bet · H901FöU6 · 2022-02-03 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden, bl.a. med hänvisning till pågående utrednings- och beredningsarbete. Motionsyrkandena handlar om bl.a. hybridhot, det militära försvarets förmåga, materielförsörjningsfrågor och försvarets ekonomi. I betänkandet finns 24 reservationer (M, SD, C, KD, L) och ett särskilt yttrande (SD). Cirka 60 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Åtgärder för att möta hybridhot m.m. Det militära försvarets förmåga Materielförsörjning, försvarsindustri och export Motioner som bereds förenklat 1.Inriktning för totalförsvaret och försvars- och säkerhetspolitiken, punkt 1 (SD) 2.Inriktning för totalförsvaret och försvars- och säkerhetspolitiken, punkt 1 (KD) 3.Frivilliga försvarsorganisationers roll, punkt 2 (C) 4.Förmågan att stå emot hybridhot, punkt 3 (M) 5.Ett nationellt säkerhetsråd, punkt 4 (M, L) 6.Nationell säkerhetsstrategi, punkt 5 (M) 7.Nationell säkerhetsstrategi, punkt 5 (C) 8.Krigsorganisationens förmåga och utveckling, punkt 6 (C) 9.Krigsorganisationens förmåga och utveckling, punkt 6 (KD) 10.Ledning och samverkan, punkt 7 (SD) 11.Strategi och principer för materielförsörjningen, punkt 8 (M) 12.Strategi och principer för materielförsörjningen, punkt 8 (SD) 13.Strategi och principer för materielförsörjningen, punkt 8 (KD) 14.Försvarsindustrin, punkt 9 (M) 15.Exportfrämjande, punkt 10 (M) 16.Utredning av , punkt 11 (M, L) 17.Utredning av , punkt 11 (SD) 18.Forskning och utveckling, punkt 12 (M) 19.Forskning och utveckling, punkt 12 (SD) 20.Försvarssamarbete inom EU, punkt 13 (M) 21.Försvarssamarbete inom EU, punkt 13 (KD) 22.Nordiskt försvarssamarbete, punkt 14 (M) 23.Långsiktiga ekonomiska planeringsramar, punkt 15 (M, KD) 24.Uppföljning och kostnadskontroll, punkt 16 (M) Motioner som bereds förenklat, punkt 17 (SD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Inriktning för totalförsvaret och försvars- och säkerhetspolitiken 2021/22:2531 av m.fl. (SD) yrkandena 31 och 32 samt 2021/22:3908 av m.fl. (KD) yrkandena 3 och 10. Reservation 1 (SD) Reservation 2 (KD) 2021/22:3233 av m.fl. (C) yrkande 6. Reservation 3 (C) Åtgärder för att möta hybridhot m.m. Förmågan att stå emot hybridhot 2021/22:3640 av m.fl. (M) yrkandena 1, 14 och 15 samt 2021/22:4039 av m.fl. (M) yrkandena 4 och 6. Reservation 4 (M) 2021/22:3640 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2021/22:3642 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2. Reservation 5 (M, L) 2021/22:3246 av m.fl. (C) yrkande 7, 2021/22:3774 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2021/22:3776 av m.fl. (M) yrkande 2. Reservation 6 (M) Reservation 7 (C) Det militära försvarets förmåga 2021/22:3233 av m.fl. (C) yrkandena 1–5 och 7 samt 2021/22:3908 av m.fl. (KD) yrkande 14. Reservation 8 (C) Reservation 9 (KD) 2021/22:2531 av m.fl. (SD) yrkande 4. Reservation 10 (SD) Materielförsörjning, försvarsindustri och export Strategi och principer för materielförsörjningen 2021/22:2531 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2021/22:3643 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2021/22:3908 av m.fl. (KD) yrkande 30. Reservation 11 (M) Reservation 12 (SD) Reservation 13 (KD) 2021/22:3643 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 4. Reservation 14 (M) 2021/22:3643 av m.fl. (M) yrkande 19. Reservation 15 (M) 2021/22:2531 av m.fl. (SD) yrkande 9 och 2021/22:3643 av m.fl. (M) yrkande 22. Reservation 16 (M, L) Reservation 17 (SD) 2021/22:2531 av m.fl. (SD) yrkande 7 och 2021/22:3643 av m.fl. (M) yrkandena 10, 12 och 13. Reservation 18 (M) Reservation 19 (SD) 2021/22:3643 av m.fl. (M) yrkandena 16–18, 2021/22:3776 av m.fl. (M) yrkande 31, 2021/22:3908 av m.fl. (KD) yrkande 5, 2021/22:3996 av m.fl. (L) yrkande 15 och 2021/22:4039 av m.fl. (M) yrkande 13. Reservation 20 (M) Reservation 21 (KD) 2021/22:3776 av m.fl. (M) yrkande 6. Reservation 22 (M) 2021/22:3908 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2021/22:4014 av m.fl. (M) yrkande 2. Reservation 23 (M, KD) 2021/22:3641 av m.fl. (M) yrkande 1. Reservation 24 (M) Motioner som bereds förenklat Motioner som bereds förenklat 2021/22:875 av m.fl. (S), 2021/22:1061 av (SD), 2021/22:1459 av Boriana (M), 2021/22:1493 av m.fl. (M), 2021/22:1961 av (M), 2021/22:1986 av m.fl. (M), 2021/22:2022 av (M) yrkande 1, 2021/22:2531 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2021/22:2579 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 6–8, 2021/22:3251 av (M), 2021/22:3883 av m.fl. (KD) yrkande 7 och 2021/22:3908 av m.fl. (KD) yrkandena 13 och 18. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (M), (SD), (S), (C), (V), (M), (SD), (S), (KD), (L), Per (SD), (MP), (M), ClasGöran (S) och (S). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet ca 60 yrkanden om försvarspolitik från allmänna motionstiden /22. Av dessa motionsyrkanden behandlas 16 i förenklad ordning i enlighet med de principer utskottet redovisar i avsnittet Motioner som bereds förenklat. beslutade regeringen att den parlamentariskt sammansatta Försvarsberedningen skulle svara för samråd mellan regeringen och riksdagspartierna om den långsiktiga inriktningen av försvars- och säkerhetspolitiken. Försvarsberedningen ska följa den säkerhetspolitiska utvecklingen i omvärlden, och inför regeringens förslag till i viktigare långsiktiga försvars- och säkerhetspolitiska frågor ska Försvarsberedningen redovisa sin syn på dessa. Som underlag inför försvarsbeslutsperioden –2025 överlämnade Försvarsberedningen delrapporten – Inriktningen av totalförsvaret 2021–2025 (Ds 2017:66) och slutrapporten – Inriktningen av säkerhetspolitiken och utformningen av det militära försvaret 2021–2025 (Ds 2019:8) till regeringen. Dessa rapporter utgjorde tillsammans med underlag från myndigheterna grunden för regeringens senaste försvarspolitiska inriktningsproposition, Totalförsvaret 2021–2025 (prop. 2020/21:30), som lämnades till . Propositionen innehöll bl.a. förslag till mål för totalförsvaret, nya mål för det militära och det civila försvaret. Den innehöll också förslag till inriktning för krigsförband och återinrättande av regementen liksom regeringens bedömning av den säkerhetspolitiska utvecklingen, den långsiktiga inriktningen av försvars- och säkerhetspolitiken inklusive de internationella försvarssamarbetena. behandlade regeringens förslag i betänkandet Totalförsvaret 2021–2025 (bet. 2020/21:FöU4) varefter med bifall till propositionen beslutade att godkänna de nya målen, den nya inriktningen för Försvarsmaktens krigsorganisation och återinrättandet av regementen (prop. 2020/21:30, bet. 2020/21:FöU4, rskr. 2020/21:136). Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om övergripande totalförsvarsfrågor som handlar om försvars- och säkerhetspolitisk inriktning och frivilliga försvarsorganisationers roll i totalförsvaret. Jämför reservation 1 (SD), 2 (KD) och 3 (C). Inriktning för totalförsvaret och försvars- och säkerhetspolitiken m.fl. (SD) anför i kommittémotion 2021/22:2531 att försvarets huvuduppgift är att med alla medel försvara riket vid ett väpnat angrepp. För att kunna möta en instabil och oförutsägbar framtid efter 2030 och klara av att möta nya och gamla hot behöver Försvarsmakten och resten av totalförsvaret fortsätta att öva och planera inför denna uppgift (yrkande 31). Motionärerna beskriver också sin vision om att alla medborgare som totalförsvaret har behov av har blivit krigsplacerade, att det civila försvaret har en god förmåga att stödja det militära försvaret, att det finns ett fungerande befolkningsskydd och om vilken militär förmåga som finns då (yrkande 32). m.fl. (KD) betonar i kommittémotion 2021/22:3908 att huvuduppgiften i den försvars- och säkerhetspolitiska inriktningen är att värna människors liv, värdighet och frihet och förmågan att möta såväl inre som yttre hot för att försvara vår frihet, demokrati och värderingar (yrkande 3). Motionärerna anför att alla delar av totalförsvaret är nödvändiga för att säkerställa bibehållna samhällsfunktioner vid ett skymningsläge. Därför behöver bl.a. planeringen för det civila försvaret påskyndas och intensifieras (yrkande 10). m.fl. (C) anför i kommittémotion 2021/22:3233 att frivilliga försvarsorganisationer spelar en viktig roll i totalförsvaret, bl.a. som bemanningsfunktion men också för att engagera medborgare i försvaret av , vilket är grundläggande för försvarsviljan, försvarsförmågan och motståndskraften i lokalsamhällena. Motionärerna betonar även vikten av god dialog mellan Försvarsmakten och de frivilliga försvarsorganisationerna som bygger på insikten om ett ömsesidigt beroende och olika roller (yrkande 6). Utskottet behandlade inriktningen för totalförsvaret, det militära försvaret och det civila försvaret för försvarsbeslutsperioden –2025 i samband med regeringens proposition Totalförsvaret 2021–2025 (prop. 2020/21:30, bet. 2020/21:FöU4). Som underlag till inriktningspropositionen hade Försvarsberedningen överlämnat delrapporten – Inriktningen av totalförsvaret 2021–2025 (Ds 2017:66) och slutrapporten – Inriktningen av säkerhetspolitiken och utformningen av det militära försvaret 2021–2025 (Ds 2019:8). I sitt ställningstagande tillstyrkte utskottet regeringens förslag till mål för totalförsvaret , som är att totalförsvaret ska ha förmåga att försvara mot väpnat angrepp och värna vår säkerhet, frihet, självständighet och handlingsfrihet. Utskottet tillstyrkte också de föreslagna målen för det militära försvaret och det civila försvaret, liksom den föreslagna inriktningen av Försvarsmaktens krigsorganisation och en utökad grundorganisation. Med bifall till propositionen godkände regeringens förslag (prop. 2020/21:30, bet. 2020/21:FöU4, rskr. 2020/21:136). När det gäller frivilliga försvarsorganisationer framhöll utskottet i samma betänkande att de frivilliga försvarsorganisationerna bidrar med folkförankring, förstärkningsresurser och försvarsvilja inom totalförsvaret (bet. 2020/21:FöU4). Utskottet välkomnade regeringens inriktning om att säkerställa en långsiktigt hållbar organisatorisk struktur för de frivilliga försvarsorganisationernas verksamhet och avstyrkte olika motionsyrkanden som bl.a. handlade om de frivilliga organisationernas uppgifter och roll. Efter beslut med anledning av propositionen Totalförsvaret 2021–2025 har regeringen genom regleringsbrev gett berörda myndigheter i uppdrag att bidra till att uppfylla målen för totalförsvaret, det militära försvaret och det civila försvaret. Regeringen har beslutat om mål för Försvarsmaktens operativa förmåga i fredstid och i krig och gett Försvarsmakten och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap i uppdrag att utveckla den sammanhängande totalförsvarsplaneringen (Fö nr 29 och 30). Försvarsmaktens uppgifter framgår av förordningen (2007:1266) med instruktion för Försvarsmakten. Försvarsmaktens huvuduppgift är enligt instruktionen att försvara mot ett väpnat angrepp. Myndigheten ska också främja säkerhet och hävda territoriella integritet. Myndigheten ska bl.a. också ha förmåga att värna suveräna rättigheter och svenska intressen samt att förebygga och hantera konflikter och krig såväl nationellt som internationellt, samt kunna utföra sina uppgifter självständigt eller i samverkan med andra myndigheter, stater och organisationer. När det gäller frivilliga försvarsorganisationer bedömde regeringen i totalförsvarspropositionen att de frivilliga försvarsorganisationerna bidrar med folkförankring, förstärkningsresurser och försvarsvilja inom totalförsvaret. Regeringen ansåg att organisationernas möjligheter att bidra till totalförsvarets förmåga bör långsiktigt säkerställas och att planeringen för totalförsvaret och det civila försvaret bör innehålla ett utvecklat frivilligperspektiv. I Försvarsmaktens regleringsbrev har regeringen gett myndigheten i uppdrag att analysera och föreslå en utveckling av myndighetens finansiering av de frivilliga försvarsorganisationerna. Analysen ska, enligt uppdraget, syfta till att säkerställa de frivilliga försvarsorganisationernas möjlighet att verka långsiktigt genom tydligare planeringsförutsättningar. Av totalförsvarsbeslutet följer att totalförsvaret ska utformas för att möta ett väpnat angrepp och att det ska ha förmåga att försvara mot ett väpnat angrepp och värna vår säkerhet, frihet, självständighet och handlingsfrihet. Av beslutet följer också att återuppbyggnaden av det civila försvaret intensifieras och att förmågan i det civila försvaret ska stärkas. Då det dessutom ingår i Försvarsmaktens uppgift att försvara mot ett väpnat angrepp, vilket myndigheten övar och planerar för, ser utskottet inte att det finns några skäl att göra de eventuella ändringar eller kompletteringar av den säkerhets- och försvarspolitiska inriktningen som skulle föranledas av motionsyrkandena. Utskottet avstyrker därför motionerna 2021/22:2531 (SD) yrkandena 31 och 32 och 2021/22:3908 (KD) yrkandena 3 och 10. När det gäller frivilliga försvarsorganisationer anser utskottet i likhet med motionärerna att de spelar en viktig roll i totalförsvaret genom att bidra med folkförankring, förstärkningsresurser och försvarsvilja. Utskottet konstaterar att man i denna del är enig med den bedömning som regeringen gör i totalförsvarspropositionen –2025. Eftersom regeringen tydliggjort att inriktningen för försvarsbeslutsperioden –2025 är att utveckla frivillighetsperspektivet i totalförsvarsplaneringen ser utskottet inte några skäl till ytterligare åtgärder. Utskottet avstyrker därmed motion 2021/22:3233 (C) yrkande 6 i den mån den inte kan anses vara tillgodosedd. Åtgärder för att möta hybridhot m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som handlar om åtgärder för att möta hybridhot, ett nationellt säkerhetsråd och den nationella säkerhetsstrategin. Jämför reservation 4 (M), 5 (M, L), 6 (M) och 7 (C). Förmågan att stå emot hybridhot m.fl. (M) efterfrågar i partimotion 2021/22:4039 en fungerande lagstiftning och strukturer för att möta hybridhoten (yrkande 4). Motionärerna anser också att det behövs ett antal konkreta verktyg mot hybridhot, exempelvis bör den särskilda beredskapspolisen återupprättas och lagstiftningen ändras för att medge ett bredare stöd från Försvarsmakten till än vad som är möjligt (yrkande 6). Vikten av en relevant lagstiftning tas även upp i kommittémotion 2021/22:3640 av m.fl. (M) där motionärerna föreslår en översyn av författningsberedskapen i syfte att stärka möjligheterna att agera snabbt och effektivt i händelse av kris eller krig, vilket skulle stärka förmåga att stå emot hybridhot (yrkande 1). m.fl. (M) föreslår i kommittémotion 2021/22:3640 fler myndighetsgemensamma övningar som utgår från hybridscenarier, med en bredd av möjliga hot, för att förbättra beredskap och samverkan mellan olika myndighetsaktörer (yrkande 14). Motionärerna menar också att det inte räcker med att vi inom utvecklar nya förmågor och blir bättre på att samverka för att möta hybridhoten. Utöver en förstärkt gräns- och kustbevakning krävs tätare internationell samverkan på bredare front inom EU för såväl underrättelseutbyte som konkreta insatser mot hybridhot (yrkande 15). m.fl (M) föreslår i kommittémotion 2021/22:3642 att ett nationellt säkerhetsråd ska inrättas direkt under statsministern. Motionärerna anser att ledningen av måste organiseras så att den speglar den komplexa hotbild och de risker som vi möter och att det behövs en tydlig krisledning som kan använda sig av alla relevanta resurser för effektiv krishantering. Det nationella säkerhetsrådets primära uppgift skulle vara att skapa en ökad medvetenhet och ett forum för strategiska överväganden samt, i händelse av kris, en central ledningsförmåga (yrkande 1). Motionärerna framhåller också vikten av att det finns en tydligt utpekad funktion som har ägarskap över den nationella säkerhetsstrategin för att skapa långsiktighet och kontinuitet. De föreslår att det nationella säkerhetsrådet ska få i uppdrag att utveckla och implementera den nationella säkerhetsstrategin (yrkande 2). Även i kommittémotion 2021/22:3670 föreslår m.fl. (M) att det ska inrättas ett nationellt säkerhetsråd med ansvar för säkerhetsstrategin direkt under statsministern (yrkande 7). m.fl. (M) föreslår i kommittémotion 2021/22:3776 att säkerhetspolitik, handel och teknologiutveckling på ett tydligare sätt ska kopplas samman i en ny nationell säkerhetsstrategi och att satsningarna på forskning och utveckling ska öka (yrkande 2). Även i kommittémotion 2021/22:3774 av m.fl. (M) föreslås att säkerhetspolitik, handel och teknologiutveckling tydligare ska kopplas samman i en ny nationell säkerhetsstrategi (yrkande 7). I kommittémotion 2021/22:3246 av m.fl. (C) föreslår motionärerna att regeringens nya nationella säkerhetsstrategi ska bli föremål för riksdagsbehandling (yrkande 7). Förmågan att stå emot hybridhot behandlade utskottet olika motionsyrkanden om förmåga och strukturer för att möta en breddad hotbild i samband med beredningen av totalförsvarspropositionen –2025 (prop. 2020/21:30, bet. 2020/21:FöU4). Utskottet bedömde liksom regeringen att vid en säkerhetspolitisk kris, konflikt eller krig i närområdet kan bli utsatt för en kombination av olika maktmedel som inkluderar hybridhot, icke-linjär krigföring och antagonistiska hot inom olika delar i samhället och att även militära operationer utgör en komponent. Utskottet välkomnade att regeringen tydliggör att totalförsvarets förmåga behöver fortsätta att stärkas för att kunna hantera en säkerhetspolitisk kris i och närområde som innebär allvarliga störningar i samhällets funktionalitet samt krig under del av . Utskottet ansåg i betänkandet att regeringens förslag till mål för totalförsvaret tog sin utgångspunkt i krav på förmåga att möta en stor bredd av olika hot. Utskottet betonade också vikten av att den pågående utredningen om ansvar, ledning och samordning inom civilt försvar skulle leda till ett välgrundat beslut. Med utgångspunkt i en helhetssyn som omfattar hela hotskalan, ett gemensamt regelverk och en sammanhållen planeringsprocess som inkluderar kommuner, regioner och länsstyrelser fann utskottet inte skäl att vidta ytterligare åtgärder och avstyrkte därför motionsyrkanden om bl.a. krislagstiftning och åtgärder för ökad förmåga att stå emot hybridhot. Utskottet välkomnade också regeringens utgångspunkt att den operativa förmågan ska vara styrande för inriktning och uppföljning av bl.a. övningsverksamheten. Utskottet avstyrkte i samma betänkande ett motionsyrkande om att inrätta en beredskapspolis med hänvisning till att utskottet inte ville föregripa regeringens kommande översyn av personalförsörjningen, som skulle inkludera det eventuella behovet av förstärkningsresurser och en organisation för beredskapspolis. Det bör noteras att därefter har beslutat att rikta ett tillkännagivande till regeringen om att inrätta en beredskapspolis (rskr. 2020/21:395). I sitt betänkande anförde justitieutskottet att det säkerhetspolitiska läget i har förändrats sedan beredskapspolisens avveckling 2012, den organiserade brottsligheten har ökat och landet har ställts inför fler samhällskriser (bet. 2020/21:JuU23). Försvarsberedningen föreslog att en sådan förstärkningsresurs till polisen skulle utformas för situationer då beslut om beredskapshöjningar eller höjd beredskap har fattats. framhöll att det var angeläget att detta arbete inte längre fördröjs utan skyndsamt påbörjas. I fråga om Försvarsmaktens stöd till polisen ansåg försvarsutskottet i samma betänkande, i likhet med vad justitieutskottet hade ansett i sitt yttrande till försvarsutskottet, att de bestämmelser som bl.a. finns i de olika förordningarna om Försvarsmaktens stöd till polisen var ändamålsenligt utformade. ställde sig därför inte bakom motionsyrkanden om en översyn av lagar och föreskrifter inom området. finns ett tillkännagivande från till regeringen om att statens möjligheter att skydda totalförsvarsintressen skyndsamt bör ses över i en bred och genomgripande utredning (bet. 2016/17:FöU5, rskr. 2016/17:175). beslutade regeringen att tillsätta en parlamentarisk kommitté med uppgift att se över hur skyddet för totalförsvarsverksamheten kan förbättras (dir. 2017:31). Efter kommitténs delbetänkande Några frågor i skyddslagstiftningen (SOU 2018:26) föreslog regeringen i vissa ändringar och kompletteringar av skyddslagens (2010:305) bestämmelser, vilka antogs av 2019 (prop. 2018/19:127, bet. 2019/20:FöU2, rskr. 2019/20:19). Lagändringarna innebär bl.a. att fler skyddsvärda verksamheter ska kunna bli skyddsobjekt och att möjligheten att ingripa mot obemannade farkoster förstärks. När det gäller författningsberedskap har utskottet även framhållit vikten av en god författningsberedskap ur ett totalförsvarsperspektiv (se bet. 2019/20:FöU7 och bet. 2018/19:FöU7). Utskottet har anfört att nya eller förstärkta hot kräver en översyn av hur samhällsviktiga verksamheter kan skyddas och har välkomnat att både Försvarsberedningen och regeringen ser över behoven av ny eller reviderad författning samt ledningsstrukturer även för fredstida kriser. Med hänvisning till utredningen om ansvar, ledning och samordning inom civilt försvar och översynen genom kommittén om förbättrat skydd för totalförsvarsverksamhet har utskottet inte ansett att det funnits skäl att föreslå ytterligare åtgärder i fråga om lagar och förordningar. I propositionen Totalförsvaret 2021–2025 (prop. 2020/21:30) bedömde regeringen att förmågan att identifiera och hantera hybridhot måste förbättras inom myndigheter och i krisberedskapssystemet samlat och att myndigheterna och vissa andra aktörer behöver vidta förebyggande åtgärder för att minska sårbarheter och skydda sin verksamhet. Det behöver ske en generell förmågeutveckling för att kunna hantera den bredare hotbilden och de hybrida hoten i fredstid och myndigheterna behöver i ökad utsträckning inkludera perspektivet om hybridhot i sin planering. Regeringen framhöll vikten av ökad samverkan mellan säkerhets- och underrättelsetjänster och att verksamheter av betydelse för säkerhet stärker sitt säkerhetsskydd. Utöver den nya lagstiftning som redan tagits fram när det gäller möjligheten att stoppa överlåtelser av säkerhetskänslig verksamhet och viss egendom som kan skada säkerhet ansåg regeringen också att lagstiftningen behöver skärpas ytterligare inom området och att det bör vara genomfört innan utgången av 2025. Regeringen beskrev också ett intensifierat internationellt samarbete för att identifiera, förebygga och bemöta hybridhot inom både EU och Nato. I samma proposition bedömde regeringen att det är angeläget att göra en översyn av personalförsörjningen inom det civila försvaret, vilket inkluderar det eventuella behovet av förstärkningsresurser, även innefattat en beredskapspolisorganisation. Av budgetpropositionen framgår att MSB ska redovisa det uppdrag som myndigheten har getts om personalförstärkningar vid höjd beredskap och krig. Regeringen anger att resultatet av uppdraget kommer att ligga till grund för regeringens fortsatta överväganden om vilka åtgärder som är bäst lämpade för att trygga personalförsörjningen. När det gäller en cyberrelaterad hotbild redovisade regeringen i budgetpropositionen att inrättandet av det nationella cybersäkerhetscentret innebär att samlade förmåga att förebygga, upptäcka och hantera antagonistiska cyberhot stärks. Regeringen avser också att stärka cyberförsvarsförmågan i enlighet med inriktningen i totalförsvarspropositionen. För att stärka det psykologiska försvaret inrättades en ny myndighet för psykologiskt försvar . Enligt dess förordning (2021:936) med instruktion ska myndigheten bl.a. leda och samordna arbetet med att utveckla myndigheters och andra aktörers arbete med psykologiska försvar och bidra till ett samordnat operativt agerande. presenterade utredningen om civilt försvar, Ju 2018:05, betänkandet Struktur för ökad motståndskraft (SOU 2021:25). Utredningen innehåller förslag om en struktur för ansvar, ledning och samordning inom civilt försvar på central, regional och lokal nivå. Strukturen syftar även till att stärka samhällets förmåga att hantera fredstida kriser.