bet · H901KU36 · 2022-05-13 00:00:00 — Såväl principiella som etiska överväganden behöver göras före en sådan delegation, liksom en kvalificerad bedömning av den programvara som ska användas. Motionärerna anser därför att en nämnd inte bör få delegera beslut till en automatiserad beslutsfunktion om inte kommunfullmäktige medgivit detta. Enligt motionärerna skulle en sådan ordning underlätta ansvarsutkrävande och stärka beslutens legitimitet. I motionen begärs också att ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av offentlighet och tillgänglighet vad gäller den automatiska beslutsfunktionen (yrkande 2). Motionärerna anser att källkoden till den programvara som ska utföra det automatiska beslutsfattandet bör vara offentlig för att medborgare och journalister ska kunna få insyn i hur besluten fattats, inte minst för att upprätthålla rättssäkerheten och för att ansvar ska kunna utkrävas. Den enskilde bör även, framhåller motionärerna, få underrättelse om att ett beslut fattats på automatiserad väg. Utskottet delar regeringens bedömning att det framstår som ändamålsenligt att lämna frågan om delegation i sin helhet till den ansvariga nämnden med de begränsningar som följer av lagstiftningen. Den föreslagna beslutsordningen syftar till att skapa ett enhetligt och lättillämpat regelverk. Utskottet ställer sig också bakom regeringens överväganden i fråga om dokumentation, insyn och tillgänglighet vid delegation till en automatiserad beslutsfunktion. Utskottet avstyrker därmed motionsyrkandena. Delegation till en automatiserad beslutsfunktion, punkt 2 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4458 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2. Vi ser positivt på att kommunallagen anpassas till digitaliseringen genom att kommuner och regioner ges möjlighet att i vissa fall delegera beslutanderätten till en automatiserad beslutsfunktion. I och med ett automatiserat beslutsfattande kan administrationen i kommuners och regioners verksamhet minska och servicen förbättras genom snabbare beslut. Frågan om att införliva denna form av beslutsfattande i en kommuns eller regions organisation är dock inget som kan hanteras lättvindigt. Principiella överväganden såväl som etiska överväganden behöver göras före en sådan delegation. Det behöver även göras en kvalificerad bedömning av den programvara som ska användas. Eftersom det inte kan anses vara en obetydlig åtgärd att införliva denna sorts beslutsfattande i en kommuns eller regions organisation bör en nämnd inte få delegera beslut till en automatiserad beslutsfunktion om inte kommunfullmäktige medgett detta, dvs. delegationsbeslutet bör fattas av kommunfullmäktige. En sådan ordning skulle underlätta ansvarsutkrävande och stärka beslutens legitimitet. Den skulle följa samma modell som gäller för deltagande på distans vid en nämnds sammanträden, som innebär att kommunfullmäktige måste öppna för möjligheten innan nämnden tillåts nyttja den. Vi anser vidare att källkoden till den programvara som ska utföra det automatiska beslutsfattandet bör vara offentlig för att medborgare och journalister ska kunna få insyn i hur besluten fattats, inte minst för att upprätthålla rättssäkerheten och för att ansvar ska kunna utkrävas. Den enskilde bör också underrättas om att ett beslut fattats på automatiserad väg. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2021/22:125 och beslut i kommuner och regioner: 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om proportionella val i kommuner och regioner. 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i . 3.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i . 4.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i . 5.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar. 6.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1979:411) om ändringar i indelning i kommuner och regioner. 7.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1981:324) om medborgarvittnen. 8.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i sparbankslagen (1987:619). 9.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2003:1210) om finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser. 10.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i kommunallagen (2017:725). 2021/22:4458 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att delegering till en automatiserad beslutsfunktion bör beslutas av kommunfullmäktige och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av offentlighet och tillgänglighet vad gäller den automatiska beslutsfunktionen och tillkännager detta för regeringen. Motion från allmänna motionstiden /22 2021/22:670 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förändra lagen (1992:339) om proportionellt valsätt så att fyllnadsval blir möjligt och tillkännager detta för regeringen. [1] och rådets förordning (EU) 2016/679 av om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv /46/EG (allmän dataskydds-förordning). Det här är ett ärende som kanske inte har väckt oerhörda konvulsioner i den svenska folksjälen, men det är inte oviktigt för den sakens skull. Det handlar om våra förutsättningar att i kommuner och regioner fatta beslut, och det handlar om en väldigt intressant nyhet som innebär att man möjliggör automatiserat beslutsfattande på ett sätt som redan är möjligt i våra statliga myndigheter. I våra kommuner har det dock ännu inte fullt ut varit riktigt lika möjligt. Det här är intressant på flera olika sätt. Det möjliggör effektiviseringar och digitalisering, men det väcker också vissa praktiska och närmast principiella spörsmål. Vad innebär det när man som medborgare inte möts av en människa som ska fatta beslut - det kan vara ett beslut om bistånd eller något annat myndighetsbeslut - utan av en dator som ska göra det? Hur påverkar det förtroendet för det allmänna, och hur påverkar det synen på beslutsfattandets legitimitet? Detta är ganska viktiga frågor, där jag tycker att utredaren har landat ganska klokt. Jag hade själv möjligheten och den stora äran att få vara en del av den parlamentariskt sammansatta grupp som var referensgrupp i utredningen. Det är på många sätt rimliga slutsatser som man här landar i. Men har ändå en reservation i det här ärendet, just på denna punkt, som jag skulle vilja yrka bifall till. Vi har en principiell fråga som vi inte tycker har lösts ut fullt och helt. Det handlar om under vilka omständigheter en nämnd ska få fatta beslut om att överlåta en viss ärendemängd till en automatiserad beslutsfunktion. Vår uppfattning är att för att det ska vara möjligt för en nämnd att använda detta måste kommunfullmäktige först fatta ett beslut i nämndens reglemente eller på annat sätt för att möjliggöra att man överlämnar eller delegerar ärenden till en automatiserad beslutsfunktion. Skälet till att vi resonerar på det viset är att vi inte får underskatta vikten av att denna något udda fågel kommer in i vår förvaltning. Det finns en risk för att nämnder, som kan vara ganska små - vi ska komma ihåg att en nämnd inte behöver vara fler än fem personer - drabbas av en entusiasm över dessa nya tekniska framsteg och kanske inte alltid i utgångsläget förstår riktigt vidden av de fattade besluten. Det finns icke förty säkerhetsfunktioner som innebär att den som inte är nöjd med det beslut som har fattats av en automatiserad beslutsfunktion har rätt att som medborgare få sin sak prövad av en människa, men detta är viktigare än det enskilda fallet. Det handlar om synen på beslutsfattandet och trovärdigheten i våra kommunala förvaltningars beslutsfattande i bredare bemärkelse. Vi menar att om man i stället säger att kommunfullmäktige först måste fatta beslut om att möjliggöra detta för nämnderna finns det sannolikt också centralt i kommunen ett behov av att skapa en form av regelverk eller infrastruktur för hur dessa saker upphandlas och hur de kommer på plats. Det handlar om vilka kriterier och andra riktlinjer som ska gälla för att man ska få en god tillämpning i realiteten. I den andra vågskålen ligger nämndernas egen självständighet och möjlighet att fatta beslut om hur de ska bedriva sin förvaltning. Men den självständigheten, menar vi, trumfar inte fullmäktiges roll när det gäller att avgöra hur en kommun på principiell nivå ska styras. Vi menar att det här är en fråga, eller möjligen ett ärende, av principiell beskaffenhet. Då är utgångspunkten att det är kommunfullmäktige som ska fatta beslutet. Med detta yrkar jag alltså bifall till reservationen. samlas kommunala och regionala företrädare i olika organ för att besluta och bereda ärenden och aktuella frågor som tjänstemän, myndighetsföreträdare, har att hantera i sin vardag. Den kommunala självstyrelsen bygger på att den enskilde medborgaren ska kunna utgå från att beslut och beredningar hanteras på ett välordnat och transparent sätt. Det är utifrån de erfarenheter som uppkommit i dessa sammanhang som det betänkande som behandlas har sin utgångspunkt. i ett historiskt och omvärldsorienterat perspektiv vet vi att den svenska samhällsmodellen står sig stark. Valdeltagandet även på lokala nivåer är högt, bland de högsta i världen. I korruptionsindex ligger vi ständigt lågt i de mätningar som görs. Öppenhet och folklig förankring är av stor vikt för detta. Det gäller dock att inte slå sig till ro med detta faktum utan ständigt arbeta med hur beslutsprocesser och de demokratiska styrinstrumenten kan förbättras mot bakgrund av den tekniska utvecklingen eller andra faktiska förhållanden. I betänkande och beslut i kommuner och regioner, som vi nu debatterar, behandlas regeringens proposition på detta område samt två yrkanden i en följdmotion och ett yrkande i en motion från allmänna motionstiden. Jag vill yrka bifall till utskottets förslag, som ställer sig bakom propositionen och avslag på motionerna. I propositionen föreslår regeringen ändringar i kommunallagen som ger kommuner och regioner möjlighet att i vissa fall delegera beslutanderätten till en automatiserad beslutsfunktion. En förutsättning för detta är att förvaltningslagen fullt ut är tillämplig på det ärende det handlar om och att det automatiserade beslutsfattandet inte strider mot bestämmelser i annan lagstiftning. Syftet är just att åstadkomma ett ändamålsenligt och mer transparent regelverk. Det har vi här att ta ställning till. När det gäller automatiserat beslutsfattande bör det också betonas att det ju kan prövas av en fysisk person om man så önskar. I detta sammanhang är det viktigt med en uppföljning för att få erfarenheter och kunskap för att kunna utveckla detta vidare. När granskade automatiserat beslutsfattande i den statliga förvaltningen konstaterades att det har lett till en ökad effektivitet. Myndigheternas kostnader för beslutsprocesserna minskade, och väntetiderna för enskilda blev kortare. Även rättssäkerheten förbättrades i form av ökad likabehandling och förutsägbarhet. Kommuner och Regioner konstaterar också att automatisering innebär att medarbetare kan ägna sig åt mer kvalificerade och värdeskapande uppgifter. Det minskar på så vis administrationen. Det är något som Kommuner och Regioner har efterfrågat. Det kan prövas av fysisk person, som nämnts. Det är också viktigt att det följs upp av de kommunala revisionerna, i arbetet med granskningen av den kommunala verksamheten. Vi kan också lyfta fram detta med vem som ska besluta om det. Vi har landat i att vi stöder propositionen: att ansvaret bör ligga på den ansvariga nämnden. Det föreslås också i propositionen ändringar i kommunallagen när det gäller det proportionella valsättet. Det nuvarande regelverket har inneburit vissa låsningar, där partier och enskilda ledamöter har utnyttjat det proportionella valsättet genom att använda andra partiers gruppbeteckning utan att det funnits ett reellt samarbete. Det föreslås att en avgående ledamot i nämnd som valts proportionellt nu ska kunna ersättas genom fyllnadsval. Det är, som vi ser det, viktigt att frågan om proportionellt valsätt har setts över. Det är viktigt för att öka tydligheten och också stärka det kommunala demokratiska arbetet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 15.)