bet · H901MJU29 · 2022-06-08 00:00:00 — Parterna ska fortlöpande kontrollera att tidsplanen kan hållas i fråga om dem och deras bevisning, och om inte ska detta genast anmälas till domstolen. På samma sätt ska domstolen, om den bedömer att tidsplanen inte kan hållas, underrätta parterna om det. Enligt lagkommentaren till bestämmelsen bör tidsplanen innefatta en fullständig planering enligt vilken målet drivs framåt mot ett avgörande och som förhindrar att handläggningen avstannar. I vissa komplexa fall måste det bli fråga om en tidsplan som inte är fullständig utan en förnyad plan får utarbetas . Det är viktigt att tidsplanen så långt det är möjligt blir fullständig redan från början och den bör omfatta även tidpunkt för en huvudförhandling (se , B., Rättegångsbalk (1942:740) 42 kap. 6 §, Karnov (). I betänkande 2016/17:MJU24 Ett klimatpolitiskt ramverk för behandlade utskottet regeringens förslag om att införa en ny klimatlag (prop. 2016/17:146) och vissa frågor kopplade till klimatet, bl.a. målen för den svenska klimatpolitiken. beslutade att bifalla regeringens förslag (rskr. 2016/17:320). Klimatlagen (2017:720) trädde i kraft . Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att se över all relevant svensk lagstiftning så att det klimatpolitiska ramverket får genomslag (dir. 2019:101, ). Om klimatmålen ska nås är det enligt regeringen viktigt att se över hur klimatfrågan har integrerats i lagstiftning som utformats med syfte att reglera olika politikområden och vid behov anpassa denna så att den också är i linje med de klimatpolitiska målen. Att når de nationella klimatmålen är en viktig del för att leva upp till de åtaganden har genom FN:s hållbarhetsagenda, Agenda 2030 och . Syftet är att skapa bättre förutsättningar för att klimatmål ska kunna nås. • se över hur kan anpassas för att utgöra ett effektivt verktyg för att nå klimatmålen • identifiera annan relevant lagstiftning som kan ha betydelse för att nå klimatmålen • redovisa på vilket sätt lagstiftningen är relevant för möjligheterna att nå klimatmålen • prioritera lagstiftningarna utifrån förutsättningar att bidra till att dessa mål kostnadseffektivt nås • se över denna lagstiftning så att det klimatpolitiska ramverket får genomslag • lämna nödvändiga författningsförslag och redovisa eventuella ytterligare utredningsbehov. beslutade regeringen om tilläggsdirektiv (dir. M 2019:05) och gav utredningen i uppdrag att även se över möjligheten att väga klimatnytta mot negativ påverkan på människors hälsa och miljön i genom en särskild avvägningsregel eller på annat sätt. överlämnade delbetänkandet En klimatanpassad miljöbalk för samtiden och framtiden (SOU 2021:21). I delbetänkandet lämnades förslag som innebär att alla som tillämpar ska arbeta för att minimera klimatförändringarna och ges möjlighet att föregripa lagstiftningens obligatoriska krav. Genom att verksamhetsutövare och de som vidtar åtgärder själva ska föreslå och genomföra de åtgärder som behövs verkar även förebyggande. slutredovisade sitt uppdrag i betänkandet Rätt för klimatet (SOU 2022:21). Av sammanfattningen framgår bl.a. följande: Utredningen har haft i uppdrag att utreda möjligheten att väga klimatnytta mot negativ påverkan på människors hälsa och miljön genom en särskild avvägningsregel i eller på annat sätt. Betänkandet innehåller en analys av hur stort det rättsliga utrymmet är för att ge klimat större tyngd i förhållande till andra skyddsintressen enligt . Analysen visar att det sannolikt finns ett visst rättsligt utrymme men att det är mycket begränsat. Med systematik skulle en ny bestämmelse i 2 kap. inte möjliggöra avvägningar mot intressen som regleras i andra delar av balken och det är oftast sådana intressen som utgör hinder i prövningarna. Avvägningar i fråga om användningen av marken, vattnet och den fysiska miljön i övrigt görs enligt 3 kap. där också totalförsvaret ges ställning som särskilt intresse, miljökvalitetsnormer regleras i 5 kap. och skydd av områden och biologisk mångfald i 7 och 8 kap. samt på förordningsnivå. En del av skyddsintressena följer av , som t.ex. art- och områdesskydd samt miljökvalitetsnormer. På EU-nivå finns det ett visst rättsligt utrymme att ge klimat större tyngd i tillståndsprövningar men det är relativt litet. Utredningen föreslår att platsvalsregeln i 2 kap. 6 § klimatanpassas så att det även ska beaktas att ändamålet med verksamheten eller åtgärden ska kunna uppnås med minsta klimatpåverkan eller största bidrag till att minimera klimatförändringar när en plats ska väljas. Avsikten med att klimatanpassa platsvalsregeln är att utnyttja det begränsade rättsliga utrymme som finnsför att avväga till förmån för klimatet, vilket i vissa fall kan leda till att en plats anses lämplig av hänsyn till klimatet som annars inte hade ansetts lämplig. Den sammantagna bedömningen i det enskilda fallet avgör vilket intresse som väger tyngst. Tillsammans med förslagen från utredningens delbetänkande kommer ändringen i platsvalsregeln att leda till att klimatperspektivet införs på ett genomgripande sätt i 2 kap. . Ett förtydligande av platsvalsregeln bidrar även till att stärka utredningens förslag om att föreskriva villkor för transporter. Utredningen har övervägt flera sätt att utforma en avvägningsregel som skulle ge klimat större tyngd i förhållande till människors hälsa och andra miljöintressen i tillståndsprövningar enligt . Avslag i prövningar beror oftast på att prövningsmyndigheten bedömt att verksamheten skulle ha alltför stor negativ påverkan på skyddsintressen med stark ställning, som artskydd och totalförsvarsverksamhet, och som regleras i andra kapitel i än enbart i 2 kap. En avvägningsregel i 2 kap. skulle knappast göra någon skillnad i relation till sådana skyddsintressen. Eftersom det rör starka intressen skulle det inte heller ge den önskade effekten att skapa avvägningsregler om klimat i andra delar av . Ett ökat bidrag till klimatomställningen kan skapas på främst två sätt i prövningen. Det ena är att fler verksamheter som bidrar till klimatomställningen får tillstånd och det andra är att det går snabbare. För många verksamhetstyper är inte det största hindret att de inte får tillstånd utan att det tar att få det. Utredningen förordar inte en avvägningsregel i 2 kap. eftersom en sådan bedöms få mycket begränsad effekt på både möjligheterna att få tillstånd och för att korta tidsåtgången för prövningen. Tvärtom skulle en sådan regel sannolikt förlänga tidsåtgången i många fall. De positiva effekterna bedöms därmed bli mycket små och inte uppväga de negativa konsekvenserna. Enligt förarbetena omfattar redan klimat men det beaktas inte regelmässigt i prövningar. De förtydliganden som utredningen föreslår i delbetänkandet om hur klimatperspektivet ska beaktas är nödvändiga eftersom praxis inte kommer att ändras om inte lagstiftningen ändras först. Med de förslagen kan hänsyn tas både till olika typer av åtgärder för att minska utsläpp och till bidrag till klimatomställningen. Dessutom möjliggör förslagen att sådan hänsyn tas både vid tillståndsprövning och tillsyn. Regeringen beslutade om direktiv till en utredning om En modern och effektiv miljöprövning (dir. 2020:86). Utredningen () syftar till att genom horisontella förändringar i miljöprövningen underlätta för miljö- och klimatförbättrande investeringar och åstadkomma snabbare och enklare miljöprövningsprocesser med bibehållet miljöskydd. • undersöka de statliga förvaltningsmyndigheternas roll i prövningen att bevaka allmänna intressen, i syfte att bättre hantera målkonflikter och tidigare tydliggöra vilka krav som ställs på ansökan, t.ex. genom att stärka ansvar för samordning mellan olika intressen • undersöka hur samrådsförfarandet kan förbättras, t.ex. i syfte att säkerställa att synpunkter och väsentlig information från berörda myndigheter framkommer i prövningsprocessen och att formerna för dialog och målgruppsanpassad vägledning ytterligare utvecklas • undersöka och redovisa hur mark- och miljödomstolarna tillämpar bestämmelser i om processledning som gäller i mål som inleds vid domstol och vilka överväganden som ligger bakom domstolarnas tillämpning • undersöka om det finns anledning att införa särskilda krav om processledning för miljöprövningsdelegationer och i så fall lämna författningsförslag på hur dessa bör utformas • undersöka hur möjligheten att avvisa ofullständiga tillståndsansökningar tillämpas av miljöprövningsdelegationer och mark- och miljödomstolar och lämna förslag till förtydliganden eller ändringar av regelverket i det avseendet om det bedöms ändamålsenligt • utvärdera vissa aspekter av miljöprövningsdelegationernas roll och organisation, t.ex. frågor om processledning och om det är ändamålsenligt att koncentrera prövningen av vissa typer av ärenden till ett mindre antal miljöprövningsdelegationer. I utredningsdirektiven anför regeringen bl.a. att det kommer att krävas omfattande insatser inom näringslivet för att ska kunna nå flera miljömål. Den omställning som krävs för att möta dessa utmaningar innebär enligt regeringen att många verksamheter kommer att behöva söka nya eller ändrade miljötillstånd. Prövningen behöver i vissa fall hantera målkonflikter mellan exempelvis minskad klimatpåverkan och ökad miljöpåverkan i verksamhetens närområde. har på uppdrag av regeringen förberett så att myndigheten kan ansvara för en samlad statistik om miljötillståndsprövningen. Uppdraget är avgränsat till att omfatta prövning av tillståndspliktiga miljöfarliga verksamheter, samt vattenverksamheter som prövas i domstol i första instans. Inom ramen för samma uppdrag har tagit emot och sammanställt den statistik om miljötillståndsprövningen som och länsstyrelserna tagit fram avseende . Regeringsuppdraget redovisades i en skrivelse (dnr NV-09228-18). I skrivelsen redovisas bl.a. statistik för handläggningstiderna från ansökan till beslut i första instans samt statistik för överklagade ärenden som fått slutligt beslut . Antal ärenden som överklagats anges, liksom vilka parter som överklagat samt handläggningstid från ansökan till slutligt avgörande. Regeringen beslutade om tilläggsdirektiv (dir. 2021:57) till och förlängde utredningstiden till . Enligt tilläggsdirektiven ska utredaren också • utreda om det behövs ändringar i avseende regleringen av domstolarnas handläggning • föreslå de förändringar i regleringen om domstolarnas handläggning som behövs för en effektivare prövning vid mark- och miljödomstolarna • utreda om det bör införas ett begränsat förtursförfarande för mål och ärenden om tillstånd som innebär en omställning för en miljöfarlig verksamhet som på ett väsentligt sätt bidrar till att nå målen i det klimatpolitiska ramverket för minskade utsläpp av växthusgaser • föreslå hur ett sådant förtursförfarande skulle kunna vara utformat samt vilka författningsändringar och andra åtgärder som behövs, om det bedöms lämpligt med hänsyn till rättssäkerhet, effektivitet och handläggningstider för instansens övriga ärende- eller måltyper • utreda hur tidsbegränsning av tillstånd och omprövning av tillstånd och villkor skulle kunna bli effektiva och verkningsfulla medel för att säkerställa att verksamheter och åtgärder bedrivs med moderna miljövillkor i syfte att nå miljö- och klimatmålen • föreslå de författningsändringar och andra åtgärder som behövs för att tidsbegränsning av tillstånd och omprövning av tillstånd och villkor ska kunna användas för att säkerställa att verksamheter och åtgärder bedrivs med moderna miljövillkor i syfte att nå miljö- och klimatmålen. Enligt uppgift från () kommer att överlämna sitt betänkande till regeringen . Processuella aspekter m.m., bl.a. begränsning av möjligheten till prövning och överklagande enligt I fråga om mark- och miljödomstolarnas utredningsskyldighet konstaterar utskottet att domstolarna är skyldiga att bedriva materiell processledning och att driva målen framåt. Domstolarna ska ställa de frågor och begära in de kompletteringar som behövs för att kunna bedöma tillåtligheten av de aktuella verksamheterna. Att domstolarna kan vara skyldiga att förelägga en sökande att i vissa avseenden komplettera en bristfällig tillståndsansökan innebär dock inte att domstolarna är skyldiga att i detalj beskriva vad ansökan ska innehålla eller exakt ange hur omfattande och ingående den måste vara. Utskottet vill i sammanhanget framhålla att domstolarnas utredningsskyldighet handlar om att de ska vidta åtgärder så att målen blir tillräckligt utredda. Detta krävs för att en ansökan i processuellt hänseende ska kunna läggas till grund för prövning och tillåtligheten av en verksamhet ska kunna bedömas i materiellt hänseende. Det är dock viktigt att påpeka att bevisbördan för att hänsyns-reglerna i 2 kap. ska iakttas vilar på sökanden. När det gäller önskemålet om att bl.a. införa en avgift för att överklaga ett avgörande i ett mål om tillstånd till miljöfarlig verksamhet uppfattar utskottet detta som ett uttryck för uppfattningen att det är för många överklaganden i detta slags mål. Det är inte belagt med avgift att överklaga avgöranden i andra slags ärenden eller mål vid förvaltningsmyndigheter eller domstolar, och utskottet har inte för avsikt att verka för att införa någon särreglering i detta hänseende för överklaganden som rör miljötillstånd. Det faktum att var och en ansvarar för sina rättegångskostnader i mål om miljöfarlig verksamhet är enligt utskottets bedömning tillräckligt för att motverka eventuella s.k. okynnesöverklaganden. Utskottet konstaterar vidare att har uppdrag att utreda ett stort antal frågeställningar med anknytning till miljöprövningar, bl.a. hur samrådsförfarandet kan förbättras, hur mark- och miljödomstolarna tillämpar bestämmelser om processledning samt om det finns anledning att koncentrera miljöprövningen av vissa slags ärenden till färre miljöprövningsdelegationer. Utskottet noterar också att på uppdrag av regeringen har förberett så att myndigheten kan ansvara för en samlad statistik om miljötillståndsprövningen. har också sammanställt statistik om miljötillståndsprövningen för och redovisat denna till regeringen. I avvaktan på utfallet av uppdrag och mot bakgrund av det som i övrigt nu anförts är utskottet inte berett att vidta några åtgärder med anledning av motionerna 2021/22:2388 (SD) yrkandena 4 och 6, 2021/22:2462 (SD) yrkande 8, 2021/22:3690 (M) yrkande 19, 2021/22:3881 (KD) yrkandena 18 och 20 och 2021/22:4131 (C) yrkande 21. Utskottet ser inte heller skäl att ta initiativ till en sådan utredning som efterfrågas i motion 2021/22:3665 (C) yrkande 34. Därmed föreslår utskottet att samtliga dessa yrkanden avslås. Utskottet har ovan redogjort för innehållet i 12 § förvaltningslagen. Bestämmelsen innebär att t.ex. sökanden i ett ärende om miljötillstånd för jordbruksverksamhet har möjlighet att begära att miljöprövningsdelegationen ska avgöra ärendet, om delegationens handläggning av ansökan har pågått . Myndigheten ska då från den dag då en sådan begäran kom in antingen avgöra ärendet eller i ett särskilt beslut avslå begäran. Enligt utskottets bedömning bör den tid som anges i denna bestämmelse, dvs. , inte enbart utgöra den tidpunkt under handläggningen efter vilken sökanden har rätt att begära att ärendet avgörs, utan bör även ses som en utgångspunkt för den tid det bör ta för myndigheten att slutligt avgöra ärendet. Detta skulle enligt utskottet vara ett positivt bidrag i det viktiga arbetet med att förkorta tillståndsprocesserna för jordbruket. Detta bör tillkännage för regeringen. Därmed tillstyrker utskottet motion 2021/22:3437 (M) yrkande 20. När det gäller frågan om tidsplaner konstaterar utskottet att det, för mål som inleds vid mark- och miljödomstolen, finns tillämpliga regler i om att domstolen ska upprätta en tidsplan för målets handläggning. För miljöprövningsdelegationernas del innehåller förvaltningslagen och förordningen om miljöprövningsdelegationer bestämmelser som innebär att dessa delegationer måste driva tillståndsärenden framåt och se till att de blir tillräckligt beredda. Det som efterfrågas i motionerna är enligt utskottet således i vissa delar redan tillgodosett, och i övrigt avser utskottet inte ta några initiativ i frågan. Därmed föreslår utskottet att motionerna 2021/22:3880 (KD) yrkande 37 och 2021/22:3881 (KD) yrkande 19 avslås. Överväganden vid tillståndsprövningen och byte av myndighetskontakt Som redovisas ovan har den pågående i uppdrag att utreda ett antal frågeställningar med anknytning till miljöprövningsprocesser, bl.a. hur tidsbegränsning av tillstånd och omprövning av tillstånd och villkor skulle kunna bli effektiva och verkningsfulla medel för att säkerställa att verksamheter bedrivs med moderna miljövillkor. Vidare kan utskottet konstatera att har slutredovisat sitt uppdrag och sin bedömning bl.a. i fråga om vilka rättsliga möjligheter det finns att ge klimatet större tyngd i förhållande till andra skyddsintressen enligt . Vilka faktorer som ska vägas in vid tillståndsprövning framgår av 1 kap. 1 § andra stycket 4 . Som redovisats tidigare i detta betänkande framgår det av förarbetena till att uppräkningen i bestämmelsens andra stycke inte är en uttömmande beskrivning av hur målet med uppnås, utan exempel på sådant som är av särskild betydelse för balkens mål. Hur bestämmelsen ska tillämpas och vilka avvägningar som måste göras utifrån omständigheterna i det enskilda fallet är enligt utskottet en fråga för rättstillämpningen att hantera. Den som önskar byta myndighetskontakt kan naturligtvis begära detta vid den aktuella myndigheten som, om det är lämpligt och möjligt, är oförhindrad att tillgodose ett sådant önskemål. Utskottet finner dock inte skäl att införa en skyldighet för myndigheter att tillgodose en sådan begäran. Detta hänger främst samman med att myndigheter utför uppdrag i det offentligas tjänst och inte på uppdrag av privatpersoner och som, till skillnad från hur det fungerar i den privata sektorn, därmed inte kan styra vem som ska utföra en viss uppgift. I avvaktan på resultatet av de arbeten som pågår på området och mot bakgrund av det som i övrigt anförts föreslår utskottet att motionerna 2021/22:2388 (SD) yrkande 10, 2021/22:3199 (V) yrkande 9, 2021/22:3277 (V) yrkandena 15 och 16, 2021/22:3437 (M) yrkande 21, 2021/22:3690 (M) yrkande 22, 2021/22:3881 (KD) yrkande 16, 2021/22:4066 (MP) yrkande 3 och 2021/22:4199 (L) yrkande 49 lämnas utan åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om alternativ yta för torvbruk och om frågor om torv i övrigt. Jämför reservation 31 (SD, KD), 32 (M) och 33 (SD). I kommittémotion 2021/22:3881 av m.fl. (KD) yrkande 65 föreslås att det ska införas ett ska-krav om rekommendation för alternativ yta för torvbruk vid avslag på ansökan om tillstånd för torvbruk. Enligt motionärerna finns det en rekommendation till länsstyrelserna att i dessa fall föreslå en alternativ torvskördeplats, men eftersom länsstyrelserna inte följer rekommendationen bör den förändras till ett ska-krav. I kommittémotion 2021/22:2456 av m.fl. (SD) yrkande 27 föreslås att återvätning av torvmark bevuxen med skog inte ska genomföras förrän det finns bättre forskningsmaterial som tar hänsyn till effekten på kolbalansen av skogstillväxten och det växande virkeslagret på den berörda marktypen. I motion 2021/22:4151 av (SD) yrkande 3 framhåller motionären att underhåll av diken och skyddsdikning vid skogsföryngring är av stor betydelse för och landsbygdens ekonomi och därför inte bör motverkas av lagar och regler. I samma motion yrkande 4 föreslås att dikade tidigare våtmarker/dikade torvmarker ska kunna efterbehandlas med olika metoder, bl.a. återvätning och skogsodling. Enligt yrkande 5 i samma motion bör markägare, producenter och myndigheter i varje aktuellt fall tillsammans söka efter lämpligaste metod för efterbehandling efter avslutad torvskörd. För att stärka rättssäkerheten föreslås det i kommittémotion 2021/22:3437 av m.fl. (M) yrkande 14 att regeringen ska utse en länsstyrelse som får ansvar för tillståndsprocessen för landets samtliga torvtäkter. utvinns i på ca . används t.ex. som planteringsjord, jordförbättringsmedel eller, i minskande utsträckning, som energitorv för el- och fjärrvärmeproduktion. Prövning av torvtäkter gjordes tidigare huvudsakligen enligt lagen (1985:620) om vissa torvfyndigheter. Lagen upphävdes dock och prövningen av torvtäkter görs nu endast enligt . Äldre föreskrifter gäller fortfarande för mål och ärenden som har inletts före . Som framgår tidigare i detta betänkande har den som bedriver miljöfarlig verksamhet tillstånds- eller anmälningsplikt för sin verksamhet (9 kap. 6 § ). Av miljöprövningsförordningen (2013:251) framgår vilka verksamheter som kräver tillstånd och vilka verksamheter som kräver anmälan. I förordningen är tillståndspliktiga verksamheter markerade med A eller B och anmälningspliktiga med C. B-verksamheter ska söka tillstånd hos miljöprövningsdelegation vid . Torvtäkt är, med vissa undantag, en tillståndspliktig B-verksamhet (4 kap. 1 § miljöprövningsförordningen). Vid handläggningen av ärenden vid förvaltningsmyndigheterna ska förvaltningslagen (2017:900), förkortad FL, tillämpas (1 §). Bestämmelserna i är subsidiära i förhållande till andra bestämmelser i lag eller förordning. Det betyder att eventuella specialbestämmelser i andra författningar, exempelvis de processuella regler i MB som beskrivs nedan, gäller i stället för FL:s allmänna bestämmelser (4 §). Enligt 32 § FL ska en förvaltningsmyndighets beslut bl.a. innehålla en klargörande motivering, om det inte är uppenbart obehövligt. En sådan motivering ska innehålla uppgifter om vilka föreskrifter som har tillämpats och vilka omständigheter som har varit avgörande för myndighetens ställningstagande. Kravet att motiveringen ska vara klargörande innebär att en part ska ges möjlighet att förstå hur myndigheten har resonerat i det enskilda fallet. Motiveringsskyldigheten innebär att myndigheten måste ange de skäl som har bestämt utgången i ärendet (prop. 2016/17:180 s. 320 f.) I 19 kap. 5 § MB finns en uppräkning av de processuella regler som ska tillämpas vid länsstyrelsernas prövning av miljöfarlig verksamhet. Paragrafen hänvisar till vissa bestämmelser i 22 kap. MB som gäller förfarandet i mark- och miljödomstolarna i ansökningsmål. När det gäller de uppräknade bestämmelserna ska alltså handläggningen av ärenden hos länsstyrelserna följa samma regler som handläggningen i domstolarna (prop. 2013/14:174 s. 265). Av 19 kap. 5 § 9 framgår t.ex. att ska tillämpa vissa av bestämmelser i 22 kap. om vad en dom där tillstånd ges ska innehålla. Om bifaller en tillståndsansökan ska beslutet alltså innehålla dessa uppgifter. Som redovisats tidigare i detta betänkande har regeringen tillsatt utredningen modern och effektiv miljöprövning (dir. 2020:86). Utredaren ska bl.a. utvärdera vissa aspekter av miljöprövningsdelegationernas roll och organisation, t.ex. om det är ändamålsenligt att koncentrera prövningen av vissa typer av ärenden till ett mindre antal miljöprövningsdelegationer. Utredningen kommer, som nämnts, att överlämna sitt betänkande till regeringen . har tagit fram en vägledning om torvtäkter som uppdateras –2022. Myndigheten beskriver att det efter det att torvlagen har upphävts är nödvändigt med flera olika tillstånd för den verksamhetsutövare som vill tillgodogöra sig torv för olika ändamål. Det kommer i fortsättningen att vara möjligt att ansöka om ett enda tillstånd enligt som omfattar såväl utvinning av energitorv som torv för annat ändamål. Stiftelsen (Torvforsk) är en allmännyttig forskningsstiftelse som bildades av representanter för torvnäringen. Torvforsk har till uppgift att initiera, planera, genomföra samt utvärdera forskning och utvecklingsinsatser av betydelse för torvbranschen.