bet · H901UbU30 · 2022-05-20 00:00:00 — Mer tid till lärande, extra studietid och utökad lovskola Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till ändringar i skollagen. De lagändringar som utskottet tillstyrker innebär att elever i årskurs 4–9 ska erbjudas extra studietid. kan elever få hjälp med läxor och annat skolarbete. Erbjudandet ska omfatta minst och deltagandet ska vara frivilligt. Studietiden ska anordnas under eller i direkt anslutning till elevernas skoldag vid den skolenhet som eleven tillhör. Lärare ska ansvara för och leda studietiden som annan personal ska kunna medverka. Extra studietid ska inte räknas in i den minsta totala undervisningstiden. Huvudmän ska få anordna extra studietid genom fjärrundervisning under samma förutsättningar som för övrig fjärrundervisning i . Lagändringarna innebär vidare att den skollagsreglerade lovskolan utökas . Den utökade lovskolan ska erbjudas elever i årskurs 9 som riskerar att inte uppfylla kriterierna för betyget E i ett eller flera ämnen och som därmed riskerar att inte bli behöriga till ett nationellt program i gymnasieskolan. Sådan lovskola ska erbjudas på lov under läsåret och ska inte kunna räknas av från de lovskola som huvudmannen är skyldig att erbjuda enligt gällande bestämmelser. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Utskottet anser att bör avslå motionsyrkandena. I betänkandet finns nio reservationer (M, SD, C, V, KD, L). Regeringens proposition 2021/22:111 Mer tid till lärande – extra studietid och utökad lovskola. Sju yrkanden i följdmotioner. Åtta yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Extra studietid eller läxhjälp 1.Extra studietid eller läxhjälp, punkt 2 (M) 2.Extra studietid eller läxhjälp, punkt 2 (SD) 3.Extra studietid eller läxhjälp, punkt 2 (L) 4.Extra studietid eller läxhjälp fr.o.m. lågstadiet, punkt 3 (M, KD) 5.Lovskola m.m., punkt 4 (M) 6.Lovskola m.m., punkt 4 (C) 7.Lovskola m.m., punkt 4 (V) 8.Lovskola m.m., punkt 4 (L) 9.Obligatorisk lovskola fr.o.m. lågstadiet, punkt 5 (M, KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800). Därmed bifaller proposition 2021/22:111. Extra studietid eller läxhjälp 2021/22:689 av (SD) yrkandena 2 och 3, 2021/22:2546 av m.fl. (SD) yrkande 12, 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkande 50 och 2021/22:4450 av m.fl. (L) yrkande 1. Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (L) Extra studietid eller läxhjälp fr.o.m. lågstadiet 2021/22:4459 av m.fl. (M) yrkande 1. Reservation 4 (M, KD) 2021/22:3222 av m.fl. (C) yrkande 23, 2021/22:4178 av m.fl. (M) yrkande 7, 2021/22:4179 av m.fl. (M) yrkande 3, 2021/22:4434 av m.fl. (V) och 2021/22:4450 av m.fl. (L) yrkandena 2–4. Reservation 5 (M) Reservation 6 (C) Reservation 7 (V) Reservation 8 (L) Obligatorisk lovskola fr.o.m. lågstadiet 2021/22:4178 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2021/22:4459 av m.fl. (M) yrkande 2. Reservation 9 (M, KD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (L), (M), (S), (M), (SD), (S), (C), (V), (M), (SD), (S), (KD), (SD), (MP), (L) och (S). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet regeringens proposition 2021/22:111 Mer tid till lärande – extra studietid och utökad lovskola och sju yrkanden i följdmotioner samt åtta yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. En redovisning av regeringens förslag till riksdagsbeslut och förslagen till riksdagsbeslut finns i bilaga 1. Regeringens lagförslag återges i bilaga 2. Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att bl.a. föreslå hur elever ska garanteras läxhjälp och ta ställning till om huvudmannens skyldighet att erbjuda lovskola ska utvidgas (dir. 2020:21). Utredningen antog namnet Utredningen om mer tid till undervisning (U 2020:01) och lämnade betänkandet Kampen om tiden – mer tid till lärande (SOU 2021:30). Betänkandet har remissbehandlats. Remissvaren finns tillgängliga på . En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (U2021/02365). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över ett lagförslag som är likalydande med lagförslaget i propositionen. Lagrådet har lämnat förslaget utan invändningar. Mer undervisningstid kan göra fler elever behöriga till gymnasieskolan Det behövs fler insatser för skolans kompensatoriska arbete Det är mycket viktigt att bli behörig till ett nationellt program i gymnasieskolan Regeringen framhåller att avslutad utbildning från och gymnasieskolan är en av de mest avgörande faktorerna för hur en individ kommer att klara sig i livet. Att elever inte uppnår behörighet till gymnasieskolans nationella program efter att ha avslutat kan bl.a. innebära sämre förutsättningar för etablering på arbetsmarknaden, begränsade yrkesval, försämrade möjligheter till egen stadigvarande försörjning och större risk för psykisk ohälsa och för kriminalitet. Detta riskerar att öka segregationen i samhället och ge elever sämre livsmöjligheter. Det är därför av största vikt att alla elever i som riskerar att inte nå behörighet till gymnasieskolans nationella program får det stöd de behöver. har av de elever som går ut saknat behörighet till ett nationellt program i gymnasieskolan. Elever behöver därför enligt regeringen ges bättre förutsättningar att få de kunskaper som krävs för att bli behöriga. Elever behöver mer jämlika förutsättningar för att nå målen för utbildningen Regeringen anför att en av den svenska skolans grundstenar är att den ska arbeta kompensatoriskt. I utbildningen ska hänsyn tas till barns och elevers olika behov. Barn och elever ska ges stöd och stimulans så att de utvecklas så långt som möjligt enligt utbildningens mål. En strävan ska vara att uppväga skillnader i barnens och elevernas förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen. Trots skolans kompensatoriska arbete finns tydliga tecken på att likvärdigheten har försämrats i svensk skola och att elevernas socioekonomiska bakgrund har fått en större betydelse för elevernas resultat. Faktorer som påverkar behörigheten till gymnasieskolans nationella program är framför allt föräldrarnas utbildningsnivå och hur eleven har gått i svensk skola. För att elever ska få mer jämlika förutsättningar att nå utbildningens mål behöver skolans kompensatoriska uppdrag stärkas. Detta ställer höga krav på att skolan ger varje elev, oavsett bakgrund eller funktionsförmåga, det stöd han eller hon behöver för att utvecklas så långt som möjligt. Elever kan gynnas av mer undervisningstid Utgångspunkten i skollagen är att elever i första hand ska få det stöd de behöver inom ramen för den ordinarie undervisningen. I många fall kan elever som har behov av stöd få det genom t.ex. extra anpassningar eller särskilt stöd under de ordinarie lektionerna. I vissa fall kan det dock bli aktuellt med insatser som erbjuds utöver den ordinarie undervisningen, t.ex. lovskola. Eleven kan då ges såväl mer stöd som mer tid. Regeringen anser att detta t.ex. kan vara viktigt för elever som har halkat efter i sin kunskapsutveckling eller för elever som kommit till i senare årskurser och därför har i svensk skola. Enligt regeringen kan mer undervisning av god kvalitet, utöver den som följer av timplanen, bidra till att kompensera för olikheter i elevers förutsättningar och till att fler elever blir behöriga till gymnasieskolans nationella program. Propositionen innehåller förslag om mer undervisningstid för elever som behöver det. Förslagen syftar till att stärka skolans kompensatoriska uppdrag och få fler elever att bli behöriga till gymnasieskolans nationella program. Regeringen föreslår att elever i årskurs 4–9 ska erbjudas extra studietid. kan elever få hjälp med läxor och annat skolarbete. Erbjudandet ska omfatta minst och deltagandet ska vara frivilligt. Studietiden ska anordnas under eller i direkt anslutning till elevernas skoldag vid den skolenhet som eleven tillhör. Extra studietid ska vara undervisning inom . Lärare ska ansvara för och leda studietiden som annan personal ska kunna medverka. Extra studietid ska inte räknas in i den minsta totala undervisningstiden. Huvudmän ska få anordna extra studietid genom fjärrundervisning under samma förutsättningar som för övrig fjärrundervisning i . Regeringen föreslår även att den skollagsreglerade lovskolan utökas . Den utökade lovskolan ska erbjudas elever i årskurs 9 som riskerar att inte uppfylla kriterierna för betyget E i ett eller flera ämnen och som därmed riskerar att inte bli behöriga till ett nationellt program i gymnasieskolan. Sådan lovskola ska erbjudas på lov under läsåret och ska inte kunna räknas av från de lovskola som huvudmannen är skyldig att erbjuda enligt gällande bestämmelser. I propositionen lämnas förslag till de ändringar i skollagen (2010:800) som behövs. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Betänkandet är disponerat så att utskottet inleder med att i det första avsnittet behandla lagförslaget. Därefter behandlas motionsyrkanden som innehåller förslag till tillkännagivanden till regeringen i frågor som anknyter till lagförslaget. Alla elever ska ges ledning, stimulans och stöd i den utsträckning de behöver I 3 kap. skollagen finns bestämmelser om elevers utveckling mot målen. Utgångspunkten är att alla elever ska ges den ledning och stimulans som de behöver för sitt lärande och sin personliga utveckling för att utifrån sina behov och förutsättningar kunna utvecklas så långt som möjligt enligt utbildningens mål. Elever som lätt uppfyller de betygskriterier eller kriterier för bedömning av kunskaper som minst ska uppfyllas ska ges ledning och stimulans för att kunna nå längre i sin kunskapsutveckling (2 §). I kapitlet finns även bestämmelser om elevers rätt till olika stödinsatser. Enligt dessa bestämmelser ska en elev skyndsamt ges stöd i form av extra anpassningar inom ramen för den ordinarie undervisningen om det kan befaras att eleven inte kommer att uppfylla de betygskriterier eller de kriterier för bedömning av kunskaper som minst ska uppfyllas. Att eleven riskerar att inte uppfylla betygskriterierna eller kriterierna för bedömning av kunskaper kan komma fram på flera sätt, bl.a. genom resultatet på ett nationellt prov eller genom uppgifter från lärare, eleven själv eller elevens vårdnadshavare (5 §). Om det visar sig att det stöd som har getts i form av extra anpassningar inte är tillräckligt för att eleven ska uppfylla de betygskriterier eller kriterier för bedömning av kunskaper som minst ska uppfyllas, eller om det finns särskilda skäl att anta att sådana anpassningar inte skulle vara tillräckliga, ska detta anmälas till rektorn som ska se till att elevens behov av särskilt stöd skyndsamt utreds. Detta gäller bl.a. för . Om en utredning visar att en elev behöver särskilt stöd ska han eller hon ges sådant stöd och ett åtgärdsprogram ska utarbetas. Det särskilda stödet ska ges på det sätt och i den omfattning som behövs för att eleven ska ha möjlighet att uppfylla de betygskriterier eller kriterier för bedömning av kunskaper som minst ska uppfyllas (6–10 §§). För elever i förskoleklassen och lågstadiet finns det även en garanti för tidiga stödinsatser. Garantin innebär att det under vissa förutsättningar ska göras en särskild bedömning av en elevs kunskapsutveckling i syfte att tidigt kunna sätta in stöd i form av extra anpassningar eller utreda behovet av särskilt stöd (4 §). Begreppen undervisning och utbildning definieras i 1 kap. skollagen. Undervisning är sådana målstyrda processer som under ledning av lärare eller förskollärare syftar till utveckling och lärande genom inhämtande och utvecklande av kunskaper och värden, medan utbildning är den verksamhet inom vilken undervisning sker utifrån bestämda mål (3 §). Skollagens definitioner av undervisning och utbildning används i fråga om alla skolformer som regleras i skollagen och i fråga om fritidshemmet. Som huvudregel gäller att endast den som har legitimation som lärare eller förskollärare och är behörig för viss undervisning får bedriva undervisning. En legitimerad lärare eller förskollärare har ansvar för den undervisning som han eller hon bedriver. Utöver lärare eller förskollärare får det i undervisningen i fritidshemmet och förskolan finnas annan personal med sådan utbildning eller erfarenhet att elevernas eller barnens utveckling och lärande främjas (2 kap. 13–15 §§). Av förarbetena till skollagen framgår att det inte finns något som hindrar att det även i undervisningen i skolan finns annan personal, t.ex. elevassistenter, som deltar i skolarbetet. Dessa kan, som ytterligare vuxna i undervisningssituationen, bidra till att skapa trygghet för eleverna och på olika sätt medverka i genomförandet av undervisningen. Det framgår också att varken lärare eller förskollärare måste vara närvarande i undervisningslokalen eller motsvarande all lektionstid. För att en aktivitet ska klassas som undervisning måste dock en lärare eller förskollärare ha det övergripande ansvaret för det som ska göras (prop. 2009/10:165 s. 262 och 633). Den totala undervisningstiden för varje elev i ska enligt skollagen vara minst (10 kap. 5 §). Den obligatoriska verksamheten får omfatta högst eller, i förskoleklassen och de två lägsta årskurserna, (7 kap. 17 § andra stycket). Elevernas skolarbete ska förläggas måndag–fredag och vara så jämnt fördelat över som möjligt. Skolarbetet ska även förläggas så att eleverna så långt som möjligt får sammanhållna skoldagar, se 3 kap. 4 § skolförordningen (2011:185). Hur undervisningstiden ska fördelas mellan stadier framgår av timplanen. En huvudman får besluta om mer undervisningstid än det som framgår av timplanen. Huvudmannen beslutar efter förslag av rektorn om fördelning mellan årskurserna av undervisningstiden (9 kap. 3 och 4 §§ skolförordningen). Hjälp med läxor och annat skolarbete utanför ordinarie undervisningstid Det finns inga bestämmelser om läxor eller läxhjälp i skolförfattningarna. I förordningen (2014:144) om statsbidrag för hjälp med läxor eller annat skolarbete utanför ordinarie undervisningstid finns dock bestämmelser om statsbidrag till vissa skolhuvudmän och organisationer som anordnar läxhjälp m.m. För huvudmän gäller att statsbidrag kan lämnas för kostnader för hjälp med läxor eller annat skolarbete utanför ordinarie undervisningstid till elever i , grundsärskolan, sameskolan eller specialskolan (2 och 3 §§). Ideella föreningar som arbetar med att ge hjälp med läxor eller annat skolarbete kan få statsbidrag för motsvarande kostnader, med den skillnaden att hjälpen även kan avse elever i gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan (5 §). För den hjälp med läxor eller annat skolarbete som en huvudman ansöker om statsbidrag för ska huvudmannen använda lämplig personal inom den egna organisationen. Om huvudmannen anordnar denna hjälp i samarbete med en ideell förening som arbetar med att ge hjälp med läxor eller annat skolarbete får dessutom den ideella föreningens bemanning användas (4 §). Huvudmän är skyldiga att i vissa situationer erbjuda lovskola till elever i Lovskola är undervisning inom som anordnas enligt skollagen under lov under en termin eller utanför terminstid och som inte är obligatorisk för elever (1 kap. 3 §). De närmare bestämmelserna om lovskolan finns i 10 kap. Enligt dessa bestämmelser är huvudmän skyldiga att erbjuda lovskola till vissa elever som har avslutat årskurs 8 eller 9. För elever som har avslutat årskurs 8 riktar sig lovskolan till de som riskerar att i nästa årskurs inte uppfylla kriterierna för betyget E i ett eller flera ämnen och som därigenom riskerar att inte bli behöriga till ett nationellt program i gymnasieskolan. När det gäller elever som har avslutat årskurs 9 är målgruppen de elever som inte har lyckats uppnå behörighet till något av gymnasieskolans nationella program. Huvudregeln är att lovskolan ska anordnas det år som eleven har avslutat årskurs 8 eller 9. Omfattningen av lovskolan ska vara minst per årskurs och tiden för lovskola ingår inte i den minsta totala undervisningstiden. Om en elev har deltagit i lovskola som en huvudman har anordnat frivilligt fr.o.m. augusti det år eleven påbörjar årskurs 8 respektive 9 t.o.m. vårterminen påföljande år, får avräknas från huvudmannens skyldighet att erbjuda lovskola (23 a och b §§). Lovskolans verksamhet får omfatta och får inte förläggas till , eller andra helgdagar. Lovskolan får avbrytas om syftet med undervisningen uppnås än ett erbjudande om lovskola omfattar. Eftersom lovskolan inte är obligatorisk kan en elev tacka nej till ett erbjudande om lovskola. En elev som accepterar ett sådant erbjudande ska dock delta i den verksamhet som anordnas för att ge den avsedda utbildningen, om eleven inte har giltigt skäl att utebli. Det är huvudmannen som bestämmer vid vilken skolenhet lovskolan ska anordnas (23 c–e §§). Eleverna har samma rättigheter i lovskolan som när de får sin obligatoriska utbildning. Det rör sig t.ex. om rätten till särskilt stöd, ämnesbehöriga lärare, aktivt lärarstöd, trygghet och studiero, tillgång till elevhälsa, fria skolmåltider, skolskjuts samt rätt till böcker och andra lärverktyg (prop. 2016/17:156 s. 28). Huvudmän kan få statsbidrag för undervisning i lovskola lämnas, enligt förordningen (2014:47) om statsbidrag för undervisning under skollov, statsbidrag till huvudmän som frivilligt erbjuder lovskola för elever som riskerar att inte nå kunskapskraven för betyget E i ett eller flera ämnen och som går i årskurs 6 och 7 i , i årskurs 6 i sameskolan, i årskurs 7–10 i specialskolan eller i gymnasieskolan. Statsbidrag kan också ges till huvudmän som frivilligt erbjuder mer än den lagstadgade lovskolan till elever i årskurs 8 och 9 (1, 2 och 4 §§). läsår ska börja och sluta och bestå av minst och minst . Dagarna för höst- och vårterminens början och slut beslutas av huvudmannen (3 kap. 2 och 3 §§ skolförordningen). Den obligatoriska verksamheten får omfatta per läsår (7 kap. 17 § andra stycket skollagen). Bestämmelsen om antalet lovdagar fastslår inte hur ska förläggas över läsåret, men de allra flesta huvudmän väljer att förlägga dem på ett liknande sätt. Läslovet infaller som utgångspunkt vecka 44. Sportlovet infaller mellan vecka 7 och 12 och varierar beroende på var i skolan ligger. Påsklovet infaller som regel veckan före eller veckan efter påskhelgen, beroende på vad huvudmannen för skolan beslutar. Det finns ingen bestämmelse i skolförfattningarna som definierar vad ett lov är. Sommarlov är den vanliga benämningen på uppehållet mellan två läsår men är inte lovdagar i den mening som avses ovan. Detsamma gäller för jullovet, som infaller mellan höstterminens slut och vårterminens början. Sommarlovet är normalt långt och jullovet brukar omfatta cirka två och en halv vecka. Av den definition av lovskola som finns i 1 kap. 3 § skollagen följer att lovskola kan anordnas under samtliga lov under terminerna, men även och jullovet. Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till ändringar i skollagen. De innebär i huvudsak att elever i årskurs 4–9 ska erbjudas extra studietid. kan elever få hjälp med läxor och annat skolarbete. Erbjudandet ska omfatta minst och deltagandet ska vara frivilligt. Studietiden ska anordnas under eller i direkt anslutning till elevernas skoldag vid den skolenhet som eleven tillhör. Vidare ska den skollagsreglerade lovskolan utökas . Den utökade lovskolan ska erbjudas elever i årskurs 9 som riskerar att inte uppfylla kriterierna för betyget E i ett eller flera ämnen och som därmed riskerar att inte bli behöriga till ett nationellt program i gymnasieskolan. Sådan lovskola ska erbjudas på lov under läsåret och ska inte kunna räknas av från de lovskola som huvudmannen är skyldig att erbjuda enligt gällande bestämmelser. Elever ska få hjälp med läxor och annat skolarbete utanför ordinarie undervisningstid Regeringen föreslår att elever i årskurs 4–9 ska erbjudas extra studietid. Erbjudandet ska omfatta minst och elevernas deltagande ska vara frivilligt. Studietiden ska anordnas under eller i direkt anslutning till elevernas skoldag vid den skolenhet som eleven tillhör. Extra studietid ska vara undervisning inom . Lärare ska ansvara för och leda studietiden, men även annan lämplig personal kan medverka. Extra studietid ska inte räknas in i den minsta totala undervisningstiden. Huvudmän ska få anordna extra studietid genom fjärrundervisning under samma förutsättningar som för övrig fjärrundervisning i . Skälen för regeringens förslag Elever kan behöva hjälp med läxor Regeringen anför att alla elever inte har samma möjligheter att få stöd med läxor och annat skolarbete hemma. Föräldrars utbildningsnivå kan innebära stora skillnader i förutsättningar att vara ett stöd i sina barns studier, och familjens ekonomi har betydelse för möjligheten att köpa läxhjälp från ett läxhjälpsföretag. Även tillgången till ideell läxhjälp varierar. Elever som har svårt att nå de kunskaper som krävs har i högre grad föräldrar med lägre utbildningsnivå och en mer begränsad ekonomi. Det är dock vanligt att skolor erbjuder elever läxhjälp. Genom läxhjälp i skolan kan elever få det stöd i sina studier som de kanske inte har möjlighet att få hemma. Läxhjälp kan på så sätt kompensera för elevers olika förutsättningar. finns det statsbidrag som huvudmän kan söka för att ge elever hjälp med läxor eller annat skolarbete utanför ordinarie undervisningstid. Regeringen anser att det finns klara belägg för att stöd med t.ex. läxor kan ha en positiv påverkan på elevers kunskapsutveckling. är det dock frivilligt för huvudmän att erbjuda läxhjälp. För att alla elever ska få jämlika förutsättningar att uppfylla betygskriterierna i skolan bör det säkerställas att varje elev får det stöd han eller hon behöver med läxor. Skolor bör därför enligt regeringen vara skyldiga att erbjuda sådant stöd. Elever kan även behöva hjälp med annat skolarbete utanför ordinarie undervisningstid Det är rektorn som leder och samordnar det pedagogiska arbetet på skolan och det är läraren som ansvarar för den undervisning som han eller hon bedriver (2 kap. 9 och 15 §§ skollagen). Det är således rektorn och läraren som avgör om och i så fall hur läxor ska användas. Vissa skolor och lärare använder inte läxor som en metod i sitt arbete. Även i skolor där det inte ges läxor kan dock elever behöva stöd utanför lektionstid, t.ex. för att studera inför ett prov eller för att få bättre förståelse för något skolämne eller kunskapsområde. Regeringen konstaterar att många skolor anordnar verksamheter där elever erbjuds hjälp med olika sorters skolarbete utanför lektionstid, inte enbart läxor. Mycket talar för att en bredare ansats ger bättre förutsättningar att höja kunskapsresultaten och bidra till ökad likvärdighet. Dessutom bedömer regeringen att kraven på det stöd som ska ges inte bör utformas så att de styr eller snävar in pedagogiska beslut om läxor eller annan form av skolarbete som eleven förväntas göra utanför ordinarie undervisning. Elever ska därför erbjudas extra studietid Mot bakgrund av att elever kan behöva hjälp med såväl läxor som annat skolarbete föreslår regeringen att elever ska ges stöd genom s.k. extra studietid. Den extra studietiden bör alltså inte vara begränsad till endast hjälp med läxor. bör elever även kunna få stöd med annat skolarbete och därigenom ta igen, befästa eller fördjupa sina ämneskunskaper. Verksamheten kan också ge eleverna tillfälle att utveckla och använda olika inlärningsstrategier samt att planera, genomföra och utvärdera sitt eget lärande. Eftersom en åldersanpassad verksamhet är gynnsam för elever är det fördelaktigt om verksamheten kan stadieindelas. Elevgruppernas storlek och sammansättning bör anpassas på ett sådant sätt att elevernas behov tillgodoses så långt som möjligt och så att det finns plats för alla elever som vill delta. Extra studietid bör vara schemalagd och ges kontinuerligt.