bet · H901AU8 · 2022-03-24 00:00:00 — Enligt motionärerna finns tecken på att det finns en risk för att hemarbetet befäster den ojämställda uppdelningen av det obetalda arbetet. I sitt regleringsbrev för fick i uppdrag att göra en kunskapssammanställning om könsskillnader i utbildningsval (A2021/00678). Uppdraget redovisades till regeringen genom rapporten efter eget kön – En kunskapssammanställning om könsskillnader i utbildningsval (rapport 2022:4). Rapporten innehåller dels en lägesbeskrivning av könsskillnader i utbildningsval och könssegregering i utbildning. Dels innehåller den en redovisning av olika förklaringsfaktorer avseende vad som driver och upprätthåller de könsbundna utbildningsvalen och könssegregeringen. Därtill innehåller rapporten exempel på åtgärder som har vidtagits samt en bedömning av vilka områden och frågor som bör stå i fokus vid utformningen av framtida åtgärder. I regleringsbrevet för har fått i uppdrag att göra en analys av den könssegregerade arbetsmarknaden inom välfärdsyrken och ta fram förslag för att motverka könsbundna studie- och yrkesval och därigenom skapa en bredare rekryteringsbas till välfärden. Uppdraget ska redovisas till regeringen . I regleringsbrevet har myndigheten även fått i uppdrag att följa upp utvecklingen i förhållande till det jämställdhetspolitiska delmålet om jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet. Uppdraget ska redovisas till regeringen . Uppdrag till att genomföra Tid – en studie av tidsanvändning bland kvinnor och män har genomfört den s.k. tidsanvändningsundersökningen (TA) . TA mäter fördelningen mellan det obetalda hem- och omsorgsarbetet mellan kvinnor och män. Resultaten från TA används bl.a. till att följa upp det jämställdhetspolitiska delmålet om en jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet. fick SCB i uppdrag av regeringen att genomföra undersökningen men utifrån en ny metod (A2019/01121, A2021/01399). Syftet med studien är framför allt att mäta kvinnor och mäns tidsanvändning med fokus på det obetalda hem- och omsorgsarbetet. Den nya undersökningen kallas Tid för att särskilja den från den tidigare undersökningen TA som genomfördes med en annan metod. Uppdraget ska redovisas till regeringen . Heltid inom kommuner och regioner Dåvarande Kommuner och Landsting, nuvarande Kommuner och Regioner (SKR), och undertecknade ett avtal där det framgår att parterna är överens om att fokusera på övergången från deltidsarbete till heltidsarbete. Parterna ska tillsammans underlätta övergången till heltidsorganisering av arbetet för såväl arbetsgivare som arbetstagare, samt genomföra åtgärder som stödjer det lokala arbetet med att öka andelen heltidsarbetande. driver också SKR och utvecklingsprojektet där målet är att heltidsarbete ska bli norm inom välfärdens kvinnodominerade verksamheter. Kommissionen för jämställda livsinkomster Kommissionen för jämställda livsinkomster som tillsattes av regeringen har bl.a. haft i uppdrag att se över och lämna förslag på åtgärder för främjande av jämställda arbetsplatser. Kommissionens överväganden och förslag redovisas i betänkandet Minska gapet – Åtgärder för jämställda livsinkomster (SOU 2022:4). Kommissionen har bl.a. analyserat förutsättningarna för att införa ett frivilligt jämställdhetscertifieringssystem och analyserat alternativa metoder för att främja jämställda arbetsplatser. Enligt kommissionens bedömning bör en frivillig jämställdhetscertifiering inte införas. Kommissionen bedömer i stället att diskrimineringslagen, arbetsmiljölagen och kollektivavtal fortsättningsvis bör vara de viktigaste verktygen för jämställda arbetsplatser. Motionsyrkanden om åtgärder för jämställdhet i arbetslivet behandlades av utskottet senast i betänkande 2020/21:AU10 Jämställdhet och åtgärder mot diskriminering (s. 25 f.). Motionsyrkandena avstyrktes med hänvisning främst till pågående arbete. biföll utskottets förslag till beslut (prot. 2020/21:107). Motionsyrkandena som behandlas i detta avsnitt är inriktade på olika åtgärder för att främja ett mer jämlikt och jämställt arbetsliv. I ett antal motioner riktar motionärerna in sig på specifika branscher. I kommittémotion 2021/22:2454 (SD) yrkande 36 efterfrågas mer underlag om orsaken till att det är så få kvinnor som arbetar inom jordbruket. I partimotion 2021/22:3666 (C) yrkandena 38 och 40 och kommittémotion 2021/22:3225 (C) yrkandena 23 och 25 lyfter motionärerna fram byggbranschen och efterfrågar åtgärder för att främja mer jämställda arbetsplatser. När det gäller dessa förslag noterar utskottet att motsvarande förslag i allt väsentligt har behandlats av utskottet tidigare. Utskottet vidhåller sin uppfattning att det inte finns anledning att ta något initiativ i enlighet med vad som förespråkas i de aktuella motionerna. Utskottet noterar det uppdrag om skillnader i utbildningsval som redovisat i rapporten efter eget kön – En kunskapssammanställning om könsskillnader i utbildningsval. Vidare uppmärksammar utskottet att Kommissionen för jämställda livsinkomster som en del av sitt uppdrag haft att överväga åtgärder för att främja jämställda arbetsplatser, och i det sammanhanget bl.a. analyserat om ett frivilligt jämställdhetscertifieringssystem bör införas. Kommissionen har alldeles avslutat sitt arbete och regeringen bör nu ges tid att analysera de överväganden och förslag som kommissionen lämnat. De aktuella yrkandena bör därmed avslås. Inte heller när det gäller förslaget i partimotion 2021/22:4032 (M) yrkande 14 om s.k. karriärkartläggningar som ett sätt att blotta befordringsdiskriminering anser utskottet att det är aktuellt med något initiativ till tillkännagivande till regeringen. Även här anser utskottet att det finns anledning att avvakta beredningen av betänkandet från Kommissionen för jämställda livsinkomster, samt även den beredning som pågår inom av de utredningsbetänkanden inom diskrimineringsområdet som utskottet redogör för närmare i andra avsnitt av detta betänkande. Det aktuella yrkandet bör därmed avslås. Även när det gäller det som tas upp i kommittémotion 2021/22:3963 (L) yrkande 2 om lönerna inom kvinnodominerade akademikeryrken anser utskottet med hänvisning till pågående arbete att det inte finns anledning, i vart fall , att rikta något uttalande till regeringen. Yrkandet bör därmed avslås. När det gäller förslagen i kommittémotion 2021/22:3963 (L) yrkande 3 om åtgärder för att motverka den ofrivilliga deltiden i kvinnodominerade yrken och yrkande 4 om vikten av ett företagarperspektiv i jämställdhetspolitiken konstaterar utskottet att liknande förslag har behandlats av utskottet tidigare. Utskottet instämmer med motionärerna om att en minskning av den ofrivilliga deltiden är en viktig jämställdhetsfråga. Heltidsarbete är viktigt för möjligheterna till egen försörjning och för att minska löneskillnaderna mellan kvinnor och män. I likhet med föregående konstaterar utskottet att Kommuner och Regioner bedriver ett brett och målinriktat arbete för att motverka ofrivillig deltid och främja jämställdhet. När det gäller frågan om ett företagarperspektiv i jämställdhetspolitiken vill utskottet inleda med att lyfta fram delmålet om ekonomisk jämställdhet och påminna om att det även omfattar företagande, dvs. att kvinnor ska ha samma möjligheter som män att starta och driva företag som kan växa och generera en inkomst. Som redovisats ovan i avsnittet Jämställda löner har också haft i uppdrag att göra en uppföljning av delmålet om ekonomisk jämställdhet. Uppdraget har redovisats till regeringen. Utskottet bedömer sammantaget att det inte finns skäl att rikta något uttalande till regeringen med anledning av de nämnda förslagen. Yrkandena bör därmed avslås. När det slutligen gäller förslaget i kommittémotion 2021/22:3969 (L) yrkande 8 som handlar om att följa upp huruvida ökat hemarbete påverkar jämställdheten instämmer utskottet givetvis i att det är en angelägen fråga att bevaka. Utskottet noterar i sammanhanget det uppdrag som fått genom regleringsbrevet om att följa upp utvecklingen i förhållande till det jämställdhetspolitiska delmålet om jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet samt även den tidsanvändningsstudie som ska redovisa till regeringen. Utskottet anser att dessa uppdrag får anses ligga i linje med det som efterfrågas i det aktuella yrkandet. Yrkandet bör därmed avslås på den grunden att det får anses i huvudsak tillgodosett. Diskriminering på grund av kön m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om arbetet mot diskriminering på grund av kön och missgynnande på grund av föräldraledighet. Utskottet hänvisar främst till pågående arbete. Jämför reservation 25 (KD). I partimotion 2021/22:4166 av m.fl. (KD) anser motionärerna att bör ges i uppdrag att informera arbetsgivare om föräldraledigas rätt till lönerevision (yrkande 31). Förslag om detta finns även i kommittémotion 2021/22:4210 av m.fl. (KD) yrkande 26. I partimotionen föreslår motionärerna vidare att ska ges i uppdrag att utföra en fördjupad studie av förekomsten av diskriminering eller missgynnande av föräldrar eller gravida i arbetslivet (yrkande 35). I kommittémotionen anser motionärerna vidare att det är viktigt att slå vakt om ett familjevänligt arbetsliv (yrkande 23). Det handlar bl.a. om att skapa en attityd och kultur på arbetsmarknaden där det är accepterat att småbarnsföräldrar går ned i arbetstid eller har flexibel arbetstid. Motionärerna anser även att arbetsgivare bör uppmuntras att införa ett s.k. keep in touch-program för föräldralediga (yrkande 25). En arbetstagare har som förälder rätt till ledighet från sin anställning enligt föräldraledighetslagen (1995:584). Föräldraledighetslagen slår också fast att en arbetsgivare inte får missgynna en arbetssökande eller en arbetstagare av skäl som har samband med föräldraledigheten (16 §). har möjlighet att som part föra talan för en enskild som i strid med föräldraledighetslagens bestämmelser missgynnats av skäl som har samband med föräldraledighet (25 §). Diskrimineringslagen (2008:567) förbjuder diskriminering som har samband med kön. Lagen gäller inom många olika samhällsområden. Ett av dessa är arbetsliv. Enligt 3 kap. 4 § diskrimineringslagen är alla arbetsgivare skyldiga att inom ramen för sin verksamhet bedriva ett arbete med aktiva åtgärder. Arbetsgivarens arbete med aktiva åtgärder ska enligt 3 kap. 5 § samma lag bl.a. omfatta möjligheter att förena förvärvsarbete med föräldraskap. Exempel på sådana åtgärder kan enligt förarbetena till lagen vara att begränsa övertid eller arbete på obekväm arbetstid eller att införa flexibel arbetstid. En annan konkret åtgärd kan vara att ge arbetstagare möjlighet att utföra arbetet i hemmet. Om arbetsgivaren t.ex. ser över arbetsorganisationen, den långsiktiga personalplaneringen och arbetstiderna kan det också enligt förarbetena skapas möjligheter som underlättar kombinationen av förvärvsarbete och föräldraskap för såväl kvinnor som män (prop. 2007/08:95 s. 331). Av förordningen med instruktion för (2008:1401) framgår att () har de uppgifter som följer av diskrimineringslagen, lagen (2008:568) om och föräldraledighetslagen. I förordningen anges också att myndigheten ska följa och analysera utvecklingen inom sitt ansvarsområde. I sin årsredovisning skriver DO att myndigheten gjort informationssatsningar om missgynnandeförbudet i föräldraledighetslagen. Det har handlat om riktade annonser i sociala medier till arbetsgivare och till föräldrar, mejlutskick till rekryteringsföretag och till några myndigheter. Målet var att öka kännedomen om missgynnandeförbudet samt att vägleda målgrupperna till för mer information om vad som gäller och vilket ansvar arbetsgivare har. Frågan om skydd mot diskriminering av föräldrar och gravida i arbetslivet aktualiseras vid genomförandet av och rådets direktiv (EU) 2019/1158 av om balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare och om upphävande av rådets direktiv /18/EU, det s.k. balansdirektivet. Direktivet innehåller en rad skyddsbestämmelser för arbetstagare som utövar sina rättigheter enligt direktivet. Arbetstagare ska bl.a. skyddas mot uppsägning och mindre gynnsam behandling på grund av att de tar sina rättigheter i anspråk. Direktivet ska vara genomfört . Regeringen överlämnade propositionen Genomförande av balansdirektivet (prop. 2021/22:175) till . Propositionen har hänvisats till utskottet för beredning. Motionsyrkanden om diskriminering på grund av kön m.m. behandlades av utskottet senast i betänkande 2020/21:AU10 Jämställdhet och åtgärder mot diskriminering (s. 29 f.). Motionsyrkandena avstyrktes med hänvisning främst till pågående arbete. biföll utskottets förslag till beslut (prot. 2020/21:107). Åtgärder för att främja jämställdhet och motverka diskriminering inom arbetslivet är centrala element i samhällsbygget. En av grundstenarna bör givetvis vara goda och lika möjligheter att förena arbetsliv och familjeliv, och utskottet vill inleda med att betona vikten av ett brett och aktivt arbete för att värna detta. När det gäller det förslag som finns i partimotion 2021/22:4166 (KD) yrkande 35 om att bör ges i uppdrag att genomföra en fördjupad studie av förekomsten av diskriminering eller missgynnande av föräldrar eller gravida i arbetslivet kan utskottet konstatera att motsvarande förslag har behandlats av utskottet tidigare. Utskottet anser inte heller detta år att det finns anledning att rikta något tillkännagivande till regeringen i frågan. Utskottet vill återigen lyfta fram att enligt sin instruktion har till uppgift att följa och analysera utvecklingen inom sitt ansvarsområde. Utskottet förutsätter att myndigheten bedriver ett aktivt arbete utifrån de olika diskrimineringsgrunderna och för att motverka missgynnande enligt föräldraledighetslagen. Inte heller när det gäller förslagen i partimotion 2021/22:4166 (KD) yrkande 31 och kommittémotion 2021/22:4210 (KD) yrkande 26 om att bör ges i uppdrag att informera arbetsgivare om föräldraledigas rätt till lönerevision anser utskottet att det finns något skäl för ett tillkännagivande till regeringen. Som redovisats ovan har genomfört breda informationssatsningar när det gäller bl.a. missgynnandeförbudet i föräldraledighetslagen. Utskottet vill i sammanhanget också framhålla den skyldighet som arbetsgivare har att arbeta med aktiva åtgärder för att förebygga diskriminering på arbetsplatser och på annat sätt främja lika rättigheter och möjligheter. I detta ligger att underlätta för kvinnor och män att förena arbete med föräldraskap. Utskottet vill även hänvisa till den beredning som pågår inom av utredningsbetänkandet Effektivare tillsyn över diskrimineringslagen som bl.a. handlar om åtgärder för att säkerställa bättre efterlevnad av bestämmelserna om aktiva åtgärder i diskrimineringslagen. Utskottet vill vidare lyfta fram det arbete som har bedrivits av Kommissionen för jämställda livsinkomster där en viktig del har varit att verka för en bred diskussion och sprida kunskap om hur ekonomisk jämställdhet generellt och jämställda livsinkomster specifikt kan främjas. En närmare redogörelse för det utredningsarbetet finns i andra avsnitt av detta betänkande. När det gäller det förslag som finns i kommittémotion 2021/22:4210 (KD) yrkande 25 om s.k. keep in touch-program som en modell för föräldralediga att upprätthålla kontakt med sin arbetsplats sympatiserar utskottet med de intentioner som ligger till grund för förslaget, men anser inte heller här med hänvisning till det arbete som pågår att det finns anledning för att rikta något uttalande till regeringen. Utskottet ser avslutningsvis inte heller skäl att föreslå något uttalande till regeringen med anledning av kommittémotion 2021/22:4210 (KD) yrkande 23. Utskottet instämmer med motionärerna om vikten av att skapa förutsättningar för ett familjevänligt arbetsliv, men ser inte att ett tillkännagivande i enligt med det aktuella yrkandet skulle bidra med något till det arbete som redan bedrivs på området. Utskottet kommer att återkomma till frågan om att göra det lättare för arbetstagare som är föräldrar eller anhörigvårdare att förena arbete och familjeliv genom beredning av propositionen om genomförande av EU:s s.k. balansdirektiv. Utskottet anser med det anförda att samtliga yrkanden i avsnittet bör avslås. Diskriminering på grund av ålder Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om åtgärder mot diskriminering på grund av ålder. Utskottet hänvisar främst till pågående arbete. Jämför reservation 26 (M), 27 (L) och 28 (MP). I kommittémotion 2021/22:3423 av m.fl. (M) tar motionärerna upp ålderism och anser att arbete mot åldersdiskriminering bör förstärkas och effektiviseras (yrkande 1). Motionärerna anser att fler anmälningar om åldersdiskriminering bör analyseras ingående och ge underlag för arbete med att förebygga diskriminering. Liknande förslag framförs i kommittémotion 2021/22:3841 av m.fl. (M) yrkande 14. I kommittémotion 2021/22:3980 av m.fl. (L) tar motionärerna upp diskriminering på grund av ålder och anser att det bör tillsättas en utredning med uppdrag att förstärka diskrimineringslagen (yrkande 1). I kommittémotion 2021/22:4065 av m.fl. (MP) betonar motionärerna att diskrimineringen mot äldre och ålderismen måste minska i (yrkande 1). Motionärerna anser att tillsyn av de aktiva åtgärder som görs för att förebygga åldersdiskriminering behöver öka (yrkande 2). Vidare anser motionärerna att staten bör gå före och aktivt verka för att människor kan arbeta längre om de vill (yrkande 4). Äldre hbtqi-personers hälsa och livsvillkor är vidare ett område som tas upp i motionen och motionärerna anser att det bör ges ett uppdrag om äldre hbtqi-personers egna erfarenheter (yrkande 12). Ålder är en av de sju diskrimineringsgrunderna i diskrimineringslagen (2008:567). Diskrimineringslagen förbjuder diskriminering som har samband med ålder. Lagen gäller inom arbetsliv, utbildning, hälso- och sjukvård, varor, tjänster och flera andra samhällsområden. Vidare ska alla arbetsgivare och utbildningsanordnare enligt 3 kap. diskrimineringslagen arbeta med det som i lagen kallas för aktiva åtgärder. Det innebär att arbetsgivare, skolor, högskolor och andra utbildningsanordnare ska genomföra ett systematiskt arbete för att motverka diskriminering och verka för lika rättigheter och möjligheter i sina verksamheter. Delegationen för främjande av senior arbetskraft Delegationen för senior arbetskraft tillsattes av regeringen med uppdraget att verka för ett mer inkluderande och åldersoberoende synsätt i arbetslivet (dir. 2018:83). Enligt direktiven skulle delegationen bidra till ökad kunskap om forskning om äldres möjligheter och även föreslå åtgärder som motverkar åldersdiskriminering för att bättre ta till vara äldres kompetens och erfarenhet. I delegationens slutbetänkande Äldre har aldrig varit yngre – allt fler kan och vill arbeta längre (SOU 2020:69) presenteras ett antal överväganden, bedömningar och åtgärder som olika aktörer behöver göra för att fler ska kunna få ett längre arbetsliv. Till dessa hör övervägandet att det är en nödvändighet att seniorer som kan och vill arbeta längre får göra det. Äldre i arbetslivet är en fråga som även tas upp och diskuteras av i dess betänkande En gemensam angelägenhet (SOU 2020:46) som överlämnades till regeringen . Kommissionen pekar bl.a. på olika faktorer som kan påverka arbetsmarknadssituationen för äldre. Bland faktorer knutna till arbetsgivarna är risken för åldersdiskriminering en viktig omständighet enligt kommissionen. Kommissionen framhåller bl.a. att äldre måste ges möjligheter att arbeta i den omfattning som de vill och kan, och lyfter fram den s.k. (SOU 2013:25) förslag som rimligt. Kommissionen understryker dock att det även handlar om attityder hos arbetsgivarna och i omvärlden. En god arbetsmiljö för framtiden – regeringens arbetsmiljöstrategi 2021–2025 I skrivelsen En god arbetsmiljö för framtiden – regeringens arbetsmiljöstrategi 2021–2025 (skr. 2020/21:92) betonas att en central del för att skapa ett längre och hållbart arbetsliv är att bättre ta till vara äldres kompetens och erfarenhet. Arbetslivet behöver enligt regeringen bli mer åldersoberoende, och äldres kunskaper och erfarenheter behöver tas till vara på ett bättre sätt i arbetslivet. Allt fler kan och vill arbeta längre, men många möter olika hinder i arbetslivet i t.ex. olika regelsystem och avtal. Åldersdiskriminering bör enligt regeringen motverkas med breda åtgärder, och en god arbetsmiljö genom hela livet är grundläggande. Genom den handlingsplan för hbtqi-personers lika rättigheter och möjligheter som regeringen antog tillkom två nya fokusområden; arbetslivet och äldre hbtqi-personer. Regeringens målsättning för fokusområdet äldre hbtqi-personer är att äldre hbtqi-personer ska kunna leva öppet och kunna åldras i trygghet och med bibehållet oberoende, bemötas med respekt och erbjudas en jämställd och jämlik vård och omsorg. Inom ramen för genomförandet av handlingsplanen gav regeringen ett uppdrag till att genomföra en kartläggning av hälsa och levnadsvillkor bland äldre hbtqi-personer (A2022/00187). Uppdraget ska genomföras i nära samverkan med som getts i uppdrag att kartlägga äldre hbtqi-personers behov av, och tillgång till, vård och omsorg. Uppdragen ska slutredovisas till regeringen . Motionsyrkanden om äldre i arbetslivet behandlades av utskottet i betänkande 2021/22:AU6 Arbetsmarknadspolitik och arbetslöshetsförsäkringen (s. 50 f.). Motionsyrkandena avstyrktes med hänvisning till i huvudsak pågående arbete. biföll utskottets förslag till beslut (prot. 2021/22:46). Motionsyrkanden om diskriminering på grund av ålder behandlades av utskottet senast i betänkande 2020/21:AU10 Jämställdhet och åtgärder mot diskriminering (s. 31 f.). Motionsyrkandena avstyrktes med hänvisning främst till pågående arbete. biföll utskottets förslag till beslut (prot. 2020/21:107). Åldersdiskriminering utgör hinder för människor att uppnå lika rättigheter och möjligheter i samhället och måste självfallet motverkas. Utskottet vill inledningsvis framhålla det starka skydd mot diskriminering på grund av ålder som finns i diskrimineringslagen. Det ger enligt utskottet en bra grund för att få till stånd en förändring i samhället. Kommittémotionerna 2021/22:3423 (M) yrkande 1, 2021/22:3841 (M) yrkande 14 och 2021/22:4065 (MP) yrkande 2 handlar samtliga om uppdrag. Motionärerna menar att myndighetens arbete mot åldersdiskriminering bör förstärkas och effektiviseras. är en viktig aktör i många sammanhang, och utskottet delar givetvis motionärernas grundinställning om vikten av att myndighetens arbete bedrivs effektivt. Utskottet vill med anledning av de aktuella motionerna uppmärksamma den beredning som pågår inom av flera statliga utredningsbetänkanden om hur arbetet mot diskriminering kan utvecklas och effektiviseras och hur diskrimineringslagstiftningen ska bli mer heltäckande. En närmare redogörelse för nämnda utredningsarbete finns i andra avsnitt av detta betänkande. Utskottet anser att beredningsarbetet inte bör föregripas. De aktuella yrkandena bör därmed avslås. Inte heller när det gäller kommittémotion 2021/22:3980 (L) yrkande 1 i vilken förespråkas att det ska tillsättas en utredning med uppdrag att förstärka diskrimineringslagen eller kommittémotion 2021/22:4065 (MP) yrkande 1 i vilken betonas att åldersdiskriminering och ålderismen i måste minska, anser utskottet med hänvisning till pågående beredningsarbete och övrigt pågående arbete på området att det finns skäl för något uttalande till regeringen. Yrkandena bör därmed avslås. När det gäller förslaget i kommittémotion 2021/22:4065 (MP) yrkande 4 om äldre i arbetslivet vill utskottet i tillägg till det ovan anförda framhålla det arbete som Delegationen för senior arbetskraft bedrivit. Även arbete bör uppmärksammas. Utskottet noterar även att regeringen i sin arbetsmiljöstrategi –2025 lyfter fram att arbetslivet behöver bli mer åldersoberoende, och att äldres kunskaper och erfarenheter behöver tas till vara på ett bättre sätt i arbetslivet.