bet · H901KU35 · 2022-05-06 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden. Yrkandena rör frågor om bl.a. öppnande, EU-flaggan i plenisalen, utskott, placeringen i plenisalen, riksdagsledamöternas ekonomiska villkor, utskottens och riksdagsledamöternas resor, motionsrätten, val av talmän och utskottspresidier, lagstiftningsarbete i , antalet vice ordförande i utskotten och verksamhet. I betänkandet behandlar utskottet också en uppföljning och utvärdering som gjorts av en grupp inom utskottet av tillämpningen av utskottsinitiativ. Utskottet ställer sig bakom gruppens iakttagelser och slutsatser. I betänkandet finns nio reservationer (SD, C, V, L, MP) och ett särskilt yttrande (SD). Ett nittiotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /21 och 2021/22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Utskottens och riksdagsledamöternas resor Följdmotionsrätten på extra ändringsbudget Insyn i registret över riksdagsledamöternas ekonomiska intressen Val av talmän och utskottspresidier Utredning om oppositionens ställning Antalet vice ordförande i utskotten Rapport över uppföljning och utvärdering av tillämpningen av utskottsinitiativ 1.Riksdagsledamöternas ekonomiska villkor, punkt 6 (V) 2.Utskottens och riksdagsledamöternas resor, punkt 7 (MP) 3.Följdmotionsrätten på extra ändringsbudget, punkt 10 (V) 4.Lobbyism, punkt 11 (MP) 5.Insyn i registret över riksdagsledamöternas ekonomiska intressen, punkt 13 (L) 6.Val av talmän och utskottspresidier, punkt 14 (SD) 7.Utredning om oppositionens ställning, punkt 15 (C) 8.Översyn av riksdagsarbetet, punkt 17 (C) 9.Antalet vice ordförande i utskotten, punkt 20 (V) EU-flaggan i plenisalen, punkt 2 (SD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 Motioner från allmänna motionstiden /22 Bilaga 2 Rapport över uppföljning och utvärdering av tillämpningen av utskottsinitiativ Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2020/21:69 av (SD), 2020/21:3033 av och (båda M), 2021/22:67 av (SD) och 2021/22:1830 av och (båda M). 2020/21:70 av (SD) yrkande 2 och 2021/22:77 av (SD) yrkande 2. 2020/21:17 av och (båda SD) och 2021/22:136 av och (båda SD). 2020/21:1624 av och (båda S), 2020/21:2106 av (S), 2020/21:2267 av (M), 2021/22:674 av (SD), 2021/22:2237 av (M) och 2021/22:3716 av och (båda S). 2020/21:71 av (SD), 2020/21:1906 av och (båda SD), 2020/21:3533 av (M), 2021/22:76 av (SD) och 2021/22:334 av och (båda SD). 2020/21:93 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2, 2020/21:2268 av (M), 2020/21:3392 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 4, 2020/21:3494 av (SD) yrkandena 1 och 2, 2021/22:256 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 4, 2021/22:294 av (SD) yrkandena 1 och 2, 2021/22:915 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2, 2021/22:1914 av (SD) och 2021/22:2014 av (M). Reservation 1 (V) Utskottens och riksdagsledamöternas resor 2020/21:1487 av (S) och 2020/21:3646 av och (båda MP) yrkandena 1–3. Reservation 2 (MP) 2020/21:118 av (SD) och 2021/22:141 av (SD). 2020/21:2390 av (S), 2021/22:879 av (M) och 2021/22:1410 av (S). Följdmotionsrätten på extra ändringsbudget 2020/21:596 av m.fl. (V). Reservation 3 (V) 2020/21:601 av (SD) yrkande 19 och 2021/22:4102 av m.fl. (MP) yrkande 5. Reservation 4 (MP) 2020/21:2263 av (M), 2020/21:2264 av (M), 2021/22:1355 av (M) och 2021/22:1873 av (M). Insyn i registret över riksdagsledamöternas ekonomiska intressen 2020/21:3267 av m.fl. (L) yrkande 5 och 2021/22:3388 av m.fl. (L) yrkande 13. Reservation 5 (L) Val av talmän och utskottspresidier 2020/21:686 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2021/22:697 av (SD), 2021/22:904 av (SD) och 2021/22:3288 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2. Reservation 6 (SD) Utredning om oppositionens ställning 2021/22:3509 av m.fl. (C) yrkande 4. Reservation 7 (C) 2020/21:963 av (M) och 2021/22:1870 av (M). 2020/21:1483 av (S), 2020/21:1814 av (S) yrkande 2, 2021/22:1537 av och (båda S), 2021/22:3509 av m.fl. (C) yrkande 36 och 2021/22:3914 av (C). Reservation 8 (C) 2020/21:2894 av (SD) yrkande 1 och 2021/22:291 av (SD) yrkande 1. 2020/21:1814 av (S) yrkande 1. Antalet vice ordförande i utskotten 2020/21:89 av m.fl. (V). Reservation 9 (V) 2020/21:74 av (SD) och 2021/22:74 av (SD). 2020/21:1 av (KD), 2020/21:124 av och (båda SD), 2020/21:1074 av (M) yrkande 3, 2020/21:1485 av (S), 2020/21:1489 av (S), 2020/21:1506 av (L), 2020/21:1575 av (S), 2020/21:1577 av (S), 2020/21:2271 av (M), 2020/21:2705 av (MP), 2021/22:2146 av och (båda S), 2021/22:2718 av (M) och 2021/22:2839 av (M) yrkande 3. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (SD), (S), (V), (M), (SD), Skånberg (KD), (MP), (M), (S), (S), (C), (SD) och (L). I betänkandet bereds 85 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /21 och 2021/22 om arbetsformer. Motionerna rör öppnande, EU-flaggan i plenisalen, applåder i kammaren, utskott, placeringen i plenisalen, riksdagsledamöternas ekonomiska villkor, utskottens och riksdagsledamöternas resor, teckenspråk i , motionsrätten, följdmotionsrätten på extra ändringsbudget, lobbyism, stöd till riksdagsarbetet, insyn i registret över riksdagsledamöternas ekonomiska intressen, val av talmän och utskottspresidier, utredning om oppositionens ställning, lagstiftningsarbete i , översyn av riksdagsarbetet, statistik i utskotten, talmannens befogenheter, antalet vice ordförande i utskotten, som talmansbostad och verksamhet. Motionsförslagen finns i bilaga 1. Utskottet behandlar också en rapport över en uppföljning och utvärdering av tillämpningen av utskottsinitiativ. Rapporten finns i bilaga 2. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att drabanter ska medverka vid öppnande och om att högtidliga öppnande i Rikssalen på ska återinföras. och (båda M) begär i motionerna 2020/21:3033 och 2021/22:1830 ett tillkännagivande om att drabanter ska medverka vid öppnande. Motionärerna anför att öppnande innebär ett firande av såväl vårt lands demokrati och konstitutionella monarki som vår historia och vårt gemensamma kulturarv. Drabanterna medverkade vid öppnande. Att på nytt låta drabanterna delta vid öppnande skulle enligt motionärerna dels bidra till att höja stämningen under öppnandet, dels påminna både gamla och nya svenskar om den svenska demokratin. (SD) begär i motionerna 2020/21:69 och 2021/22:67 ett tillkännagivande om att återinföra högtidliga öppnande i Rikssalen på . Motionären anför att öppnande ägde rum i Rikssalen på . Den svenska monarkin representerar enligt motionären kontinuitet och bär tillsammans med den representativa demokratin upp vår historia. Att låta öppnande äga rum i Rikssalen skulle bidra till att stärka folkets bild av både kungahuset och . Det skulle också bidra till att värna och hedra våra svenska traditioner och vår gemensamma historia. Enligt 3 kap. 6 § riksdagsordningen (RO) ska senast på tredje dag hålla ett särskilt sammanträde för öppnande. Vid sammanträdet förklarar statschefen på talmannens begäran öppnat. Vid förhinder för statschefen förklarar talmannen öppnat. Vid sammanträdet lämnar också statsministern sin regeringsförklaring, om det inte finns särskilda skäl för honom eller henne att avstå från detta. öppnande äger rum i plenisal. Utskottet ställde sig inte bakom ett yrkande om att drabanter ska medverka vid öppnande och avstyrkte därför motionen (bet. 2019/20:KU9). Utskottet har också behandlat motionsyrkanden om att öppnande ska äga rum i Rikssalen på (se bl.a. bet. 2012/13:KU17, bet. 2016/17:KU18, bet. 2017/18:KU27 och bet. 2019/20:KU9). Utskottet har avstyrkt motionerna och uttalat att öppnande bör äga rum i plenisal och att det är talmannen som fastställer ordningen vid öppningsceremonin. Utskottet vidhåller sina tidigare ställningstaganden och avstyrker motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att EU-flaggan ska tas bort från plenisal. Jämför det särskilda yttrandet (SD). (SD) begär i motionerna 2020/21:70 yrkande 2 och 2021/22:77 yrkande 2 ett tillkännagivande om att EU-flaggan ska tas bort från plenisal. Motionären anför att EU symboliserar överstatlighet och att EU-flaggan därför ska avlägsnas från plenisalen. Bakgrund och gällande ordning är medlem i Europeiska unionen , och slås detta medlemskap fast i 1 kap. 10 § regeringsformen (RF). Enligt ständiga representation vid antogs flagga, blå med tolv gyllene stjärnor, av och ministerkommittén 1955. Europeiska unionen (EU), tidigare Europeiska gemenskapen (EG), använder flaggan som sin symbol efter att ha fått tillstånd från . Talmannen leder riksdagsarbetet, och gruppledarna ska enligt 4 kap. 3 § RO samråda med talmannen om arbetet i kammaren. Talmannen beslutade vid ett möte med gruppledarna att EU-flaggan skulle placeras i plenisalen under det svenska ordförandeskapet . Därefter har EU-flaggan hängt i plenisalen. Utskottet har tidigare avstyrkt motioner om flaggning i plenisal med hänvisning till att det är talmannens uppgift att besluta om utsmyckningen av plenisalen och om flaggningen i och i anslutning till byggnader (bl.a. i bet. 2001/02:KU9, bet. 2002/03:KU19, bet. 2006/07:KU4, bet. 2016/17:KU18, bet. 2017/18:KU27, bet. 2018/19:KU22 och genom förenklad beredning bet. 2019/20:KU9). Utskottet vidhåller sitt tidigare ställningstagande och avstyrker motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att applåder i kammare inte ska vara tillåtna. och (båda SD) begär i motionerna 2020/21:17 och 2021/22:136 ett tillkännagivande om att applåder i kammare inte ska vara tillåtna. Motionärerna anför att applåder i debattsammanhang är olämpliga. Styrkan i applåderna beror bl.a. på hur många som är närvarande i kammaren; väljarnas röster och mandaten i är alla lika mycket värda, och utan applåder under debatterna skapas ett mer respektfullt debattklimat. Talmannen eller en vice talman leder kammarens sammanträden (6 kap. 3 och 4 §§ RO). Talmannen får efter samråd med gruppledarna besluta om ordningsregler för kammaren (tilläggsbestämmelse 6.16.1 till RO). Riksdagsordningen innehåller härutöver bestämmelser som tar sikte på rätten att yttra sig för den som håller ett anförande i kammaren. Varje riksdagsledamot och statsråd får enligt 6 kap. 15 § RO fritt yttra sig i alla frågor som är under behandling och om lagligheten av allt som sker vid sammanträdet. Ingen får emellertid uttala sig nedlåtande om någon annan eller använda personligen förolämpande uttryck eller i övrigt i ord eller handling uppträda på ett sätt som strider mot god ordning. Om någon bryter mot bestämmelsen, får talmannen ta ordet från honom eller henne under den pågående överläggningen (6 kap. 16 § RO). Utskottet såg inte något behov av ett sådant tillkännagivande som begärdes i en motsvarande motion (bet. 2019/20:KU9). Utskottet ser inte heller nu något behov av ett sådant tillkännagivande som begärs. Motionsyrkandena avstyrks därför. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om förändringar i utskottsorganisationen och om säkerhetsprövning av riksdagsledamöter i vissa utskott. och (båda S) begär i motionerna 2020/21:1624 och 2021/22:3716 ett tillkännagivande om att se över möjligheterna att inrätta ett omställningsutskott i . Motionärerna anför att utsläppen av växthusgaser måste minska för att den globala temperaturökningen ska begränsas. Det krävs därmed en omställning mot minskade utsläpp. Med ett omställningsutskott i skulle fler riksdagsledamöter enligt motionärerna jobba direkt med frågan. (S) begär i motion 2020/21:2106 ett tillkännagivande om att utreda inrättandet av ett utskott i för hantering av data och digitalisering. Motionären anför att det övergripande målet enligt digitaliseringsstrategi är att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. Förutom frågor om bl.a. digital infrastruktur, dataanvändarbarhet, tillgänglighet och den möjliggörande tekniken i sig skulle ett data- och digitaliseringsutskott enligt motionären kunna hantera framtidens stora digitala skeenden, exempelvis i handel, arbetsmarknad, sjukvård och omsorg, offentlig styrning och informationssäkerhet. (M) begär i motionerna 2020/21:2267 och 2021/22:2237 ett tillkännagivande om att utreda inrättandet av ett renodlat jordbruks- och skogsbruksutskott i . Motionären anför att jordbrukets och skogsbrukets viktiga näringspolitiska frågor i det nuvarande miljö- och jordbruksutskottet riskerar att bli nedprioriterade till förmån för miljöfrågor. jord- och skogsbruk är enligt motionären motorn i landsbygdens möjligheter och utveckling och det är olyckligt att denna utveckling bromsas av en alltför ensidig fokusering på enbart miljöfrågor. Miljöfrågorna å sin sida skulle enligt motionären kunna hanteras i ett renodlat miljöutskott. (SD) begär i motion 2021/22:674 ett tillkännagivande om att riksdagsledamöter med placering i vissa utskott ska genomgå en säkerhetsprövning. Motionären anför att , utrikesutskottet och försvarsutskottet hanterar uppgifter som rör säkerhet och uppgifter som kan skada relationer till andra länder. På samma sätt som tjänstemän som på grund av en anställning kommer i kontakt med sådana uppgifter måste genomgå en säkerhetsprövning borde också riksdagsledamöter som har valts till de aktuella utskotten enligt motionären säkerhetsprövas. väljer enligt 4 kap. 3 § RF inom sig utskott, däribland ett konstitutionsutskott och ett finansutskott, enligt bestämmelser i riksdagsordningen. Enligt 7 kap. 3 § RO ska för varje valperiod inom sig också välja en . Närmare bestämmelser om utskottsorganisation finns i riksdagsordningen. För varje valperiod ska enligt 7 kap. 2 § inom sig välja ett konstitutionsutskott, ett finansutskott och ett skatteutskott samt så många övriga utskott som behövs för riksdagsarbetet. Valet gäller till valperiodens slut. kan även välja utskott för längst den tid som återstår av valperioden. finns det 15 utskott och en i . Utöver de tre nämnda utskotten finns i enligt tilläggsbestämmelse 7.2.1 följande utskott: ett justitieutskott, ett civilutskott, ett utrikesutskott, ett försvarsutskott, ett socialförsäkringsutskott, ett socialutskott, ett kulturutskott, ett utbildningsutskott, ett trafikutskott, ett miljö- och jordbruksutskott, ett näringsutskott samt ett arbetsmarknadsutskott. Om väljer ytterligare utskott ska det utskottets huvudsakliga arbetsuppgifter anges (tilläggsbestämmelse 7.2.2). Säkerhetsskyddslagen (2018:585) gäller enligt 1 kap. 1 § för den som till någon del bedriver verksamhet som är av betydelse för säkerhet eller som omfattas av ett för förpliktande internationellt åtagande om säkerhetsskydd (säkerhetskänslig verksamhet). Den som genom en anställning eller på något annat sätt ska delta i säkerhetskänslig verksamhet ska enligt 3 kap. 1 § säkerhetsprövas. Prövningen sker genom bl.a. registerkontroll och särskild personutredning. Säkerhetsprövning ska dock inte göras när det gäller bl.a. uppdrag som statsråd och riksdagsledamot. För och dess myndigheter gäller lagen (2019:109) om säkerhetsskydd i och dess myndigheter. , som är en sådan myndighet under som omfattas av lagen, utfärdar säkerhetsintyg och beslutar om registerkontroll enligt 5 kap. 1 och 2 §§ säkerhetsskyddslagen bl.a. för personer som deltar i eller verksamhet i annan egenskap än riksdagsledamot (11 §). Säkerhetsskyddet i har varit föremål för utredning. En särskild utredare fick i uppdrag att göra en fortsatt översyn av regelverket om säkerhetsskydd i och dess myndigheter. Uppdraget redovisades i betänkandet Kompletteringar till regelverket om säkerhetsskydd i och dess myndigheter (framst. 2020/21:URF3). I riksdagsstyrelsens framställning med anledning av utredningen (2021/22:RS5) föreslås vissa ändringar i bl.a. lagen om säkerhetsskydd i och dess myndigheter, exempelvis när det gäller en granskning av myndigheternas efterlevnad av regelverket om säkerhetsskydd. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Förslagen behandlas i betänkande 2021/22:KU19. Utskottet har tidigare behandlat motionsyrkanden om förändringar i utskottsorganisationen. Yrkandena har avslagits med hänvisning till att utskottsindelningen och ärendefördelningen mellan utskotten då hade varit föremål för en grundlig utvärdering och att erfarenheterna av de genomförda förändringarna borde avvaktas innan frågor om en förändrad utskottsindelning på nytt togs upp till prövning. Utskottet har sedan vidhållit detta ställningstagande (bet. 2008/09:KU15, bet. 2009/10:KU11, bet. 2014/15:KU6, bet. 2017/18:KU27 och bet. 2018/19:KU22). Utskottet såg inte skäl att inrätta ett omställningsutskott (bet. 2019/20:KU9). Utskottet ser inte skäl att ta initiativ till de förändringar i utskottsorganisationen som begärs i motionerna. Dessa yrkanden avstyrks därför. När det gäller yrkandet om säkerhetsprövning av ledamöterna i vissa utskott konstaterar utskottet dels att riksdagsledamöter enligt säkerhetsskyddslagen inte ska säkerhetsprövas, dels att regelverket om säkerhetsskyddet i och dess myndigheter har varit föremål för en översyn. Utskottet ser mot denna bakgrund inte skäl att ställa sig bakom motionsyrkandet. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att riksdagsledamöterna ska placeras efter partitillhörighet i plenisal. (M) begär i motion 2020/21:3533 ett tillkännagivande om en översyn av placeringen av riksdagsledamöterna i plenisal. Motionären anför att ledamöterna bör placeras efter partitillhörighet och inte efter valkretstillhörighet. Dagens placering motverkar enligt motionären en livlig och aktiv debatt. En placering efter partitillhörighet är enligt motionären vanlig i t.ex. anglosaxiska länders parlament, som också är välkända för sina livliga och engagerade debatter. Liknande yrkanden finns i motionerna 2020/21:71 och 2021/22:76 av (SD) och i motionerna 2020/21:1906 och 2021/22:334 av och (båda SD), som också anför att kommunikationen inom partigrupperna vid främst voteringar skulle underlättas om ledamöterna var placerade efter partitillhörighet. Av 6 kap. 25 § RO följer att det för varje ledamot ska finnas en särskild plats i plenisalen. Enligt tilläggsbestämmelse 6.25.1 placeras ledamöterna i plenisalen valkretsvis. Ordningen mellan valkretsarna följer av praxis: kommer först och sist kommer . Avgörande för ordningen inom en valkrets är hur många riksmöten respektive ledamot har suttit i och, om detta är lika, levnadsåldern. Utskottet har behandlat och avstyrkt motioner med motsvarande innehåll. konstaterade utskottet att det som regel råder fri sittning under kammarsammanträdena och att det bara är under voteringar som ledamöterna måste sitta på sina egna platser (bet. 2008/09:KU15). Det står därmed ledamöterna fritt att under debatter och frågestunder gruppera sig exempelvis partivis. Med hänvisning till att det enligt utskottets kännedom inte fanns någon stark opinion bland ledamöterna att frångå den nuvarande ordningen var utskottet inte berett att ställa sig bakom förslaget om placering efter partitillhörighet. Utskottet har senare vidhållit detta ställningstagande (se bl.a. bet. 2009/10:KU11, bet. 2012/13:KU17, bet. 2014/15:KU6, bet. 2016/17:KU18, bet. 2017/18:KU27, bet. 2018/19:KU22 och, efter förenklad beredning, bet. 2019/20:KU9). Utskottet vidhåller sitt tidigare ställningstagande om riksdagsledamöternas placering i plenisal och avstyrker därför motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om riksdagsledamöternas arvoden, övernattningslägenheter och traktamenten. Jämför reservation 1 (V). m.fl. (V) begär i kommittémotionerna 2020/21:93 yrkande 1 och 2021/22:915 yrkande 1 ett tillkännagivande om att riksdagsledamöternas arvode bör motsvara av prisbasbeloppet. I respektive motions yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att de extra arvoden som betalas ut för uppdrag direkt knutna till riksdagsarbetet ska avskaffas. Motionärerna anför att riksdagsledamöternas höga arvoden riskerar att skapa en förtroendeklyfta mellan ledamöterna och det folk de representerar. Ett någorlunda högt arvode behövs för att folk inte ska avstå från att ställa upp som riksdagsledamöter och för att riksdagsledamöter ska kunna vara omutbara. Arbetsuppgifter kan vidare enligt motionärerna fördelas inom en riksdagsgrupp för att avlasta den som har ett särskilt uppdrag. De extra ersättningarna för sådana uppdrag bör därför avskaffas. (M) begär i motionerna 2020/21:2268 och 2021/22:2014 ett tillkännagivande om att se över villkoren och ersättningarna för övernattningslägenheter för att göra dem mer marknadsanpassade. Motionären konstaterar att riksdagsledamöter som bor mer än 50 kilometer från har rätt till en övernattningsbostad. Denna gräns borde enligt motionären höjas eftersom många som har en kortare resväg ändå åker hem , vilket innebär att övernattningsbostaden står oanvänd. Skillnaden är dessutom enligt motionären stor mellan lägenheternas storlek och standard. Ett mer rättvist system skulle vara att ledamöterna i början av varje ny mandatperiod fick delta i en budgivning om bostäder. Man bör enligt motionären även sänka maxgränsen för hur mycket ska betala för varje ledamots boende till . m.fl. (SD) begär i motionerna 2020/21:3392 yrkande 1 och 2021/22:256 yrkande 1 att riksdagsledamöter med exceptionellt hög ogiltig frånvaro ska förlora hela eller delar av arvodet. Motionärerna anför att hög frånvaro från riksdagsarbetet är oacceptabelt och kan skada såväl balansen inom de demokratiska församlingarna som förtroendet för som folkets främsta folkvalda representanter. Det bör därför enligt motionärerna utredas hur förtroendevalda med en orimligt hög frånvaro kan gå miste om arvode, så att respektive partis väljare får en lämplig företrädare. I yrkande 4 i respektive motion begärs vidare ett tillkännagivande om att införa ett nytt tvådelat arvodessystem för riksdagsledamöter, där en del grundar sig på arbetsbelastning och den andra ligger fast. Motionärerna anför att riksdagsledamöternas arbetsbelastning skiljer sig åt beroende på hur många uppdrag ledamoten har, exempelvis om en ledamot är partiets talesperson för en fråga i ett arbetstyngt utskott. Den fasta delen bör enligt motionärerna utgöra den största delen av arvodet, och den del som baseras på arbetsbelastning bör vara förhållandevis liten. Ett liknande yrkande finns i motion 2021/22:1914 av (SD), som också föreslår att grundarvodet ska motsvara av prisbasbeloppet. (SD) begär i motion 2020/21:3494 tillkännagivanden om en översyn av dels det s.k. Stockholmstraktamentet i syfte att möjliggöra för samtliga ledamöter att få likartade villkor (yrkande 1), dels reglementet kring övernattningslägenheter (yrkande 2). Samma förslag finns i motion 2021/22:294 yrkandena 1 och 2 av samma motionär. Motionären anför att tanken med Stockholmstraktamentet är god då kostnaderna till följd av arbetet i kan vara högre än om ledamoten hade befunnit sig på hemorten. Det innebär att ledamöter som bor i missgynnas av systemet, då de inte har rätt till traktamentet. Eftersom alla ledamöter utanför har rätt till en övernattningslägenhet eller ersättning för en egen övernattningslägenhet har de enligt motionären samma möjlighet som andra att planera sina dagar de arbetar i . Det bör vidare enligt motionären övervägas om den faktiska restiden och andra faktiska omständigheter kring resandet, i stället för avståndet mellan bostadsorten och , ska vara avgörande för rätten till en övernattningsbostad. Restiden från olika orter till kan variera mycket även om de ligger på samma avstånd från , beroende på bl.a. möjligheterna att utnyttja kollektivtrafik. En riksdagsledamot har enligt 5 kap. 2 § RO rätt till arvode för sitt uppdrag. Ytterligare bestämmelser om detta och om andra ekonomiska villkor med anledning av uppdraget finns i lagen (2016:1108) om ersättning till ledamöter (ersättningslagen). Enligt 3 kap. 1 § ersättningslagen har ledamöterna månadsarvoden vars storlek bestäms av , som är en myndighet under . Arvodet uppgår till . Tilläggsarvode betalas för uppdrag som vice talman samt ordförande och vice ordförande i ett utskott eller i (3 kap. 2–4 §§).