bet · H901UU10 · 2022-06-08 00:00:00 — När unionens institutioner, organ och byråer fullgör sina uppgifter ska de enligt artikel 298 i EUF-fördraget stödja sig på en öppen, effektiv och oberoende europeisk administration. Enligt EUF-fördragets artikel 336 ska tjänsteföreskrifter för EU:s tjänstemän och anställningsvillkor för unionens övriga anställda fastställas genom förordningar i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet. meddelas i förordning nr 31 (EEG), 11 (Euratom) . Av förordningens skälsatser framgår att tjänsteföreskrifterna och anställningsvillkoren bör säkerställa att gemenskapernas tjänstemän och övriga anställda håller högsta standard vad gäller oavhängighet, kvalifikationer, effektivitet och integritet. Vidare framgår att tjänstemännen ska rekryteras bland medlemsstaternas medborgare från bredast möjliga geografiska bas. I tjänsteföreskrifternas artikel 11 anges att en tjänsteman ska fullgöra sina uppgifter och uppträda med enbart unionens bästa för ögonen och varken får be om eller ta emot instruktioner från någon regering, myndighet, organisation eller person utanför sin institution. Inför EU-medlemskapet anförde regeringen att det ligger i svenskt intresse att svenska medborgare rekryteras som tjänstemän till EU:s institutioner eftersom det innebär att det bland EU:s tjänstemän, även om dessa är ansvariga inför och får instruktioner från respektive institution, finns personer med direktkunskaper om svenska förhållanden, värderingar och samhällslösningar (prop. 1994/95:19 s. 469). Vid inträdet genomfördes en riktad rekrytering av ett tusental svenska medborgare till institutionerna. Regeringen har antagit en strategi för att öka antalet svenskar som arbetar i EU:s förvaltning. I strategin anges som mål att fler svenskar ska söka till uttagningsproven och, om de blir antagna, tillträda en tjänst i en EU-institution, att fler svenskar ska anställas via direktrekrytering, att fler svenskar ska anställas på chefsposter i och att antalet nationella experter från ska öka. Strategin är långsiktig och kompletteras med ökade resurser, bl.a. för Universitets- och högskolerådets uppdrag att informera om anställning och karriärvägar inom EU och anordna utbildning inför deltagande i uttagningsprov. Vid ständiga representation i har en heltidstjänst på hög nivå inrättats för att följa rekryteringsfrågor. Yttranden från andra utskott och hänvisar genom en protokollsanteckning till sitt yttrande över förra årets skrivelse om verksamheten i EU och följdmotionerna till den skrivelsen (yttr. 2020/21:KU9y). I detta yttrande framhåller vikten av att skyddet av rättsstatsprincipen och grundläggande rättigheter fortsätter att stå högt upp på EU:s dagordning. välkomnar att regeringen engagerar sig i mål vid om rättsstatsfrågorna och ser positivt på arbetet inom rättsstatsmekanismen och villkorlighetsordningen som kopplar rätten till EU-stöd till efterlevnad av rättsstatsprincipen. I yttrandet framhåller även vikten av att följa upp och utvärdera beslut som fattats i hanteringen av covid-19-pandemin som inneburit begränsningar av grundläggande fri- och rättigheter. Vidare betonar i yttrandet från förra vikten av ökad öppenhet och insyn i EU:s beslutsprocesser, eftersom ett öppet och effektivt beslutsfattande främjar den demokratiska legitimiteten. I sammanhanget noterar överenskommelsen om ett obligatoriskt öppenhetsregister som ska öka insynen i EU-institutionernas lagstiftnings- och beslutsprocesser. Sist i yttrandet förutsätter att regeringen stöder alla strävanden efter att den kostsamma flytten av mellan två städer ska upphöra. Med hänvisning till yttrandet från förra förordar att utrikesutskottet avstyrker följdmotion 2021/22:4471 (V) yrkandena 28–30, vilka utrikesutskottet bereder förenklat i detta betänkande. konstaterar i sitt yttrande att pandemin och hanteringen av dess effekter stod i fokus . Vid överläggningar med regeringen har finansutskottet ställt sig bakom linjen att EU:s ekonomiska åtgärder till följd av covid-19-pandemin, inklusive för att stödja återhämtningen, bör vara temporära, välriktade, proportionerliga och budgetrestriktiva. Vidare anför finansutskottet att stöd så långt som möjligt bör bygga på existerande instrument och befintliga finansieringsformer, inte på nya egna medel, och inriktas på de delar av EU som har störst behov. Det bör dessutom finnas gränser för hur mycket stöd enskilda medlemsstater kan få, och medlemsstaternas risktagande bör begränsas, anför finansutskottet, som också anser att åtgärderna bör vara miljömässigt och socialt hållbara samt driva på den gröna omställningen. En central del i återhämtningen bör enligt finansutskottet vara att fullt ut återställa den inre marknaden. För som har en liten öppen ekonomi är det av stor betydelse att EU:s inre marknad utvecklas positivt och skapar möjligheter för svenska företag och medborgare, anför finansutskottet, som välkomnar det fortsatta arbetet med kapitalmarknadsunionen, med inriktningen att kapitalmarknadsunionen ska ge ett fullgott konsument- och investerarskydd och inte äventyra den finansiella stabiliteten. Vidare betonar finansutskottet vikten av att frågor som har betydelse för hela EU ska diskuteras och beslutas av samtliga medlemsstater. Åtgärder för att stärka den finansiella stabiliteten i bankunionen är välkomna, men finansutskottet anser att det är viktigt att åtgärder som genomförs i syfte att stärka bankunionen tar hänsyn till hela EU:s inre marknad och att utformningen möjliggör likvärdig behandling av länder som har och länder som inte har euron som valuta. I yttrandet påminns även om att regeringen inför förhandlingarna om den fleråriga budgetramen 2021–2027 stämde av prioriteringarna för utformningen av EU:s budget i överläggningar med finansutskottet och genom samråd med . anser mot bakgrund av det att utrikesutskottet bör avstyrka följdmotion 2021/22:4471 (V) yrkande 3, vilket utrikesutskottet bereder förenklat i detta betänkande. beskriver i sitt yttrande hur covid-19-pandemin stått i fokus för verksamheten det föregående året och också påverkat arbetsformerna i rådet med informella videokonferenser som ersatt rådsmöten och beslut genom skriftliga förfaranden, vilket även påverkat arbete. Den ekonomiska återhämtningen efter pandemin var ett genomgående tema inför möten, och gav stöd för antagandet av faciliteten för återhämtning och resiliens, med avvikande ståndpunkter från och , och därefter för regeringens linje i genomförandet av faciliteten. Regeringen har även vid ett flertal tillfällen fått stöd för sin inriktning i fråga om finansieringen av återhämtningsinstrumentet. anger att konferensen om framtid hanterades inför de flesta av allmänna rådets möten och att det sammantaget fanns stöd i . När det gäller rättsstatsfrågorna har regeringen fått stöd i position dels vad gäller den horisontella diskussionen om kommissionens årliga rapport om rättsstatssituationen i EU, dels vad gäller de landsspecifika diskussionerna. Nämnden har vidare gett regeringen stöd för dess linje i fråga om hanteringen av utvecklingen på rättsstatsområdet i och utvecklingen i fråga om unionens värden i , med avvikande ståndpunkter från . granskade utskottet kommissionens meddelande om hur konferensen om framtid kan se ut (COM(2020) 27). Granskningen redovisades i utlåtande /20:UU5, som kammaren efter debatt lade till handlingarna (prot. 2019/20:90). granskade utskottet kommissionens vitbok om EU:s framtid (COM(2017) 2025). Granskningen redovisades i utlåtande /17:UU18. Kammaren lade efter debatt utlåtandet till handlingarna med utskottets motivering (prot. 2016/17:123). följdes 2017 upp av en serie diskussionsunderlag om utvecklingsvägar inom vissa centrala områden. granskade diskussionsunderlagen om globaliseringen (COM(2017) 240, utl. 2017/18:NU8), om det europeiska försvarets framtid (COM(2017) 315, utl. 2017/18:UU5), om en fördjupad ekonomisk och monetär union (COM(2017) 291, utl. 2017/18:FiU18) och om framtiden för EU:s finanser (COM(2017) 358, utl. 2017/18:FiU17). Utskottet har efter anslutning till EU behandlat ändringar av fördragen genom Amsterdamfördraget (prop. 1997/98:58, bet. 1997/98:UU13, rskr. 1997/98:197), Lissabonfördraget (prop. 2007/08:168, bet. 2008/09:UU8, rskr. 2008/09:64) och ett irländskt protokoll (prop. 2012/13:79, bet. 2012/13:UU17, rskr. 2012/13:207). Det sammansatta konstitutions- och utrikesutskottet behandlade ändringar genom (prop. 2001/02:8, bet. 2001/02:KUU1, rskr. 2021/22:92 ). har vidare behandlat ändringar av fördragen som gällt sammansättning (prop. 2010/11:22, bet. 2010/11:KU11, rskr. 2010/11:4) och en stabilitetsmekanism för (prop. 2011/12:66, bet. 2011/12:FiU40, rskr. 2011/12:236). Behandlingen av ändringar till följd av fördrag om anslutning av nya medlemsstater redovisas under avsnittet . Utskottet behandlade motionsyrkanden om EU:s grundläggande värden senast i anslutning till regeringens skrivelse om verksamheten i Europeiska unionen . Utskottet avstyrkte motionsyrkandena. beslutade i enlighet med utskottets förslag (skr. 2020/21:115, bet. 2020/21:UU10, rskr. 2020/21:357–358). har hanteringen av covid-19-pandemin och dess effekter präglat EU-samarbetet, och utskottet noterar regeringens redogörelse för diskussionerna inom EU det om vilka lärdomar som kan dras av pandemin i syfte att rusta EU för att kunna stå emot framtida kriser. Utskottet välkomnar att regeringen i dessa diskussioner, som till stor del varit inriktade på att öka EU:s oberoende genom s.k. strategisk autonomi, har betonat den avgörande betydelse som en väl fungerande inre marknad med öppenhet mot omvärlden och samarbete med internationella partner har för EU:s konkurrens- och motståndskraft. Detta äger enligt utskottet fortsatt giltighet även under de drastiskt ändrade förutsättningar och det kraftigt försämrade säkerhetsläge som brutala krig mot innebär. Utskottet förutser att oprovocerade, olagliga och oförsvarliga invasion av ett demokratiskt grannland, i likhet med pandemin och sannolikt i än högre grad, kommer att sätta sin prägel på EU-samarbetet . Med avstamp i detta påminner utskottet om att EU-samarbetet utgår från ett antal grundläggande värden. Det handlar om bl.a. demokrati, rättsstaten och mänskliga rättigheter. Enligt utskottet är respekten för dessa värden en av unionens främsta tillgångar som måste garanteras. Det är förutsättningen för ett fungerande samarbete och det ömsesidiga förtroendet mellan medlemsstaterna. Det är också avgörande för omvärldens förtroende för unionen som global aktör. Det finns enligt utskottet inget utrymme att kompromissa om unionens grundläggande värden. Initiativen för att stärka skyddet av rättsstatsprincipen, och därmed även övriga grundläggande värden, inom unionen är därför välkomna. Utskottet instämmer därmed i positiva syn på arbetet och delar bedömningen att kommissionens årliga granskning och den fortlöpande dialogen inom rättsstatsmekanismen kan bidra till att långsiktigt stärka respekten för rättsstaten. Till detta kommer de verktyg som genom sina domar har utvecklat för kommissionens övervakning av tillämpning, bl.a. i fråga om kravet på oberoende domstolar. Utskottet förutsätter att regeringen även fortsättningsvis engagerar sig i mål där frågor om rättsstaten och de grundläggande värdena står på spel. Att har bekräftat den nya villkorlighetsordningens giltighet är en stor framgång och utskottet välkomnar att kommissionen nu gör bruk av detta nya viktiga instrument. Utskottet noterar att regeringen har ett brett stöd i agerande i dessa frågor och utskottet förutsätter att även fortsättningsvis agerar aktivt inom EU för att stärka respekten för rättsstaten. Utskottet ser mycket allvarligt på utvecklingen på rättsstatsområdet i vissa medlemsstater. Att som föreslås i två motioner införa en möjlighet i att som en sista utväg utesluta medlemsstater som inte respekterar de grundläggande värdena ställer sig emellertid utskottet tveksamt till eftersom även ett förslag om en snävt avgränsad fördragsändring kan riskera att öppna för en mer omfattande fördragsöversyn med svårförutsägbar utgång. Utskottet uppmärksammar att det befintliga förfarandet i artikel 7 ger unionen möjlighet att distansera sig från och isolera en medlemsstat som allvarligt och ihållande åsidosätter de grundläggande värdena, som de folkrättsliga kraven på medlemsstaten att leva upp till sina åtaganden enligt fördragen fortsätter att gälla. Denna möjlighet är viktig som en åtgärd i sista hand, men arbetet bör enligt utskottet vara inriktat på att ytterligare utveckla metoderna för att förebygga att respekten för de grundläggande värdena urholkas till den grad att det skulle vara aktuellt att tillgripa den. Vidare noterar utskottet att det inom konferensen om framtid har förts fram förslag om att överväga fördragsändringar för att bestraffa överträdelser av rättsstatsprincipen (förslag 25 åtgärd 4). Utskottet har också tagit del av resolution om uppföljning av framtidskonferensen, där framhåller att konferensens slutsatser kräver fördragsändringar, bl.a. för att förenkla den institutionella strukturen, skapa större öppenhet och ansvarsskyldighet i beslutsprocessen och inleda en ny diskussion om EU:s befogenheter. I resolutionen begär att ett konvent enligt artikel 48 i ska sammankallas och parlamentets utskott för konstitutionella frågor uppmanas att vidta åtgärder i enlighet med det (P9_TA(2022)0141). Med anledning av detta påminner utskottet om sitt ställningstagande i utlåtande /20:UU5 att konferensens arbete bör föras inom ramen för nuvarande fördrag och att några fördragsändringar inte bör vara aktuella . Utskottet vidhåller denna uppfattning och avstyrker därför motionerna 2021/22:3246 (C) yrkande 36 och 2021/22:3509 (C) yrkande 42. När det i övrigt gäller framtidskonferensen konstaterar utskottet att arbetet har utmärkts av en bristfällig planering och motstridiga besked om förutsättningarna. Till viss del kan detta tillskrivas ovissheten om hur pandemin skulle utvecklas och behovet av att anpassa arbetet till olika smittskyddsrestriktioner. Det huvudsakliga skälet är emellertid enligt utskottets uppfattning otydlighet i konferensens uppdrag och en svag styrning. Oklarheterna och saktfärdigheten som omgärdar tillsättningen av medborgarrepresentationen i konferensens plenarförsamling och de europeiska medborgarpanelerna är ett allvarligt tillkortakommande. De tillgängliga uppgifterna om aktiviteten på den flerspråkiga plattformen antyder dessutom betydande snedfördelningar i fråga om deltagarnas kön, ålder och utbildningsnivå. Detta innebär att utskottet har stärkts i sin tidigare framförda uppfattning att det är svårt att se att konferensens slutsatser ska kunna betraktas som representativa för EU:s medborgare och därmed förplikta till uppföljning. Att slutrapporten därtill förpackar de synpunkter som har förts fram under konferensen som förslag nedbrutna i specifika åtgärder innebär att konferensen har gjorts till något som den inte var avsedd att vara. Detta beklagar utskottet, som med tanke på ovannämnda resolution påminner om att , rådets och kommissionens gemensamma förklaring om konferensen anger att de tre institutionerna skyndsamt ska behandla frågan om hur de ska följa upp rapporten om konferensens slutresultat på ett effektivt sätt, var och en inom sitt behörighetsområde och i enlighet med fördragen. Mot bakgrund av det välkomnar utskottet att och ytterligare tolv medlemsstater i en informell förklaring om framtidskonferensens resultat och uppföljning påminde om att konferensen aldrig syftat till fördragsändringar och avvisade ogenomtänkta och överilade initiativ till att inleda en process för revidering av fördragen. Utskottet konstaterar att rådets uppföljning av framtidskonferensens resultat kan komma att ingå i den stora mängd frågor och lagstiftningsärenden som kommer att ha ansvar för att föra framåt . Vid sammanträdet informerades utskottet om de över 300 större och viktigare sakfrågor och frågekomplex som Statsrådsberedningen preliminärt bedömer kan bli föremål för behandling i rådet . Utskottet noterar att förutsättningarna för detta tredje svenska rådsordförandeskap skiljer sig från de tidigare tillfällena genom att ligga i slutet av lagstiftningscykeln och genom att valda ordförande har införts för och utrikesrådet. Till detta skulle utskottet vilja lägga omständigheten att ordförandeskapsperioden föregås av ett val till med efterföljande regeringsbildning. Detta ställer krav på ett förberedelsearbete som tar hänsyn till olika utfall i valet. I ett motionsyrkande ges förslag på vilka slags åtgärder ska prioritera under ordförandeskapet. Utskottet hänvisar med anledning av detta till vad som i det föregående framhållits om vikten av att säkerställa respekten för EU:s grundläggande värden. Vid upprepade tillfällen har utskottet även framhållit behovet av att EU hanterar klimatutmaningen, de säkerhetspolitiska spänningarna i närområdet – vilket ställts i ett nytt ljus i och med invasion av – terrorism och organiserad brottslighet, internationell migration och ökade sociala och ekonomiska skillnader inom EU och globalt. Vidare har utskottet understrukit vikten av att säkerställa EU:s långsiktiga konkurrenskraft genom en fördjupad inre marknad – inte minst på tjänsteområdet – en fri och rättvis utrikeshandel och satsningar på utbildning och forskning. Utskottet, som noterar att även finansutskottet understryker vikten av den inre marknaden, ser framför sig att de frågor som kommer att använda rådsordförandeskapet för att särskilt uppmärksamma kommer att rymmas inom dessa områden. Detta bekräftades av den information om ordförandeskapets övergripande politiska inriktning som regeringen lämnade till utskottet vid sammanträdet och som sedan utvecklades i en information till kammaren . Utskottet noterar att även de frågor som lyfts fram genom ordförandeskapsanknutna evenemang ryms inom de angivna områdena. Utskottet bedömer att detta ligger i linje med vad som föreslås i motionen och anser därför att inte bör göra något tillkännagivande om detta. Därmed avstyrks motion 2021/22:3246 (C) yrkande 40. När det gäller motionsförslagen om behovet av att öka antalet kvalificerade svenskar i EU:s institutioner konstaterar utskottet att det sedan inträde i EU har funnits en medvetenhet om att det ligger i svenskt intresse att det bland EU-institutionernas personal finns personer med direktkunskap om svensk förvaltningskultur och om svenska förhållanden, värderingar och samhällslösningar. Det är viktigt för EU:s förvaltning. Det är också viktigt för möjligheten till insyn och inflytande, och därmed för möjligheter att påverka EU-samarbetets inriktning. Utskottet konstaterar att regeringen har en strategi för att främja rekryteringen av svenskar till EU:s institutioner, myndigheter och organ. Utskottet ser positivt på detta och påminner om att en viktig del i att främja rekryteringen är att institutionerna uppträder som moderna arbetsgivare och att EU:s förvaltning uppfattas som en attraktiv arbetsplats. I detta sammanhang noterar utskottet kommissionens nya HR-strategi som bl.a. omhändertar de erfarenheter av flexibla arbetssätt som vunnits under pandemin (C(2022) 2229). Något tillkännagivande enligt vad som föreslås i motionerna ser utskottet inte behov av. Därmed avstyrks motionerna 2021/22:3775 (M) yrkande 15 och 2021/22:3776 (M) yrkande 23. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om i fråga om länderna på västra , och . Jämför reservation 4 (M), 5 (L), 6 (L), 7 (V) och 8 (L) samt särskilt yttrande 1 (KD). Regeringen redogör i skrivelsen för kommissionens årliga utvidgningspaket med bedömningar och rekommendationer för den fortsatta processen. Redogörelsen omfattar även de slutsatser om utvidgningen och stabiliserings- och associeringsprocessen som rådet godkände , i vilka rådet klargör sin syn på kandidatländernas och de potentiella kandidatländernas EU-närmande och reformprocesser (avsnitt 10.1). I fråga om länderna på västra framgår av skrivelsen att anslutningsförhandlingar inte har inletts med trots att kommissionen bedömde att landet uppfyllt de reformvillkor som rådet angett för det. Inte heller med Nordmakedonien har förhandlingar kunnat inledas eftersom motsatt sig det. Den förbättrade utvidgningsmetoden började tillämpas i regeringskonferenserna med och . I rådets och kommissionens bedömningar av de båda ländernas anslutningsprocesser framhölls bl.a. behovet av att uppvisa konkreta framsteg på rättsstatsområdet (avsnitt 10.3–10.8). I skrivelsen redovisar regeringen även det toppmöte som EU och länderna på västra genomförde i Brdo . I deklarationen från toppmötet bekräftade EU sitt starka engagemang och stöd för regionen, välkomnade ländernas EU-närmanden och underströk vikten av fortsatta reformer (avsnitt 3). I fråga om anges i skrivelsen att rådet i sina slutsatser bekräftat att anslutningsförhandlingarna är frysta och att det inte är aktuellt att öppna eller stänga ytterligare kapitel. Regeringen beskriver även Europeiska rådets uttalanden om relationen till , i vilka även en oro uttrycks för den bristande respekten för rättsstatens principer och mänskliga rättigheter, med särskilt omnämnande av kvinnors rättigheter med anledning av beslut att lämna Istanbulkonventionen om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och av våld i hemmet. Andra frågor som behandlades i förhållande till gäller sanktionerna mot olagliga borrningsverksamhet i och genomförandet av det gemensamma uttalandet om migration . Regeringen uppger att rådets slutsatser om nordöstra fortsätter att vara utgångspunkt för politiken när det gäller export av krigsmateriel till (avsnitt 10.9). Vidare beskriver regeringen nya instrument för föranslutningsstöd som –2027 uppgår till ca . Stödet följer en framstegsbaserad modell, som innebär att stödet kan dras ned, riktas om eller suspenderas vid allvarlig tillbakagång eller brist på framsteg i reformerna i fråga om t.ex. rättsstatens principer, grundläggande rättigheter och demokrati (avsnitt 10.10). I kommittémotion 2021/22:3775 av m.fl. (M) yrkande 27 föreslås ett tillkännagivande om att ska vara en drivande kraft i EU-kretsen för ett europeiskt engagemang på västra med ett tydligt reform- och medlemskapsperspektiv. I kommittémotion 2021/22:3996 av m.fl. (L) yrkande 16 föreslås ett tillkännagivande om en fortsatt utvidgning av EU. Motionärerna anför att medlemskap ska vara möjligt för demokratiska europeiska länder som värnar mänskliga rättigheter och rättsstatens principer och har en marknadsekonomi, men att medlemsskapsprocessen ska vara möjlig att avbryta om utvecklingen går åt fel håll. I kommittémotion 2021/22:3996 av m.fl. (L) yrkande 16 föreslås ett tillkännagivande om en fortsatt utvidgning av EU. Motionärerna anför att en ansökan om EU-medlemskap från ska behandlas enligt en särskild färdplan som kombineras med kraftfulla stödinsatser för demokratibyggande och ekonomiska reformer. I kommittémotion 2021/22:3777 av m.fl. (M) yrkande 8 föreslås ett tillkännagivande om att bör verka för att EU ska arbeta aktivt för att vända den negativa utvecklingen i . I kommittémotion 2021/22:2572 av m.fl. (SD) yrkande 6 föreslås ett tillkännagivande om att avsluta de turkiska EU-medlemskapsförhandlingarna. I kommittémotion 2021/22:4471 av m.fl. (V) yrkande 7 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör verka för att EU avbryter förhandlingarna med om EU-medlemskap om landet antingen upplöser partiet eller dömer ledande företrädare för partiet i massrättegångar. I motionens yrkande 8 föreslår motionärerna ett tillkännagivande om att regeringen bör verka för att EU fryser förhandlingarna med om EU-medlemskap tills vidare och att alla de förmåner som förmedlemskapsprogrammet ger, såväl politiskt som ekonomiskt, dras in. I kommittémotion 2021/22:3883 av m.fl. (KD) yrkande 12 föreslås ett tillkännagivande om att bör verka för att EU avslutar medlemskapsförhandlingarna med .