bet · H901UbU27 · 2022-06-15 00:00:00 — Elevhälsa och stärkt utbildning för elever med intellektuell funktionsnedsättning Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till lag om ändringar i skollagen. De förslag som utskottet tillstyrker syftar till att stärka elevhälsan och utbildningen för elever med intellektuell funktionsnedsättning. Ändringarna innebär bl.a. att elevhälsans arbete ska bedrivas på individ-, grupp- och skolenhetsnivå och i samverkan med lärare och övrig personal. Elevhälsan ska vara en del av skolans systematiska kvalitetsarbete och den ska samverka med hälso- och sjukvården och när behov finns. Det ställs krav på att det ska finnas tillgång till specialpedagog eller speciallärare för elevhälsans specialpedagogiska insatser. Det införs en garanti för tidiga stödinsatser i svenska, svenska som andraspråk och matematik för elever som läser enligt grundsärskolans kursplaner. Grundsärskolan, gymnasiesärskolan och vuxenutbildning som särskild utbildning på grundläggande nivå respektive gymnasial nivå ska byta namn till anpassad grundskola, anpassad gymnasieskola och vuxenutbildning som anpassad utbildning på grundläggande nivå respektive gymnasial nivå. Vidare ska elevens val i grundsärskolan och benämningen träningsskola tas bort. Uttrycket utvecklingsstörning ersätts av intellektuell funktionsnedsättning. Ändringarna innebär även att en rektor ska få besluta att en elev i , grundsärskolan, specialskolan eller sameskolan ska gå om en årskurs och att det beslutet ska kunna överklagas. Lagändringarna om att en rektor ska få besluta att en elev ska gå om en årskurs föreslås träda i kraft . Lagändringar om en garanti för tidiga stödinsatser föreslås träda i kraft . Övriga lagändringar föreslås träda i kraft . Utskottet anser att bör avslå motionsyrkandena. I betänkandet finns tolv reservationer (M, SD, C, V, KD, L, MP). Proposition 2021/22:162 Elevhälsa och stärkt utbildning för elever med intellektuell funktionsnedsättning. Proposition 2021/22:159 Dimensionering av gymnasial utbildning för bättre kompetensförsörjning, punkt 2.2 och 3.2. 15 yrkanden i följdmotioner. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Rektors beslut över elevernas skolgång Nya begrepp och namn på skolformer m.m. 1.Lagförslaget i fråga om möjligheten att överklaga rektors beslut, punkt 1 (SD, KD) 2.Möjligheten att överklaga, punkt 3 (SD, KD) 3.Föräldrars samtycke, punkt 4 (SD) 4.Utökad undervisningstid, punkt 5 (M, KD, L) 5.Ansvaret för barns hälsa, punkt 6 (M, SD, KD) 6.Samverkan med sjukvården och , punkt 7 (SD, KD, L) 7.Kompetens om och tillgång till specialpedagoger m.m., punkt 8 (C) 8.Kompetens om och tillgång till specialpedagoger m.m., punkt 8 (V) 9.Kompetens om och tillgång till specialpedagoger m.m., punkt 8 (KD) 10.Översyn av uttrycket utvecklingsstörning, punkt 9 (KD, L, MP) 11.Nya namn på skolformerna, punkt 10 (SD, KD) 12.Utvärdering av elever i grundsärskolan, punkt 11 (SD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Proposition 2021/22:159 Proposition 2021/22:162 Bilaga 2 Regeringens lagförslag Förslag som lagts fram i proposition 2021/22:162 Förslag som lagts fram i proposition 2021/22:159 Bilaga 3 Utskottets lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Lagförslaget i fråga om möjligheten att överklaga rektors beslut antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) i de delar det avser 28 kap. 16 §. Därmed bifaller proposition 2021/22:162 punkt 1 i denna del och avslår motion 2021/22:4559 av m.fl. (KD) yrkande 4. Reservation 1 (SD, KD) a) regeringens förslag i proposition 2021/22:162 till 1. lag om ändring i skollagen (2010:800) med den ändringen att – 2 kap. 5 § och 11 kap. 37 § ska ha den lydelse som utskottet föreslår i bilaga 3, – 11 kap. 29 a och 35 §§ ska utgå och att ingressen ska ha den lydelse som följer av detta, 2. lag om ändring i skollagen (2010:800), 3. lag om ändring i lagen (2022:147) om ändring i skollagen (2010:800), i de delar som inte omfattas av utskottets förslag ovan under förslagspunkt 1, b) regeringens förslag i proposition 2021/22:159 till 1. lag om ändring i lagen (2022:147) om ändring i skollagen (2010:800), 2. lag om ändring i skollagen (2010:800). Därmed bifaller propositionerna 2021/22:159 punkterna 2.2 och 3.2 samt 2021/22:162 punkterna 1 i denna del, 2 och 3. Rektors beslut över elevernas skolgång 2021/22:4559 av m.fl. (KD) yrkande 5 och 2021/22:4586 av m.fl. (SD) yrkande 2. Reservation 2 (SD, KD) 2021/22:4586 av m.fl. (SD) yrkande 3. Reservation 3 (SD) 2021/22:4479 av m.fl. (L) yrkande 2 och 2021/22:4617 av m.fl. (M) yrkande 2. Reservation 4 (M, KD, L) Ansvaret för barns hälsa 2021/22:4617 av m.fl. (M) yrkande 1. Reservation 5 (M, SD, KD) Samverkan med sjukvården och 2021/22:4479 av m.fl. (L) yrkande 1. Reservation 6 (SD, KD, L) Kompetens om och tillgång till specialpedagoger m.m. 2021/22:4513 av m.fl. (V), 2021/22:4559 av m.fl. (KD) yrkande 1 och 2021/22:4593 av och (båda C) yrkandena 1 och 2. Reservation 7 (C) Reservation 8 (V) Reservation 9 (KD) Nya begrepp och namn på skolformer m.m. Översyn av uttrycket utvecklingsstörning 2021/22:4559 av m.fl. (KD) yrkande 2. Reservation 10 (KD, L, MP) Nya namn på skolformerna 2021/22:4559 av m.fl. (KD) yrkande 3. Reservation 11 (SD, KD) Utvärdering av elever i grundsärskolan 2021/22:4586 av m.fl. (SD) yrkande 1. Reservation 12 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (L), (M), (S), (M), (SD), (S), (C), (V), (M), (SD), (S), (KD), (MP), (L), (S) och (SD). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet regeringens proposition 2021/22:162 Elevhälsa och stärkt utbildning för elever med intellektuell funktionsnedsättning. Sex följdmotioner med 15 yrkanden (M, SD, C, V, KD, L) har väckts med anledning av propositionen. I ärendet behandlar utskottet också två av lagförslagen i proposition 2021/22:159 Dimensionering av gymnasial utbildning för bättre kompetensförsörjning, punkterna 2.2 och 3.2. har i sitt betänkande 2021/22:UbU25 i sak ställt sig bakom de ändringar som föreslås i proposition 2021/22:159. Av lagtekniska skäl och i syfte att samordna två av lagförslagen i proposition 2021/22:159 med de nu aktuella förslagen till ändringar i samma lagrum har utskottet överfört den formella behandlingen av lagförslagen för beredning i detta ärende. Övriga lagförslag i proposition 2021/22:159 behandlas i betänkande 2021/22:UbU25. I ärendet föreslår utskottet även vissa följdändringar i skollagen med anledning av att vissa bestämmelser i regeringens förslag har avslagits av (prop. 2021/22:158, bet. 2021/22:UbU33 och prop. 2021/22:161, bet. 2021/22:UbU32, rskr. 2021/22:362). En förteckning över de behandlade förslagen finns i bilaga 1, regeringens lagförslag finns i bilaga 2 och utskottets lagförslag i bilaga 3. Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att bl.a. kartlägga och analysera skolornas stöd- och elevhälsoarbete och lämna förslag i syfte att skapa bättre förutsättningar för alla elever att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås samt analysera huruvida beslut om att inte flytta upp en elev till närmast högre årskurs ska kunna överklagas (dir. 2017:88). Utredningen, som antog namnet Utredningen om elevers möjligheter att nå kunskapskraven, fick därefter ett antal tilläggsdirektiv: att bl.a. undersöka förutsättningarna för att införa en garanti för tidiga stödinsatser i grundsärskolan (dir. 2018:33), att analysera vilka insatser som kan vidtas för att stärka särskolan och analysera hur elever bättre kan få stödinsatser kopplat till lärmiljö och grupptillhörighet (dir. 2019:38), att även analysera regleringen av tillgången till elevhälsa och föreslå alternativa benämningar på skolformerna grundsärskola och gymnasiesärskola samt om giltighetstiden för övergångsbestämmelserna om undantag från krav på legitimation och behörighet för att få bedriva undervisning och besluta om betyg i grundsärskolan, gymnasiesärskolan och särskild utbildning för vuxna bör förlängas (dir. 2020:18). Utredningen redovisade uppdraget dels i delbetänkandet En annan möjlighet till särskilt stöd – Reglering av kommunala resursskolor (SOU 2020:42), dels i slutbetänkandet Bättre möjligheter för elever att nå kunskapskraven – aktivt stöd- och elevhälsoarbete samt stärkt utbildning för elever med intellektuell funktionsnedsättning (SOU 2021:11). I proposition 2021/22:162 behandlas slutbetänkandets förslag om elevhälsa, om en stärkt utbildning för elever med en intellektuell funktionsnedsättning och om möjligheten att överklaga rektors beslut om att en elev ska gå om en årskurs. Propositionen föregås av sex andra propositioner beslutade där det föreslås ändringar i skollagen som påverkar utformningen av lagförslagen i propositionen. Förslagen i propositionen utgår från att de lagändringar som föreslås i propositionerna Resursskolor och tilläggsbelopp för särskilt stöd, Tydligare krav på fristående förskolor, skolor och fritidshem med konfessionell inriktning, Ett mer likvärdigt skolval, Dimensionering av gymnasial utbildning för bättre kompetensförsörjning, Skolans arbete med trygghet och studiero och Ökad likvärdighet för skolhuvudmän träder i kraft i den ordning propositionerna nu nämnts och föregår de ändringar som föreslås i proposition 2021/22:162. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över lagförslagen. Lagrådet lämnade förslagen utan erinran. I förhållande till lagrådsremissens förslag har regeringen gjort några redaktionella ändringar. I proposition 2021/22:162 lämnar regeringen förslag till ändringar i skollagen (2010:800) som syftar till att stärka elevhälsan och utbildningen för elever med intellektuell funktionsnedsättning. Det föreslås att elevhälsans arbete ska bedrivas på individ-, grupp- och skolenhetsnivå och i samverkan med lärare och övrig personal. Det anges att elevhälsan ska vara en del av skolans systematiska kvalitetsarbete och att den ska samverka med hälso- och sjukvården och när behov finns. Som krav ställs att det ska finnas tillgång till specialpedagog eller speciallärare för elevhälsans specialpedagogiska insatser. Det föreslås även att det införs en garanti för tidiga stödinsatser i svenska, svenska som andraspråk och matematik för elever som läser enligt grundsärskolans kursplaner. Grundsärskolan, gymnasiesärskolan och vuxenutbildning som särskild utbildning på grundläggande nivå respektive gymnasial nivå föreslås byta namn till anpassad grundskola, anpassad gymnasieskola och vuxenutbildning som anpassad utbildning på grundläggande nivå respektive gymnasial nivå. Vidare föreslås att elevens val i grundsärskolan och benämningen träningsskola tas bort. Uttrycket utvecklingsstörning ersätts av intellektuell funktionsnedsättning. Det föreslås också att en rektor ska få besluta att en elev i , grundsärskolan, specialskolan eller sameskolan ska gå om en årskurs och att det beslutet ska kunna överklagas. Lagändringarna om att en rektor ska få besluta att en elev ska gå om en årskurs föreslås träda i kraft . Lagändringar om en garanti för tidiga stödinsatser föreslås träda i kraft . Övriga lagändringar föreslås träda i kraft . Betänkandet är disponerat så att utskottet inleder med att i det första avsnittet behandla lagförslagen och ett motionsyrkande med förslag om att ska avslå en del av lagförslaget. Därefter behandlas motionsyrkanden som innehåller förslag om tillkännagivanden till regeringen i frågor som anknyter till lagförslaget. Utskottets förslag i korthet antar med vissa följdändringar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen. Ändringarna innebär i huvudsak att elevhälsans arbete ska bedrivas på individ-, grupp- och skolenhetsnivå och i samverkan med lärare och övrig personal. Elevhälsan ska vara en del av skolans systematiska kvalitetsarbete och den ska samverka med hälso- och sjukvården och när behov finns. Som krav ställs att det för elevhälsans specialpedagogiska insatser ska finnas tillgång till specialpedagog eller speciallärare. Det införs en garanti för tidiga stödinsatser i svenska, svenska som andraspråk och matematik för elever som läser enligt grundsärskolans kursplaner. Grundsärskolan, gymnasiesärskolan och vuxenutbildning som särskild utbildning på grundläggande nivå respektive gymnasial nivå ska byta namn till anpassad grundskola, anpassad gymnasieskola och vuxenutbildning som anpassad utbildning på grundläggande nivå respektive gymnasial nivå. Vidare ska elevens val i grundsärskolan och benämningen träningsskola tas bort. Uttrycket utvecklingsstörning ersätts av intellektuell funktionsnedsättning. Ändringarna innebär även att en rektor ska få besluta att en elev i , grundsärskolan, specialskolan eller sameskolan ska gå om en årskurs och att det beslutet ska kunna överklagas. Jämför reservation 1 (SD, KD). För eleverna i bl.a. förskoleklassen, och grundsärskolan ska det finnas elevhälsa. Elevhälsan ska omfatta medicinska, psykologiska, psykosociala och specialpedagogiska insatser. Elevhälsan ska främst vara förebyggande och hälsofrämjande och stödja elevernas utveckling mot utbildningens mål (2 kap. 25 § skollagen). Elevhälsan ska även bidra i arbetet med att tillgodose elevers behov av särskilt stöd och vid frånvaroproblematik. Under en utredning om särskilt stöd ska rektorn samråda med personal från elevhälsan, om det inte anses uppenbart obehövligt. Samråd med personal från elevhälsan ska även göras i utredningar av upprepad eller längre frånvaro i de obligatoriska skolformerna (3 kap. 7 § och 7 kap. 19 a § skollagen). I förarbetena till skollagen anges att elevhälsan på den individuella nivån har ansvar för att undanröja hinder för varje enskild elevs lärande och utveckling. Elevhälsans mål är att skapa en så positiv lärandesituation som möjligt för eleven. I förarbetena framgår också att skolan har ett ansvar för att skapa en god lärandemiljö för elevernas kunskapsutveckling och personliga utveckling och att en utgångspunkt är att lärande och hälsa på många sätt påverkas av samma generella faktorer. Elevhälsans arbete bör i stor utsträckning vara förebyggande och ha en hälsofrämjande inriktning. Arbetet förutsätter en hög grad av samverkan mellan elevhälsans personal och övriga personalgrupper. Det är även angeläget att samverkan sker med övrig hälso- och sjukvård och med (prop. 2009/10:165 s. 276). En kartläggning har visat att det finns brister i skolans stöd- och elevhälsoarbete som behöver åtgärdas (SOU 2021:11). Elevers behov av stödinsatser upptäcks inte , utredningar av elevers behov av särskilt stöd tar i många fall alltför och det dröjer innan stödinsatserna sätts in. Många elever får inte heller stöd i den omfattning som de skulle behöva. De insatser som ges svarar dessutom inte heller i tillräcklig utsträckning mot elevernas stödbehov. Av kartläggningen framgår även att många lärare efterfrågar ökade kunskaper för att kunna utforma adekvata stödinsatser till eleverna, att många lärare upplever att de inte kan få hjälp av elevhälsan och att samarbetet mellan lärarna och elevhälsan ofta brister. Skolinspektionen har konstaterat att elevhälsans förebyggande och hälsofrämjande arbete får stå tillbaka. I en granskning av elevhälsan framgår att det förebyggande och hälsofrämjande arbetet ofta initieras och genomförs av lärare utan elevhälsans medverkan. Elevhälsans personal medverkar sällan i skolans utvecklingsarbete och det finns brister i det systematiska kvalitetsarbetet med koppling till elevhälsans uppdrag (Skolinspektionens rapport 2015:05). Av redovisning av uppdraget om insatser för en förstärkt elevhälsa framgår att elevhälsan framför allt fokuserar på elevers ohälsa på individnivå och att arbetet i huvudsak är inriktat på insatser när det uppstår problem (U2015/03324). Regeringen framhåller att elevhälsans arbete främst ska vara förebyggande och hälsofrämjande och förutsätter en hög grad av samverkan med övriga personalgrupper. På alltför många skolor känner sig elevhälsans personal dock ensam i sitt arbete eller som en separat verksamhet. För att den samlade elevhälsans potential ska kunna utnyttjas fullt ut och bli verklighet behöver samverkan, såväl inom elevhälsan som mellan elevhälsan och övrig personal i skolan utvecklas. Det finns därtill ett tydligt behov av att samverkan mellan skolan och aktörer utanför skolan förbättras. Det kan t.ex. handla om elever som har behov av kontakter med hälso- och sjukvården eller av stöd från . Om dessa insatser inte fungerar kan det påverka elevens förutsättningar i skolan negativt. Elevhälsans uppdrag ska förtydligas Elevhälsans arbete ska bedrivas på individ-, grupp- och skolenhetsnivå och ske i samverkan med lärare och övrig personal. Elevhälsan ska vara en del av skolans kvalitetsarbete. Vid behov ska elevhälsan samverka med hälso- och sjukvården och . Skälen för regeringens förslag Elevhälsans arbete ska genomföras på individ-, grupp- och skolenhetsnivå och i samverkan med lärare och övrig personal Många elever lämnar utan behörighet till gymnasieskolans nationella program. En förutsättning för att fler elever ska nå målen för sin utbildning är bl.a. att elevhälsan uppfyller sitt uppdrag. Regeringen bedömer att det i skollagen bör anges att elevhälsans arbete ska bedrivas på individ-, grupp- och skolenhetsnivå. Insatser som syftar till att förebygga ohälsa och svårigheter att nå utbildningens mål kan, liksom insatser för att främja lärande, utveckling och hälsa, ha sitt ursprung i behov som identifierats på individ-, grupp- eller skolenhetsnivå. Insatser som kan gynna en enskild elev kan också gagna flera elever eller hela skolans verksamhet. Det bör av bestämmelsen också framgå att elevhälsans arbete ska ske i samverkan med lärare och övrig personal. Det är enligt regeringen motiverat att lyfta fram lärare, eftersom de har ett särskilt ansvar för att eleverna ska nå de betygskriterier eller kriterier för bedömning av kunskaper som minst ska uppfyllas. Med övrig personal avses att all personal på skolan har ett ansvar att utifrån sin funktion och sin kompetens bidra till arbetet med att främja lärande, utveckling och hälsa för eleverna. Regeringen menar att det är viktigt att det finns former för ett ömsesidigt utbyte och dialog mellan lärare och elevhälsan, på ett förebyggande plan, innan svårigheter för en elev uppstår, menar regeringen. Sammantaget gör regeringen bedömningen att det finns skäl att förtydliga elevhälsans uppdrag. Regeringen anser att ett förtydligande kan bidra till en stärkt förmåga att bryta gamla mönster och skifta från akut ärendehantering till ett förebyggande och hälsofrämjande fokus. Elevhälsan blir en del av skolans systematiska kvalitetsarbete Av skollagen framgår att varje huvudman inom skolväsendet på huvudmannanivå och på skolenhetsnivå systematiskt och kontinuerligt ska planera, följa upp och utveckla utbildningen. Kvalitetsarbetet på enhetsnivå ska genomföras under medverkan av lärare, förskollärare, övrig personal och elever. Rektorn ansvarar för att kvalitetsarbete vid enheten genomförs (4 kap. 3 och 4 §§). Det systematiska kvalitetsarbetet behöver omfatta alla de faktorer som utgör viktiga förutsättningar för elevernas utveckling och lärande. Den samlade elevhälsan utgör en viktig funktion i skolans kvalitetsarbete genom att samla in, analysera och sammanställa information som kan ligga till grund för verksamhetsutvecklingen. Elevhälsan har också en viktig funktion när det handlar om att bidra med olika professionsperspektiv och ett hälsofrämjande förhållningssätt. Enligt regeringen utnyttjas inte elevhälsans potential i alla skolor och på många håll saknas både förutsättningar och arbetssätt för de olika professionsperspektiven att bidra till en hälsofrämjande skolutveckling, vilket riskerar att drabba elevernas utveckling mot målen negativt. Regeringen bedömer att det finns skäl att förtydliga bestämmelsen i skollagen när det gäller elevhälsans roll i det systematiska kvalitetsarbetet. Skolor där undervisningen inte i tillräcklig utsträckning anpassas till elevernas behov kännetecknas ofta av en bristande strategisk styrning, såsom avsaknad av tydliga mål och uppföljningssystem. Det faktum att huvudmän och rektorer ibland saknar kunskap om elevhälsans uppdrag och arbetssätt och om hälsoperspektivet i stort kan enligt regeringen vara en bidragande orsak till att dessa aspekter saknas i kvalitetsarbetet. Regeringen anser att elevhälsans delaktighet i det systematiska kvalitetsarbetet är ett fundament för hälsofrämjande skolutveckling och att elevhälsan ska vara en del av det systematiska kvalitetsarbetet. I sammanhanget påminner regeringen om att det i proposition 2021/22:160 Skolans arbete med trygghet och studiero föreslås att det ska bli tydligare för huvudmän att elevhälsan kan utgöra en betydelsefull komponent i det systematiska kvalitetsarbetet och att huvudmannen och rektorn utöver att följa upp utbildningen även ska analysera de bakomliggande orsakerna till uppföljningens resultat och utifrån analysen genomföra insatser i syfte att utveckla utbildningen. Elevhälsan ska samverka med hälso- och sjukvården och I elevhälsans arbete ingår det att ha en omfattande samverkan med samhällsfunktioner utanför skolan. Samverkan kan vara såväl hälsofrämjande som förebyggande och åtgärdande. Elevhälsan kan exempelvis ha behov av kontakt med ungdomsmottagningar, barn- och ungdomspsykiatrin, , barn- och ungdomsmottagningar, vårdcentraler, barn- och ungdomshabilitering, närpolis och idéburna organisationer. För vissa elever har personal inom elevhälsan ofta en viktig funktion att fylla när det gäller kontakter med dessa aktörer. Det finns elever som behöver insatser från bl.a. hälso- och sjukvården och för att klara sin skolgång. Det är därför viktigt att det finns en god samverkan mellan skolan och dessa instanser eftersom brister i denna samverkan innebär en stor risk för de utsatta grupper av elever som har behov av detta. Enligt regeringen behövs strukturer för samverkan. Det kan räcka med ett väl utvecklat informationsutbyte mellan relevanta aktörer, men ibland krävs ytterligare insatser för att samordna och tydliggöra ansvars- och rollfördelning i planering, genomförande och uppföljning av arbetet, särskilt vid insatser för en enskild elev. Förslaget kan bidra till att möjliggöra en mer behovsanpassad och positiv kunskapsutveckling för eleven. Eftersom olika huvudmän kan ha vitt skilda förutsättningar för sitt elevhälsoarbete är det viktigt att regelverket inte är alltför detaljstyrande. Regeringen bedömer att det därför är tillräckligt att ange att samverkan ska ske vid behov och att det inte är lämpligt att i detalj ange när samverkan ska ske. En utvecklad samverkan innebär även en förbättrad möjlighet till ökad kunskapsutveckling hos elever. Krav på tillgång till specialpedagog eller speciallärare för elevhälsan I skollagen anges att det inom elevhälsan ska finnas tillgång till personal med sådan kompetens att elevernas behov av specialpedagogiska insatser kan tillgodoses (2 kap. 25 § andra stycket). Enligt förarbetena till bestämmelsen behöver tillgång till specialpedagogisk kompetens inte enbart syfta på personer med specialpedagogutbildning, utan kan också innefatta speciallärare eller en skolledare med särskilt ansvar för specialpedagogiska insatser (prop. 2009/10:165 s. 278). Kartläggningar och rapporter pekar på att den specialpedagogiska kompetensen behöver stärkas i undervisningen. Av exempelvis lärmiljöer – en nationell studie av skolhuvudmännens arbete för grundskoleelever med funktionsnedsättning (rapport 404:2016) framgår att lärare ofta ser att vissa elever behöver extra anpassningar och särskilt stöd, men att lärarna därefter saknar möjlighet och kompetens att själva stödja och anpassa undervisningen. Bristande kompetens hos lärare är ett hinder i arbetet med att motverka pedagogiska konsekvenser av funktionsnedsättningar. Här har samverkan med elevhälsan en betydelsefull roll, särskilt den specialpedagogiska kompetensen inom elevhälsan.