bet · H901UbU7 · 2022-02-04 00:00:00 — Det relativa betygssystemet framställdes som objektivt och rättvist och förhindrade även en subjektivt grundad betygsinflation. Problemet var att tillämpningen inte alltid var korrekt, vilket föranledde kommentarer som till exempel att femmorna var slut. Det var naturligtvis en nackdel. Men kanske fanns det poänger i detta betygssystem som behöver hämtas upp. Frågan är öppen. ställde sig bakom införandet av kunskapskraven då det begav sig. Vi har dock kunnat se att tillämpningen av systemet har fått orimliga konsekvenser. Det finns bara ett litet utrymme för en elev att kunna uppnå en högre betygsnivå i det fall vederbörande har gjort en dålig prestation vid något enstaka tillfälle. Det är inte rimligt att en elev som kanske skriver A på alla prov utom ett eller är sjuk vid provtillfället inte kan få högsta betyg. Ni känner säkert igen detta fenomen. Alltför många elever gör det. Detsamma gäller för övriga betygssteg. Denna företeelse har ofta varit hårt kritiserad. Mot bakgrund av detta menar vi att förslaget om en sammantagen bedömning av elevernas kunskaper i förhållande till uppsatta betygskriterier är bra. Förhoppningsvis leder detta till att onödig stress upphör och att studiemotivationen ökar. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Ämnesbetyg - betygen ska bättre spegla elevers kunskaper Likaså menar vi att införandet av ämnesbetyg i stället för kursbetyg är bra. Det är också något som vi sverigedemokrater har motionerat om . Det är dock tråkigt att vi inte har fått gehör från bland annat regeringspartierna , för då skulle fler elever ha fått möjlighet till mer rättvisande betyg. Men bättre sent än aldrig. Regeringen föreslår att nuvarande kunskapskrav ska ersättas med betygskriterier för samtliga ämnen. Även om vi på det stora hela ser fördelar med att införa tydliga betygskriterier i stället för dagens extremt abstrakta kunskapskrav, som i många fall är svåra att förstå och förklara för elever och vårdnadshavare, menar vi att det ska vara kvar för den lägsta nivån, alltså E. Här handlar det nämligen om att säkerställa att det finns en lägsta grundläggande nivå för att ta sig vidare till nästa årskurs eller examen. Detta ska man inte kunna kompensera. Däremot måste både kriterier och kunskapskrav vara mycket tydliga och ha fokus på rena faktakunskaper. Tyvärr är detta något som regeringen själv har rådighet över. Vi råder inte över det här i , men budskapet kanske går fram. Regeringen föreslår även att varje språk ska vara ett eget ämne vid modersmålsundervisning i gymnasiesärskolan. Jag vill vara tydlig med att anser att skolan ska fokusera på undervisning i svenska språket. Modersmålsundervisning är något som ska ske utanför skolans ram och bekostas av egna medel. Därför säger vi nej till denna förändring. vill som bekant avskaffa modersmålsundervisningen för alla språk förutom nationella minoritetsspråk i förskola och ända upp till gymnasiet, alltså inom hela skolan. I detta anförande instämde (SD). Jag tänker att det också är värt att ge tillfälle att svara på hur han ställer sig till det som skulle vara det verkliga botemedlet mot betygsinflationen: att göra upp med marknadskrafterna i skolsystemet. Det innebär nämligen att stora skolkoncerner kan göra stora vinster, bara de håller uppe betygsnivåerna i sina verksamheter. Det leder till att elever som kommer från fristående gymnasieskolor i genomsnitt har svårare att klara sig på nästa nivå, det vill säga första året på högskolan, trots att de har lika goda betyg. Det innebär också att den skola som kan segregera elever bäst, som bäst kan plocka ut elever med svensk språkbakgrund och med god socioekonomisk status, kan göra de största vinsterna. Det leder till att man med höga betyg och med bra segregation kan tjäna mycket pengar. Hela det systemet är grunden för betygsinflationen. driver tillsammans med de andra i det högerkonservativa gänget i stället linjen att vi ska ha betygsystem som sätter större press på eleven vid provtillfället. Provet ska alltså tillskrivas ännu större vikt än det redan gör. Hela poängen med den här reformen - att minska stress, press och psykisk ohälsa - riskerar att motverkas för att och deras kompisar hellre vill tillskriva elevens provtillfälle ännu större vikt, ännu mer press. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Ämnesbetyg - betygen ska bättre spegla elevers kunskaper Är du med när vi säger att vi vill motverka inflationen genom att göra upp med problemet på riktigt? har det helt plötsligt blivit en debatt om betygsinflation. Det är inte bra med betygsinflation. Det är oroväckande för hela . Det var därför jag började tala lite om relativa betyg, som kan vara ett botemedel. Men där fanns andra nackdelar, som ni säkert känner till. Men det kan vara något som vi behöver lyfta upp. Senast jag tittade på statistiken som ligger ute över betygen i hela gällde den . I systemet som heter jämför man resultat på nationella prov från olika skolor över hela . Jag lade märke till att du på något sätt vill lägga skulden på friskolorna, . Jag bryr mig inte riktigt om vem som bär skuld till betygsinflationen. Men när jag tittade på statistiken över de fyra ämnena - svenska, svenska 2, matte och engelska - visade det sig att det var mest betygsinflation på de kommunala skolorna. Den var lite högre där. Jag vet inte om du vill gå på dem på något sätt. Men jag tycker att det är illa var vi än har betygsinflation. Jag drev ett fall i mot en skola som hade extrem betygsinflation. Det gjorde vi tillsammans med ett fackförbund. Det var också en skola. Betygsinflation är inte bra på något sätt. Vi måste säkerställa detta. Vilket system som är bäst kan jag inte svara på här och . Det får vi ha en särskild debatt om. Men kanske är det det relativa betygssystemet. Vad vet jag? Jag vill inledningsvis påpeka att det är och hans åsiktsfränder som har satt betygsinflation på agendan i det här betänkandet. Jag kan läsa innantill om det skulle behövas, men jag tror att vet vad utskottsmajoriteten har tagit fram för någon text kopplat till just digitala och externt rättade nationella prov som ett verktyg för att motverka betygsinflation. Det är alltså inte jag som hittar på att debatten ska handla om det. Det var själv som tyckte det. Jag spelar efter de reglerna. Jag tycker att det också är värt att prata om motstånd till modersmålsundervisning. Att lära sig språk är en process som avgörs av mängden ord man kan. Om man kan flera ord på sitt modersmål har man också bättre förutsättningar att lära sig sitt andraspråk snabbare och mer avancerat. Om man kan utvecklas i sitt modersmål kan man alltså utvecklas också i sitt andraspråk. Detta är med forskning belagt. Men och är i vanlig ordning helt immuna mot vad vetenskapen säger om hur språkutveckling går till och framhärdar i uppfattningen att modersmålsundervisningen borde avskaffas. Jag vill fråga : Hur kan det komma sig att ni inte lyssnar på forskningen när det gäller modersmålsundervisningen? och lyssnar på hur det är i verkligheten och även på forskningen. Jag tycker att det är tråkigt att ledamoten inte lyssnar på hur det är i verkligheten. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Ämnesbetyg - betygen ska bättre spegla elevers kunskaper När det gäller verkligheten i detta fallet kan man resa över och komma till ett land som heter . Där gjorde man för en jättestor undersökning i hela landet - man kollade över alla - för att se om man skulle fortsätta med modersmålsundervisning likt det sätt som vi har i . Man konstaterade att det inte fanns någon skillnad. Det gick varken bättre eller sämre för de elever som hade den så kallade frivilliga modersmålsundervisningen, som vi också har i . I amt efter amt tog man sedan bort det, och det är nu borttaget i hela , baserat på hur det fungerar i verkligheten. Vi får se hur högt betyg den här debatten får av elever och lärare när vi är klara. Det är positivt att vi nu närmar oss en ny betygssättning i det svenska skolsystemet. Kritiken mot det existerande betygssystemet har varit tydlig, ihållande och konkret. tar vi ett bra steg framåt, tycker jag. Det löser dock verkligen inte allt. Betygsstressen kommer att finnas kvar. Det finns fortfarande en del hinder för att få det perfekt. Det har också gång på gång gjorts många ändringar av betygssystemet . Det i sig är ett hinder för att det ska fungera bra. Det behövs lite mer stabilitet. Jag hoppas att vi snart kan få det. Jag är glad över det samarbete vi har haft i den parlamentariska kommittén. Flera av oss som är med i diskussionen här är med i den. Vi hade bra diskussioner där också. Vad heter då detta betänkande som vi har kommit fram till? Det heter Ämnesbetyg - betygen ska bättre spegla elevers kunskaper. Det är ju en fantastiskt bra ingång för ett betygssystem att det ska spegla elevers kunskaper. Som det står i betänkandet innebär den nya principen "att läraren ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper i förhållande till betygskriterierna och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper". Det är bra. Det är jättebra. Fast det är inte riktigt sant. Det gäller nämligen bara de elever som klarar sig bra i skolan. Det är det vi ska besluta om . Ligger man i vissa delar på C men i en aspekt på E kan man nu få ett D. Det är jättebra. Kunskaperna vägs ihop, och läraren gör en sammantagen bedömning så att det inte bara är det som man är sämst på som avgör betyget. Det är extremt rimligt. Det är så vi värderas i arbetslivet och förhoppningsvis också i privatlivet. Vi ses som helheter, och det finns en förståelse för att man kan vara bra även om man inte är bra på allt. Men för dem som har det svårt i skolan är det inte på det sättet. Ligger man i vissa delar på D men i en aspekt under E får man ett F. Den enda aspekten som ska räknas är då den som ligger under E. Man kanske når betygskriterierna i allt förutom en aspekt. Men man blir inte godkänd. Där klasskamraterna blir bedömda utifrån sina samlade prestationer bedöms man själv utifrån den sämsta prestationen. Det är en helt orimlig princip. Med det förslag som ligger på bordet lagstadgar vi att de som klarar sig väl i skolan ska bedömas utifrån andra kriterier än de som har det svårt. Att betygen blir olika är självklart. Att kriterierna är olika är orimligt. Men det är det som det ska beslutas om här . Vi försökte komma fram till något annat. Men vi kunde konstatera att det inte fanns stöd för det. Detta måste hanteras . Vi vill än en gång uppmana regeringen att sätta igång det arbete de har gett oss löfte om när det gäller denna fråga. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Ämnesbetyg - betygen ska bättre spegla elevers kunskaper Syftet med betyg ska inte vara att utesluta elever från utbildning. Det ska vara att ge utbildningssystemet bättre verktyg för att bidra till elevens lärande. Här har ännu inte landat helt rätt, kan jag konstatera. Trots förbättringar innebär betygssystemet och förslaget inte att elevernas kunskaper ska speglas bäst möjligt. En del av syftet är fortfarande att hålla elever borta från vidare utbildningssteg. Det kan låta märkligt, men så är det. Vi håller fast vid den hårda godkändgränsen. Den innebär att en elev som inte når upp till en viss miniminivå i alla delar av alla ämnen inte får komma in på nästa utbildningssteg. Eleven kan vara bra på det mesta, men det räcker inte om det är en liten punkt den inte klarar. Klarar du inte varenda del när det gäller de betygskriterier som finns i svenska kommer du inte vidare. Det är då helt oväsentligt om du är bra på alla andra delar av ämnet svenska eller om du är bra på matte eller vad det är. Du kommer att få icke-godkänt ändå. Låt mig vara tydlig. Det kan absolut finnas kunskaper som är absolut nödvändiga för att man ska bli godkänd. Man måste till exempel sannolikt kunna alla delar av elsäkerhet om man ska vara elektriker. Det låter som en typiskt bra grej att kunna fullt ut - man ska liksom inte vara lite halvkass. Men då handlar det om att det är väldigt genomtänkt att just den kunskapen är absolut nödvändig för ett specifikt yrke. Så är det när det gäller väldigt få av betygskriterierna. I de flesta fall skulle man kunna göra en sammantagen bedömning - det gäller då den elev som ligger runt ett A, den som ligger runt ett C och den som ligger runt ett E. Men gör vi skillnad på de eleverna. Det är inte rimligt. Med det vill jag, fru talman, gärna yrka bifall till vår reservation 2. Som det har konstaterats tidigare från talarstolen handlar dagens debatt bland annat om införandet av ämnesbetyg i stället för kursbetyg. Regeringen har föreslagit en rad ändringar i skollagen som syftar till att betygsättningen ska spegla elevernas kunskap bättre och främja elevernas kunskapsutveckling. Jag kan med glädje säga att jag har varit med i arbetet i den politiska referensgruppen, och jag är mycket glad över att förslagen äntligen kommer fram. Det som föreslås är att ämnesbetyg ska ges i stället för kursbetyg när det gäller gymnasieskola, gymnasiesärskola, vuxenutbildning på gymnasial nivå och komvux som särskild utbildning på gymnasial nivå. I gymnasieskolan och gymnasiesärskolan ska det enligt förslaget inte längre utformas kurser på samma sätt som . Utbildningen inom varje ämne ska i stället ges i form av en eller flera nivåer. Betyg ska sättas i ett ämne efter varje avslutad nivå. En ny princip för betygsättning införs också. Det innebär att läraren ska göra en sammantagen bedömning av elevernas kunskaper i förhållande till betygskriterierna och sätta det betyg som bäst motsvarar elevernas kunskaper. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Ämnesbetyg - betygen ska bättre spegla elevers kunskaper delades gymnasiets ämnen upp i kurser. I stället för ett samlat betyg per ämne ges ett betyg för varje kurs. Detta har fått väldigt negativa konsekvenser. De många betygsättningstillfällena fragmentiserar lärandet och motverkar en holistisk kunskapssyn. Hur kan jag sammanfatta dessa kanske lite svåra akademiska begrepp? Jo, det betyder i princip att strävandet efter djup kunskap och progression i lärandet har försvårats. Oavsett en elevs kunskapsutveckling riskerar ett lågt betyg i en tidig kurs att hänga med eleven resten av gymnasietiden, kanske till och med resten av livet. Detta har resulterat i att många vill läsa upp betyg inom den kommunala vuxenutbildningen. Det innebär i många fall ett slöseri med tid och resurser både för den enskilde och för utbildningsväsendet. Att det numera dessutom knappt går att komma in på komvux för att höja sina betyg uppfattar många som en stor orättvisa, vilket instämmer i. De många kursbetygen utgör också en stressfaktor för eleverna. Det gäller att redan tidigt under gymnasiet prestera på toppen av sin förmåga, eftersom ett tidigt kursbetyg inte kan höjas oavsett hur mycket en elev utvecklas . Enligt flera undersökningar uppger många elever, speciellt på högskoleförberedande program, att de har en hög arbetsbelastning och upplever så mycket stress att de har övervägt att hoppa av gymnasiet. Och elever som är skoltrötta eller som har haft svårigheter i skolan riskerar att straffas ut . Den täta betygsättningen är också en stressfaktor för lärarna. I av lärarbrist som i mångt och mycket handlar om arbetsmiljöproblem är det vårt ansvar att förbättra arbetsmiljön för lärarna för att behålla de lärare vi har och för att locka fler till yrket. Det är med andra ord tydligt att återinförandet av ämnesbetyg i gymnasiet kommer att vara en viktig del av lösningen på flera av de problem som gymnasieskolan står inför . har föreslagit införandet av ämnesbetyg. Vi är därför mycket glada åt att regeringen till slut tillsatte utredningen och att vi har en bred samsyn om förslaget. När man pratar om betyg går det inte att komma ifrån ett av de huvudproblem som vi har . Marknadiseringen är en av anledningarna till att skolan blir allt mindre likvärdig och jämlik. Vinstdrivande fristående skolkoncerner etablerar sig där de har de bästa marknadsutsikterna, med andra ord ofta i områden där befolkningen har hög utbildning och goda inkomster. Dessutom har dessa skolor ett starkt intresse av att driva upp elevernas betyg med förhoppningen om att locka till sig fler kunder eller elever, som vi normala människor kallar dem, vilket leder till betygsinflation och ökad segregation. Tyvärr har detta också lett till att kommunala skolor har tvingats in i det systemet på grund av en konkurrenshets. Nyfikenhet och lust att lära måste vara viktigare än betygshets. Vi måste därför stoppa betygsinflationen genom att attackera roten till problematiken, och det är marknadsskolan. Detta har också lett till att man har fått en olycklig insnävning av synen på skolans uppdrag. Måluppfyllelse har blivit liktydigt med kunskapsresultat på nationella och internationella prov och enbart betyg. Skolans uppdrag, så som det formuleras i skollagen och skolans läroplaner, är betydligt mer omfattande och har högre ambitioner. hävdar att skolans uppdrag som helhet ska stärkas. Det gäller särskilt skollagens krav på utveckling av livslång lust att lära, respekt för mänskliga rättigheter och grundläggande demokratiska värderingar samt utveckling av eleverna till aktiva, kreativa, kompetenta och ansvarskännande individer och medborgare. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Ämnesbetyg - betygen ska bättre spegla elevers kunskaper Att vi inte vill ha betygshets och att vi vill motverka den betygsinflation som marknadsskolan har orsakat betyder inte att elevernas kunskapsutveckling inte ska följas upp - tvärtom. Elevernas kunskapsutveckling behöver följas upp från tidiga åldrar. Därefter ska det vara ett kontinuerligt inslag i skolans arbete. Det är endast genom tidig uppföljning som tidiga insatser blir möjliga. En tydlig och likvärdig uppföljning i tidig ålder är bättre än tidiga betyg. Det finns ingenting som talar för att betyg i tidiga åldrar har en positiv effekt på inlärningen. Det har konstaterats tidigare när vi har debatterat bland annat betyg från årskurs 4. tillsammans med hela professionen och samtliga remissinstanser var emot förslaget. Men tyvärr hade vi en majoritet i som röstade för. Sammanfattningsvis, fru talman, vill ha en ämnesutformad gymnasieskola med ämnesbetyg i stället för kursbetyg. Det måste finnas möjligheter för elever att examineras utifrån läsår och kunskapsutveckling i stället för det betygssystem vi har . måste ämnesinnehållet vara så pass tydligt att eleverna kan följa sin kunskapsutveckling kontinuerligt. Sedan måste vi också ta tag i den svårhanterade sjukdomen, som även i detta fall leder till att elever drabbas. Självklart pratar jag om marknadsskolan. Det är dags att ta tillbaka den demokratiska kontrollen över den svenska skolan. Marknadens tid är snart förbi i det svenska skolväsendet. Jag yrkar bifall till reservation nummer 2. Jag vill börja med att yrka bifall till reservation nummer 4. arbetar för en skola där kunskapen står i fokus. Enligt har den genomsnittliga betygsnivån i grundskola och gymnasium ökat. Det låter ju bra. Men i själva verket har kunskapsnivån snarare sjunkit. Detta är naturligtvis orimligt. Betyg ska vara objektiva och jämförbara . anser att den här diskrepansen måste åtgärdas. Det ska vara elevens faktiska kunskaper och kunskapsnivå som avgör vilket betyg man får, inget annat. Det har ofta påtalats att dagens system med betyg på varje enskild kurs är alltför stelbent. Det innebär konkret att den elev som haft oturen att exempelvis må dåligt under en kurs och därmed fått ett lågt betyg har det låga betyget med som ett sänke under resten av utbildningen. Även om man gör toppresultat i alla övriga kurser slår det här enda låga betyget igenom och drar ned helheten, även om läraren bedömer att eleven sammantaget har en kunskapsnivå som ligger på en högre nivå. ser därför positivt på propositionens förslag om att ersätta dagens kursbetyg med ämnesbetyg. En förhoppning är att ett mer långsiktigt lärande kan uppmuntras genom att betyg sätts efter avslutade ämnesstudier och att betyget på ett bättre sätt speglar elevens verkliga kunskaper i ämnet. Det finns dock en risk att eleven kan frestas att ta det lite för lugnt och skjuta studierna framför sig om målet, det vill säga betyget, ligger alltför långt fram i tiden. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Ämnesbetyg - betygen ska bättre spegla elevers kunskaper Det förslag vi debatterar , fru talman, innebär i stället en kompensatorisk betygssättning där betygskriterierna inte längre behöver vara uppfyllda i alla delkurser i ämnet för att betygen A-D i betygsskalan ska kunna sättas. För att eleven ska få godkänt betyg ska dock samtliga kriterier för betyget E vara uppfyllda även fortsättningsvis. anser, liksom Lagrådet, att termen "betygskriterier" måste ställa krav på att eleven har uppnått det lägsta godkända betyget. Vi motsätter oss därför att kunskapskrav ersätts av betygskriterier i detta avseende. Regeringen föreslår nu att kunskapskraven för de yngre eleverna ska slopas och i stället ersättas med det mer abstrakta "kriterier för bedömning". Vi anser att kunskapskrav och kravnivåer ska finnas kvar även i de lägre årskurser där betyg inte sätts. Kunskapskrav bör finnas kvar som begrepp i lagstiftningen. vill betona vikten av en rättvis meritvärdering till högre studier. Elever som anstränger sig och väljer att läsa mer avancerade nivåer inom ett visst ämne får inte missgynnas i förhållande till dem som inte har valt studier på en mer avancerad nivå. Det ska alltid löna sig att studera mer. Betyg är ett viktigt verktyg för att elever och föräldrar ska få information om hur eleven förhåller sig till skolans kunskapsmål. Betygen ska vara tydliga och bidra till att elevens kunskaper kontinuerligt följs upp och utvärderas. Resultaten ska kommuniceras med hemmet så att föräldrarna kan ta sitt föräldraansvar. Betygsinflation och olikvärdig betygssättning har dock diskuterats flitigt . , Analyser av likvärdig betygssättning mellan elevgrupper och skolor, visar att skillnaden i betygssättning i relation till de nationella proven mellan olika skolor är stor och att betygssättningen i hög grad varierar beroende på den genomsnittliga prestationsnivån hos eleverna på skolorna. I klartext innebär det att det är lättare att få höga betyg i vissa skolor än i andra. Med tanke på vad som har sagts tidigare här i debatten vill jag vederlägga att det skulle vara någon typ av utslag av att det skulle vara mer attraktivt att med nödvändighet gå i en fristående skola och att det lättare skulle ge högre betyg. Jag känner en person som kommer från en förort och som valde att åka in till till en av skolorna med hög status. Eleven i fråga fick kämpa hårt för att få hyggliga betyg och hjälpte sina kompisar hemma i den kommunala förortsskolan. De fick A på de uppsatser och arbeten som hon hjälpte dem med. Själv fick hon nätt och jämnt godkänt, eftersom kraven var så mycket högre på den andra skolan. Man kan alltså inte med nödvändighet säga att det är den ena typen av skola som ger högre betyg än den andra. Men oavsett vad det är för driftsform bakom måste betyg motsvaras av elevens faktiska kunskaper och ingenting annat. Därför behöves en objektiv mätpunkt att jämföra med, och därför anser att det är angeläget att digitala och externt rättade nationella prov behöver kommer på plats, detta för att motverka att en övergång till kompensatorisk betygssättning medför att likvärdigheten i betygssättningen försämras ytterligare. Vi är därför glada att utskottet nu föreslår ett tillkännagivande till regeringen om detta. Det var planerat att de nationella proven skulle vara digitala och bedömas externt . Det har försenats till , enligt regeringen. Det duger inte. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Ämnesbetyg - betygen ska bättre spegla elevers kunskaper Jag talade om att det behövs en objektiv mätpunkt att jämföra med. Det kan uppnås genom att ett nationellt prov rättas externt och att betyg korrelerar till resultaten på de nationella proven. På så vis skulle betygen bli mer rättvisa.