bet · H901UbU5 · 2022-01-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen att den ska utreda om ansvaret för genomförandet av och budgeten för Pisaundersökningen och de internationella kunskapsmätningarna Timss och Pirls ska flyttas till ett eller flera universitet. Jämför reservation 1 (S, C, V, MP). I motion 2021/22:4281 av m.fl. (M) yrkande 3 föreslår motionärerna med anledning av vad granskning har visat att ansvaret och budgeten för genomförandet av Pisaundersökningen samt Timss och Pirls ska föras över från till universiteten. Regeringens skrivelse innehåller enligt motionärerna inte några kraftfulla åtgärder för hur man ska komma till rätta med de allvarliga bristerna i det svenska deltagandet i Pisaundersökningar . I kommittémotion 2021/22:4280 av m.fl. (SD) yrkande 4 begärs att ansvaret för genomförandet av Pisaundersökningen ska återföras till universiteten. Motionärerna anser att deltagande i genomförandet av dessa kunskapsmätningar ska upphöra mot bakgrund av den kritik mot myndigheten som kommit fram genom granskning av hanteringen av Pisaundersökningen 2018. I kommittémotion 2021/22:4279 av m.fl. (KD) vill motionärerna att man utreder en återgång av ansvaret för Pisaundersökningen, Timss och Pirls från till universiteten för att säkerställa att de internationella kunskapsmätningarna genomförs korrekt. Motionärerna anser att efter den s.k. 2018 och den enligt motionärerna tveksamma hanteringen av andra internationella kunskapsmätningar har förbrukat sitt förtroende att ansvara för deltagande i internationella kunskapsmätningar. I kommittémotion 2021/22:4282 av m.fl. (L) yrkande 1 önskar motionärerna att ansvaret för internationella kunskapsmätningar flyttas från till utvärdering (IFAU). har angett att exkluderingar i Pisaundersökningen inte bör överstiga av målpopulationen. I 2018 framgår att av målpopulationen exkluderades, på grund av att hela skolor exkluderades och på grund av att enskilda elever inom en skola exkluderats. Andelen bortfall av elever uppgick till . I Pisarapporten framgår vidare att den stora ökningen av andelen exkluderade elever enligt var en konsekvens av de migrationsströmmar som flyktingkrisen gav upphov till. har i sin granskningsrapport om Pisaundersökningen 2018 (RiR 2021:12) undersökt om ett ökat antal nyanlända elever är en giltig förklaring till den höga andelen exkluderade elever i Pisaundersökningen . Enligt analys hade de flesta elever som kom till i samband med flyktingkrisen varit för länge i svensk skola för Pisaundersökningen 2018 för att kunna exkluderas enligt kriterier. framhåller att den inte har hittat någon annan förklaring till den höga andelen exkluderade elever. bedömning är därför att för många elever exkluderades i undersökningen. I skrivelsen instämmer regeringen i huvudsak i iakttagelse att för många elever har exkluderats från Pisaundersökningen och att de har exkluderats på ett sätt som inte är förenligt med riktlinjer. konstaterar i sin rapport att har genomfört de kvalitetssäkringsmoment som krävt men att för lite har gjorts för att följa upp hur skolsamordnarna uppfattat kriterierna och hur de faktiskt har exkluderat elever. bedömer att konsekvensen blev att många elever exkluderades på felaktiga grunder. har enligt inte på ett trovärdigt sätt utrett tveksamheterna kring exkluderingarna i Pisaundersökningen . Även kvalitetssäkring och uppföljning av bortfall kritiseras av i rapporten. har ansvarat för Pisaundersökningen sedan starten samt ansvarar även för de internationella kunskapsmätningarna Timss och Pirls (4 § förordning (2015:1047) med instruktion för ). Vissa år har universitet som varit s.k. nationella projektledare () genomfört Pisaundersökningen på uppdrag. hade uppdraget som nationell projektledare för 2003–2006 och för Pisaundersökningen 2006–2015. tog över uppdraget som nationell projektledare för 2018 (RDF 2021/22.2505 och RDF 2021/22.2506). Utskottet kan konstatera att regeringen ger i huvudsak rätt i att det har exkluderats för många elever från del av Pisaundersökningen 2018. Utskottet instämmer i kritik och bedömningar i fråga om agerande när det gäller Pisaundersökningen 2018, och anser att inte bör ansvara för varken Pisaundersökningen eller deltagande i de internationella kunskapsmätningarna Timss och Pirls. Regeringens skrivelse saknar enligt utskottets mening kraftfulla åtgärder för hur man ska kunna säkerställa att de internationella kunskapsmätningarna genomförs korrekt . Utskottet föreslår därför att tillkännager för regeringen att den ska utreda om ansvaret för genomförandet av och budgeten för Pisaundersökningen och de internationella kunskapsmätningarna Timss och Pirls ska flyttas till ett eller flera universitet. Utskottet tillstyrker därmed motionerna 2021/22:4279 (KD) och 2021/22:4281 (M) yrkande 3, tillstyrker delvis motion 2021/22:4280 (SD) yrkande 4 och avstyrker motion 2021/22:4282 (L) yrkande 1. Åtgärder för att säkerställa att det inte förekommer brister i kommande Pisaundersökningar Utskottets förslag i korthet tillkännager för regeringen att den ska säkerställa ett korrekt deltagande i kommande Pisaundersökningar samt vidta åtgärder så att samtliga brister som framkommit i åtgärdas. Jämför reservation 2 (S, C, V, MP). I motion 2021/22:4281 av m.fl. (M) yrkande 1 anför motionärerna att regeringen måste vidta åtgärder för att säkerställa att samtliga brister som framkommit i åtgärdas. Motionärerna anser att hanteringen av Pisaundersökningen, både genomförande och regeringens bristande ansvar och ovilja att erkänna att en stor grupp elever felaktigt har exkluderats, är oacceptabel. I yrkande 2 vill motionärerna att ett korrekt deltagande i kommande Pisaundersökningar ska säkerställas. Motionärerna framhåller att regeringen i debatter m.m. har fortsatt att påstå att resultat är korrekt och att inga fel har begåtts med för hög exkludering av elever. I 2018 framgår att av målpopulationen exkluderades i undersökningen, varav på grund av att hela skolor exkluderades och på grund av att enskilda elever inom en skola exkluderats. Andelen bortfall av elever uppgick till . I rapporten framgår vidare att enligt var den stora ökningen av andelen exkluderade elever en konsekvens av de migrationsströmmar som flyktingkrisen gav upphov till. beslutade att be att göra en granskning av hur tillförlitlig den svenska Pisastudien är. ställde sig en majoritet i utbildningsutskott bakom ett utskottsinitiativ med innebörden att med ett tillkännagivande skulle uppmana regeringen att tillsätta en oberoende utredning kring deltagande i Pisaundersökningen (bet. 2020/21:UbU4). beslutade att avslå utskottets förslag om ett tillkännagivande till regeringen att tillsätta en oberoende granskning. Enligt den reservation som bifölls hade redan blivit ombedd att granska resultat en gång till eftersom är den mest lämpliga parten att granska Pisaundersökningens kvalitet och har bäst kunskap om undersökningen och vad som gör den jämförbar mellan länder och (bet. 2020/21:UbU4, prot. 2020/21:17). I sin rapport, som publicerades efter beslut att avslå utskottets förslag, konstaterar att det stora antalet exkluderade elever troligen kan förklaras med det stora flyktingmottagandet åren före Pisaundersökningen 2018 (review of the 2018 Technical Standards in regards to exclusion due to insufficient language experience). I sin granskningsrapport 2018 – arbetet med att säkerställa ett tillförlitligt elevdeltagande (RiR 2021:12) framhåller att granskningen visar på brister i uppföljningsarbete när det gäller exkluderingar och hur regeringen och har hanterat de tveksamheter som uppkommit. bedömer att det är allvarligt att varken regeringen eller på ett övertygande sätt har följt upp de misstankar om felaktigheter i genomförandet som enligt både medier och utbildningsutskott fört fram. , och regeringen har enligt hävdat att låga deltagande i Pisaundersökningen berodde på inflödet av migranter åren innan proven genomfördes. Granskningen visar enligt att detta inte är en giltig förklaring. framhåller i rapporten att eftersom resultaten från Pisaundersökningen används som målindikator i många sammanhang, bl.a. i budgetpropositionen, är det viktigt att resultaten går att lita på. Om Pisa-undersökningen inte genomförs på ett tillförlitligt sätt kan det enligt få konsekvenser för både utbildningspolitiken och förtroendet för statsförvaltningen. bedömer vidare i sin granskningsrapport att det finns anledning att ifrågasätta delar av och att det därför är befogat att genomföra ytterligare en granskning. I sin skrivelse om om Pisaundersökningen 2018 (skr. 2021/22:39) instämmer regeringen i huvudsak i iakttagelse att för många elever har exkluderats i Pisaundersökningen . Regeringen gav i uppdrag att förstärka sina insatser för att säkerställa ett högt deltagande i enlighet med gällande riktlinjer för Pisaundersökningen 2022 (U2021/02549). har redovisat uppdraget (dnr 2021:1928). I redovisningen framhåller att de åtgärder som ska vidtas enligt riktlinjer för genomförandet av 2022 ger en hög grad av säkerhet att rätt elever deltar. Därutöver redovisar olika åtgärder för att säkerställa ett högt deltagande. Utskottet kan konstatera att övergripande slutsats är att för många elever har exkluderats i den svenska Pisastudien och att regeringen i huvudsak instämmer i detta. Även utskottet instämmer i denna slutsats. Utskottet ser allvarligt på att har exkluderat elever på felaktiga grunder när myndigheten genomförde Pisastudien och att regeringen brustit i sitt ansvar att följa upp detta. Utskottet anser att kritik är välgrundad. Regeringens skrivelse ger enligt utskottets mening inte tillfredsställande svar på den kritik och de brister som framkommer i om Pisaundersökningen. Utskottet föreslår därför att tillkännager för regeringen att den ska säkerställa ett korrekt deltagande i kommande Pisaundersökningar samt vidta åtgärder så att samtliga brister som framkommit i åtgärdas. Utskottet tillstyrker därmed motion 2021/22:4281 (M) yrkandena 1 och 2. Pisaundersökningens tillförlitlighet och förtroendet för undersökningen Utskottets förslag i korthet tillkännager för regeringen att den ska säkra tillförlitligheten i genomförandet av internationella kunskapsmätningar i den svenska skolan samt genomföra en analys av hur förtroendet för Pisastudien kan återupprättas. Jämför reservation 3 (SD). I kommittémotion 2021/22:4280 av m.fl. (SD) yrkande 3 anser motionärerna att regeringen inte har agerat för att försäkra sig om att Pisaresultaten är tillförlitliga. I kommittémotion 2021/22:4278 av m.fl. (C) vill motionärerna att regeringen ska återkomma med en analys av hur förtroendet för Pisastudien kan återupprättas. Motionärerna anser att granskning visar att kan göra mer för att säkerställa att deltagande skolor följer riktlinjer. I kommittémotion 2021/22:4282 av m.fl. (L) yrkande 2 begärs att regeringen ska föreslå ytterligare åtgärder för att säkra tillförlitligheten framgent i genomförandet av internationella kunskapsmätningar i den svenska skolan. Det är enligt motionärerna av yttersta vikt att de internationella kunskapsmätningarna genomförs korrekt enligt de instruktioner och regler som organisationerna bakom mätningarna har upprättat. I sin granskningsrapport bedömer att varken regeringen eller har vidtagit tillräckliga åtgärder för att ta reda på om något faktiskt blivit fel när det gäller deltagandet i Pisaundersökningen . Varken regeringen eller har enligt säkerställt att Pisaundersökningen 2018 genomfördes på ett tillförlitligt sätt när det gäller exkluderingar och bortfall av elever. I skrivelsen anger regeringen att den har agerat och vidtagit adekvata åtgärder för att försäkra sig om att Pisaresultaten är tillförlitliga. Regeringen har ställt frågor om den höga exkluderingsgraden till sin expertmyndighet och fått svar som bedömts rimliga. I skrivelsen instämmer regeringen i huvudsak i iakttagelse att för många elever har exkluderats i Pisaundersökningen . Regeringen framhåller att den delar bedömning att uppföljningen av exkluderingar har försvårats genom att exkluderingar för funktionsnedsättningar och språkbegränsningar samredovisas. Regeringen har därför för avsikt att vidta åtgärder i linje med rekommendation till regeringen om att ta initiativ till att utreda de rättsliga förutsättningarna för att kunna särredovisa exkluderingsgrunderna i Pisaundersökningen. har även rekommenderat att förbättra arbetet med att säkerställa ett korrekt deltagande i kommande Pisaundersökningar. Regeringen instämmer i huvudsak i iakttagelse att inte i tillräcklig utsträckning har följt upp den höga andelen exkluderade elever eller andelen bortfall av elever. Regeringen gav därför i uppdrag att förstärka sina insatser för att säkerställa ett högt deltagande i enlighet med gällande riktlinjer för Pisaundersökningen 2022 (U2021/02549). redovisade uppdraget för regeringen (dnr 2021:1928). I redovisningen framhåller att de åtgärder som ska vidtas enligt riktlinjer för genomförandet av Pisaundersökningen 2022 ger en hög grad av säkerhet att rätt elever deltar. Därutöver redovisar olika åtgärder för att säkerställa ett högt deltagande: Bland annat framgår det att under förberedelser och genomförande av Pisaundersökningen 2022 kommer att ha tätare dialog och kontakter med de utvalda skolorna via rektorer, skolsamordnare och it-ansvariga. kommer i utbildningen av de skolsamordnare som ska genomföra Pisaundersökningen på de utvalda skolorna att lägga ännu större vikt vid instruktioner om exkluderingar av elever och hantering av bortfall av elever samt, i högre utsträckning än tidigare, söka återkoppling kring utbildningen från skolsamordnarna i syfte att säkerställa att de uppfattat instruktionerna korrekt. Vidare kommer att kräva en högre svarsfrekvens för skolorna än vad kräver. Utgångspunkten för svenska skolor kommer att vara en svarsfrekvens på av eleverna i stället för de som kräver. Den svenska skolan är en av våra viktigaste samhällsinstitutioner. En av våra största samhällsutmaningar är därför att den svenska skolan ska ge alla elever en bra utbildning oavsett var i landet man bor, vilken bakgrund man har eller om man är flicka eller pojke. Eleverna måste kunna lita på att den svenska skolan ger kunskaper som står sig starka i den globala konkurrensen. Internationella kunskapsmätningar såsom Pisaundersökningen, Pirls och Timss fyller i detta sammanhang en viktig funktion för att mäta kunskapsutvecklingen . De internationella kunskapsmätningarna måste därför enligt utskottets mening genomföras enligt de instruktioner och regler som organisationerna bakom mätningarna har upprättat så att man framgent kan säkra tillförlitligheten i genomförandet. Det är enligt utskottets mening positivt att har redovisat sitt förslag på hur myndigheten kommer att agera för att säkerställa ett högt deltagande i Pisaundersökningen och välkommet att höjer ambitionen exempelvis för en högre svarsfrekvens samt planerar att ge skolorna mer stöd. Utskottet kan konstatera att regeringen har agerat genom att bl.a. ge i uppdrag att förstärka sina insatser i Pisaundersökningen . Utskottet anser dock att man framöver bör kunna göra mer för att försäkra sig om att Pisaundersökningen och andra internationella kunskapsmätningar håller hög kvalitet. Utskottet föreslår därför att tillkännager för regeringen att den ska säkra tillförlitligheten i genomförandet av internationella kunskapsmätningar i den svenska skolan samt genomföra en analys av hur förtroendet till Pisastudien kan återupprättas. Utskottet tillstyrker därmed motionerna 2021/22:4278 (C) och 2021/22:4282 (L) yrkande 2 och avstyrker motion 2021/22:4280 (SD) yrkande 3. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om samredovisning av elever, oberoende aktörer som granskare av kunskapsmätningar samt ogiltigförklarande av del av Pisaundersökningen 2018. Jämför reservation 4 (SD), 5 (M, SD, KD) och 6 (M, SD, KD). I motion 2021/22:4281 av m.fl. (M) yrkande 4 begär motionärerna att resultat i Pisaundersökningen ska anses ogiltigt. Enligt motionärerna hade deltagande i Pisaundersökningen stora brister eftersom var fjärde elev inte deltog i undersökningen. Studien bör därför enligt motionärerna ogiltigförklaras och därmed inte få användas för att visa på utvecklingen eller för att dra slutsatser kring uppföljningsarbete inom svenska skolan. I kommittémotion 2021/22:4280 av m.fl. (SD) yrkande 1 önskar motionärerna en redovisning av initiativ och bakomliggande skäl till beslutet som fattades 2016 om samredovisning av elever som exkluderas på grund av funktionsnedsättningar och språkbegränsningar. Motionärerna framhåller att inte lyfte fram frågan till för att möjliggöra en mer användbar redovisning av exkluderingarna. I yrkande 2 begärs att oberoende aktörer ska anlitas som granskare av kunskapsmätningar. Motionärerna anser att valet av () för att granska det svenska resultatet i Pisastudien var olämpligt. Motionärerna anser att en aktör som utses som granskare ska vara oberoende i förhållande till det resultat som ska granskas. Samredovisning av elever som exkluderas framhåller i sin granskningsrapport att uppföljningen av exkluderingar i Pisaundersökningen har försvårats efter att 2016 gjorde en ny tolkning av personuppgiftslagen (1998:204)[3]. Tolkningen innebär att exkluderingar för funktionsnedsättningar och språkbegränsningar numera samredovisas i stället för att redovisas separat. anser att myndigheten saknar rättslig grund att behandla s.k. känsliga personuppgifter enligt den tidigare personuppgiftslagen. Enligt är detta är en fråga som hade kunnat lyfta fram till regeringen för att eventuellt åstadkomma en författningsändring, vilket hade kunnat innebära en mer användbar redovisning av vilka elever som exkluderats. rekommendation till regeringen är att den ska ta initiativ till att utreda de rättsliga förutsättningarna för att kunna särredovisa exkluderingsgrunderna i Pisaundersökningen. Regeringen delar bedömning att uppföljningen av exkluderingar har försvårats genom att exkluderingar för funktionsnedsättningar och språkbegränsningar samredovisas. Regeringen har därför för avsikt att vidta åtgärder i linje med rekommendation till regeringen. Valet av för att granska tillförlitligheten beslutade att be att göra en granskning av den svenska Pisastudiens tillförlitlighet. Företrädare för regeringen bistod då med att etablera kontakt med . ställde sig en majoritet i utbildningsutskott bakom ett utskottsinitiativ med innebörden att med ett tillkännagivande skulle uppmana regeringen att tillsätta en oberoende utredning kring deltagande i Pisaundersökningen (bet. 2020/21:UbU4). beslutade att avslå utskottets förslag om ett tillkännagivande till regeringen att tillsätta en oberoende granskning. Enligt den reservation som bifölls hade redan blivit ombedd att granska resultat en gång till eftersom är den mest lämpliga parten att granska Pisaundersökningens kvalitet och har bäst kunskap om undersökningen och vad som gör den jämförbar mellan länder och (bet. 2020/21:UbU4, prot. 2020/21:17). bedömer i sin granskningsrapport att det borde ha gått att finna en lämpligare aktör för uppdraget att granska tillförlitligheten i den svenska delen av Pisastudien. Enligt finns det anledning att ifrågasätta delar av , och därför är det befogat att genomföra ytterligare en granskning. bedömer även att inte haft kännedom om det svenska skolsystemet och hur utbildningen för nyanlända fungerar och att godkännande av data som presenterades i 2018 baserades på svag empiri. anser vidare att det är tveksamt om hade tillräckligt starka incitament att överpröva sitt tidigare ställningstagande eftersom organisationen redan en gång godkänt statistik. Regeringen delar inte bedömning att det borde ha gått att finna en lämpligare aktör än för uppdraget att granska den svenska Pisastudiens tillförlitlighet. Regeringen konstaterar att är den aktör som har mest kunskap och kompetens när det gäller Pisaundersökningen. har enligt regeringen lång erfarenhet av studien och har bäst kännedom om organisationens bedömningar, t.ex. om länders exkluderingar, bortfall och statistik. har också kunskap om samtliga deltagande länder i studien och resultaten i studien . Sammantaget bedömer därför regeringen att är en organisation med god kompetens att granska den svenska Pisastudien. Regeringen kan dock konstatera att de brister som trots allt förekom i borde ha uppmärksammats av och regeringen. När det gäller frågan om samredovisning av elever som exkluderats i Pisaundersökningen instämmer utskottet i rekommendation till regeringen att den ska utreda de rättsliga förutsättningarna för att kunna särredovisa exkluderingsgrunderna. Utskottet noterar att regeringen avser att vidta åtgärder i linje med rekommendationen och avstyrker därmed motion 2021/22:4280 (SD) yrkande 1. När det sedan gäller frågan om att man ska anlita oberoende aktörer som granskare av kunskapsmätningar såsom Pisaundersökningen anser utskottet att det inte finns behov av att föreslå en sådan ordning. Utskottet avstyrker därmed motion 2021/22:4280 (SD) yrkande 2. Utskottet finner inga skäl för att föreslå att resultatet av den svenska delen av Pisaundersökningen 2018 ska ogiltigförklaras. Motion 2021/22:4281 (M) yrkande 4 avstyrks därmed. Överföring av ansvaret och budgeten för genomförandet av Pisaundersökningen, Timss och Pirls, punkt 2 (S, C, V, MP) av (S), (S), (S), (C), (V), (S), (MP) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: 2021/22:4279 av m.fl. (KD), 2021/22:4280 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2021/22:4281 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2021/22:4282 av m.fl. (L) yrkande 1. Internationella kunskapsmätningar fyller en viktig funktion för att mäta kunskapsutveckling . Vi noterar att ett arbete är påbörjat för att säkerställa kunskapsmätningarnas tillförlitlighet och tilliten till dessa, och mot denna bakgrund anser vi att inte bör ställa sig bakom ett tillkännagivande om att flytta ansvaret och budgeten för genomförandet av Pisaundersökningen, Timss och Pirls. Åtgärder för att säkerställa att det inte förekommer brister i kommande Pisaundersökningar, punkt 3 (S, C, V, MP) av (S), (S), (S), (C), (V), (S), (MP) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: 2021/22:4281 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2. Internationella kunskapsmätningar fyller en viktig funktion för att mäta kunskapsutveckling . Vi noterar att ett arbete är påbörjat för att säkerställa kunskapsmätningarnas tillförlitlighet och tilliten till dessa och mot denna bakgrund anser vi att inte bör ställa sig bakom ett tillkännagivande om åtgärder för att säkerställa att det inte förekommer brister i kommande Pisaundersökningar. Regeringens arbete med Pisaundersökningen, punkt 5 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4280 av m.fl. (SD) yrkande 3. Regeringen anser att den har agerat och vidtagit adekvata åtgärder för att försäkra sig om att Pisaresultaten är tillförlitliga. Vi ifrågasätter detta mot bakgrund av ett antal faktorer: Regeringen och uppdrog åt , som enligt vår mening inte kan anses vara oberoende i förhållande till undersökningen, att granska tillförlitligheten av den svenska Pisastudien. Efter det att hade kommit gav regeringen i uppdrag att förstärka sina insatser för att säkerställa ett högt deltagande i enlighet med gällande riktlinjer för Pisaundersökningen 2022. Vi kan dock konstatera att kunskapsundersökningens tillförlitlighet hade varit ifrågasatt sedan granskning . I regleringsbrevet till för finns ingenting om skärpningar när det gäller genomförande av kunskapsmätningarna för att öka deras tillförlitlighet. Det förefaller således enligt vår mening osäkert om regeringen hade varit intresserad av att vidta åtgärder om inte hade gjort sin granskning.