bet · H901MJU14 · 2022-01-27 00:00:00 — Enligt den nationella upphandlingsstrategin bör den offentliga upphandlingen bättre styra mot samhällets ambitioner och motsvara den höga nivå på djurskydds- och miljöhänsyn som den svenska lagstiftningen ställer. Andelen ekologiska livsmedel i den offentliga sektorn har även ökat kontinuerligt . Mot bakgrund av det som anförts ovan finner utskottet inte skäl att vidta någon åtgärd med anledning av motionen som därmed avstyrks. Främjande av användningen av dricksvatten ur kran Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att främja användningen av dricksvatten ur kran. Jämför reservation 15 (MP). Enligt kommittémotion 2021/22:4062 av m.fl. (MP) yrkande 21 bör den offentliga sektorn i högre utsträckning kranmärka sitt vatten. Motionärerna framhåller att produktionen av flaskvatten kräver mycket mer energi och släpper ut mer växthusgaser än kranvatten. Därför behöver ambitionerna höjas när det gäller att den offentliga sektorn bör kranmärka sitt vatten. Kranmärkt är en nationell hållbarhetsmärkning för verksamheter som väljer kranvatten framför flaskvatten. En hel verksamhet eller en enskild konferens eller ett event som en verksamhet anordnar kan kranmärkas. När det gäller frågan om att främja användningen av dricksvatten ur kran kan noteras att dricksvattendirektiv[5], som är en revidering av dricksvattendirektiv[6], bl.a. ställer krav på medlemsstaterna att främja användningen av dricksvatten ur kran. Enligt artikel 16.2 dricksvattendirektiv ska medlemsstaterna, för att främja användning av dricksvatten ur kran, säkerställa att utomhus- och inomhusutrustning installeras på allmän plats när så är tekniskt möjligt och på ett sätt som står i proportion till behovet av sådana åtgärder och med beaktande av särskilda lokala förhållanden, såsom klimatet och geografiska förhållanden. Medlemsstaterna får även vidta följande åtgärder för att främja användningen av dricksvatten ur kran: öka medvetenheten om närmaste utomhus- eller inomhusutrustning inleda kampanjer för att informera allmänheten om kvaliteten på sådant vatten främja tillhandahållandet av sådant vatten inom offentliga förvaltningar och i offentliga byggnader främja tillhandahållandet av sådant vatten, gratis eller till en låg serviceavgift, för kunder i restauranger och personalmatsalar och i samband med cateringtjänster. Direktivet ska vara genomfört i medlemsstaterna . upphör dricksvattendirektiv att gälla. beslutade regeringen att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att föreslå hur direktivet ska genomföras i svensk rätt (dir. 2020:76). Utredningen, som tog namnet dricksvattenutredning, överlämnade betänkandet En säker tillgång till dricksvatten av god kvalitet (SOU 2021:81) till regeringen. Av betänkandet framgår bl.a. följande när det gäller konsumtionen av flaskvatten. Direktivet ställer krav på att medlemsstaterna ska främja användningen av dricksvatten ur kran på bekostnad av flaskvatten. För att göra detta ska medlemsstaterna säkerställa att utomhus- och inomhusutrustning installeras på allmän plats när så är tekniskt möjligt och på ett sätt som står i proportion till behovet av sådana åtgärder. Särskilda lokala och geografiska förhållanden, såsom klimatet och geografiska förhållanden, får beaktas. Medlemsstaterna får även vidta andra åtgärder, som att öka medvetenheten om närmaste utomhus- eller inomhusutrustning. Det kan också handla om att främja tillhandahållandet av dricksvatten i offentliga förvaltningar och offentliga byggnader eller till kunder i restauranger eller personalmatsalar genom att tillhandahålla dricksvatten till en låg kostnad eller gratis. De nya bestämmelserna om tillgång till dricksvatten och att främja användningen att dricksvatten ur kran syftar till att konsumtionen av buteljerat vatten ska minska, och att dricksvatten ur kran ska användas i större utsträckning, som ett led i miljöarbetet. Enligt utredningens bedömning behövs inte några lagändringar för att genomföra direktivets bestämmelse om att främja användningen av dricksvatten genom att inomhus- eller utomhusutrustning installeras på allmän plats. Det krävs inte heller att andra åtgärder vidtas för att genomföra direktivet när det gäller att främja att konsumera dricksvatten ur kran. Utredningen konstaterar vidare att tillgången till ett rent och relativt billigt kranvatten i allmänhet är god i . Det finns ett väl utbyggt system med kommunalt dricksvatten som försörjer en stor del av befolkning. Det finns därför inte något större behov av att ställa krav på att installera inomhus- och utomhusutrustning på grund av att människor saknar tillgång till ett bra dricksvatten. Dessutom finns det vatten av dricksvattenkvalitet på offentliga toaletter och i allmänna byggnader där det t.ex. går att fylla på en vattenflaska. Utredningen konstaterar vidare att den svenska konsumtionen av buteljerat vatten ligger lågt i jämförelse med många andra delar av EU. Enligt statistik från branschorganisationen var den genomsnittliga konsumtionen av buteljerat vatten knappt per person 2019. Konsumtionen ökade men har därefter minskat. Enligt den europeiska branschorganisationen för mineralvatten och buteljerat vatten (Natural Waters Europe) hade den lägsta konsumtionen per person i hela EU 2019. Snittet i EU enligt samma statistik var per person . Utredningen föreslår att bör ansvara för och följa upp frågan om förbättrad tillgång till dricksvatten och främjande av användning av dricksvatten ur kran. En sådan skyldighet bör framgå av förordningen (2017:868) med länsstyrelseinstruktion. Utredningen anför att frågan om tillgången till dricksvatten och om det finns behov av att vidta åtgärder för att förbättra eller upprätthålla tillgången till dricksvatten i den offentliga miljön bör analyseras vidare och bevakas kontinuerligt. Förändrade vanor när det gäller inköp av flaskvatten, ett utökat behov av att få tillgång till dricksvatten i den offentliga miljön och ett förändrat klimat kan medföra ett reviderat ställningstagande till vilka åtgärder som behöver vidtas och om det behövs ytterligare lagstiftning. Frågan får i sådana fall lyftas till berörda aktörer, i första hand kommunerna, eller till lagstiftaren. Betänkandet är ute på remiss. Sista dag för remissvar är . Frågan om konsumtion av buteljerat vatten och kranmärkning uppmärksammades även av Utredningen om hållbara plastmaterial som överlämnade sitt betänkande Det går om vi vill – Förslag till en hållbar plastanvändning (SOU 2018:84) till regeringen. Utredningen föreslog bl.a. att regeringen ska ge samtliga myndigheter i uppdrag att omgående se över sin användning av engångsartiklar, liksom möjligheter att bidra till minskad nedskräpning och minskad klimatpåverkan genom att ersätta dessa med flergångsalternativ, bl.a. genom att kranmärka verksamheten och anordnade evenemang. Utredningen lämnade också förslag till offentliga aktörer att göra satsningar på att kranmärka verksamheten och anordnade evenemang. har avslutat beredningen av betänkandet och valde att inte gå vidare med utredningens förslag i dessa delar. Utskottet noterar att tillgången till rent och relativt billigt kranvatten i allmänhet är god i och att den svenska konsumtionen av buteljerat vatten är relativt låg i jämförelse med många andra delar av EU. Utskottet noterar vidare att dricksvattendirektiv ställer krav på medlemsstaterna att främja användningen av dricksvatten ur kran och att dricksvattenutredning har lämnat förslag på hur direktivet ska genomföras i svensk rätt. Betänkandet är ute på remiss. I avvaktan på vidare behandling av betänkandet finner utskottet inte skäl att vidta någon åtgärd med anledning av motionen som därmed avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om skyddade beteckningar. Jämför reservation 16 (MP). Enligt motion 2021/22:4208 av och (båda MP) bör det utredas om en myndighet, förslagsvis , ska ha både främjandeuppdraget och det administrativa uppdraget att hantera skyddade geografiska beteckningar och skyddade ursprungsbeteckningar. Inom EU finns det skyddade namn, eller beteckningar, för vissa speciella livsmedel. Beteckningarna heter skyddad ursprungsbeteckning, skyddad geografisk beteckning och garanterad traditionell specialitet. Förenklat kan man säga att de beteckningar som är skyddade bara får användas vid märkning av livsmedel som framställs enligt särskilda recept och vissa andra villkor. Reglerna för de skyddade beteckningarna är till för att hjälpa producenter av jordbruksprodukter och livsmedel. De gör det möjligt för företagarna att informera konsumenterna om produkternas och livsmedlens egenskaper och särskilda kvaliteter Av 2 § förordningen (2009:1425) om kontroll av skyddade beteckningar på jordbruksprodukter och livsmedel framgår att det är som tar emot och handlägger ansökningar om registrering av skyddade beteckningar på jordbruksprodukter och livsmedel. ska samråda med jordbruksverket i ärenden som rör sådana jordbruksprodukter som avses i bilaga I till och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel, när det gäller produkter som inte är avsedda att användas som livsmedel. Enligt artikel 47 i samma förordning får medlemsstaterna ta ut en avgift för att täcka sina kostnader för bl.a. behandling av ansökningar enligt förordningen. tar ut en avgift för registrering av skyddade beteckningar. Avgiften består av en grundavgift på och timavgift på för handläggningstid utöver den tid som ingår i grundavgiften (2 kap. 3 § LIVSFS 2021:8). kom totalt 24 ansökningar om skyddade beteckningar in till . Samtliga ansökningar kom in januari–maj. Inga ansökningar kom in . –2019 kom totalt 18 ansökningar in, varav 3 ansökningar 2017, 6 ansökningar 2018 och 9 ansökningar 2019. När det gäller arbetet med att främja användandet av skyddade beteckningar kan noteras att det i årsredovisning redovisas att myndigheten i samverkan med har arbetat för att underlätta för företag som vill ansöka om skyddad geografisk beteckning och skyddad ursprungsbeteckning. Med hjälp av en extern konsult har stödmaterial tagits fram till företag som vill ansöka om en skyddad beteckning. Materialet förväntas ge ansökningar av bättre kvalitet större chans att registreras hos kommissionen. behandlades åtta nya svenska ansökningar om skyddade beteckningar (skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning) och lämnades in till kommissionen. I årsredovisning redovisas att myndigheten inom ramen för landsbygdsprogrammets insatser för att skapa nya jobb och lokal utveckling arbetat med bl.a. att synliggöra, ta till vara och utveckla traditionell kunskap om mat- och livsmedelsframställning, mångfald av växtsorter och husdjursraser, kulturmiljöer och landskap. Arbetet genomförs i samverkan med och folkminnen, och . har även i uppdrag att främja utvecklingen av turism på landsbygden och korta livsmedelskedjor. arbetade verket därför med projekt, upphandlingar och utlysningar i fråga om detta med medel avsatta i landsbygdsprogrammet. Vidare redovisar att projektet del 2 som syftar till att få fram fler svenska livsmedelsprodukter med skyddad EU-beteckning avslutades . Totalt har 16 svenska ansökningar lämnats in till EU under projektets gång och ytterligare en produkt var under handläggning hos vid projektets slut. Utifrån vunna erfarenheter under projektets gång fortsätter nu arbetet genom en stödfunktion med konsulthjälp för att få fler skyddade EU-beteckningar. Vidare kan noteras att erbjuder hjälp med att göra ansökningar om skyddade beteckningar i form av kostnadsfria konsulttimmar. Projektet finansieras av landsbygdsprogrammet som medfinansieras av Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling. Avtalet med konsulterna löper , med möjlighet till förlängning. Utskottet konstaterar att det pågår viktigt arbete när det gäller skyddade beteckningar både inom och . Utskottet finner inte skäl att ta initiativ till en sådan ändring i organiseringen av detta arbete som efterfrågas av motionärerna. Utskottet avstyrker därför motionen. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motionsförslag som beretts i förenklad ordning. Jämför särskilt yttrande 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (KD), 5 (L) och 6 (MP). I motioner från allmänna motionstiden /22 har det väckts förslag som rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare . Detta har gjorts i betänkandena /19:MJU12, 2018/19:MJU13, 2019/20:MJU2, 2019/20:MJU10, 2019/20:MJU19, 2020/21:MJU6 och 2020/21:MJU18. Utskottet ser inte någon anledning att nu återigen pröva de motionsyrkanden som tas upp i bilaga 2 och avstyrker därför motionsförslagen. Avgifter för offentlig livsmedelskontroll, punkt 1 (M, KD) av (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3437 av m.fl. (M) yrkande 38 och 2021/22:3650 av m.fl. (C) yrkande 4. Ansvaret för livsmedelskontrollerna ligger främst på nivå. Vanligtvis betalar livsmedelsföretaget en fast avgift för de kontroller kommunen ska göra. genomförs det sammantaget för få livsmedelskontroller runt om i landet. Det leder till att många livsmedelsföretag upplever att de inte får de kontroller som de betalar för, och det kan även vara ett problem för livsmedelssäkerheten gentemot konsumenten. Vi anser att kostnaden för livsmedelskontrollen inte ska överstiga den faktiska kostnaden för den genomförda kontrollen. Avgifter för offentlig livsmedelskontroll, punkt 1 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3650 av m.fl. (C) yrkande 4 och 2021/22:3437 av m.fl. (M) yrkande 38. Svenska köttföretag har fått ökade kontrollkostnader sedan infört en ny avgiftsmodell som baseras på kostnadstäckning i stället för en fast avgift. Regeringen bör se över avgiftsmodellen för köttkontrollen och hur den kan differentieras så att den antingen riktas mot företag med liten produktion eller företag med god regelefterlevnad. De föreslagna avgiftssänkningarna har lite olika profil och olika för- och nackdelar och skulle även kunna kombineras. Livsmedelsbedrägerier, punkt 2 (C, L) av (C), (L) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3650 av m.fl. (C) yrkande 31 och 2021/22:3343 av m.fl. (S) och 2021/22:3654 av (C). Det organiserade livsmedelsfusket är ett växande problem i . Varor säljs under falskt namn och märks om med nytt bästföredatum och livsmedelsverksamheter drivs utan registrering. I ett försiktigt antagande bedömer att av den totala försäljningen av livsmedel och drycker i utgörs av förfalskade livsmedel eller förluster på grund av livsmedelsbedrägerier. motsvarade detta totalt . Den kommunala livsmedelskontrollen säkerställer att konsumenter får säker mat, säkert dricksvatten inte blir lurade om matens innehåll. När fusket organiseras och rör sig över både kommun- och landsgränser krävs dock helt andra arbetsmetoder än vad dagens livsmedelskontroll har att tillgå. För att motverka den här utvecklingen krävs krafttag på nationell nivå. Därför vill vi inrätta en nationell kontrollstyrka med fokus på systematiskt livsmedelsfusk. Som ett första steg bör regeringen tillsätta en utredning för att se hur kontrollstyrkan kan organiseras, och för att säkerställa att regelverket är tydligt vad gäller gränsdragningen mellan de nationella och kommunala insatserna. Ursprungsmärkning av kött, punkt 5 (M, L) av (M), (M), (M) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3705 av m.fl. (M) yrkande 6 i denna del och 2021/22:318 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2021/22:1956 av (M), 2021/22:2479 av m.fl. (SD) yrkande 4 i denna del och 2021/22:4061 av m.fl. (MP) yrkande 58. Genom att ge konsumenter tillgång till informationen som näringsidkaren besitter har de större möjligheter att göra upplysta val. Därför behöver lagstiftningen klargöra att konsumenter ska få tillgång till mer information än vad som är tillgängligt . Vi anser att det även på restaurang ska vara krav på att information om ursprungsland uppges för köttvaror. Svensk köttproduktion håller hög klass, men tyvärr finns det länder både i och utanför EU än där kvaliteten är lägre. Därför anser vi att det är rimligt att personer i ska få information om vad köttet har för ursprungsland. Ursprungsmärkning av kött, punkt 5 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4061 av m.fl. (MP) yrkande 58 och 2021/22:318 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2021/22:1956 av (M), 2021/22:2479 av m.fl. (SD) yrkande 4 i denna del och 2021/22:3705 av m.fl. (M) yrkande 6 i denna del. Nästan allt färskt kött som handlas i butik är svenskt, men det omvända gäller i restaurangsektorn. I butik finns en fungerande ursprungsmärkning, vilket ännu inte finns i restaurang och storkök. Det bör därför införas en ursprungsmärkning på de animaliska livsmedel som serveras på restaurang och i storkök. Bästföredatum, punkt 6 (M, L) av (M), (M), (M) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3431 av m.fl. (M) yrkande 36 och 2021/22:3665 av m.fl. (C) yrkande 24. Världen måste göra mer för att begränsa matsvinnet. Till exempel behövs informationsinsatser om vad bästföredatum innebär för olika livsmedel och hur livsmedlen ska förvaras. Här har sannolikt mycket kunskap gått förlorad . Studier visar att sex av tio inte vet skillnaden mellan bästföredatum och sista förbrukningsdag. En så enkel sak som att byta ut orden ”bäst före” till exempelvis ”minst hållbar till” skulle sannolikt kunna leda till mindre matsvinn och att vårt klimatavtryck blir mindre. En översyn av datummärkningen av livsmedel bör därför göras i syfte att minska matsvinnet. Bästföredatum, punkt 6 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3665 av m.fl. (C) yrkande 24 och 2021/22:3431 av m.fl. (M) yrkande 36. Den missvisande märkningen med bästföredatum på produkter bidrar till matsvinn. En märkning med bästföredatum kan uppfattas som att livsmedlet blir oätligt efter det datumet trots att så sällan är fallet. Medvetenheten behöver öka hos konsumenterna om livsmedelsvarors hållbarhet. En förändring av märkningen till ”minst hållbar till” kan öka förståelsen för att livsmedlet går att äta ytterligare efter att datumet passerats. Märkningen på livsmedel bör därför ändras från ”bäst före” till ”minst hållbar till”. Livsmedelsmärkning i övrigt, punkt 7 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4061 av m.fl. (MP) yrkande 46 och 2021/22:2919 av (SD). För vanliga ägg som konsumenten köper i affären (s.k. skalägg) finns det krav på märkning som visar om ägget kommer från en ekologisk gård, en gård som håller hönsen frigående eller om hönsen hålls i bur. När ägg ingår som ingrediens i en produkt, som t.ex. i halvfabrikatet pannkakssmet, finns inte den informationen. Samma märkningskrav som gäller för skalägg bör gälla för alla livsmedel som innehåller äggprodukter. Exportfrämjande av svenska livsmedel, punkt 9 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2454 av m.fl. (SD) yrkande 38. Jordbruket sysselsätter ca 166 000 personer i och genererar många fler tjänster indirekt. Svensk livsmedelsindustri har ett beräknat exportvärde motsvarande . Enligt (SOU 2014:38) har en fortsatt tillbakagång för det svenska jordbruket, som pågått sedan EU-inträdet, lett till 20 000 förlorade jobb direktkopplade till näringen och ytterligare 20 000–25 000 förlorade arbetstillfällen inom branscher som är indirekt påverkade av utvecklingen inom de landsbygdsnära näringarna. Det är av största vikt att fler av förslag blir verklighet. Bland annat bör ansträngningar göras för att främja exporten av svenska livsmedel. Livsmedelsberedskap och självförsörjning, punkt 10 (M, SD) av (M), (M), (M), (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3437 av m.fl. (M) yrkande 8 och 2021/22:3642 av m.fl. (M) yrkande 16, 2021/22:1954 av (M), 2021/22:2855 av och Kopparklint (båda M) yrkande 1 och 2021/22:3880 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2021/22:3232 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 15 och 2021/22:4197 av m.fl. (MP) yrkandena 18 och 19. Svenska jordbrukare förser med mat av högsta kvalitet. Men coronakrisen har visat hur sårbart är för livsmedelsbrist. självförsörjning av livsmedel är bland de lägsta i . Enligt är den svenska självförsörjningen av livsmedel i realiteten . Om coronakrisen hade inletts , innan vi importerat nödvändiga insatsvaror till vårsådden, skulle läget ha blivit betydligt allvarligare. Till coronakrisen kan läggas att säkerhetsläget har försämrats i vår omvärld under en rad år. Det gör att det har blivit nödvändigt med ett ökat fokus på exempelvis försvars- och säkerhetsfrågor. Som ett led i den diskussionen följer också frågor som rör vår beredskap när det gäller livsmedelsförsörjningen. Den svenska livsmedelsförsörjningen är till stor del beroende av importerade livsmedel. I händelse av begränsningar eller avbrott i importen finns stor risk för att vissa livsmedel relativt snabbt blir en bristvara. Ur det perspektivet är det viktigt att förbättra konkurrenskraften för svenskt jordbruk för att öka livsmedelsproduktionen, eftersom det innebär minskad sårbarhet. Livsmedelsberedskap och självförsörjning, punkt 10 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3232 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 15 och 2021/22:1954 av (M), 2021/22:2855 av och Kopparklint (båda M) yrkande 1, 2021/22:3437 av m.fl. (M) yrkande 8, 2021/22:3642 av m.fl. (M) yrkande 16, 2021/22:3880 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2021/22:4197 av m.fl. (MP) yrkandena 18 och 19. har goda förutsättningar att utveckla ett hållbart jordbruk som både bidrar till den globala livsmedelsförsörjningen och stärker vår nationella självförsörjning av livsmedel. För att uppnå ett ekologiskt hållbart och fossilfritt jordbruk måste stöd och styrmedel inom jordbrukssektorn utformas så att de bidrar till att vi når våra miljö- och klimatmål, de globala hållbarhetsmålen och en levande landsbygd. Kretsloppen måste värnas och ett småskaligt och variationsrikt jordbrukslandskap måste i ökad omfattning stimuleras. Det är bekymmersamt att har en självförsörjningsgrad på endast när det gäller livsmedel. En ökad självförsörjningsgrad skulle göra oss bättre rustade vid kriser och extremväder samt minska vårt beroende av import. Försvarsberedningen konstaterade i sin rapport – Inriktningen av totalförsvaret och utformningen av det civila försvaret 2021–2025 (Ds 2017:66) att en ökning av produktion av livsmedel i i förlängningen kan skapa förutsättningar för att förbättra livsmedelsberedskapen.