bet · H901UbU19 · 2022-06-09 00:00:00 — Det innebär självklart en stor förlust för som nation om spionaget blir framgångsrikt. Lärosäten bör, med hjälp av extern expertis, upprätta och verkställa en seriös plan för att motverka spionage. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Övergripande om universitet och högskolor, punkt 1 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3222 av m.fl. (C) yrkandena 82 och 84, 2021/22:3245 av m.fl. (C) yrkande 35 och 2021/22:3509 av m.fl. (C) yrkande 10 och 2021/22:461 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 7, 2021/22:917 av m.fl. (V) yrkande 3, 2021/22:1490 av Boriana (M), 2021/22:1534 av m.fl. (S), 2021/22:2544 av m.fl. (SD) yrkandena 10 och 18, 2021/22:3775 av m.fl. (M) yrkande 25, 2021/22:3993 av m.fl. (M) yrkande 17, 2021/22:3996 av m.fl. (L) yrkande 22, 2021/22:4090 av m.fl. (MP) yrkandena 1, 12 och 15 samt 2021/22:4105 av och (båda MP). Utbildning berikar både samhälle och individer. Tillgång till högre utbildning av god kvalitet i hela landet ökar människors möjligheter till jobb och trygghet, som det gynnar näringslivet och vår gemensamma välfärd. Att satsa på högre utbildning och forskning är dessutom viktigare än någonsin nu när den svenska ekonomin ska byggas upp efter en tuff vår med rekordstora varsel och företag i kris. Allt fler har också sökt sig till högskolorna. Fler platser har också tillkommit men det är viktigt att kvaliteten inte bara upprätthålls utan även förstärks samt att det svarar mot arbetsmarknadens behov. En samverkan och en nära koppling mellan den högre utbildningen och omgivande samhälle är därför av största vikt. För att lärosätena ska bli mer självständiga och få pengar utifrån sin kvalitet och efter hur de jobbar med det omgivande samhället bör fördelningen av resurser mellan utbildningar jämnas ut ytterligare. Politikens makt över och inom universitetens och högskolornas styrelser bör minska. Jag motsätter mig obefogad detaljstyrning av högskolor och universitet, och vill stärka oberoendet hos såväl lärosätena som de forskare och lärare som är verksamma där. För att åstadkomma det vill jag att staten ska stötta högskolor och universitet som väljer att övergå till en stiftelseform, att politikens makt över och inom deras styrelser minskas och att anställningstryggheten stärks för lärare och forskare. För att förbättra samhällets motståndskraft mot cyberhot på bredden i samhället bör kompetens i samhället byggas genom kraftsamling och specialiserade utbildningar, både inom studieförbund och inom universitet och högskolor. För att öka spetskompetensen i dessa frågor kan mycket mer också göras. Inom utbildningar för jurister, ekonomer, civilingenjörer, statsvetare m.fl. behöver möjlighet ges till fördjupning och tillgång till expertkompetens på området. Det kvarstår en hel del arbete för att elever med intellektuell funktionsnedsättning ska kunna ta del av eftergymnasial utbildning. Att det inte finns någon utbildningsform på nivå 3 enligt referensram för kvalifikationer (SeQF), eller en eftergymnasial nivå för den som gått i anpassad skola på nivå 4 inom SeQF, är bekymmersamt och något som en anpassad högskola skulle kunna överbrygga. Jag vill därför att förutsättningarna för en anpassad högskola utreds. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Övergripande om universitet och högskolor, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:461 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 7 och 2021/22:917 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2021/22:1490 av Boriana (M), 2021/22:1534 av m.fl. (S), 2021/22:2544 av m.fl. (SD) yrkandena 10 och 18, 2021/22:3222 av m.fl. (C) yrkandena 82 och 84, 2021/22:3245 av m.fl. (C) yrkande 35, 2021/22:3509 av m.fl. (C) yrkande 10, 2021/22:3775 av m.fl. (M) yrkande 25, 2021/22:3993 av m.fl. (M) yrkande 17, 2021/22:3996 av m.fl. (L) yrkande 22, 2021/22:4090 av m.fl. (MP) yrkandena 1, 12 och 15 samt 2021/22:4105 av och (båda MP). De osäkra anställningarna är ett problem inom hela akademin men inom de konstnärliga utbildningarna på högskolor och universitet är problemet med osäkra anställningar särskilt stort. En lärare vid en konstnärlig högskola kan enligt nuvarande regelverk visstidsanställas innan LAS träder i kraft. Att en sådan särskild regel finns för konstnärliga utbildningar bottnar i en gammal föreställning om att gynna mobilitet mellan det fria konstlivet och högskolan. Det målet har dock inte uppnåtts via denna regel. I stället missbrukar de konstnärliga högskolorna denna regel för att inte behöva tillsvidareanställa lärare som år utför och administrerar en avgörande del av dessa högskolors utbildningsprogram. Problemet med nuvarande ordning har påtalats av företrädare för fackförbundet (universitetslärare och forskare). Enligt SULF-företrädarna bör den aktuella bestämmelsen i högskoleförordningen avvecklas, så att samma rätt till anställningsskydd gäller för högskolelärare inom det konstnärliga området som inom andra delar av akademin. Jag delar denna uppfattning. får utbildningarna en finansiering som styrs av en prislapp där olika utbildningar får olika anslag. Lägst belopp får humaniora och högst media. Den låga prislappen för humaniora går ut över kvaliteten på utbildningarna, bl.a. på grund av lite lärarledd tid. Sedan prislappssystemet infördes har visserligen vissa justeringar i beloppen gjorts men modellen bygger på utbildningarnas kostnader . Jag menar att dessa prislappar behöver ses över och tydligare anpassas till högskolans och utbildningarnas behov och förändringar i kostnader. Regeringen bör därför tillsätta en utredning för att se över ersättningsbeloppen för högskolan. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Övergripande om universitet och högskolor, punkt 1 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4090 av m.fl. (MP) yrkandena 1, 12 och 15 samt 2021/22:4105 av och (båda MP) och 2021/22:461 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 7, 2021/22:917 av m.fl. (V) yrkande 3, 2021/22:1490 av Boriana (M), 2021/22:1534 av m.fl. (S), 2021/22:2544 av m.fl. (SD) yrkandena 10 och 18, 2021/22:3222 av m.fl. (C) yrkandena 82 och 84, 2021/22:3245 av m.fl. (C) yrkande 35, 2021/22:3509 av m.fl. (C) yrkande 10, 2021/22:3775 av m.fl. (M) yrkande 25, 2021/22:3993 av m.fl. (M) yrkande 17 och 2021/22:3996 av m.fl. (L) yrkande 22. Att utgå från studentperspektivet innebär ett nytt sätt att se på hur vi kan höja kvaliteten i utbildningen. Det handlar om att se studentens förutsättningar och livs- och studiesituation ur ett helhetsperspektiv. Om det möjliggörs för studenterna att fokusera mer på studierna och mindre på annat kan våra gemensamma resurser utnyttjas på ett mycket mer effektivt sätt, och kvaliteten i utbildningen höjs. Kvalitet i utbildningen kräver kvalitet i undervisningssituationen. Lärarnas pedagogiska skicklighet kan höjas genom kontinuerlig fortbildning och utveckling av universitetspedagogiken. Distansundervisning, men också andra digitala verktyg, kräver kunskap och skicklighet i användningen. En modern universitetslärarkår behöver nya kunskaper, verktyg och pedagogisk utbildning och fortbildning för att kunna erbjuda varje student förutsättningar att prestera sitt allra bästa. Jag anser därför att regeringen bör se över hur det pedagogiska arbetet kan stärkas vid våra lärosäten. I utredningen som drivkraft (SOU 2020:59) poängteras att innovationsstödet vid lärosätena i mycket liten utsträckning når studenterna, vilket riskerar att minska kvaliteten i utbildningarna. Utredningen konstaterar att studenterna bör ha samma tillgång till innovationsstöd som forskare. Dessutom är innovationsstödet mycket ojämnt fördelat såväl mellan lärosätena som mellan olika ämnesområden. Jag anser att förslagen i utredningen om en mer ändamålsenlig och rättvis fördelning av innovationsstödet bör genomföras. Att ge ett särskilt stöd till de svenska högskolor och lärosäten som vill bedriva distansundervisning riktad mot utvecklingsländer bör utgöra ett viktigt, breddande och kostnadseffektivt komplement till det statliga stipendieprogram som syftar till att bidra till kvalificerad kompetensförsörjning i utvecklingsländer. Det ökar också de internationella kontaktytorna och samarbetet för svenska högskolor och lärosäten, vilket ger ökade möjligheter till samarbete om utbildning, forskning och utveckling. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Akademisk frihet, punkt 2 (M, SD) av (M), (SD), (M), (SD), (SD) och Noria Manouchi (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3992 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2021/22:4006 av m.fl. (L) yrkande 26. Vi vill värna den akademiska friheten för att få fram nya innovationer men vill ställa krav på samhällsnyttan med forskningen. För att värna forskningens frihet från politiska pekpinnar och inflytande, och därmed möjliggöra för banbrytande forskningsresultat, är det i sammanhanget avgörande att vi tydliggör rollen för rektorer och styrelseledamöter vid våra universitet och lärosäten och att dessa tillsätts med sakkunnigförfarande. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Akademisk frihet, punkt 2 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4006 av m.fl. (L) yrkande 26 och 2021/22:3992 av m.fl. (M) yrkande 10. Det finns ett behov av att ytterligare stärka begreppet akademisk frihet och skriva in det i grundlagen. För att det ska vara möjligt krävs det en parlamentarisk utredning. har frågan om akademisk frihet blivit ett slagträ i en politisk debatt. Akademisk frihet är alltför viktigt för detta. Begreppet behöver därför utredas, renodlas och skrivas in i grundlagen. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Dimensionering och utbyggnad, punkt 3 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3222 av m.fl. (C) yrkande 58, 2021/22:3243 av m.fl. (C) yrkande 19, 2021/22:3244 av m.fl. (C) yrkandena 28, 33 och 34, 2021/22:3509 av m.fl. (C) yrkandena 1 och 28 samt 2021/22:3909 av m.fl. (C) yrkandena 11, 28 och 29 samt 2021/22:1302 av m.fl. (S) yrkande 1, 2021/22:1575 av m.fl. (S), 2021/22:2236 av (M), 2021/22:2592 av m.fl. (V) yrkande 1, 2021/22:2612 av m.fl. (V) yrkande 8 och 2021/22:3815 av och (båda M) yrkandena 3 och 9. Jag anser att lärosätena bör bli mer autonoma, finnas i hela landet och ges ytterligare möjligheter att utforma sin verksamhet efter regionala förutsättningar. Den nya tekniken och digitaliseringen öppnar också för fler distansutbildningar som i kombination med kommunala lärcentrum gör högre utbildning tillgänglig för fler, oavsett geografi. Det är viktigt att skapa långsiktiga förutsättningar för dessa verksamheter. En viktig del av lösningen på äldreomsorgens personal- och kompetensbehov är att genomföra en nationell satsning på bl.a. utbildning av fler sjuksköterskor som är specialiserade i geriatrik. Medarbetare som genomgått grundläggande psykoterapiutbildning fyller en viktig roll i vården och utför i många fall ett gott arbete, men avsaknaden av reglering innebär att det finns en stor osäkerhet kring vilka kompetenser personer med grundläggande psykoterapiutbildning faktiskt har. Var i landet det finns läkarutbildningar har en direkt påverkan på regioners möjligheter att locka läkare. är universitets läkarutbildning delvis utlokaliserad till , och . Flera andra universitet har regionaliserat sina utbildningar på liknande sätt, med mycket goda resultat. Alla sju universitet som bedriver läkarutbildning bör regionalisera delar av sin utbildning. Regionerna som känner sina egna behov bäst, bör ha ett stort inflytande över dimensioneringen av vårdutbildningsplatser vid närliggande universitet och högskolor. För att bl.a. höja statusen på karriärer i offentlighetens tjänst bör det inrättas en spetsutbildning i offentligt ledarskap på masternivå vid universitet runt om i landet liknande den som bedrivs vid . Ett trossamfund har bättre förutsättningar att stötta sina medlemmar om dess ledare har god kunskap om det svenska samhället och om de lagar, regler och värderingar som råder här. En praktisk interreligiös utbildning för religiösa ledare vid en eller flera svenska högskolor bör därför inrättas. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Dimensionering och utbyggnad, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2592 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2021/22:2612 av m.fl. (V) yrkande 8 och 2021/22:1302 av m.fl. (S) yrkande 1, 2021/22:1575 av m.fl. (S), 2021/22:2236 av (M), 2021/22:3222 av m.fl. (C) yrkande 58, 2021/22:3243 av m.fl. (C) yrkande 19, 2021/22:3244 av m.fl. (C) yrkandena 28, 33 och 34, 2021/22:3509 av m.fl. (C) yrkandena 1 och 28, 2021/22:3815 av och (båda M) yrkandena 3 och 9 samt 2021/22:3909 av m.fl. (C) yrkandena 11, 28 och 29. är det färre inredningsarkitekter som utbildas än som går i pension och efterfrågan förväntas öka . Regeringen bör se över hur antalet utbildningsplatser för inredningsarkitekter ska kunna öka. Utöver traditionell arbetsmarknadsutbildning bör arbetssökande i större utsträckning erbjudas utbildning inom det reguljära utbildningssystemet. Regeringen bör dels öka tillgången till kompletterande utbildning inom reguljär utbildning på alla utbildningsnivåer, dels tillsätta en utredning med uppdrag att ta fram förslag på hur högskolans utbud kan bli mer tillgängligt för omställning och kompetensutveckling. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Högskoleutbildningarnas innehåll, punkt 4 (M) av (M), (M) och Noria Manouchi (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3988 av m.fl. (M) yrkandena 6 och 20 samt 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkande 57 och 2021/22:303 av och (båda SD) yrkande 4, 2021/22:2241 av (M) yrkande 2, 2021/22:2913 av och (båda SD), 2021/22:3244 av m.fl. (C) yrkande 23, 2021/22:3387 av m.fl. (L) yrkande 13, 2021/22:3473 av Kopparklint (M), 2021/22:3729 av m.fl. (S), 2021/22:3980 av m.fl. (L) yrkande 17 och 2021/22:4086 av m.fl. (MP) yrkande 3. har ett omfattande utbud av ett sjuttio-tal olika kompetens- och fortbildningsinsatser. Utbildningarna är upphandlade från högskolor och universitet. Vi anser att högskolorna och universiteten själva bör ta över ansvaret för att erbjuda kompetensutveckling och fortbildning efter de behov som finns. Dessa utbildningar ska ge högskolepoäng och kan på så sätt bidra till högre status och fler karriärvägar för lärare. pågår en försöksverksamhet med särskilt utsedda övningsskolor som knyts till den verksamhetsförlagda perioden, i syfte att höja kvaliteten på den. Vi ser gärna att skolor i utsatta områden prioriteras som övningsskolor, för att blivande lärare ska få insikt i hur det är att arbeta på en sådan skola. skulle det kunna bidra till att höja kvaliteten i undervisningen och underlätta skolornas rekrytering. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Högskoleutbildningarnas innehåll, punkt 4 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3244 av m.fl. (C) yrkande 23 och 2021/22:303 av och (båda SD) yrkande 4, 2021/22:2241 av (M) yrkande 2, 2021/22:2913 av och (båda SD), 2021/22:3387 av m.fl. (L) yrkande 13, 2021/22:3473 av Kopparklint (M), 2021/22:3729 av m.fl. (S), 2021/22:3980 av m.fl. (L) yrkande 17, 2021/22:3988 av m.fl. (M) yrkandena 6 och 20, 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkande 57 och 2021/22:4086 av m.fl. (MP) yrkande 3. Det är viktigt att principerna om stegvis vård tillämpas. Det innebär att hälso- och sjukvården erbjuder insatser som sträcker sig från råd om egenvård, assisterad självhjälp och gruppbehandlingar till individuella behandlingsinsatser utifrån patientens aktuella behov. I första hand är det därför viktigt att regeringen i samråd med Kommuner och Regioner ser över hur det skyndsamt kan utbildas och fortbildas fler som kan erbjuda första linjens samtalsstöd vid psykisk ohälsa. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Högskoleutbildningarnas innehåll, punkt 4 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4086 av m.fl. (MP) yrkande 3 och 2021/22:303 av och (båda SD) yrkande 4, 2021/22:2241 av (M) yrkande 2, 2021/22:2913 av och (båda SD), 2021/22:3244 av m.fl. (C) yrkande 23, 2021/22:3387 av m.fl. (L) yrkande 13, 2021/22:3473 av Kopparklint (M), 2021/22:3729 av m.fl. (S), 2021/22:3980 av m.fl. (L) yrkande 17, 2021/22:3988 av m.fl. (M) yrkandena 6 och 20 samt 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkande 57. Vittnesmålen om rasismen i den svenska sjukvården är många och väldokumenterade, och både personal och patienter drabbas. Jag anser att alla vårdutbildningar bör inkludera moment om diskriminering ur både personal- och patientperspektiv. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Undervisningsskyldighet, punkt 5 (M, SD) av (M), (SD), (M), (SD), (SD) och Noria Manouchi (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3988 av m.fl. (M) yrkande 5. varierar lärares undervisningstid stort mellan olika skolor. En tydlig reglerad undervisningsskyldighet för lärare bidrar till att lärare får tid att planera undervisningen och ge återkoppling på elevernas arbeten. Vi anser att undervisningsskyldigheten (USK) ska återinföras. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Reformering av lärarutbildningarna, punkt 6 (SD, KD) av (SD), (SD), (KD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 50. Vi vill tillsätta en statlig utredning med syfte att reformera och kvalitetssäkra lärarutbildningarna. Det behövs mer av ledarskap och konflikthantering och ämnesdidaktik och metodik ska vara självklara delar av utbildningen. Vi behöver säkerställa likvärdiga lärarutbildningar i hela landet. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Rekrytering och tillträde, punkt 7 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:917 av m.fl. (V) yrkandena 4 och 6 samt 2021/22:628 av m.fl. (SD), 2021/22:769 av (C) och 2021/22:1106 av (M). Under coronapandemin har snedrekryteringen förstärkts. Allt tyder på att de sociala grupper som redan var överrepresenterade på högskolan före pandemin i högre grad än andra grupper sökt sig till högskolan under pandemin. För att möta pandemin och arbetslöshet byggdes högskolan ut och rekordmånga sökte till högskolan 2020. fick () och Universitets- och högskolerådet (UHR) i uppdrag att kartlägga och analysera hur universitet och högskolor använder lokalt beslutade urvalsgrunder vid antagning till högre utbildning. Resultaten visade att lokala urvalsgrunder gynnar kvinnor och personer med föräldrar med låg utbildningsnivå samt gynnar genomströmningen. Det finns alltså mycket som talar för att lokalt beslutade urvalsgrunder minskar snedrekryteringen när de utformas på rätt sätt. Jag anser att lärosätena bör åläggas att i högre grad använda lokalt beslutade urvalsgrunder i syfte att bredda rekryteringen. Enligt en rapport från och Teknikföretagen (2018) har den tekniska basårsutbildningen inneburit en breddad rekrytering till ingenjörsprogrammen. Andelen studenter från studieovana hem och andelen som gått en yrkesutbildning på gymnasiet har ökat sedan basåret infördes. Liknande rapporter från andra lärosäten kommer till samma slutsats. Basårsutbildningar bidrar inte bara till fler studenter på utbildningarna inom bristyrken utan också till breddad rekrytering. Därför bör basårsutbildningar prövas som ingång till fler program och med det uttryckliga målet att bidra till en breddad rekrytering. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Antagning till högre utbildning, punkt 8 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4006 av m.fl. (L) yrkande 13. Flera internationella mätningar av skolelevers kunskapsresultat har visat att det har skett en kontinuerlig och omfattande försämring av resultat. Detta är oroande. Det sker i när betygsinflationen är ett faktum vilket innebär att elevers kunskaper inte alltid motsvarar meritvärdet. Det senaste årets coronapandemi och de följdverkningar den har haft för möjligheten att genomföra högskoleproven är också en viktig lärdom. Sammantaget skulle hela antagningssystemet och de olika urvalsgrupperna behöva ses över i en utredning. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Motioner som bereds förenklat, punkt 9 (M) (M), (M) och Noria Manouchi (M) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2 då motsvarande förslag har behandlats av utskottet i betänkandena /19:UbU13, 2019/20:UbU15 och 2020/21:UbU14. Vi vidhåller vårt partis ståndpunkter i motsvarande frågor men avstår från att ge uttryck för dem i detta betänkande. Motioner som bereds förenklat, punkt 9 (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2 då motsvarande förslag har behandlats av utskottet i betänkandena /19:UbU13, 2019/20:UbU15 och 2020/21:UbU14. Vi vidhåller vårt partis ståndpunkter i motsvarande frågor men avstår från att ge uttryck för dem i detta betänkande. Motioner som bereds förenklat, punkt 9 (C) (C) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2 eftersom motsvarande förslag har behandlats av utskottet i betänkandena /19:UbU13, 2019/20:UbU15 och 2020/21:UbU14. Jag vidhåller mitt partis ståndpunkter i motsvarande frågor men avstår från att ge uttryck för dem i detta betänkande. Motioner som bereds förenklat, punkt 9 (V) (V) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2 eftersom motsvarande förslag har behandlats av utskottet i betänkandena /19:UbU13, 2019/20:UbU15 och 2020/21:UbU14. Jag vidhåller mitt partis ståndpunkter i motsvarande frågor men avstår från att ge uttryck för dem i detta betänkande. Motioner som bereds förenklat, punkt 9 (KD) (KD) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2 eftersom motsvarande förslag har behandlats av utskottet i betänkandena /19:UbU13, 2019/20:UbU15 och 2020/21:UbU14.