslagen och 30 § skogsvårdsförordningen meddelat föreskrifter om den hänsyn som ska tas till naturvårdens och kulturmiljövårdens intressen vid skötseln av skog. Enligt 30 § skogsvårdslagen får föreskrifterna inte vara så ingripande att pågående markanvändning avsevärt försvåras, den s.k. intrångsbegränsningen. tillämpning av intrångsbegränsningen baseras på toleransnivå vid olika nettovärden på skogsobjektet. Med nettovärde menas värdet av hela det berörda skogsobjektet med avdrag för kostnader för avverkning och uttransport av virket. Toleransnivån beräknas på olika sätt beroende på om nettovärdet är , mellan och eller . Principen för hur beräknar toleransnivån bygger på ett betänkande från bostadsutskottet (bet. 1986/87:1) i samband med att den nya infördes. Där anges att en toleransnivå på inom berörd del får anses som det högsta intrång som ska behöva accepteras. Men det gäller bara om den berörda delen motsvarar ett litet penningbelopp. Motsvarar den ett högt värde är det en i relativa tal väsentligt mindre nedsättning av värdet som skogsägaren ska behöva tåla. Kammarrätten i har i en dom angett att ”ett värde som överstiger kan enligt kammarrättens mening inte anses vara ett sådant litet belopp som ansett att en fastighetsägare ska behöva acceptera”. [6] I en annan dom har Kammarrätten i godtagit ett intrång som värderades till , vilket utgjorde av värdet av hela det område som anmälts för avverkning. [7] Det som kan utläsas av dessa domar är enligt att värdet av det högsta intrång som ska behöva tolereras vid tillämpningen av 30 § skogsvårdslagen ligger någonstans i intervallet –. Landskapsplanering för biologisk mångfald Regionala handlingsplaner för grön infrastruktur är en viktig åtgärd i regeringens proposition Svensk strategi för biologisk mångfald och ekosystemtjänster (prop. 2013/14:141). De innebär ett ökat fokus på att utveckla en fungerande grön infrastruktur i svenska land-, vatten- och havsområden. Samtliga länsstyrelser har på uppdrag av regeringen tagit fram regionala handlingsplaner för grön infrastruktur. De har tagits fram i dialog och samverkan med flera berörda aktörer. genomförs många av de åtgärder som tagits fram i handlingsplanerna i samverkan med många olika aktörer. Handlingsplanerna ska kunna användas som kunskaps-, planerings- och prioriteringsunderlag i olika samhällsprocesser för att kunna planera för hela landskapet. Deras användning bidrar till att främja och samordna uppföljning och analys av miljötillstånd och miljömål. Användningen kan sammanfattas i följande tre huvudsyften: – underlag för landskapsplanering i brukande och hållbar förvaltning av mark och vatten, och som kunskapsunderlag för samråd och samverkan mellan olika aktörer – ramverk för landskapsplanering av offentliga naturvårdsinsatser – underlag för fysisk planering och prövning. Handlingsplanerna för grön infrastruktur innebär inga nya regler eller ny lagstiftning och påverkar inte markägares grundläggande rättigheter och skyldigheter utan ger stöd och underlag för att göra det lättare att genomföra rätt åtgärd på rätt plats i landskapet. har finansierat ett forskningsprojekt, genom miljöforskningsanslaget, om landskapsplanering för att främja biologisk mångfald och ett varierat skogsbruk. Miljöforskningsanslaget är en satsning från för att ta in ny kunskap i miljöarbetet. Inom området Grön infrastruktur finns sex forskningssatsningar för att ta fram kunskap om hållbara landskap och förvaltningsstrategier. Resultaten blir ett stöd i arbetet för att nå miljömålen. I rapporten för att främja biologisk mångfald och ett varierat skogsbruk redovisas att projektet har utrett ekologiska och rättsliga förutsättningar för fysisk planering av skogliga landskap. Det omfattar bl.a. starkare skydd för biologisk mångfald i vissa områden samt möjlighet till intensivt skogsbruk i områden där det saknas betydande naturvärden. har undersökt hur en strategisk plan på landskapsnivå skulle kunna utformas samt vilka implikationer en sådan planering kan ha. Dessutom har en modell tagits fram för hur kostnaderna för att bevara biologisk mångfald kan fördelas mer jämnt mellan markägarna. En landskapsplanering kan främja ett mer varierat skogsbruk där såväl produktions- som miljömålsaspekter tas till vara. Den ska syfta till att säkrare än uppfylla politiska mål om biologisk mångfald, men även att identifiera sådana marker i landskapet som saknar naturvärden av betydelse och som därmed kan användas för intensivt skogsbruk. Ett sätt att rättvist fördela kostnader för naturvårdssatsningar är att införa ett ekonomiskt system där en avgift tas ut och sedan tillförs en fond, för att sedan återföras till de markägare som drabbas ekonomiskt av landskapsplanen. Det finns ett antal rättsliga och organisatoriska aspekter att beakta vid utformning och genomförande av en landskapsplan, såsom hur bindande den bör vara, hur många nivåer den ska ha samt hur den ska få genomslag i enskilda fall. I enlighet med den svenska skogspolitiken och principen om frihet under ansvar har skogsägaren ett stort ansvar för att förvalta skogen på ett långsiktigt och hållbart sätt. Utskottet konstaterar att det framgår av föreskrifter att hyggens storlek och utläggningar på produktiv skogsmark, utöver fjällnära skog, ska anpassas till natur- och kulturmiljövärden samt att en begränsning av hyggenas storlek ska eftersträvas. Enligt utskottet är det viktigt att värna principen om frihet under ansvar och ha tilltro till att skogsägarna brukar skogen hållbart och följer föreskrifter. Därmed kan motion 2021/22:3279 (V) yrkande 20 lämnas utan åtgärd. Hantering av tillkännagivande om almsjuka och askskottsjuka Utskottet riktade ett tillkännagivande till regeringen under /21 om att vidta åtgärder för att rädda asken och almen. Enligt utskottet var de åtgärder som dittills hade vidtagits inte tillräckliga för att rädda trädslagen och regeringen borde därför ge lämplig myndighet eller forskningsinstitut i uppdrag att ta fram och genomföra ett växtförädlingsprojekt på området. Utskottet noterar att det pågår arbete med att förebygga och åtgärda olika skogsskador såsom parasit- och svampangrepp. Formas har fått i uppdrag att sammanställa svensk forskning om almsjuka och askskottsjuka. Enligt utskottet är det uppenbart att arbetet med att förebygga och åtgärda skogsskador är något som även kommer att vara angeläget , inte minst med hänsyn till klimatförändringarna. Utskottet har förtroende för att regeringen kommer att arbeta skyndsamt med tillkännagivande och återkomma i sedvanlig form med rapportering om beredningen. I avvaktan på detta lämnar utskottet motion 2021/22:2456 (SD) yrkande 47 utan åtgärd. Utskottet noterar att är ansvarig statistikmyndighet inom områdena produktion i skogsbruket, sysselsättning i skogsbruket samt miljö och sociala frågor i skogsbruket och att de har ansvar för att publicera och tillgängliggöra denna statistik. Det är enligt utskottet förståeligt att publikationer av statistik kan behöva utvecklas och anpassas till myndighetens arbetssätt och arbetsområden. Det är viktigt med lättillgänglig statistik som är användarvänlig för att ge en bra överblick över skogssektorn. Utskottet välkomnar därför att har en ambition att på sin webbplats publicera en del av det som tidigare publicerades i Skogsstatistisk årsbok. Utskottet anser därmed att motion 2021/22:2456 (SD) yrkande 68 kan anses vara tillgodosedd. Utskottet noterar att principen för hur beräknar toleransnivån härstammar från ett betänkande från bostadsutskottet där det angavs att en toleransnivå på inom berörd del får anses som det högsta intrång som ska behöva accepteras, om den berörda delen motsvarar ett litet penningbelopp. Om det är ett högt värde är det en väsentligt mindre nedsättning av värdet som skogsägaren ska behöva tåla. Vidare noterar utskottet att bedömer att det högsta intrång som ska behöva tolereras vid miljöhänsyn ligger , i enlighet med de domar som avkunnats tidigare. Utskottet ser ingen anledning att göra någon annan bedömning än och lämnar därmed motionerna 2021/22:2456 (SD) yrkande 16 och 2021/22:2462 (SD) yrkande 44 utan åtgärd. Landskapsplanering för biologisk mångfald Samtliga länsstyrelser har på uppdrag av regeringen tagit fram regionala handlingsplaner för grön infrastruktur. Utskottet noterar att dessa ska kunna användas i olika processer för att kunna planera för landskapet och för att lättare kunna genomföra rätt åtgärd på rätt plats i landskapet. Vidare noterar utskottet att finansierat ett forskningsprojekt om landskapsplanering för att främja biologisk mångfald och ett varierat skogsbruk. Forskningsinsatser som dessa är viktiga stöd i arbetet för att nå miljömålen och bör enligt utskottets mening stödjas även fortsättningsvis. Mot bakgrund av att det finns handlingsplaner för grön infrastruktur och forskningsinsatser vars syfte är att ge stöd till relevanta myndigheter att nå miljömålen anser utskottet att motion 2021/22:3277 (V) yrkande 22 kan lämnas utan åtgärd. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motionsyrkanden som beretts i förenklad ordning. Jämför särskilt yttrande 12 (SD), 13 (C), 14 (V) och 15 (KD). I motioner från allmänna motionstiden /22 har det väckts förslag som rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare . Detta har gjorts i betänkandena /19:MJU8 Skyddet av värdefull skog, 2019/20:MJU7 Skogspolitik och 2020/21:MJU15 Skogspolitik. har beslutat i enlighet med utskottets förslag. Utskottet ser inte någon anledning att nu återigen pröva de motionsyrkanden som tas upp i bilaga 4 och avstyrker därför motionsförslagen. Regeringens förslag, punkt 1 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: a) Överföring av ersättningsmark för skydd av skog samt fortsatt brukande 1. –2024 överföra fastigheter med en sammanlagd areal om högst produktiv skogsmark från (publ) till staten genom utdelning av fastigheter eller av aktier i ett av (publ) ägt dotterföretag, 2. till staten överföra fastigheter som ägs av ett bolag som staten förvärvat genom utdelning av aktier enligt 1, 3. dels vidta de åtgärder som krävs för att genomföra överföringen enligt 1 och 2, dels avyttra de tillgångar som överförs till staten enligt 1 och 2. Därmed bifaller proposition 2021/22:58 punkterna 2 och 3 samt motion 2021/22:4337 av m.fl. (L) yrkande 3 och bifaller delvis proposition 2021/22:58 punkt 1. b) Utökat markförsäljningsprogram avslår regeringens förslag. 2021/22:4337 av m.fl. (L) yrkande 4 och avslår proposition 2021/22:58 punkt 4. Regeringen föreslår två program för att med statlig skogsmark ersätta markägare som avsätter hela eller delar av sin mark som skyddade områden. Förslaget är enligt min mening otydligt, och det finns heller ingen anledning att etablera två parallella system. I stället bör markbytesprogrammet utökas från de som föreslås i propositionen till för att kunna användas som ersättningsmark till enskilda markägare av skog samt skogsfastigheter som ägs och förvaltas gemensamt inom s.k. allmänningsskogar och häradsallmänningsskogar. På så sätt skulle lika stora områden skyddas som med regeringens förslag. Förslaget om ett parallellt system i stället för dagens markförsäljningsprogram bör därmed avslås. Inriktning av programmen för ersättningsmark och markförsäljning, punkt 2 (M, KD) av (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4335 av m.fl. (KD) yrkande 8 och 2021/22:4336 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2021/22:4334 av m.fl. (SD) yrkande 4. Vi anser att regeringen inte bör begränsa vilka typer av ägare som ges möjlighet att dra nytta av de markprogram som föreslås i propositionen. Alla skogsägare i de aktuella områdena bör behandlas lika. Med större aktörer involverade kan även bättre lösningar sökas i form av trepartsbyten etc. Inriktning av programmen för ersättningsmark och markförsäljning, punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4334 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2021/22:4335 av m.fl. (KD) yrkande 8 och 2021/22:4336 av m.fl. (M) yrkande 7. För att värna möjligheten för skogsägare att fortsätta att bedriva skogsbruk föreslår regeringen i propositionen att nya ersättningsmarker och ett nytt markförsäljningsprogram från ska bidra till skydd av värdefull skog. När bildades överfördes de skogar som bedömdes behöva skyddas till . har därefter ägnat mycket arbete och pengar åt att bli ett föredöme bland svenska skogsföretag för att utveckla det aktiva skogsbruket med metoder för vardagshänsyn, som sedan kan spridas bland andra markägare. Just detta arbete har stor aktualitet , eftersom det talas mycket om att öka andelen s.k. kontinuitetsskogsbruk. Den historiska erfarenheten i av detta är till stor del negativ och behovet av metodutveckling är stort för att undvika nya misstag. Här har en viktig roll, och därför ska de föreslagna arealerna för ett nytt markförsäljningsprogram hållas låga. Det är dock rimligt att staten använder en mindre del av sin egen mark för att kompensera skogsägare när delar av de senares skog behöver skyddas för att akut hotade arter i rödlistan konstaterats. Detta bör då ske i närområdet, för att säkerställa att brukandet inte minskar i olika delar av landet. Ersättningsmark och markförsäljningsprogram i övrigt, punkt 3 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3432 av m.fl. (M) yrkandena 13 och 14 samt 2021/22:4336 av m.fl. (M) yrkandena 6 och 8 samt 2021/22:60 av m.fl. (V) yrkandena 7–9, 2021/22:2416 av (M), 2021/22:2456 av m.fl. (SD) yrkandena 8 och 10, 2021/22:2727 av (M), 2021/22:3199 av m.fl. (V) yrkande 20, 2021/22:3279 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 11 i denna del och 27, 2021/22:3880 av m.fl. (KD) yrkandena 83 och 84, 2021/22:4335 av m.fl. (KD) yrkande 7 och 2021/22:4337 av m.fl. (L) yrkande 5. ägs av svenska staten. Det är den största skogsägaren av skogsmark. fick bolaget i uppdrag av att sälja av sitt skogsinnehav till enskilda skogsägare. Det uppdraget är i princip slutfört. Avsikten med markförsäljningsprogrammet har varit att stärka landsbygden. Men ofta har egendomarna som sålts varit för stora, med resultatet att många på landsbygden inte har haft möjlighet att köpa dem. Försäljningarna i programmet har inte alltid levt upp till målsättningen att utveckla landsbygden lokalt. Vi vill nu ge i uppdrag att sälja av bolagets skogsmark i ett nytt markförsäljningsprogram, utöver det som föreslås i propositionen. I det nya markförsäljningsprogrammet vill vi försäkra oss om landsbygdens utveckling och att den enskilda skogsägaren värnas. Vi vill därför att skogsinnehav ska säljas i många mindre egendomar, så att människor i hela landet har möjlighet att köpa, äga och långsiktigt förvalta skogen till nytta för sig själva, samhället och miljön. Den genomsnittliga skogsägaren äger . Vi vill därför att merparten av egendomarna som säljs ska vara mindre än 50 och . All försäljning ska ske till marknadspris. För att sprida ut ägandet på fler personer vill vi begränsa antalet skogsförvärv till ett per person. I den mån det är förenligt med vill vi vid försäljning av egendomar till lägre värden ställa krav på att köparen ska ha regional anknytning, antingen genom att vara bofast eller äga skog i regionen . Vi vill att försäljningen ska ske genom en intresseanmälan. I regel ska alla intressenter få ett erbjudande om att köpa marken efter att den har värderats av en extern mäklare. I det fall avböjer en försäljning ska bolaget vara tvunget att motivera detta. Det kan t.ex. handla om skog med höga naturvärden. ska då erbjuda alternativ mark. Om flera personer anmäler intresse för samma skogsmark ska försäljningen ske genom budgivning. ska också få lägga ut skogsmark till försäljning genom anbud. Markförsäljningsprogrammet ska inte stå i konflikt med ett nytt markbytesprogram i , vilket vi också vill initiera för att ge markägare möjlighet att byta bort skogar med höga naturvärden för att få produktionsskogar av staten i stället.