bet · H901TU19 · 2022-06-14 00:00:00 — Mot bakgrund av pandemin förlängde Transportstyrelsen tillfälligt giltighetstiden för teoriprov för behörighet B. Giltighetstiden för den som har ett godkänt teoriprov är fram t.o.m. . Den tillfälliga ändringen i Transportstyrelsens föreskrift upphör att gälla . Transportstyrelsen konstaterar att samhällets åtgärder för att begränsa smittrisken har fått konsekvenser för dem som vill ta körkort. Därför har en tillfälligt förlängd giltighetstid för teoriprov införts. Infrastrukturminister betonade i sitt svar på fråga 2021/22:1219 att själva svarar för att organisera förarprovsverksamheten. Han förutsätter att myndigheten gör kontinuerliga analyser av hur verksamheten ska läggas upp och organiseras för att bli så effektiv som möjligt, i synnerhet mot bakgrund av de behov av uppkörningstider som följt på grund av restriktionerna under pandemin. I sitt svar på fråga 2021/22:393 välkomnade statsrådet det fördjupade samarbete som och Transportstyrelsen har påbörjat och som resulterat i förstudien om en s.k. digital ledstång. Ministern konstaterade att körkortet och förarutbildningen har stor betydelse för många och bl.a. kan vara en viktig nyckel in på arbetsmarknaden. Ministern uppgav att bereder frågan, inte minst med anledning av tillkännagivande om en fördjupad översyn av förarutbildningen. I sitt svar på fråga 2020/21:3096 betonade infrastrukturministern att det i uppdrag att genomföra en effektiv förarprovsverksamhet ingår att hålla nere väntetiderna till förarprov. framförde infrastrukturministern i sitt svar på fråga 2021/22:444 att tillgängligheten till teoriprovsverksamhet och körkortsproven för B-behörighet har ökat kraftigt efter att restriktionerna med anledning av pandemin hävdes och verksamheten genomförs nu med full kapacitet. Ministern konstaterade att restriktionerna under pandemin medfört ett uppdämt behov av körprov kopplade till B-behörighet. arbetar med frågan och har bl.a. anställt och utbildar fler förarprövare samt sett över möjligheterna att använda befintlig personal på ett effektivare sätt. måste också hantera den fortfarande pågående pandemins utveckling och behöver ha ständig beredskap för att följa de rekommendationer som lämnar. Uppkörningen för motorcyklister regleras övergripande i körkortsdirektivet. När det tredje körkortsdirektivet förhandlades fram sågs döds- och skaderiskerna för motorcyklister som ett stort problem i hela , inte bara för dem som kör motorcykel utan också när det gäller konsekvenserna för sjukvården, anhöriga och samhället i stort. Man åberopade samstämmig statistik från medlemsstaterna som stöd för förslaget. Den del i direktivet som handlar om motorcyklar ifrågasattes inte av medlemsstaterna, utan den bedömdes som väl motiverad. Antalet godkända körprov för motorcykel ökade 2014 jämfört med när det tredje körkortsdirektivets nya regler tillämpades i . Den detaljerade utformningen av själva provet framgår av Transportstyrelsens föreskrift om detta. Körprovets utformning ändrades 2015 för att öka fokus på trafiksäker körning. Man behöll då ett manöverprov med körning i låg fart. Manöverprovet justerades dock så att momentet blev lättare att lära in och inte påverkades lika mycket av aspirantens längd och tyngd. är det möjligt att få alla moped- och mc-behörigheter med ett enda förarprov eftersom den som får en tyngre behörighet så att säga får de lättare på köpet. Detta förutsätter att personen har åldern inne för den högre behörigheten. Om man vill ha samtliga behörigheter så fort som möjligt måste man dock förutom utbildningen göra flera förarprov: kunskapsprov för behörighet AM (moped klass I, ), kunskapsprov och körprov för behörighet A1 (lätt motorcykel, ), körprov för behörighet A2 (mellanstor motorcykel, ) och körprov för behörighet A (tung motorcykel, ). Syftet med proven är att de ska säkerställa att eleven har de kunskaper och färdigheter som krävs för att framföra det fordon som behörigheten ger rätt att köra, och det räcker därför inte med körning eller prov med ett mindre fordon för att få behörighet att köra de största motorcyklarna. Det stegvisa tillträdet till motorcykelkörkort har en motsvarighet i tillträdet för nya körkort för den personbilist som vill börja köra tyngre bilar. Både andelen godkända kunskapsprov och andelen godkända körprov för motorcykel, dvs. för behörighet A1, A2 och A, är avsevärt högre än jämförande procentsatser för kategori B. förarprovsstatistik visar att totalt ca 20 100 kunskapsprov för kategori A gjordes , av vilka godkändes (av de privatanmälda och av de trafikskoleanmälda). april–gjordes ca 11 800 körprov för kategori A, av vilka godkändes (av de privatanmälda och av de trafikskoleanmälda). För kategori A1 gjordes ca 1 730 prov april–oktober, av vilka godkändes (av de privatanmälda och av de trafikskoleanmälda). För kategori A2 gjordes ca 2 270 prov april–, av vilka godkändes (av de privatanmälda och av de trafikskoleanmälda). För att öka motorcyklisternas säkerhet har i samverkan med berörda organisationer arbetat fram en strategi för ökad säkerhet på motorcykel och moped. Fem aktörer som arbetar med utbildning, prov och fortbildning för mc-förare, , Trafikutbildarnas , , och , har tagit fram gemensam information till mc-förare. Alkolås i bilar för förarutbildning beslutade att varje medlemsföretag ska ha alkolås installerade i samtliga övningsbilar för personbilsutbildning. har ca 750 medlemsföretag som sysselsätter runt 3 000 trafiklärare och ger förarutbildning för ca 200 000 personer . Samtliga medlemsföretag ska genomföra alkotester före den praktiska körningen på samtliga körkortsbehörigheter och förarbevis. Testerna genomförs med alkolås eller alkomätare. gäller detta medlemskrav igen efter att ha pausats under pandemin. Ett vanligt trafikvillkor för körkort är att man bara får köra med automatväxlad bil. Den som inte har villkor automat på grund av medicinska skäl och vill att detta villkor tas bort behöver göra ett nytt manuellt körprov hos . Man behöver inte söka körkortstillstånd om provet görs på samma körkortsbehörighet som man har, men den som vill övningsköra privat måste ha en godkänd handledare. Ett annat alternativ om villkoret inte är satt på grund av medicinska skäl är att man tar körkort på en högre körkortsbehörighet med växellåda. Då krävs körkortstillstånd och ett fullständigt förarprov (kunskapsprov och körprov). Det är möjligt att göra körprov för behörighet C, CE, D och DE med automatväxlat fordon utan att få körkortet begränsat till sådana fordon. Det förutsätter att den som kör upp redan har körkort för personbil, behörighet B, med växellåda. ges samma möjlighet till den som ska avlägga körprov för utökad behörighet B (B96), BE, C1, C1E, D1 eller D1E. Transportstyrelsen uppger att ändringen görs mot bakgrund av den tekniska utvecklingen av fordon men även med hänsyn till transportbranschens ökande användning av modernare, säkrare och mindre förorenande fordon som är utrustade med olika typer och kombinationer av växellådor. Motionsyrkanden om förarutbildning och förarprov behandlades senast i utskottets betänkande 2020/21:TU6 Trafiksäkerhet. Utskottet föreslog att skulle avslå yrkandena, och biföll utskottets förslag. Utskottet betonade vikten av att förarutbildningen är effektiv och håller hög kvalitet. Utskottet lyfte fram myndigheternas insatser för att motverka illegal utbildningsverksamhet och fusk vid förarprov. Utskottet välkomnade vidare de insatser som har gjorts för att förbättra ungdomars möjligheter att finansiera körkort genom lån. Utskottet vill starkt betona sin uppfattning att det är av grundläggande betydelse att den svenska förarutbildningen både håller hög kvalitet och innebär en smidig process för körkortstagaren. Det är viktigt med en effektiv förarutbildning, och utskottet vill lyfta fram att och Transportstyrelsen gjorde en översyn av förarutbildningssystemet . Därefter har regeringen och Transportstyrelsen beslutat om vissa förändringar av förarutbildningen. Vidare har giltighetstiden för ett godkänt teoriprov förlängts och användningen av otillåtna hjälpmedel försvårats. Utskottet konstaterar även att arbetar med att hålla nere väntetiderna för förarprov. När det gäller motionsförslagen om förarutbildningen för motorcykel vill utskottet betona att det inte råder någon tvekan om att kompetenta förare är grundläggande för en säker trafik. Detta inbegriper givetvis även motorcyklister. är det enligt utskottets bedömning viktigt att förarutbildningen inte innebär onödigt krångel för körkortstagaren. Det kan därför vara angeläget att fortsätta att löpande arbeta med att se över förarutbildningens komponenter. När det gäller motionsförslaget om alkolås i fordon som används i förarutbildningen kan utskottet konstatera att varje medlemsföretag som ingår i ska ha alkolås installerade i samtliga övningsbilar för personbilsutbildning. När det gäller motionsförslaget om konvertering från automatkörkort till manuellt körkort finner utskottet att nuvarande regelverk är ändamålsenligt. Mot den bakgrunden avstyrker utskottet motionerna 2021/22:511 (M), 2021/22:899 (SD), 2021/22:1374 (M), 2021/22:2968 (SD) yrkandena 86, 89 och 90, 2021/22:3518 (C) yrkande 6, 2021/22:3757 (M) yrkandena 16, 19, 35, 37, 44 och 45 samt 2021/22:3879 (KD) yrkandena 26, 29 och 30. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om körkortsfrågor. Utskottet påminner om att bestämmelserna om körkortets utformning och innehåll stegvis har harmoniserats inom EU. Utskottet bedömer vidare att nuvarande regler om uppvisande och kontroll av körkort och förnyelse av svenska körkort för personer som är bosatta utomlands är både ändamålsenliga och tydliga. Jämför reservation 34 (M) och 35 (SD). I kommittémotion 2021/22:3757 yrkande 46 anför m.fl. (M) att en möjlig samordning av fler yrkesbehörigheter på samma körkort bör utredas. Motionärerna konstaterar att varje fordon har ett eget körkort men att det rimligen finns möjlighet till förbättrad samordning. I kommittémotion 2021/22:2968 tar m.fl. (SD) upp frågan om körkortsfunktioner (yrkande 84). Motionärerna uppmärksammar att körkorten kan utrustas med ett chipp för att bl.a. öka säkerheten och begränsa hastigheten för yngre förare. Vidare menar motionärerna att säkerheten hos körkortens utformning och funktion bör höjas (yrkande 85). Motionärerna betonar att körkortet är en personlig värdehandling, och därför är det viktigt att körkortet har säkerhetsfunktioner som säkerställer äkthet. Uppvisande och kontroll av körkort I kommittémotion 2021/22:3757 yrkande 36 betonar m.fl. (M) vikten av att underlätta för polis- och rättsväsen i deras arbete med att beivra användningen av falska och ogiltiga körkort. Motionärerna framhåller att problemet med förfalskade och ogiltiga körkort växer och att det behövs fler poliser på vägarna och sannolikt skärpta lagar och påföljder. I kommittémotion 2021/22:2968 yrkande 77 begär m.fl. (SD) att möjligheterna att kontrollera utländska körkort utökas. Motionärerna menar att ett strikt ansvar för förare att styrka körkortsinnehav och adekvat utbildning bör införas . I motion 2021/22:532 anför (M) att en höjning av bötesbeloppet för individer som inte kan uppvisa ett giltigt körkort vid bilkörning bör övervägas. Motionären betonar att rättssystemet inte får vara tandlöst när det gäller brott av allvarlig karaktär som utsätter oskyldiga för fara. I motion 2021/22:1441 tar Boriana (M) upp frågan om skyldigheten att uppvisa körkort. Motionären uppmärksammar att det med nuvarande lagstiftning är möjligt att framföra ett fordon utan körkort utan att riskera straff för olovlig körning, och hon menar att körkortslagen måste ändras så att den som påstår sig ha ett körkort ska kunna bevisa det. I motion 2021/22:342 yrkande 8 framhåller m.fl. (SD) vikten av ett strikt ansvar för att styrka körkortsinnehav. Motionärerna menar att det behövs krafttag mot körkortslösa förare. I motion 2021/22:2044 framhåller (SD) att det bör utdömas mycket höga bötesbelopp och man bör låta polisen beslagta och förstöra ett fordon vars ägare framfört fordonet utan körkort. Motionären betonar att samhällets regler för att komma åt oansvariga förare måste stramas åt. I motion 2021/22:490 yrkande 3 anför och (båda SD) att det behövs ett nytt regelverk för utlandssvenskars möjlighet att förnya sina svenska körkort. Motionärerna efterlyser en jämlik behandling av utlandssvenskar och svenskar bosatta i . I motion 2021/22:794 anför (C) att regeringen bör ges i uppdrag att gentemot verka för att underlätta för personer verksamma utanför EES att förnya sitt svenska körkort. Motionären uppmärksammar vikten av att utlandssvenskar kan fullgöra sina uppdrag utan att förlora sitt körkort, varför regeringen måste ge Transportstyrelsen i uppdrag att agera för en lösning i det pågående arbetet med EU:s körkortsdirektiv. I motion 2021/22:1147 framför (KD) att i samband med revideringen av EU:s körkortsdirektiv bör lyfta frågan om förnyelse av svenska körkort vid utlandsmyndigheter i stater utanför EES. Motionären pekar på de problem som nuvarande regler orsakar för svenskar som bor i en stat utanför EES. Körkortens utformning och innehåll Bestämmelserna om körkortets utformning och innehåll har stegvis harmoniserats på EU-nivå . Den rättsliga ramen för körkortslagstiftningen utgörs av EU:s körkortsdirektiv. Syftet är att uppnå gemensamma körkortsbestämmelser för att på så sätt möjliggöra den gemensamma transportpolitiken. Det tredje körkortsdirektivet antogs förhandlingar. Ända sedan det första körkortsdirektivet, dvs. rådets direktiv /1263/EEG, finns det dels krav på medlemsstaterna att följa en gemenskapsmodell för utformningen av körkort, dels krav på att körkort som är utfärdade av medlemsstaterna ska erkännas ömsesidigt. Gemenskapsmallen för nationella körkort bygger på slutakten till vägtrafikkonventionen som upprättades i på . Kraven på körkortets utformning och innehåll har harmoniserats ytterligare i efterföljande rättsakter. Genom beslut antog regeringens förslag till lagändringar för att genomföra det tredje körkortsdirektivet (prop. 2011/12:25, bet. 2011/12:TU4, rskr. 2011/12:80). De huvudsakliga syftena med det tredje körkortsdirektivet var att dels skänka större tydlighet till de gemensamma körkortsreglerna, dels minska utrymmet för bedrägerier och därigenom höja trafiksäkerheten på europeiska vägar. Bestämmelserna om körkortets utformning och innehåll framgår i huvudsak av artiklarna 1–7. Enligt artikel 3 i körkortsdirektivet ska medlemsstaterna ”vidta alla åtgärder som är nödvändiga för att förhindra att körkort förfalskas”. Det följer vidare att det material som används för körkortet enligt bilaga I ska göras förfalskningssäkert och att medlemsstaterna ska se till att alla körkort som har utfärdats och är gällande uppfyller kraven senast . Medlemsstaterna får införa ytterligare säkerhetsdetaljer. Av bilaga I punkt 4 framgår att medlemsstaterna efter samråd med kommissionen får lägga till färger eller markeringar, exempelvis streckkoder och nationella symboler, utan att det påverkar tillämpningen av de övriga bestämmelserna i bilagan. Inom ramen för det ömsesidiga erkännandet av körkorten får streckkoden inte innehålla någon annan information än vad som redan står att läsa på körkortet eller som är nödvändig för utfärdandet av körkortet. Till förmån för trafiksäkerheten på europeiska vägar kvarstår få möjligheter för medlemsstaterna att införa egna krav på körkortets innehåll och utformning. En nyhet med det tredje körkortsdirektivet var att körkorten får förses med ett frivilligt lagringsmedium (s.k. mikroprocessor) som innehåller informationen om de harmoniserade uppgifter om körkortet i fråga som specificeras i direktivet (artikel 1.2). Av skäl 17 framgår att medlemsstaterna bör ha möjlighet att införa nationella uppgifter i mikroprocessorn under förutsättning att det inte inverkar på allmänt tillgängliga uppgifter. Mikroprocessorn är inte kopplad till de fordon som körkortsinnehavaren äger eller på annat sätt har tillgång till. I den proposition (prop. 2011/12:25) som regeringen lade fram för att införliva direktivet i svensk rätt föreslog regeringen att det inte ska införas några bestämmelser i lag om att körkort ska förses med mikroprocessor. Regeringen anförde att om det bedöms lämpligt att förse svenska körkort med en mikroprocessor bör det införas bestämmelser om detta i svensk rätt. Det bör dock inte ske förrän kommissionens arbete med att ta fram gemensamma specifikationer slutförts och regler om detta beslutats. Om och när det blir aktuellt att införa sådana bestämmelser anförde regeringen att det är tillräckligt att det sker i förordning eller myndighetsföreskrifter. hade inget att invända mot regeringens förslag i denna del (prop. 2011/12:25, bet. 2011/12:TU4, rskr. 2011/12:80). Sedan lagändringen gjordes har kommissionen fastställt de tekniska kraven för körkort som är försedda med ett lagringsmedium i kommissionens förordning (EU) nr 383/2012 av . Av 7 § Transportstyrelsens föreskrifter (TSFS 2012:60) om körkortets utformning och innehåll framgår att det ska finnas ett utrymme med möjlighet att lägga in en mikroprocessor enligt kommissionens förordning (EU) nr 383/2012. En nyhet med det tredje körkortsdirektivet var att ett nätverk – Resper – inrättades för att underlätta informationsutbytet mellan medlemsstaterna i körkortsfrågor för att på så sätt minska utrymmet för förfalskningar. Det handlar om uppgifter om körkort som de anslutna staterna har utfärdat, bytt ut, ersatt, förnyat eller återkallat. Med hjälp av Resper har medlemsstaterna möjlighet att se till att det inte går att ha fler än ett körkort. Enligt kommissionen behövs detta för att se till att förarna bara kör sådana fordon som de är kvalificerade och godkända för. Informationsutbytet genom Resper startade . genomför Transportstyrelsen säkerhetskontroller i de tidiga delarna av körkortsprocessen. Nya förare, liksom de som byter ut utländska körkort mot svenska, måste fotografera och legitimera sig på ett förarprovskontor i samband med ansökan om körkort. Den som inte kan legitimera sig på de sätt som är tillåtna nekas fotografering. De som förnyar körkort kontrolleras också mot Transportstyrelsens redan befintliga fotodatabas, så att fotot stämmer överens med ett tidigare foto. framförde infrastrukturminister i interpellationsdebatt 2021/22:289 att det pågår ett utredningsarbete kring körkortet som id-handling och att det inte är otänkbart att det uppstår ett läge där körkortet inte längre ska vara en id-handling utan bara någonting som bevisar att man har rättigheten och möjligheten att framföra fordonet. Ministern betonade vidare att körkortets utformning med identitet, bioinformation och liknande är internationellt reglerat. Det pågår ett samarbete inom EU och internationellt kring vilka krav som ska ställas på körkorten framöver. Uppvisande och kontroll av körkort Enligt 3 kap. 15 § körkortslagen finns det en skyldighet att ha med sig körkort för det aktuella fordonet. Den som kör bl.a. personbil, lastbil, buss eller motorcykel ska ha med sig körkortet eller, om det ännu inte har lämnats ut och färden äger rum fr.o.m. den dag då det utfärdades, en handling som styrker förarens identitet. Om föraren har med sig en annan identitetshandling kan körkortsbehörigheten oftast kontrolleras genom exempelvis körkortsregistret. Körkortet eller identitetshandlingen ska överlämnas för kontroll om en bilinspektör eller en polis begär det. Den som kör ett fordon utan att ha behörighet för det kan dömas för olovlig körning. För en fällande dom krävs att föraren har haft uppsåt att köra olovligt. I körkortslagen finns regler om möjligheten att efter ansökan byta ut ett utländskt körkort mot ett likvärdigt svenskt körkort. Möjligheten är begränsad till körkort som gäller i och som är utfärdade i en stat inom EES, eller . Det krävs vidare att innehavaren är permanent bosatt i . Körkortets giltighet måste också kontrolleras, och för vissa behörigheter krävs att innehavaren i samband med ansökan visar att de medicinska kraven för att ha en sådan behörighet är uppfyllda. För att underlätta för personer som har körkort utfärdade i eller att bo, arbeta och studera i utvidgades den krets av länder från vilka körkort får bytas ut mot likvärdiga svenska körkort till att omfatta även och (prop. 2020/21:126, bet. 2020/21:TU13, rskr. 2020/21:296). Enligt 6 kap. 2 § körkortslagen gäller inte ett körkort som är utfärdat i en stat utanför EES i om innehavaren är folkbokförd i . Ett utländskt körkort som är utfärdat i en stat inom EES gäller i enligt sitt innehåll. Även andra utländska körkort gäller i enligt sitt innehåll. Ett körkort utfärdat utanför EES är giltigt från det datum då innehavaren bosatt sig permanent i ; därefter måste innehavaren genomföra ett förarprov i för att få ett svenskt körkort. De regler som tillämpar när det gäller rätten att framföra vägfordon i är införda som en följd av bestämmelserna i de vägtrafikkonventioner som har anslutit sig till. Grundtanken är att de anslutna länderna ska godkänna att anslutna staters körkort används som behörighetshandlingar vid en persons tillfälliga vistelse i ett land. uppstår svårigheter för att kontrollera giltigheten för körkort utfärdade utanför EES. Om en förare inte kan visa upp sitt körkort måste körkortsinnehavet ifrågasättas och kontrolleras. Detsamma gäller de fall där den kontrollerade föraren uppger sig vara körkortsinnehavare men redan från början gör klart att han eller hon inte kan uppvisa någon handling. I dessa fall krävs en uppföljning och kontroll av körkortets giltighet och att föraren faktiskt har behörigheten i hemlandet. Denna kontroll görs även om det körkort som visas upp misstänks vara förfalskat. Transportstyrelsen är ansvarig körkortsmyndighet och tillhandahåller information, bl.a. på sin webbplats, om det regelverk som gäller för att köra med utländskt körkort i . Informationen har översatts till olika språk och beräknas nå av de utländska körkortsinnehavarna i . Polisen ansvarar för och utför förarkontroller av förare med utländska körkort. I promemoria Effektivare inhämtning av utländska körkortsuppgifter för lämnades förslag om att Transportstyrelsen ska kunna ge direktåtkomst till de uppgifter som Transportstyrelsen har tillgång till genom det europeiska nätverket för informationsdelning (Resper). beslutade regeringen om en ändring i vägtrafikdataförordningen som ger polisen tillgång till utländska körkortsuppgifter direkt från Transportstyrelsen. Syftet är att förenkla och effektivisera systemet vid kontrollerna av utländska körkortsuppgifter. Det konstateras att tusentals utländska körkort kontrolleras av polisen för att öka trafiksäkerheten och förhindra att förfalskade körkort används i . Detta är en del av myndighetens arbete med att upprätthålla allmän ordning och säkerhet. Innan ändringen gjordes var tvungen att inhämta uppgifter från berörda utländska myndigheter vid kontroller av utländska körkort. Det innebar långa ledtider för polisens arbete. Ändringen innebär att polisen får uppgifterna direkt från Transportstyrelsen, vilket antas leda till en snabbare och mer effektiv process. Ändringen har gjorts i enlighet med körkortsdirektivet som bl.a. innebär att EES-länderna utbyter information om de körkort som de utfärdat, bytt ut, ersatt, förnyat eller återkallat. Dåvarande inrikesminister har i en kommentar betonat att polisen med ett enklare och effektivare system sannolikt kan göra fler kontroller av utländska körkort och därmed också upptäcka fler personer som kör bil utan giltigt körkort. Statsrådet anförde att det är särskilt viktigt att behörigheten av utländska körkort kan kontrolleras av polisen eftersom det är svårt att göra i efterhand. Infrastrukturminister betonade att regeringen har skärpt lagstiftningen och genomfört en rad andra viktiga åtgärder för att skapa ordning och reda på vägarna.