bet · H901MJU18 · 2022-03-22 00:00:00 — Markförsäljningsprogrammet ska heller inte påverka ambition att vara ett föredöme inom naturvård eller försvaga skyddet för skog med höga naturvärden. sparar av den produktiva skogsmarken i naturvårdsavsättningar: ekoparker, naturvårdsskogar och naturhänsyn i produktionsskogar. ska inte sälja vidare skogsmark med höga naturvärden som är undantagen från produktion. För att försäkra att det nya markförsäljningsprogrammet leder till att landsbygdens förutsättningar stärks och att värdefull natur förvaltas vill vi att programmet ska utvärderas av när hälften av skogen har sålts. ska enbart i undantagsfall förvärva ny mark, och dess totala innehav ska minska. Intäkterna från markförsäljningsprogrammet ska delas ut till ägaren staten och användas för att betala av på statsskulden. När det gäller de föreslagna markprogrammen i propositionen anser vi även här att regeringen ska precisera i uppdraget till att nettointäkterna från det utökade markförsäljningsprogrammet ska återgå till staten. Ersättningsmark och markförsäljningsprogram i övrigt, punkt 3 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2456 av m.fl. (SD) yrkandena 8 och 10 samt 2021/22:60 av m.fl. (V) yrkandena 7–9, 2021/22:2416 av (M), 2021/22:2727 av (M), 2021/22:3199 av m.fl. (V) yrkande 20, 2021/22:3279 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 11 i denna del och 27, 2021/22:3432 av m.fl. (M) yrkandena 13 och 14, 2021/22:3880 av m.fl. (KD) yrkandena 83 och 84, 2021/22:4335 av m.fl. (KD) yrkande 7, 2021/22:4336 av m.fl. (M) yrkandena 6 och 8 samt 2021/22:4337 av m.fl. (L) yrkande 5. har fyra försöksområden för kontinuitetsskogsbruk, ett antal som man planerar att utöka med de fem mest publika ekoparkerna. Vi anser att det är fel att sköta en hel ekopark med kontinuitetsskogsbruk då det försvårar jämförelser, men stöder i övrigt planer. Vi anser sammanfattningsvis att ska bruka och sköta sina skogar väl och att nya skogsbruksmetoder ska utvecklas på delar av innehavet. Vi motsätter oss att staten ska sälja ut . I den mån ytterligare skog ska undantas från brukande bör detta i första hand avse statlig mark, men då bör motsvarande arealer där nyttan av nuvarande skydd är lägre återföras till brukande. I stället bör användas för att i första hand driva kommersiellt skogsbruk och utveckla metoderna för vardagshänsyn i skogsbruket. När man nu från vissa håll talar om att skogar ska undantas från skötsel bör man hålla i minnet inte bara att en stor del redan är undantagna från skötsel utan också att de mest skyddsvärda skogarna redan tidigare överförts till och . förvaltar omkring hälften av de statligt ägda områdesskyddade skogsmarkerna. Ersättningsmark och markförsäljningsprogram i övrigt, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:60 av m.fl. (V) yrkandena 7–9, 2021/22:3199 av m.fl. (V) yrkande 20 och 2021/22:3279 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 11 i denna del och 27 samt 2021/22:2416 av (M), 2021/22:2456 av m.fl. (SD) yrkandena 8 och 10, 2021/22:2727 av (M), 2021/22:3432 av m.fl. (M) yrkandena 13 och 14, 2021/22:3880 av m.fl. (KD) yrkandena 83 och 84, 2021/22:4335 av m.fl. (KD) yrkande 7, 2021/22:4336 av m.fl. (M) yrkandena 6 och 8 samt 2021/22:4337 av m.fl. (L) yrkande 5. är ett land med rika tillgångar på skog. De utgör komplexa ekosystem av stor betydelse genom alltifrån ekosystemtjänster till natur- och kulturvärden och ekonomiska värden. Skogen spelar också en stor roll i klimatomställningen och har potential att ge oss byggstenar för att skapa ett ekologiskt och socialt hållbart samhälle. Staten är en stor ägare av skogsmark. är största skogsägare och förvaltar totalt ca mark. Det statliga ägandet är dock spritt på många olika myndigheter och bolag. I stället bör det statliga ägandet av skogsområden samlas i ett bolag. Det nya skogsbolaget bör ha ett hållbart brukande av skogens resurser, inte avkastning, som främsta mål. Dagens vinstkrav gör det svårt för ett statligt bolag eller en statlig förvaltare att avstå produktiva skogar till andra intressen. Bolaget bör åläggas att avsätta större arealer till skyddade naturområden. Bolag vars uppgift är att hantera naturresurser vars omloppstid kan vara upp till ska inte styras av avkastningsmål som från ett kvartal till ett annat tvingar dem att utöka sina avverkningar för att möta målen. Det försvårar den långsiktiga planering som är helt nödvändig för ett hållbart ägande. Avkastningskraven för sådana bolag bör i stället följa . Regeringen bör omarbeta ägardirektiven för de statliga bolag som ansvarar för naturresurser med en längre omloppstid i syfte att avkastningskraven ska följa . Sedan markförsäljningsprogrammet startades har sålt av så att nu kvarstår att sälja tills målet att avyttra av den produktiva skogsmarken är uppnått. Den som köper skogen blir i allt mindre utsträckning den lokala skogsbrukaren; snarare handlar det om kapitalplacering av rika som inte bidrar till landsbygdsutvecklingen i närområdet. Skogen har en stor plats att fylla i ett hållbarare samhälle och det kommer inte att uppnås så länge endast marknadsmässighet styr skogsförsäljningen. ska upphöra med markförsäljningsprogrammet. Att stoppa utarmningen av den biologiska mångfalden är ett viktigt miljöarbete. behövs skogen för virke och bioenergiutvinning. Även turism och rekreation är värden som skogen kan bidra med. De bästa förutsättningarna för att kombinera de olika intressen som finns är genom att bedriva en aktiv statlig skogspolitik. bör därför öka sitt innehav av skog. har konstaterat att det behövs särskilda insatser för att bevara stora naturskogar som förvaltas av de statliga skogsförvaltarna och att ett nytt Sveaskogsprogram med ersättningsmarker behövs. Regeringen bör därför se till att en strategi presenteras med ersättningsmarker från för att säkerställa att de fjällnära skogarnas natur- och kulturvärden långsiktigt bevaras. Ersättningsmark och markförsäljningsprogram i övrigt, punkt 3 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3880 av m.fl. (KD) yrkandena 83 och 84 samt 2021/22:4335 av m.fl. (KD) yrkande 7 och 2021/22:60 av m.fl. (V) yrkandena 7–9, 2021/22:2416 av (M), 2021/22:2456 av m.fl. (SD) yrkandena 8 och 10, 2021/22:2727 av (M), 2021/22:3199 av m.fl. (V) yrkande 20, 2021/22:3279 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 11 i denna del och 27, 2021/22:3432 av m.fl. (M) yrkandena 13 och 14, 2021/22:4336 av m.fl. (M) yrkandena 6 och 8 samt 2021/22:4337 av m.fl. (L) yrkande 5. Skogsägare som drabbats av en nyckelbiotopsregistrering bör vara de som prioriteras för ersättnings- och bytesmark. De insatser som regeringen beskriver i propositionen om ersättningsmark för skydd av skog samt det utökade markförsäljningsprogrammet om bör därför riktas mot gruppen av skogsägare som tvingats se sin mark registreras som nyckelbiotop. –2014 avsatte alliansregeringen av mark för att göra markbyten mot skyddsvärd mark. Detta program var enligt utvärderingarna kostnadseffektivt och gav skyddad skog. Liknande utbytesprogram med statlig skog bör genomföras återkommande. Produktiv skogsmark från , och bör överföras till ett nytt bolag för att användas för markbyten med privata skogsägare. Skogsbruket och skogsindustrin ger jobb på landsbygden och en hållbar utveckling i hela landet. Skogen ska också svara mot efterfrågan på människors behov av rekreation. De naturvärden som finns i den svenska skogen och som ännu inte fått formellt skydd finns vanligtvis på privatägda marker. Orsaken till detta är att skogsbruket på statligt ägda marker i högre grad bedrivits ”rationellt” med rent ekonomiska utgångspunkter. Den mångfald av skötsel- och brukandestilar som funnits på de enskilt ägda markerna har däremot resulterat i mer varierade naturtyper. Privat ägande och brukande av mark stärker samhället. Ägarkoncentration är ett problem i sig, även när det gäller staten som ägare. Att staten har övertagit stora delar av ägaransvaret för mark och näringsliv i innebär att många människor gjorts beroende av politikers välvilja i stället för att människor fått en möjlighet att lita till sin egen förmåga. En liten bit land, ett företag, en egen bostad osv. ger människan den trygghet och värdighet hon behöver för att kunna stå självständig gentemot både staten och kapitalet. Att enskilda människor äger egendom tjänar därigenom det gemensammas bästa. är den största svenska skogsägaren, och den i särklass största statliga skogsägaren. uppgår produktiva skogsmark till . Det mesta av innehavet ligger i och . fick 2010 instruktioner om att av den areal bolaget hade 2002 (vid bolagets bildande) ska säljas av till marknadspris. Försäljningen ska anpassas så att prissättning och funktionssätt påverkas så lite som möjligt. De sålda arealerna uppgår vanligtvis till 10 000–. Försäljningen ska möjliggöra 54 omarronderingar och tillköp av skogsbruk, särskilt i glesbygd. har sålt av närmare 9 av de som ska säljas. Det är därför dags att ge ett nytt uppdrag till att sälja produktiv skogsmark till privata markägare som avser att bedriva kommersiellt skogsbruk på marken. Intäkterna ska ges vidare som utdelning till staten. Ersättningsmark och markförsäljningsprogram i övrigt, punkt 3 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4337 av m.fl. (L) yrkande 5 och 2021/22:60 av m.fl. (V) yrkandena 7–9, 2021/22:2416 av (M), 2021/22:2456 av m.fl. (SD) yrkandena 8 och 10, 2021/22:2727 av (M), 2021/22:3199 av m.fl. (V) yrkande 20, 2021/22:3279 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 11 i denna del och 27, 2021/22:3432 av m.fl. (M) yrkandena 13 och 14, 2021/22:3880 av m.fl. (KD) yrkandena 83 och 84, 2021/22:4335 av m.fl. (KD) yrkande 7 och 2021/22:4336 av m.fl. (M) yrkandena 6 och 8. Liberalerna delar propositionens principiella hållning att markinnehav bör fortsätta minska genom försäljningar till marknadspris. Dels gynnar det en levande landsbygd att skogen är lokalt ägd, dels är ofta mindre skogsägare mer framgångsrika i fråga om miljömålet för skogsförvaltningen än vad de stora skogsägarna är. Det finns förutsättningar att höja ambitionerna ytterligare vad gäller att överföra produktionsskog från statlig till enskild ägo och vi anser därför att ytterligare av markinnehav bör avyttras i ett nytt markförsäljningsprogram. Regeringens bedömning om frivillighet vid skydd av skog, punkt 4 (M, SD, KD) av (M), (M), (M), (SD), (KD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3432 av m.fl. (M) yrkande 11, 2021/22:4334 av m.fl. (SD) yrkande 5 i denna del, 2021/22:4335 av m.fl. (KD) yrkande 1 och 2021/22:4336 av m.fl. (M) yrkande 1. Enligt propositionen bör äganderätten stärkas genom att frivilligt formellt skydd blir en grundläggande utgångspunkt och ett huvudsakligt arbetssätt för myndigheterna. Avsteg från frivillighet instrueras vara mer restriktivt än , när så är befogat. Vi anser att utgångspunkten om frivillighet att inrätta ett formellt skydd är bra och välkomnar därför denna ambition. För att undvika tolkningssvårigheter för myndigheter och för en ökad tydlighet anser vi dock att avsteg från frivillighet för att inrätta formellt skydd av skog ska medges mer restriktivt än och inte begränsas av skrivningar som ”när så är befogat”. Propositionen saknar konkreta förslag till hur denna högre grad av frivillighet ska uppnås och det finns grundläggande problem i dagens lagstiftning och miljömål som leder till avsteg från frivilligheten. Vi anser att det är viktigt att upprättande av naturvårdsavtal, biotopskydd och naturreservat föregås av god dialog med markägare. Avsättningar bör göras på frivillig grund och i samförstånd mellan markägare och myndigheter, och skyddet bör bara genomföras om markägarna och myndigheterna kommer överens. Genom att överföra beslutanderätten om formellt skydd till markägaren kan markägarnas intresse för att bevara och utveckla naturvärden öka. Proportionalitetsprincipen ska upprätthållas, vilket innebär att undantaget ska vara ändamålsenligt, nödvändigt och väl avvägt mot de mål som man försöker uppnå. Frivillighet vid skydd av skog i övrigt, punkt 5 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4336 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2021/22:207 av (C), 2021/22:2456 av m.fl. (SD) yrkande 44, 2021/22:2940 av (M) yrkandena 1, 4 och 5, 2021/22:3201 av (C), 2021/22:3682 av m.fl. (C) yrkandena 2, 3 och 8, 2021/22:3880 av m.fl. (KD) yrkande 81, 2021/22:4337 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2021/22:4338 av Per m.fl. (MP) yrkande 6. Vi anser att frivillighet ska råda vid avsättningar till formellt skydd och att det finns grundläggande problem i dagens lagstiftning och miljömål som leder till avsteg från frivilligheten. bör därför ses över med avsikten att förtydliga och begränsa när avsteg från frivillighet vid formellt skydd får göras, t.ex. för att skydda akut hotade arter. Frivillighet vid skydd av skog i övrigt, punkt 5 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2456 av m.fl. (SD) yrkande 44 och 2021/22:207 av (C), 2021/22:2940 av (M) yrkandena 1, 4 och 5, 2021/22:3201 av (C), 2021/22:3682 av m.fl. (C) yrkandena 2, 3 och 8, 2021/22:3880 av m.fl. (KD) yrkande 81, 2021/22:4336 av m.fl. (M) yrkande 3, 2021/22:4337 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2021/22:4338 av Per m.fl. (MP) yrkande 6. Vi anser att andelen skog som skyddas genom frivilliga naturvårdsavtal mellan myndigheter och markägare bör öka. Det innebär att markägaren kvarstår som ägare samt att denne ofta kan fortsätta att utnyttja marken med vissa restriktioner och kan få betalt för att sköta skogen på ett sätt som speciellt gynnar vissa arter och miljöer. Arbetet med frivilliga naturvårdsavtal ska därför prioriteras framför bildandet av nya reservat och liknande områden där skogsbruk helt hindras. Att upprätthålla skogsägarnas tilltro till att staten inte motarbetar utan främjar deras skogsskötsel är avgörande för att vårt skogsbruk ska fortsätta att utvecklas positivt. I undantagsfall kan ändå restriktioner behövas för att rädda livsmiljön för akut eller starkt hotade arter som konstaterats finnas i det berörda skogsområdet eller av andra tydligt påvisbara miljöskäl knutna till det aktuella området. Frivillighet vid skydd av skog i övrigt, punkt 5 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3880 av m.fl. (KD) yrkande 81 och 2021/22:207 av (C), 2021/22:2456 av m.fl. (SD) yrkande 44, 2021/22:2940 av (M) yrkandena 1, 4 och 5, 2021/22:3201 av (C), 2021/22:3682 av m.fl. (C) yrkandena 2, 3 och 8, 2021/22:4336 av m.fl. (M) yrkande 3, 2021/22:4337 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2021/22:4338 av Per m.fl. (MP) yrkande 6. Jag anser att frivillighet med frihet under ansvar bör vara huvudspåret för svensk skogsförvaltning, och endast i undantagsfall ska man avvika från denna linje. I stället för de tvingande åtgärder som nyckelbiotopsregistreringsförfarandet innebär bör de värden som skydd av skog eftersträvar att uppnå bygga på frivilliga naturvårdsavtal. Detta innebär naturvård som kombineras med brukande och där formellt skydd endast upprättas när skogsägaren själv vill. De framgångsrika Kometprogrammen som utgår från att markägaren själv tar initiativ till skydd av skog och bruket av naturvårdsavtal visar att höga naturvärden kan främjas med frivillighet som grund. Frivillighet vid skydd av skog i övrigt, punkt 5 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4337 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2021/22:207 av (C), 2021/22:2456 av m.fl. (SD) yrkande 44, 2021/22:2940 av (M) yrkandena 1, 4 och 5, 2021/22:3201 av (C), 2021/22:3682 av m.fl. (C) yrkandena 2, 3 och 8, 2021/22:3880 av m.fl. (KD) yrkande 81, 2021/22:4336 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2021/22:4338 av Per m.fl. (MP) yrkande 6. Propositionens intention är att skydd av skog ska bygga på frivillighet från markägarens sida. Jag välkomnar detta då frivilligheten är en förutsättning för ett framgångsrikt naturvårdsarbete. Tyvärr är propositionen för otydlig i fråga om hur man ska garantera frivilligheten. Därför behövs en kontrollstation 2026 för att utvärdera att skog då skyddas i samarbete med skogsägarna och på frivillig grund. Samråd med markägare, punkt 6 (SD, KD) av (SD), (KD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2462 av m.fl. (SD) yrkande 27 och 2021/22:4334 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2021/22:2776 av (M). När markägare fråntas rätten att avverka sin skog som utvecklats till en rikare biotop under ägarens skötsel är detta ett mycket allvarligt ingripande i äganderätten. I förlängningen minskar det ägarens intresse för god skogsskötsel ur både virkesproduktions- och naturvårdshänsyn. I stället ökar risken för att ägare inte vill genomföra plantering, röjningar och gallringar mer än precis över lagens minimikrav. Det ökar också risken för att skogsägare på olika sätt ser till att deras skogar inte får förutsättningar att utvecklas till rika biotoper. Därför ska ett moratorium införas för formellt skydd av skog utan ägarens samtycke. Beslut om att skydda delar av en skogsägares mark måste fattas endast efter samråd med ägaren och efter att andra alternativ prövats. När sådana beslut tas ska ersättning ges. Markägares rätt till överläggning, prövning och överklagande, punkt 7 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2456 av m.fl. (SD) yrkande 39. Den enskilda skogsägaren kan enligt nuvarande ordning finna det svårt att överklaga eller ifrågasätta myndighetsbeslut. Detta bör ändras genom att möjliggöra och förenkla rättslig prövning och rätt till överklagande för markägare vid föreslagna restriktioner och begränsningar i markanvändning. Viktigare är dock att lösa problem gemensamt. Beslut om skydd av skog ska därför alltid föregås av överläggningar med markägaren. Principer i skogspolitiken, punkt 8 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2456 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2021/22:4334 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2021/22:2262 av (L). skogar ägs till övervägande del av enskilda ägare. Därefter följer aktiebolag och offentligt ägda skogar. Under dessa former har vårt skogsbruk utvecklats till ett av världens bästa i en lång rad avseenden och vår skogspolitik måste bygga på respekt för det privata ägandets villkor. Den svenska modellen för skogsskötsel, där det på samma marker bedrivs både skogsbruk och naturvård och vilken är baserad på frihet under ansvar för skogsägarna, har utvecklats mycket sedan nuvarande skogsvårdslag stiftades 1993, och tillämpningen har lett till mycket positiva resultat. Som exempel kan nämnas att såväl antalet äldre träd som mängden död ved har ökat , vilket är viktigt för många arter. Metoder har utvecklats framgångsrikt och spritts för vardagshänsyn i skogsbruket, som kombinerat med frivilliga avsättningar har lett till en positiv utveckling av våra skogar som kommer att märkas allt tydligare . Tyvärr hotas den här utvecklingen när myndigheter driver en utveckling i strid mot grundprincipen om frihet under ansvar. I stället fråntas markägare kontrollen över sin skog och skogen läggs under olika myndigheter eller också hindras markägaren på olika sätt från att avverka sin skog men får inte alltid ersättning för detta. Dessutom beslutas dessa åtgärder ofta utan samråd med skogsägaren. skogsskötselmodell bör även fortsättningsvis utgöra fundamentet för vårt skogsbruk. Huvudprincipen för svenskt skogsbruk bör vara att tillämpa skogsbruk med vardagshänsyn på den helt övervägande delen av skogsmarken, men med möjlighet att införa ökat skydd på vissa marker. Detta kan exempelvis vara skötselavtal med markägare, och på motsvarande sätt att driva mer intensiv odling på andra marker. Grundprincipen om frihet under ansvar som innebär att skogsägare ska fatta beslut om sin skog inom lagens ramar ska återupprättas. Principer i skogspolitiken, punkt 8 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2262 av (L) och 2021/22:2456 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2021/22:4334 av m.fl. (SD) yrkande 1. Skogen är gröna guld: en naturlig del av svensk landsbygd och en mycket viktig näringsverksamhet och dessutom grundstommen i klimatarbetet. Det pågår många parallella processer både på nationell och på internationell nivå som kommer att påverka skogsbruket kraftigt. Därför är det viktigt att säkerställa att den svenska modellen, med frihet under ansvar, där miljö- och produktionsmål väger lika tungt, även fortsättningsvis ska gälla för svenska skogsägare. Efterlevnad av skogsvårdslagen och , punkt 9 (M, SD, KD) av (M), (M), (M), (SD), (KD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2456 av m.fl. (SD) yrkande 2 i denna del och 2021/22:4338 av Per m.fl. (MP) yrkandena 2 och 3. Det är inte rimligt och effektivt för samhället att normal skogsskötsel, inklusive avverkning, regleras i fler lagar än nödvändigt. Vi anser därför att skogsvårdslagen ska vara den lagstiftning som reglerar skogsbruk i . Efterlevnad av skogsvårdslagen och , punkt 9 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4338 av Per m.fl. (MP) yrkandena 2 och 3 samt 2021/22:2456 av m.fl. (SD) yrkande 2 i denna del. Ett skäl till att äganderätten upplevs som hotad är de parallella kraven i skogsvårdslagen och . Skogsägarna förväntas följa båda dessa lagar, men hänsynskraven i skogsvårdslagen svarar inte upp mot de högre ställda minimikraven enligt . Skogsägare kan uppleva att rättsläget är oklart om vilka krav man förväntas uppfylla och omfattningen av brukanderätten. Äganderätten upplevs därmed vara hotad. Men det här är inte det enda samhällsområde där det finns två parallella lagar för en enskild att följa. Det handlar däremot om att ökad kunskap också ger bättre förutsättningar att följa regelverken. Diskussionen om stärkt äganderätt kan om den blir alltför ensidig hota att ta fokus från de stora utmaningar och problem som vi står inför: klimatkrisen och naturkrisen. Den biologiska mångfalden minskar i snabbare takt än någonsin i mänsklighetens historia.