bet · H901KU41 · 2022-06-01 00:00:00 — Utskottet föreslår att lägger redogörelserna till handlingarna. Inga motioner har väckts med anledning av redogörelserna. Redogörelse /22:NL1 Verksamhetsredogörelse för till ombudsmän och riksrevisorn 2021. Redogörelse /22:RAR1 Verksamhetsredogörelse för 2021. Redogörelse /22:ÖN1 Verksamhetsredogörelse för . Redogörelse /22:NSÖ1 Verksamhetsredogörelse för statsråds och vissa andra befattningshavares övergångsrestriktioner 2021. Redogörelse /22:VPN1 Verksamhetsredogörelse för . Redogörelse /22:RAN1 Verksamhetsredogörelse för 2021. Redogörelse /22:PN1 Verksamhetsredogörelse för . Redogörelse /22:SN1 Verksamhetsredogörelse för . Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Bilaga Förteckning över behandlade förslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut lägger redogörelserna /22:NL1, 2021/22:RAR1, 2021/22:VPN1, 2021/22:ÖN1, 2021/22:RAN1, 2021/22:SN1, 2021/22:PN1 och 2021/22:NSÖ1 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (SD), (S), Per Schöldberg (C), (M), (SD), (S), Skånberg (KD), (SD), (MP), (M), (S), (V) och (L). Ärendet och dess beredning nämnder har i enlighet med gällande regelverk överlämnat sina redogörelser för till . Inga motioner har väckts med anledning av verksamhetsredogörelserna. En förteckning över redogörelserna finns i bilagan. Det finns åtta nämndmyndigheter under . Varje nämndmyndighet ska lämna en verksamhetsredogörelse till . Nämndmyndigheternas skyldighet att lämna en sådan redogörelse tillämpades första gången för . Utskottets förslag i korthet lägger redogörelserna till handlingarna. föreslog riksdagsstyrelsen ett delvis nytt regelverk för de tre löne- och arvodessättande nämnderna (, till ombudsmän och riksrevisorerna och ), och (framst. 2012/13:RS1). Riksdagsstyrelsen föreslog bl.a. att nämndmyndigheterna ska lämna en redogörelse för sin verksamhet till . föreslog riksdagsstyrelsen att det skulle införas en motsvarande bestämmelse för (framst. 2012/13:RS3). En liknande bestämmelse fanns för . Lagar med instruktioner för en rad nämndmyndigheter under m.m. trädde i kraft , och trädde även en lag med instruktion för i kraft (bet. 2012/13:KU9, rskr. 2012/13:62–66 respektive bet. 2012/13:KU24, rskr. 2012/13:217–220). Nämndmyndigheternas skyldighet att lämna en verksamhetsredogörelse till tillämpades första gången för . inrättades en ny nämnd under , den s.k. karensnämnden, med uppgift att pröva statsråds och statssekreterares övergångsrestriktioner (prop. 2017/18:162, bet. 2017/18:KU42, rskr. 2017/18:305). utökades karensnämndens uppdrag till att omfatta även prövning av frågor om övergångsrestriktioner vid en riksrevisors och en riksrevisionsdirektörs övergång till annan verksamhet. I samband med detta ändrades nämndens namn från statsråds och statssekreterares övergångsrestriktioner till statsråds och vissa andra befattningshavares övergångsrestriktioner. har vidare fattat beslut om en ny ledningsstruktur för som innebär att det finns en riksrevisor och en riksrevisionsdirektör i stället för tre riksrevisorer (bet. 2019/20:KU6, rskr. 2019/20:160–162). ändrades nämndens namn från till ombudsmän och riksrevisorerna till till ombudsmän och riksrevisorn. Bestämmelser om verksamhetsredogörelser för nämnder Enligt bestämmelser i instruktionen för respektive nämndmyndighet ska nämnderna lämna en redogörelse för sin verksamhet till . I förarbetena konstaterades att det hade funnits uppgifter om antalet sammanträden, antalet ledamöter och kostnaden för verksamheten för respektive nämndmyndighet i årsredovisning (framst. 2012/13:RS1 och 2012/13:RS3). Eftersom inte har något rättsligt ansvar för verksamheten i nämnderna ifrågasattes denna ordning. Mot bakgrund av att nämnderna finansieras med allmänna medel betonades att det fanns ett berättigat krav på någon form av resultatredovisning. Dessutom framhölls att några av nämnderna bedriver en verksamhet som åtminstone ibland är föremål för allmänhetens och mediernas intresse och att det för dessa nämnder därmed finns ett tydligt allmänintresse av information om verksamheten (framst. 2012/13:RS1 s. 67). Egna verksamhetsberättelser ansågs även kunna tydliggöra att nämnderna är självständiga myndigheter. framhölls det att de detaljerade bestämmelser som gäller för , ombudsmän och inte borde tillämpas på nämnderna eftersom det skulle innebära en alltför stor administrativ påfrestning för dem. En sådan ordning ansågs inte heller vara sakligt motiverad. I stället borde nämnder lämna en årlig verksamhetsredogörelse liknande den som redan gällde för . Bestämmelser som förtydligade att nämnderna i sin årliga verksamhetsredogörelse ska redovisa de kostnader som är förknippade med verksamheten infördes (framst. 2015/16:RS5, bet. 2016/17:KU4, rskr. 2016/17:38–40). För merparten av nämnderna infördes bestämmelserna i respektive nämnds instruktion. När det gäller infördes dock motsvarande bestämmelse i lagen (1980:607) om beslutande organ i frågor om disciplinansvar m.m. beträffande arbetstagare hos och dess myndigheter. Av förarbetena följer att kostnaderna lämpligen bör redovisas fördelade på åtminstone kostnader för ledamöter och personal respektive övriga driftskostnader och med föregående års kostnader som referensuppgift (framst. 2015/16:RS5 s. 107). En verksamhetsredogörelse bör också innehålla uppgifter om nämndens arbetsuppgifter och ledamöter, hur verksamheten bedrivs och de övriga upplysningar som behövs för att ge en rättvisande bild av verksamheten (framst. 2012/13:RS1 s. 120). I detta sammanhang kan även nämnas att det följer av bestämmelserna om verksamhetsansvar att varje nämndmyndighet ansvarar för verksamheten om inte annat följer av bestämmelser i lag. Nämnderna ska vidare se till att verksamheten bedrivs effektivt och enligt gällande rätt, att resultatet redovisas på ett tillförlitligt och rättvisande sätt samt att myndigheten ska hushålla väl med statens medel. I detta avsnitt återges kortfattat innehållet i verksamhetsredogörelserna . I samtliga redogörelser finns dessutom uppgifter om nämndernas personsammansättning . till ombudsmän och riksrevisorn Nämndens verksamhetsredogörelse består av följande avsnitt: – Beslut om löner och anställningsförmåner I redogörelsen beskrivs nämndens uppgifter, vilka bestämmelser som styr nämndens verksamhet och nämndens sammansättning. Av redogörelsen framgår att nämnden har haft tre sammanträden . Det lämnas en beskrivning av hur lönerevisionen bereds och att berörda tjänstemän ges möjlighet att yttra sig över verksamheten och eventuella förändringar i denna samt över lönesituationen. Av redogörelsen framgår att nämnden har beslutat att riksrevisorn från har en månadslön om och att detta innebär en löneökning med jämfört med föregående år. För riksrevisionsdirektören har nämnden beslutat om en månadslön från om , vilket innebär en löneökning med jämfört med föregående år. Nämnden har enligt redogörelsen också beslutat att justitieombudsmännen från har en månadslön om och chefsjustitieombudsmannen en månadslön om . Detta innebär löneökningar med jämfört med föregående år. Vidare framgår det av redogörelsen att kostnaden för nämndens verksamhet uppgick till , vilket var en minskning med ca jämfört med . Kostnaderna redovisas fördelade på kostnader för ledamöter och personal respektive övriga driftskostnader. Nämndens verksamhetsberättelse består av följande avsnitt: – Beslut om ledamotsarvodet – Beslut om ekonomiska avgångsförmåner – Tillsynsverksamheten i fråga om inkomstgaranti och ekonomiskt omställningsstöd I redogörelsen beskrivs nämndens uppgifter, vilka bestämmelser som styr nämndens verksamhet och nämndens sammansättning. Av redogörelsen framgår att nämnden har haft nio sammanträden , huvudsakligen per telefon. Det lämnas i redogörelsen också en beskrivning av beredningen av arvodesärenden och en redovisning av vilka överväganden som ligger till grund för bedömningen av arvodesfrågan. Av redogörelsen framgår att nämnden har fattat beslut om justering av arvodet . Det första beslutet fattades och innebar att ledamotsarvodet höjdes med till fr.o.m. , vilket motsvarade . Skälet till att beslutet fattades senare än vad som dittills varit vanligt är enligt nämnden i huvudsak att det saknades underlag för att bedöma löneutvecklingen, vilket i sin tur hängde samman med att det s.k. märket inom industrin inte sattes förrän sent . Det andra beslutet om justering av ledamotsarvodet fattades . Beslutet innebar att arvodet höjdes med till , vilket motsvarade en höjning om . I de överväganden som låg till grund för beslutet beaktade nämnden enligt redogörelsen främst de löneförändringar som det tidigare träffats avtal om på arbetsmarknaden. I en bilaga till redogörelsen finns en redovisning av hur ledamotsarvodet har utvecklats . har nämnden vidare enligt redogörelsen fattat beslut om rätt till ekonomiska avgångsförmåner i 17 ärenden. När det gäller nämndens tillsyn över inkomstgarantier och ekonomiskt omställningsstöd finns det i redogörelsen en beskrivning av de bestämmelser som styr nämndens beslut på detta område, huvuddragen i nämndens tillsynsverksamhet och tillsynen . granskades i huvudsak utbetalningar av inkomstgaranti som gjorts . I tre ärenden har nämnden beslutat om jämkning av avgångsförmånen. I samtliga fall gjordes jämkningen på den grunden att förmånstagaren utfört förvärvsarbete i väsentlig omfattning men inte tagit ut en skälig ersättning för det. I två av dem hade förmånstagaren i stället tagit ut utdelning. Jämkning skedde i det ena fallet med och i det andra med . I det tredje ärendet där jämkning ägde rum ansåg nämnden att den lön som togs emot inte var skälig och jämkning skedde med . Sammantaget inledde nämnden 23 ärenden . Totalt avgjordes 22 ärenden slutligt. Nämnden skrev av 19 ärenden. Sex ärenden kommer att följas upp . I fyra ärenden har inte slutligt beslut fattats . Slutligen framgår det av redogörelsen att kostnaden för nämndens verksamhet uppgick till , vilket var en minskning med ca jämfört med . Kostnaderna redovisas fördelade på kostnader för ledamöter och personal respektive övriga driftskostnader. Nämndens verksamhetsredogörelse består av följande avsnitt: Av redogörelsen framgår att hade fyra sammanträden. Nämnden fattade därutöver ett beslut per capsulam. Sammanfattningsvis fattade nämnden beslut i sju överklagandeärenden. Fem av överklagandena rörde beslut om anställning och ett rörde beslut om pressackreditering. Nämnden prövade även ett överklagande om ersättning till riksdagsledamot om resekostnader. Nämnden besvarade också två remisser. Nämndens kostnader avser enligt redogörelsen i huvudsak lön till personal och arvoden till ledamöter. Under uppgick kostnaderna för nämnden till , vilket var en ökning med ca jämfört med . I redogörelsen anförs att ökningen kan förklaras med att nämnden hade fler sammanträden än . statsråds och vissa andra befattningshavares övergångsrestriktioner (karensnämnden) Nämndens verksamhetsredogörelse består av följande avsnitt: – Sammansättning och organisation – Kostnader 2021. I redogörelsen beskrivs nämndens uppgifter, vilka bestämmelser som styr nämndens verksamhet och nämndens sammansättning. Av redogörelsen framgår att nämnden har tagit emot två anmälningar om övergång till annan än statlig tjänst. Det ena ärendet avsåg en anmälan från en statssekreterare om att etablera näringsverksamhet för stöd och rådgivning till ideella organisationer, och det andra avsåg en anmälan från ett statsråd om uppdrag som ordförande i en stiftelse med verksamhet inom miljöområdet. Inte i något av ärendena fann nämnden skäl att meddela någon övergångsrestriktion. Nämnden har även tagit emot och besvarat två remisser från . Av redogörelsen framgår att nämndens kostnader för uppgick till , vilket avsåg kostnader för ledamöter och personal. var motsvarande kostnader . Det innebär att kostnaderna minskade med ca . Nämndens verksamhetsredogörelse består av följande avsnitt: – Förrättningar och sammanträden – Granskning av bevis – Riksdagsförvaltningens kanslistöd till – Resultaträkning för och 2021. Av redogörelsen framgår nämndens uppgifter, utformningen av kansliorganisationen som bistår nämnden, vilka bestämmelser som styr nämndens verksamhet och vilken sammansättning nämnden ska ha samt hur ledamöterna och suppleanterna utses. Det framgår vidare av redogörelsen att hade 28 protokollförda förrättningar, varav en var ett sammanträde i fysisk form. Tio förrättningar avsåg beslut per capsulam. kom 17 överklaganden in till nämnden. Av dessa avsåg tolv överklaganden frågan om utseende av ny ledamot eller ersättare i kommunfullmäktige, två avsåg anmälan av deltagande i val, två avsåg indelning i valdistrikt och ett avsåg registrering av partibeteckning. Vidare framgår av verksamhetsredogörelsen att nämnden har granskat bevis för tolv nya ledamöter och 25 ersättare i samt för två nya ledamöter i . I samtliga fall fann nämnden att bevisen blivit utfärdade i enlighet med gällande bestämmelser. Av redogörelsen framgår också att nämnden besvarat tre remisser. Kostnaderna för verksamhet uppgick enligt redogörelsen till , vilket innebar en ökning med ca jämfört med . Ökningen kan enligt redogörelsen förklaras med ett betydligt större antal överklagandeärenden. Kostnaderna redovisas fördelade på kostnader för ledamöter och personal respektive övriga driftskostnader. Nämndens verksamhetsredogörelse består av följande avsnitt: – Sammansättning och organisation I redogörelsen beskrivs nämndens uppgifter, vilka bestämmelser som styr nämndens verksamhet och nämndens sammansättning. Av redogörelsen framgår vidare att inte fick in någon anmälan som ledde till prövning i sak. har två remisser besvarats och en enskild anmälan avskrivits utan åtgärd. I övrigt har inget ärende behandlats. Kostnaderna för verksamheten uppgick enligt redogörelsen till för arvode till ordföranden. Motsvarande kostnad uppgick till . Nämndens verksamhetsredogörelse består av följande avsnitt: – Nämndens uppgifter och organisation – Beslut om statligt stöd I redogörelsen beskrivs nämndens uppgifter, vilka bestämmelser som styr nämndens verksamhet och nämndens sammansättning. Av redogörelsen framgår också att nämnden hade tre sammanträden, varav två genomfördes på telefon. När det gäller beslut om statligt stöd framgår det av redovisningen att nämnden beviljat stöd för tiden –. De utdelade bidragen redovisas fördelat på statligt stöd till politiska partier, där samtliga riksdagspartier och Feministiskt initiativ ingår, respektive statligt stöd till riksdagspartiernas kvinnoorganisationer. Stödet till politiska partier uppgick till , och stödet till riksdagspartiernas kvinnoorganisationer uppgick till . Stödformerna till politiska partier är partistöd och kanslistöd. Partistödet lämnas som mandatbidrag, vilket för verksamhetsåret uppgick till per mandat. Kanslistödet betalas ut som grundstöd och tilläggsstöd. Grundstödet uppgick till . Tilläggsstödet för varje vunnet mandat för ett parti som är företrätt i regeringen uppgick till , och för ett parti som inte ingår i regeringen är stödet . Under uppgick kostnaderna för nämndens verksamhet enligt redogörelsen till , vilket innebar en ökning med ca jämfört med . Kostnaderna redovisas fördelade på kostnader för ledamöter och personal respektive övriga driftskostnader. Av redogörelsen framgår vidare bl.a. att nämnden beslutade om en ny arbetsordning och besvarade två remisser. Nämndens verksamhetsredogörelse består av följande avsnitt: – Beslut om arvoden till statsråd – Beslut om avgångsersättning I redogörelsen beskrivs nämndens uppgifter, vilka bestämmelser som styr nämndens verksamhet och nämndens sammansättning. Det framgår också att nämnden hade fyra sammanträden. Av verksamhetsredogörelsen framgår det att nämnden vid beredningen av ärenden om arvoden till statsråd strävar efter att anpassa statsrådens arvoden till en rimlig och allmänt godtagbar nivå, bl.a. genom jämförelser med exempelvis riksdagsledamöter, ombudsmän och statliga myndighetschefer. Nämnden har beslutat att arvodet fr.o.m. ska uppgå till för statsministern och till för de övriga statsråden. Nämnden har också beslutat om avgångsersättning till elva statsråd som ansökt om sådan ersättning. besvarade nämnden två remisser. Av verksamhetsredogörelsen framgår vidare att nämndens kostnader uppgick till , vilket var en ökning om ca jämfört med . Kostnaderna redovisas fördelade på kostnader för ledamöter och personal respektive övriga driftskostnader. var första gången utskottet behandlade verksamhetsredogörelser för nämnder (bet. 2013/14:KU43). I sitt ställningstagande konstaterade utskottet bl.a. att bestämmelsen om skyldigheten att lämna in en verksamhetsredogörelse inte ställer upp några särskilda krav om vad en sådan redogörelse ska innehålla. Utskottet noterade dock att det framgår av förarbetena att en redogörelse bör innehålla uppgifter om nämndens arbetsuppgifter, ledamöter, hur verksamheten bedrivs och de övriga upplysningar som behövs för att ge en rättvisande bild av verksamheten. Utskottet noterade att nämndmyndigheter har olika verksamheter och att det därför faller sig naturligt att nämndernas verksamhetsredogörelser skiljer sig något åt. Vidare konstaterade utskottet att nämnderna är små och att de har begränsade personalresurser till sitt förfogande på sina respektive kanslier. Innehållet i redogörelserna borde därför enligt utskottet även sättas i relation till den administrativa börda som det medförde för nämnderna att ta fram och sammanställa innehållet. Utskottet framhöll att en viktig utgångspunkt är att redogörelserna, i enlighet med vad som uttrycks i förarbetena, ger en rättvisande bild av verksamheterna. Sammantaget föreslog utskottet att skulle lägga redogörelserna till handlingarna. Vid utskottets behandling av verksamhetsredogörelserna för nämnder , 2016, 2017 och 2018 hänvisade utskottet till sina tidigare uttalanden och gjorde vissa iakttagelser i fråga om nämndernas redogörelser, bl.a. noterades att det saknades redovisning av en nämnds arbetsuppgifter och en annan nämnds kostnader. Vad gäller noterades att det saknades uppgifter om partibidragens storlek fördelade på kvinnoorganisationer och politiska partier, och vad gäller att det inte framgick av redogörelsen hur många överklagandeärenden nämnden hade prövat (se bet. 2014/15:KU13, bet. 2015/16:KU28, bet. 2016/17:KU25 och bet. 2017/18:KU41). Vid utskottets behandling av verksamhetsredogörelserna uttalade utskottet även att det vore önskvärt om samtliga nämnder redovisade kostnaderna för sin verksamhet fördelade på kostnader för ledamöter och personal respektive övriga driftskostnader samt att föregående års kostnader redovisades som referensuppgift. En sådan redovisning skulle underlätta för utskottet att få en så heltäckande och rättvisande bild som möjligt av nämndernas verksamhet (bet. 2016/17:KU25). Vid utskottets behandling av verksamhetsredogörelserna , 2020 och 2021 konstaterade utskottet att samtliga nämnders verksamhetsredogörelser uppfyllde de krav som ställs och de önskemål som utskottet tidigare gett uttryck för (bet. 2018/19:KU34, bet. 2019/20:KU22, bet. 2020/21:KU30). noterades vid beredningen att det i 11 § karensnämndens instruktion saknades ett krav på att nämnden ska redovisa verksamhetens kostnader i den årliga redogörelsen, till skillnad från i motsvarande bestämmelser i övriga nämnders instruktioner. Utskottet noterade att det inte finns något i förarbetena till lagen med instruktion för karensnämnden som tyder på att lagstiftaren inte avsåg att ställa detta krav även på karensnämnden. Utskottet föreslog därför, med utnyttjande av sin initiativrätt enligt 9 kap. 16 § riksdagsordningen, att skulle anta utskottets förslag till lag om ändring i lagen med instruktion för statsråds och statssekreterares övergångsrestriktioner. Kammaren biföll utskottets förslag. Utskottet noterar att samtliga nämnders verksamhetsredogörelser uppfyller de krav som ställs och de önskemål som utskottet tidigare gett uttryck för. Redogörelserna ger inte anledning till något uttalande av utskottet. Utskottet föreslår att redogörelserna läggs till handlingarna. Förteckning över behandlade förslag Redogörelse /22:NL1 Verksamhetsredogörelse för till ombudsmän och riksrevisorn 2021. Redogörelse /22:RAR1 Verksamhetsredogörelse för 2021. Redogörelse /22:ÖN1 Verksamhetsredogörelse för . Redogörelse /22:NSÖ1 Verksamhetsredogörelse för statsråds och vissa andra befattningshavares övergångsrestriktioner 2021. Redogörelse /22:VPN1 Verksamhetsredogörelse för . Redogörelse /22:RAN1 Verksamhetsredogörelse för 2021. Redogörelse /22:PN1 Verksamhetsredogörelse för . Redogörelse /22:SN1 Verksamhetsredogörelse för .