bet · H901AU7 · 2022-02-17 00:00:00 — En av grundpelarna och de främsta framgångarna inom det europeiska samarbetet är den fria rörligheten för varor, personer, tjänster och kapital. Den gemensamma marknaden inom EU är en förutsättning för god ekonomisk tillväxt och viktig för att ska ha goda förutsättningar att verka i en global konkurrens. För oss är det självklart att goda villkor ska säkerställas för dem som kommer till från andra EU-länder för att arbeta. Det är centralt att dessa arbetstagare inte utnyttjas utan att de lagar och regler som de omfattas av faktiskt också efterlevs. Till skillnad från utskottet ser vi dock allvarliga problem med de omfattande ändringar som regeringen föreslog och antog i utstationeringslagen genom att lex togs bort 2017. Alltsedan ändringen genomfördes har vi varit konsekventa med att påtala att den nya ordningen är för långtgående. En utstationerande arbetsgivare kan numera inte freda sig mot stridsåtgärder oavsett hur bra arbetsvillkor arbetstagarna har. Som ett resultat har det blivit mindre attraktivt för företag från andra länder att komma hit, vilket riskerar att hämma den fria rörligheten. I sektorer där har ett stort behov av arbetskraft, t.ex. i byggsektorn, kan detta vara direkt skadligt för . De nya reglerna är också med stor sannolikhet oförenliga med principer om proportionalitet och ömsesidigt erkännande. Vi gör alltså en helt annan bedömning än utskottet. Därför anser vi att det tidigare regelverket, lex , bör återinföras. Vi anser mot denna bakgrund att regeringen bör återkomma med förslag om ändringar i utstationeringslagen i enlighet med vad som anförts ovan. Övrigt om utstationering av arbetstagare, punkt 10 (V) av Ciczie Weidby (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:469 av m.fl. (V) yrkandena 7–9 och 2021/22:4198 av m.fl. (KD) yrkande 28. Jag konstaterar i likhet med utskottet att vissa välkomna ändringar i regelverket för utstationering genomfördes som en följd av att ändringsdirektivet genomfördes. Ändringarna är dock inte tillräckligt långtgående på flera områden, vilket flera arbetstagarorganisationer också har påpekat. Utstationering utan att svenska villkor gäller fullt ut för alla som arbetar på svensk arbetsmarknad innebär alltid en öppning för att kunna ställa arbetare mot arbetare. Det är därför angeläget att systematiskt undanröja sådana risker genom att ta ytterligare steg mot en bättre reglering. Ett viktigt steg är att även ersättning för resa, kost och logi vad gäller resan från utsändningslandet till ska få genomdrivas med stöd av stridsåtgärder. Regeringens hållning i frågan innebär att situationer kan uppkomma där en utstationerad arbetstagare står helt utan ersättning för dessa kostnader. Det finns en påfallande risk för att oseriösa arbetsgivare utnyttjar ett sådant kryphål i syfte att pressa ned de utstationerade arbetstagarnas löner. Detta är oacceptabelt och torde också stå i direkt motsättning till intentionerna med ändringsdirektivet. Ett annat viktigt steg är att låta underrättelseskyldigheten omfatta även enskilda som tar emot tjänsterna för privat bruk. En stor andel av de utstationerade byggnadsarbetarna finns i den s.k. rotsektorn med privatpersoner som beställare. Behovet av underrättelseskyldighet är således stort även i denna sektor. Jag anser att undantaget för privatpersoner riskerar att urholka poängen med underrättelseskyldigheten och lämna en lucka för att kunna utnyttja utstationerade arbetstagare. Vidare anser jag att den lagskärpning som gjordes 2013 i utstationeringslagen om att arbetsgivaren ska anmäla utstationeringen och utse en kontaktperson till var välkommen. Lagskärpningen var dock inte tillräcklig. För att ett system med anmälningsskyldighet ska vara effektivt behöver sanktionsansvaret även omfatta dem som anlitar oregistrerade utländska företag. Erfarenheterna från , där ett sådant utvidgat regelverk införts, visar att ett effektivt system för anmälningsplikt kräver att även köparna omfattas av sanktionsansvaret. Det är olyckligt att utskottet fortfarande inte kan se det behov av förändring som finns på området. Jag anser därför att regeringen bör återkomma med förslag om att • införa en rätt att med stöd av stridsåtgärder genomdriva ersättning för resa, kost och logi när det gäller resan från utsändningslandet till • utöka underrättelseskyldigheten till att omfatta även enskilda som mottar tjänsterna för privat bruk • utvidga systemet med anmälningsskyldighet för utländska företag som utstationerar arbetstagare till så att sanktionsansvaret omfattar även köparna, utan undantag. Övrigt om utstationering av arbetstagare, punkt 10 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4198 av m.fl. (KD) yrkande 28 och 2021/22:469 av m.fl. (V) yrkandena 7–9. Det är viktigt att information om vad som gäller på den svenska arbetsmarknaden är lättillgänglig för att underlätta för utstationerande företag att göra rätt och för utstationerade arbetstagare att ta till vara sina rättigheter. Såväl arbetsgivare som arbetstagare måste kunna ta del av sådan information redan innan de kommer till . För att det ska vara möjligt måste svenska kollektivavtalsvillkor vara lätta att få tag på för de berörda. Sedan lex infördes har det funnits regler om att en arbetstagarorganisation till ska ge in sådana kollektivavtalsvillkor som organisationen kan komma att kräva med stöd av stridsåtgärder. Jag noterar dock att villkor inte har lämnats in i önskvärd omfattning. Jag håller inte med utskottet om att regelverket är ändamålsenligt utformat som det ser ut . Det är hög tid att införa en sanktionsmöjlighet för de fall där reglerna inte följs, t.ex. genom en sanktionsavgift. Jag anser därför att regeringen bör återkomma med förslag om ändringar i utstationeringslagen i enlighet med vad som anförts ovan. Lag mot trakasserier i arbetslivet, punkt 11 (V, L, MP) av (L), Ciczie Weidby (V), (MP) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:468 av m.fl. (V) yrkande 2, 2021/22:3969 av m.fl. (L) yrkande 13 och 2021/22:4112 av och (båda MP) yrkande 1. Om det finns organisatoriska och sociala problem på en arbetsplats finns det också stor risk att det uppstår mobbning. Vi konstaterar att det saknas en tydlig lagstiftning som skyddar den som utsätts för trakasserier i form av mobbning i arbetslivet. En lucka i lagstiftningen gör att anställda kan frysas ut och systematiskt mobbas av en chef eller av andra arbetstagare utan att någon ställs till svars. Arbetsgivaren har visserligen ett ansvar för det förebyggande arbetet, men när en arbetstagare drabbas av mobbning riskerar denne att stå helt utan stöd. Den som blir utsatt får ofta stå ensam, trots att facket, företagshälsovården och andra inblandade gör så gott de kan för att hjälpa den mobbade. Till skillnad från utskottet menar vi att det behövs ett tydligt initiativ för att komma till rätta med de brister som finns i dagens regelverk. Det är inte tillräckligt att som utskottet gör förlita sig på det redan existerande regelverket. Vi anser därför att regeringen bör tillsätta en utredning med uppdrag att ta fram förslag till en ny lag mot trakasserier i arbetslivet. Övrigt om trakasserier i arbetslivet, punkt 12 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4112 av och (båda MP) yrkande 2. I kan hjälpa till med stöd och ledning, och berätta vart barn kan vända sig när de har det svårt. Om man blir diskriminerad eller trakasserad på sin arbetsplats för sin religion, hudfärg, sexuella läggning, ålder, funktionsnedsättning, kön eller könsöverskridande identitet kan man vända sig till och göra en anmälan. Det finns också som försvarar konsumenternas intressen och som ansvarar för juridiska spörsmål exempelvis förtal inom området tryckfrihet. Jag konstaterar att någon liknande institution inte finns för de personer som drabbas av vuxenmobbning på våra arbetsplatser. Det är fråga om en utsatt grupp som ofta kan få både psykiska och fysiska besvär som en följd av mobbningen. När mobbningen inte faller inom ramen för diskrimineringslagen och det område som svarar för står den vuxne mobbade personen helt utan någon möjlighet till upprättelse. Till skillnad från utskottet ser jag att det finns ett behov av att täppa till den lucka som finns på området. Utsatta personer behöver få tillgång till bättre stöd genom att man inrättar en ombudsman med uppdrag att samla in information på nationell nivå och ge stöd till dem som utsatts för mobbning på sin arbetsplats. Jag anser därför att regeringen bör utreda behovet av en ombudsman mot kränkande särbehandling i enlighet med vad som anförts ovan. Lag om skydd för den personliga integriteten i arbetslivet, punkt 13 (V) av Ciczie Weidby (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:464 av m.fl. (V) yrkande 3. Arbetslivet är en av de platser där mest information om oss som individer skapas, lagras och behandlas. Det sker dessutom i en situation där den ena parten, arbetstagaren, står i ett beroendeförhållande till den andra, arbetsgivaren. Arbetsgivarna har dessutom långtgående befogenheter i förhållande till arbetstagarna. Trots dessa förutsättningar kan jag konstatera att det saknas tydliga regler kring den personliga integriteten i förhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare. Även om dessa frågor är komplicerade och den tekniska utvecklingen går snabbt är det mer angeläget än någonsin med en arbetsrättslig lag om personlig integritet i arbetslivet. Det är viktigt med en lagreglering och efterföljande praxis för att på ett tydligt och rättssäkert sätt skilja motiverade åtgärder som utförs på sätt som minimerar intrånget i den personliga integriteten från integritetskränkande åtgärder. Jag anser därför att en arbetsrättslig lag om personlig integritet i arbetslivet är nödvändig, men eftersom alltför har gått sedan dessa frågor senast utreddes samt nya tekniska lösningar och andra förhållanden tillkommit är det ett måste att integritetsfrågorna utreds på nytt. Det behöver ske skyndsamt och med ett tydligt uppdrag att det ska vara en enkel och sammanhållen lagstiftning för arbetslivet som tar sin utgångspunkt i den svenska arbetsmarknadsmodellen. Jag beklagar att utskottet inte ser de uppenbara behov som finns av att ta steg mot en samlad lagstiftning på området. Jag anser därför att regeringen bör tillsätta en utredning med uppdrag att ta fram förslag till en arbetsrättslig lag om skydd för den personliga integriteten i arbetslivet i enlighet med vad som anförts ovan. EU-lagstiftning på arbetsmarknadsområdet, punkt 14 (M, C) av (M), (M), Alireza Akhondi (C) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3226 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 8, 2021/22:3246 av m.fl. (C) yrkande 38 och 2021/22:3325 av m.fl. (M) yrkande 19 och 2021/22:2565 av m.fl. (SD) yrkande 9. Vi anser att frågor som rör sysselsättning och socialpolitik bäst hanteras av medlemsländerna själva. Förstärkt erfarenhetsutbyte är den samarbetsform som främst bör användas på EU-nivå i dessa frågor. EU bör i stället för att tränga sig in på detta område lägga kraft på andra frågor där samverkan är nödvändig. Vi var emot inrättandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter och varnade regeringen för att pelaren innebär att en grund skapas för att driva fram lagstiftning som inte är EU-gemensam. Inträngningen sker på ett område där vi menar att det är viktigt att värna det nationella självbestämmandet. Den svenska modellen hotas nu av bl.a. förslag från EU om minimilöner. En ökad europeisk inblandning i arbetsmarknadsfrågor kommer att leda till en situation där kollektivavtalen kan överprövas av . Det är inte en önskvärd väg framåt. Även om regeringen ansluter sig till vår linje och intar en kritisk hållning i de lagförslag som kommer är det nu för sent att backa. Genom inrättandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter har sociala och arbetsmarknadspolitiska frågor förts upp på EU-nivå, vilket har inneburit att vi har behövt lägga kraft och energi på att motverka den rad av förslag som är att vänta. Vi konstaterar att denna utveckling fortsätter. Kompromisser på EU-nivå i dessa frågor riskerar därmed att skära rakt in i den svenska arbetsmarknadsmodellen. Vi behöver inte mer lagstiftning på EU-nivå i arbetsmarknadsfrågor, vi behöver lyssna till erfarenheterna av hur det fungerar i andra länder, dela med oss av kunskapen och fortsätta arbeta framåt utifrån hur det ser ut i . Vi behöver värna den svenska arbetsmarknadsmodellen och använda rätt verktyg i rätt sammanhang. Till skillnad från utskottet menar vi att regeringen inte vidtar tillräckligt med åtgärder på området. Vi anser därför att regeringen måste vidta åtgärder för att motverka en alltmer omfattande och mer ingripande EU-lagstiftning på arbetsmarknadsområdet och förslag som hotar den svenska arbetsmarknadsmodellen. EU-lagstiftning på arbetsmarknadsområdet, punkt 14 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2565 av m.fl. (SD) yrkande 9 och 2021/22:3226 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 8, 2021/22:3246 av m.fl. (C) yrkande 38 och 2021/22:3325 av m.fl. (M) yrkande 19. Vi värderar samarbete över nationsgränser och ser positivt på att för dialog med andra stater i olika former. I dagens globaliserade omvärld är det avgörande att kunna föra dialog inom gränser. Där har EU en viktig roll att fylla. Vi menar dock att det är viktigt för alla nationer att bevara självbestämmandet och den nationella suveräniteten. Det gäller inte minst inom det arbetsmarknadspolitiska området. finns det politiska partier som arbetar för att EU ska få mer inflytande på den svenska arbetsmarknaden, vilket riskerar att sätta svensk arbetsmarknadskultur i gungning. Vi vänder oss kraftigt mot detta och beklagar att utskottet inte ser de behov av åtgärder som finns på området. Den svenska arbetsmarknadsmodellen har fungerat som ett gott exempel runt om i världen och bygger på att parterna kommer överens om vilka regler som ska gälla på den svenska arbetsmarknaden. Det har historiskt tjänat oss väl. Genom EU:s förslag inom ramen för den sociala pelaren riskerar riktlinjer att bli tvingande. Genom den europeiska pelaren för sociala rättigheter utmanas långsamt vår egen rätt att avgöra vilka regler som ska gälla på den svenska arbetsmarknaden, vilket är ett hot mot vår modell. Vi tillhör det enda parti som fullt ut värnar om självbestämmande och suveränitet. Vi anser därför att regeringen måste vidta åtgärder för att värna det nationella självbestämmandet om arbetsmarknadsfrågor. Global , punkt 15 (V) av Ciczie Weidby (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:921 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 10. När S-MP-regeringen tillträdde lanserade den Global tillsammans med och . Initiativet har en tydlig referens i Decent Work Agenda. har tagit över ansvaret att driva vidare satsningen. Syftet med Global är att utveckla en plattform för att lyfta frågan om partssamverkan och att stärka befintliga samverkansstrukturer. Jag konstaterar att satsningen har varit framgångsrik och att intresset för Global är stort. En lång rad stater, företag, fackföreningar och andra organisationer har anslutit sig. Fackföreningar beskriver hur satsningen möjliggjort en öppen dialog med företag där de kunnat framföra skarp kritik och verka för förbättringar. har möjligheterna till ansvarsutkrävande ifrågasatts, vilket är olyckligt eftersom det är viktigt för att satsningen ska få effekt att det är möjligt att utkräva ansvar. Till skillnad från utskottet menar jag att det är viktigt att slå vakt om att det påbörjade arbetet fortsatt får tydligt stöd från svenskt håll när ansvaret för Global har flyttats till och . Jag anser därför att regeringen bör verka för att Global får ett tydligt stöd och tillräcklig finansiering. Flexiblare regelverk m.m., punkt 1 (M) (M), (M) och (M) anför: har länge verkat för att utveckla den svenska modellen. I kommittémotion 2021/22:3321 yrkande 1 (M) och motion 2021/22:3325 yrkande 17 (M) finns förslag om att modernisera arbetsrätten och förstärka omställningsförmågan på arbetsmarknaden. Vi står naturligtvis bakom vad som anförs i dessa motioner. I likhet med utskottet noterar vi dock att parterna på den svenska arbetsmarknaden har träffat en överenskommelse och att regeringen har utlovat en proposition på området . finns det därför skäl att avvakta det vidare arbetet med att genomföra förändringar av det arbetsrättsliga regelverket i linje med den inriktning som stakats ut i partsöverenskommelsen. Vi vill betona att det är viktigt att förslagen i överenskommelsen utformas och genomförs ändamålsenligt, kostnadseffektivt och träffsäkert. Reformerna bör följas upp noggrant för att säkerställa att de stärker den svenska arbetsmarknaden och svenska företags konkurrenskraft. Turordningsreglerna, punkt 3 (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: Vi har framhållit behovet av att utöka möjligheten till undantag från turordningsreglerna i anställningsskyddslagen. En förändring behövs för att möjliggöra för mindre företag att behålla spetskompetens vid konjunkturnedgångar och därmed också öka sin konkurrenskraft när konjunkturen vänder. I kommittémotion 2021/22:2565 yrkande 3 (SD) framställs på nytt ett förslag om att öka undantagen i turordningsreglerna i anställningsskyddslagen. Vi står naturligtvis bakom vad som anförs i motionen om att förändringar på området behövs för att förbättra situationen för mindre företag. finns det dock skäl att avvakta det vidare arbetet med att genomföra förändringar på området i enlighet med vad som slagits fast i både partsöverenskommelsen och regeringens lagrådsremiss. Vi avstår därför från att reservera oss till förmån för förslaget i kommittémotionen. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 2021/22:331 av och (båda SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av fackliga sympatiåtgärder och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:461 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lagen (1982:80) om anställningsskydd bör ändras så att allmän visstidsanställning utgår och det i stället införs objektiva kriterier för när det är tillåtet med visstidsanställningar och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att slutbetänkandet från Utredningen för hållbart arbetsliv , Tid för trygghet (SOU 2019:5), bör remitteras och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kvalifikationstiden för företrädesrätt till återanställning bör förkortas och inträda efter sammanlagt sex månaders anställning och att tiden under vilken företrädesrätten till återanställning gäller bör förlängas efter anställningens upphörande och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regelverket kring vikariat bör förtydligas i syfte att förhindra missbruk av anställningsformen och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lagen (1982:80) om anställningsskydd bör ändras så att regelverket gällande arbetsbrist blir tillämpligt om en arbetsgivare avser att omreglera den anställdes sysselsättningsgrad och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lagen (1982:80) om anställningsskydd bör ändras så att det tydligt framgår att arbetsgivaren dels ska ange skäl för att en provanställning avslutas , dels ska ge löpande återkoppling till den provanställde under provanställningens gång i syfte att göra det möjligt för arbetstagaren att anpassa sig till arbetsgivarens krav och förväntningar och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att rätten för arbetsgivare i företag med högst tio anställda att ensidigt undanta två personer från turordningen ska tas bort ur 22 § lagen om anställningsskydd och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för en ändring av EU:s bemanningsdirektiv så att medlemsstaterna själva kan besluta huruvida bemanningsföretag ska vara tillåtna på den egna arbetsmarknaden och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lagen (2012:854) om uthyrning av arbetstagare bör ändras så att det blir förbjudet att hyra ut och hyra in arbetskraft för permanenta arbetskraftsbehov och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med ett förslag på en tydlig skrivning i lagen om anställningsskydd där det uttryckligen framgår att det inte är tillåtet att hyra in arbetstagare från bemanningsföretag när det finns tidigare anställda som har företrädesrätt till återanställning och tillkännager detta för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den fackliga vetorätten i lagen om medbestämmande i arbetslivet bör stärkas och tillkännager detta för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lagen om uthyrning av arbetstagare bör kompletteras med en bestämmelse som ger arbetstagare och avtalsslutande fackförbund rätt att på begäran ta del av bemanningsföretagets affärsavtal och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:464 av m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att de inskränkningar i konflikträtten som genomförts i lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet med proposition 2018/19:105 ska rivas upp och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skyddet i medbestämmandelagen mot föreningsrättskränkning bör stärkas och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en utredning med uppdrag att ta fram förslag till en arbetsrättslig lag om skydd för den personliga integriteten i arbetslivet och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:468 av m.fl. (V): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en utredning med uppdrag att ta fram förslag till en ny lag mot trakasserier i arbetslivet och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:469 av m.fl. (V): 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ersättning för resa, kost och logi vad gäller resan från utsändningslandet till ska få genomdrivas med stöd av stridsåtgärder och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underrättelseskyldigheten även bör omfatta enskilda som mottar tjänsterna för privat bruk och tillkännager detta för regeringen.