bet · H901KrU8 · 2022-05-02 00:00:00 — Statsbidrag får även stödja verksamhet som stärker idrottsutövares internationella konkurrenskraft. Vid prövning av om statsbidrag i detta syfte ska beviljas ska i relevanta delar de syften som anges i första stycket beaktas. I 9 § anges följande i fråga om redovisning ska i sin årsredovisning lämna en samlad redovisning av vilka som har fått bidrag, med vilka belopp och för vilka ändamål. ska dessutom till regeringen lämna en sammanfattande redogörelse för vad bidragen har använts till och en bedömning av statsbidragets effekter i förhållande till syftet med bidraget. uppföljnings- och utvärderingsgrupp angav följande i sin rapport – en uppföljning med inriktning på barn och ungdomar (2016/17:RFR12) om behovet av en översyn av statens stöd till idrottsrörelsen: KrU:s uppföljnings- och utvärderingsgrupp konstaterar att det behövs en översyn av statens stöd till idrottsrörelsen. Å ena sidan syftar statens idrottspolitik till att stödja en fri och självständig idrottsrörelse. Å andra sidan ska statens bidragsgivning till idrotten grundas på idrottsstödsförordningen. Gruppen konstaterar att staten har överlåtit ansvaret för att fördela bidrag till idrotten till idrottsrörelsen som ska fördela statliga bidrag i enlighet med mål och vad regeringen bestämmer. Varken den nuvarande regeringen eller tidigare regeringar har dock säkerställt att detta genomförs med utgångspunkt från de mål och syften som är fastställda för bidragsgivningen. Enligt gruppens mening aktualiserar detta frågor om såväl statens styrning av stödet till idrottsrörelsen som anslagsposternas utformning och villkor för statsbidraget. Gruppen konstaterar att idrotten är fri och självständig, men detta hindrar inte att staten ska ställa villkor för de statliga medlens användning. Staten ska vidare följa upp resultatet och vidta åtgärder när villkoren inte uppfylls. Enligt gruppens mening är det viktigt att säkerställa att endast barn- och ungdomsidrott som bedrivs ur ett barnrättsperspektiv får bidrag. Inom ramen för stödet till barn- och ungdomsidrotten behöver bl.a. följande områden uppmärksammas: socioekonomiska förhållanden, jämställdhet, jämlikhet och möjligheterna för barn och ungdomar med funktionsnedsättning att ingå i den idrottsliga gemenskapen. Vidare behöver frågan om att motverka och hantera kränkningar inom idrottsrörelsen behandlas. I budgetpropositionen anger regeringen när det gäller bedömning av måluppfyllelsen bl.a. följande[9]: Regeringen bedömer att de statliga insatserna i form av stöd till idrotten bidrar till att uppnå mål och syften för idrottspolitiken, även om mycket återstår att göra inom flera områden, t.ex. när det gäller jämställdhet och barns och ungdomars deltagande i beslutande församlingar. Stödet bidrar till en god folkhälsa genom möjlighet för många i att motionera och idrotta i social gemenskap. Regeringen anser att det är angeläget att RF påskyndar förändringen av kriterier i fördelning av statens stöd till idrotten i syfte att fördela stödet mer rättvist och därigenom motverka den nuvarande påvisade ojämlika fördelningen av stödet. I det arbetet ingår även att stödet till barn- och ungdomsverksamheten tydligare bör bidra till att grundlägga ett hälsosamt och långvarigt förhållningssätt till fysisk aktivitet. Regeringen noterar att få personer med funktionsnedsättning deltar i den organiserade idrottsverksamheten och anser att det är angeläget att den delen av verksamheten får högre prioritet. Detsamma gäller möjligheten till idrott för barn och unga i områden med socioekonomiska utmaningar. RF har uppgett bl.a. följande: återrapporterar till regeringen hur stödet har använts samt utvecklingen inom idrottsrörelsen utifrån ett flertal variabler som anges i regleringsbrevet. Liksom följer upp det statliga stödet till idrottsrörelsen. Genom dessa uppföljningar och rapporter kan en konstruktiv dialog föras för att utveckla verksamheten ytterligare så att den går i linje med den statliga idrottspolitiken. I förordningen om statsbidrag till idrottsverksamhet framgår syftet med statsbidraget och där anges att RF till regeringen ska lämna in en sammanfattande redogörelse för vad bidragen har använts till och en bedömning av statsbidragens effekter i förhållande till syftet med bidraget. Utskottet noterar regeringens påpekande i budgetpropositionen när det gäller bedömningen av RF:s måluppfyllelse, där regeringen bl.a. anser att det är angeläget att RF påskyndar förändringen av kriterier i fördelning av statens stöd till idrotten i syfte att fördela stödet mer rättvist och därigenom motverka den nuvarande påvisade ojämlika fördelningen av stödet. Regeringen påpekar dessutom att få personer med funktionsnedsättning deltar i den organiserade idrottsverksamheten och anser att det är angeläget att den delen av verksamheten får högre prioritet. Detsamma gäller enligt regeringen möjligheten till idrott för barn och unga i områden med socioekonomiska utmaningar. Med hänsyn till regeringens gjorda påpekanden anser utskottet att motionsyrkandena /22:3666 (C) yrkande 13 och 2021/22:3581 (C) yrkande 9 till viss del är tillgodosedda och inte bör leda till någon åtgärd från sida, och de avstyrks därmed. Utskottet anser inte heller att motionsyrkandena dels om en ny samlad och långsiktig idrottspolitisk utredning, dels om idrottspolitiska mål för elitidrottare, bör leda till någon åtgärd från sida. Utskottet avstyrker därför också motion 2021/22:3367 (M) yrkandena 5, 9 och 10. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om investeringar i idrottsanläggningar med hänvisning till att regeringens beredning inte bör föregripas. Jämför reservation 7 (M), 8 (SD), 9 (V) och 10 (L). m.fl. (M) påtalar i kommittémotion 2021/22:3367 yrkandena 2 och 7 att det finns ett stort behov i landets kommuner av att renovera och nyinvestera i idrottsanläggningar och konstaterar att dagens behov är annorlunda än gårdagens. Motionärerna anser att en utredning bör tillsättas i syfte att identifiera nya finansieringsformer för att stödja investeringar i anläggningar i kommuner. m.fl. (SD) påtalar i kommittémotion 2021/22:2499 yrkande 7 att det saknas en sammanställning och samlad bild över vilka idrottslokaler som är anpassade för personer med funktionsnedsättning. Motionärerna anser att det därför behövs en inventering av vilka idrottsanläggningar som är tillgänglighetsanspassade. Motionärerna påtalar i samma motion yrkande 13 att det inte finns tillräckligt med träningstider för alla och att barn och ungas träningstider har börjat trängas undan av vuxna som vill idrotta. Motionärerna framhåller att idrottande är mycket viktigt för barns utveckling och bygger grunder för idrottande under resten av livet och att barns och ungas behov därför bör prioriteras framför vuxnas så länge det är brist på träningstider och träningsanläggningar. I samma motion yrkande 16 framhåller motionärerna behovet av en nationell satsning som ser över anläggningsbristen inom idrotten och hur man kan bygga och renovera bort bristen. I motionens yrkande 18 påtalar motionärerna att regeringen bör gå vidare med för idrott och fritid för att möjliggöra fler idrottsanläggningar. I samma motion yrkande 19 anser motionärerna att det bör skapas ett nationellt kompetenscenter för vård eller uppförande av idrottsanläggningar. Motionärerna påtalar att ett nationellt kompetenscenter ska kunna erbjuda kunskap, tips och inspiration på hur man renoverat och underhållit anläggningar för att effektivisera processen och i slutändan även minska kostnaderna. Dit skulle kommuner och regioner kunna vända sig för att rådfråga och få experthjälp för exempelvis renoveringar eller för att ta fram en finansieringsplan. m.fl. (SD) framhåller i kommittémotion 2021/22:3806 yrkande 52 behovet av att sträva efter att tillgängliga träningsanläggningar finns spridda geografiskt över hela landet. m.fl. (V) anser i kommittémotion 2021/22:2593 yrkande 1 att regeringen bör tillsätta en utredning som ser över möjligheterna att skapa en statlig fond i syfte att främja utvecklingen av nya typer av idrottsytor i hela landet. (L) anser i kommittémotion 2021/22:4007 yrkande 7 att man bör tillsätta ett arbetsorgan som får medel i syfte att förbättra tillgängligheten på anläggningar för idrottsaktiviteter. fem största (basketboll-, gymnastik- , handboll-, ) genomförde –tillsammans med projektet . Projektet beskriver flera olika funktioner som kan finnas i en idrottshall och hur man på ett optimalt sätt kombinerar dessa för att alla ytor ska kunna vara flerfunktionella och därmed kostnadseffektiva. Konceptet framtidens idrottshall är tänkt att kunna användas av kommunala och privata aktörer som mall och inspiration i byggandet av moderna idrottshallar, för såväl träning som skolundervisning i idrott och hälsa. Idrottshallen ska också kunna nyttjas till tävling på lägre nivåer inom respektive idrott. Regeringen gav i uppdrag att ta fram ett underlag om hur kunskap om anläggningar och utemiljöer för idrott och fritid kan utvecklas. Uppdraget redovisades i rapporten för idrott och fritid – Hur kan kunskap utvecklas, samlas och förmedlas (2021:6). I rapporten identifierar några utvecklingsområden som rör anläggningar och utemiljöer för idrott och fritid samt föreslår att regeringen ska ta fram en nationell strategi för aktiverande miljöer. Uppdraget genomfördes i samverkan med bl.a. , Utredningen om främjande av ökad fysisk aktivitet, , Svenskt Friluftsliv och Kommuner och Regioner (SKR). Regeringen beslutade att ge ) i uppdrag att genomföra en fördjupad analys av behovet av ändamålsenliga anläggningar och utemiljöer för idrott och andra former av hälsofrämjande fysisk aktivitet. Regeringen uppgav att bl.a. ska titta på hur anläggnings- och utemiljösituationen ser ut för olika idrotter och friluftsaktiviteter, men också för olika samhällsgrupper i olika delar av landet. Uppdraget redovisades för regeringen i rapporten – och : Om behov, tillgänglighet och konkurrerande intressen. konstaterar i rapporten bl.a. att det saknas en samlad nationell strategi i anläggningsfrågan. RF avsätter medel till ett anläggnings- och idrottsmiljöstöd. Det finns sex olika stöd som går att söka inom anläggningsstödet: stöd till idrottsytor, mindre projekt (i stöd), stöd till idrottsytor, större projekt (i stöd), stöd till energi- och miljöprojekt, stöd till renoveringsprojekt, stöd till säkerhetsprojekt och stöd till utrustning för parasport. RF anger att RF och SKR tillsammans har identifierat utvecklingsbehov inom området idrotts-, fritids- och även kulturanläggningar och anser att staten kan utveckla sin roll i att stödja utvecklandet av anläggningar via kunskapsuppbyggnad och ekonomiska stöd i enlighet med behov hos de som äger och driver anläggningarna samt nyttjare av dessa. Det finns enligt RF ingen heltäckande inventering av befintliga anläggningar eller det samlade renoveringsbehovet. Däremot står det enligt RF klart att den allra största delen av det befintliga anläggningsbeståndet har byggts . Det innebär att behovet av renovering och modernisering av stora delar av detta bestånd är aktuellt. Kommunsektorn står för huvuddelen av finansieringen av anläggningar för kultur, fritid och idrott. Kommunerna är i allmänhet involverade i finansieringen av de flesta idrotts- och fritidsanläggningar oavsett ägande och driftsformer. Kommunala investeringar i kultur- och fritidsfastigheter uppgick enligt RF 2016 till och driftskostnaderna för egna idrotts- och fritidsanläggningar uppgick till . Till detta kan enligt RF läggas omfattande stöd till anläggningar som ägs och drivs av den civila sektorns organisationer. Myndigheten för delaktighet (MFD) har på regeringens uppdrag kartlagt vad som görs lokalt och regionalt för att främja möjligheten för personer med funktionsnedsättning att ha en aktiv fritid. Kartläggningen redovisades i rapporten fritid – Redovisning av ett regeringsuppdrag om att kartlägga lokala och regionala satsningar samt tillgången till fritidshjälpmedel (2020:6). I rapporten anges bl.a.: Kartläggningen visar att tillgången till tillgängliga fritidsaktiviteter varierar över landet. Det finns stora skillnader mellan kommuner i hur man arbetar med utbud och tillgång till fritidsaktiviteter, bidragsgivning samt stöd till civilsamhället. Det finns ett större utbud av aktiviteter som personer med funktionsnedsättning kan göra i de kommuner som har ett systematiskt arbete på området. Regeringen beslutade därefter, med anledningen av rapporten, om två nya uppdrag, ett till MFD och ett till Statskontoret. Båda inkom med sina rapporter . I MFD:s rapport fritid – Redovisning av uppdrag för att främja aktiv fritid för personer med funktionsnedsättning (2021:10) togs det fram dels ett stödmaterial till kommuner och andra aktörer i syfte att främja en aktiv fritid för personer med funktionsnedsättning, dels ett inspirationsmaterial riktat till civilsamhället. Statskontoret har i rapporten till kultur, idrott och friluftsliv (2021:10) analyserat hur statsbidrag till kultur och fritid på ett bättre sätt kan skapa förutsättningar för en aktiv fritid för personer med funktionsnedsättning. Båda rapporterna bereds i . Regeringen gav i uppdrag att upprätta och driva en kunskapsplattform för anläggningar och utemiljöer för idrott och fritid. Plattformen ska utveckla, samla och förmedla kunskap för att samhället ska nå såväl breda som nya grupper av idrotts-, motions- och friluftslivsutövare. Regeringen bedömer att det finns ett nationellt behov av såväl fler som mer ändamålsenliga anläggningar och utemiljöer för olika former av hälsofrämjande fysisk aktivitet. I uppdraget ingår även att granska funktionshinderspolitiken inom idrottsområdet i relation till nationella mål. Uppdraget ska redovisas . Som framgår av de utredningar som gjorts finns det ett stort behov av ändamålsenliga anläggningar i hela landet. Såväl som har i sina rapporter föreslagit att åtgärder bör vidtas på nationell nivå för att kunna tillgodose behov som finns. Utskottet välkomnar därför regeringens uppdrag till att dels upprätta och driva en kunskapsplattform för anläggningar och utemiljöer för idrott och fritid, dels granska funktionshinderspolitiken inom idrottsområdet. Utskottet anser att motionsyrkandena till viss del är tillgodosedda och avstyrker därmed motionerna 2021/22:2499 (SD) yrkandena 7, 13, 16, 18 och 19, 2021/22:2593 (V) yrkande 1, 2021/22:3367 (M) yrkandena 2 och 7, 2021/22:3806 (SD) yrkande 52 och 2021/22:4007 (L) yrkande 7. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om åtgärder för parasporten med hänvisning bl.a. till de åtgärder som vidtagits. Jämför reservation 11 (SD), 12 (C), 13 (KD), 14 (L) och 15 (MP). m.fl. (C) påtalar i partimotion 2021/22:3666 yrkande 15 vikten av att underlätta utövande av och tävlande samt främja jämställdhet i parasport. För detta krävs enligt motionärerna ekonomiska förutsättningar, tillgång till bl.a. träningsanläggningar och hjälpmedel samt goda möjligheter för tävlingsverksamhet. Ett likadant yrkande framförs i kommittémotion 2021/22:3581 yrkande 11 av m.fl. (C). I samma motion yrkande 12 vill motionärerna utreda förutsättningarna för att skapa ett nationellt föreningsdrivet parasportutrustnings-bibliotek. m.fl. (SD) anser i kommittémotion 2021/22:2499 yrkande 8 att man bör utreda hur man kan bekosta och bygga upp en infrastruktur kring specialutrustning för parasport. m.fl. (KD) påtalar i kommittémotion 2021/22:4165 yrkande 37 att kostnaden för den specialutrustning som krävs för att utöva olika parasporter ofta är högre än den som krävs för motsvarande idrottsaktivitet som inte är anpassad. Det medför enligt motionärerna att personer med funktionsnedsättning inte alltid kan ges möjlighet att prova på eller delta i de idrotter som de tycker verkar roliga. Effekten kan bli att de inte utövar någon idrott alls. Motionärerna anser därför att detta behöver belysas och eventuellt ses över. (L) framhåller i kommittémotion 2021/22:4007 yrkande 4 vikten av att särskilt prioritera reformer för att stärka möjligheten och tillgången till idrottsaktiviteter för personer med funktionsnedsättning. och (båda MP) anser i motion 2021/22:4097 att man bör skapa bättre förutsättningar för svensk parasport, bl.a. bör enligt motionärerna en större andel av idrottsmedlen gå till parasport. beslutade [10] om för uppstart av idrottsverksamhet efter pandemin. Detta särskilt med inriktning på barn och unga samt personer med funktionsnedsättning. Enligt är av uppstartsstödet, dvs. , avsatta för idrottsverksamhet för personer med funktionsnedsättning, där en del är avsatta för specialutrustning för idrottsverksamhet för personer med funktionsnedsättning. Regeringen gav som framgår ovan Myndigheten för delaktighet (MFD) i uppdrag att kartlägga den enskildes tillgång till hjälpmedel för fritidsaktiviteter och att kartlägga insatser som leder till att en aktiv fritid för personer med funktionsnedsättning främjas lokalt och regionalt. Uppdraget skulle genomföras i samverkan med , Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor och Kommuner och Landsting[11] och i dialog med relevanta organisationer. Uppdraget redovisades i rapporten fritid – Redovisning av ett regeringsuppdrag om att kartlägga lokala och regionala satsningar samt tillgången till fritidshjälpmedel (2020:6). Några av slutsatserna i rapporten var följande: • Personer med funktionsnedsättning har inte samma möjligheter att ha en aktiv och meningsfull fritid som befolkningen i övrigt, bl.a. på grund av dålig ekonomi, otillgängliga transporter och bristande tillgänglighet. • Det finns många lokala fritidsaktiviteter där personer med funktions-nedsättning kan delta, men skillnaderna är stora över landet. Det gäller både tillgängliga generella aktiviteter och riktade aktiviteter till personer med funktionsnedsättning. Skillnader finns även mellan olika grupper av personer med funktionsnedsättning. • Med små ansträngningar går det att förbättra förutsättningarna för personer med funktionsnedsättning att ha en aktiv fritid. • Den som behöver fritidshjälpmedel behöver köpa dessa på egen hand. Det kräver både god ekonomi, kunskap och ett driv vilket inte alla har och därför blir tillgången till fritidshjälpmedel inte jämlik. Regeringen beslutade därefter, med anledning av förslagen i MFD:s rapport, om två nya uppdrag, dels ett nytt uppdrag till MFD, dels ett uppdrag till Statskontoret. Båda inkom med sina rapporter . MFD fick i uppdrag att ta fram dels ett stödmaterial till kommuner och andra aktörer i syfte att främja en aktiv fritid för personer med funktionsnedsättning, dels ett inspirationsmaterial riktat till civilsamhället. Uppdraget redovisades i rapporten fritid – Redovisning av uppdrag för att främja aktiv fritid för personer med funktionsnedsättning (2021:10). I materialet kan målgrupperna ta del av tips, goda exempel och filmer om hur arbetet kan gå till. Statskontoret har i rapporten till kultur, idrott och friluftsliv (2021:10) analyserat hur statsbidrag till kultur och fritid på ett bättre sätt kan skapa förutsättningar för en aktiv fritid för personer med funktionsnedsättning. I rapporten föreslog Statskontoret att regeringen • överväger att ange att personer med funktionsnedsättning ska vara en målgrupp i förordningarna för statsbidrag till idrott respektive friluftsorganisationer • överväger att se över förordningen (1990:573) om stöd till vissa ickestatliga kulturlokaler så att tillgänglighetsperspektivet blir tydligare • säkerställer att de myndigheter och ideella organisationer som fördelar statsbidrag förbättrar sin uppföljning av bidragen så att den visar i vilken omfattning bidragen har använts för verksamheter som är tillgängliga för personer med funktionsnedsättning • ger Myndigheten för delaktighet i uppdrag att utvärdera hur fördelningen av statsbidrag inom kultur-, idrotts- respektive friluftsområdet bidrar till en aktiv fritid för personer med funktionsnedsättning • ger Myndigheten för delaktighet i uppdrag att se över behovet av att ta fram ett kunskapsstöd om tillgänglighetsåtgärder för friluftslivet. Statskontoret föreslog också att de myndigheter och ideella organisationer som fördelar statsbidragen till kultur, idrott och friluftsliv • verkar för att informationen om tillgängligheten till bidragsmottagande verksamheter förbättras • hittar lämpliga former för att hämta in synpunkter från funktionshindersrörelsen, exempelvis genom samråd med funktionshindersorganisationer. Båda rapporterna bereds i . RF ger stöd till viss utrustning för parasport. Syftet med stödet till utrustning för parasport är att öka tillgängligheten för barn och unga med funktionsnedsättning. Stöd får beviljas för viss fast eller större utrustning som är en del av en aktivitetsyta. Stöd beviljas även till individuell tävlings- och träningsutrusning under förutsättning att den ägs av föreningen och därmed kan användas av flera utövare. Stöd till utrustning för parasport beviljas inte till utrustning som ägs av den enskilde utövaren. Fritidsbanken startade och är en ideell, nationell förening. Fritidsbanken är som ett bibliotek med sport- och friluftsprylar. Här kan alla gratis låna fritidsutrustning, t.ex. skidor, skridskor, inlines, flytvästar, tält, bollar av olika slag, klubbor, fiskespön, fotbollsskor, hjälmar och stormkök. I princip all utrustning är skänkt. Alla huvudmän som driver lokala fritidsbanker är medlemmar i föreningen som verkar utan vinstintresse. Fritidsbanken arbetar med nyetablering, utveckling, samordning, utbildning, information, marknadsföring och nätverkande samt identifierar framgångsfaktorer och fallgropar. Det finns en fritidsbank i en tredjedel av landets kommuner. Visionen är att det ska finnas en i varje kommun. Lokala fritidsbanker finansieras oftast av kommuner. Det är den lokala huvudmannen som ansvarar för att Fritidsbanken har medel till personal, lokalhyra och övriga omkostnader. Fritidsbanken har fått bidrag från , för Idrottens Främjande (SCIF), , Region och Allmänna arvsfonden. Det finns en begränsad tillgång till fritidshjälpmedel och parasportutrustning hos fritidsbankerna i . Fritidsbanken har därför gjort en satsning med stöd från Allmänna arvsfonden, och har tilldelats i projektstöd för satsningen. Projektet startade och avslutas . RF har angett följande: Idrotten har stor betydelse för hälsan hos personer med funktionsnedsättning. Personer med funktionsnedsättning är en underrepresenterad grupp inom idrottsrörelsen, runt 4–av personer med funktionsnedsättning är medlemmar i en idrottsförening mot av personer utan funktionsnedsättning. RF arbetar för att fler personer med funktionsnedsättning ska bli aktiva inom idrottsrörelsen. /specialidrottsförbund har tagit ett inriktningsbeslut om att paraidrott ska ”hitta hem” till det SF som hanterar annan verksamhet inom respektive idrott, t ex bordtennis för personer med funktionsnedsättning ska organiseras av . RF stödjer den inriktningen genom att får ett särskilt stöd för att möjliggöra att tar rollen som ett gemensamt kompetenscenter för idrott för personer med funktionsnedsättning och att de SF som vill ta över den paraidrott som sorterar under Parasport ges ekonomiska förutsättningar för detta, genom ett särskilt övergångsstöd. RF har även tillsammans med tagit fram en handlingsplan för detta inkluderingsarbete. På RF-stämman 2021 fattades beslut om att inrätta ett kompetensstöd som organiseras genom idrottens befintliga strukturer. Gradvis ska stödet till parasport ingå i det stöd som RF ger sina medlemsorganisationer och vad gäller stöd till idrottsföreningar som bedriver, eller vill bedriva, parasport ska detta vara ett naturligt inslag i det stöd som distrikten erbjuder föreningar i det aktuella geografiska området. Med detta skapas bättre förutsättningar för den tidigare beslutade handlingsplanen, att förbättra möjligheterna till idrott för personer med funktionsnedsättning.