bet · H901SfU22 · 2022-04-19 00:00:00 — Skärpta och förbättrade regler om arbetskraftsinvandring Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag om ändringar i utlänningslagen, socialförsäkringsbalken och lagen om särskild utlänningskontroll. Utskottet föreslår vidare att godtar det utskottet anför om regeringens förslag till lag om ändring i lagen om särskild kontroll av vissa utlänningar. Regeringens förslag innebär bl.a. att • ett nytt uppehållstillstånd införs för vissa högkvalificerade personer som vill söka arbete eller undersöka förutsättningarna för att starta näringsverksamhet i • ett tidsbegränsat uppehållstillstånd för arbete inte behöver återkallas vid ringa fall av avvikelse eller om en återkallelse med hänsyn till omständigheterna inte framstår som skälig • ett anställningsavtal ska krävas för att arbetstillstånd ska kunna beviljas • arbetsgivare kan bli skyldiga att anmäla om anställningsvillkoren ändras och blir mindre förmånliga • arbetsgivare får föreläggas vid vite att lämna skriftlig uppgift till om de villkor som gäller för utlänningens anställning • ett försörjningskrav införs vid anhöriginvandring kopplat till utländsk arbetskraft • brottet organiserande av människosmuggling utvidgas så att även tillstånd som har utfärdats på grundval av osanna uppgifter omfattas. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Med anledning av en motion föreslår utskottet ett tillkännagivande till regeringen om skärpta straff för organiserande av människosmuggling. Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden. I betänkandet finns 24 reservationer (S, M, SD, C, V, KD, L). I en reservation (S, C, V) föreslås att inte ska göra något tillkännagivande till regeringen. I betänkandet finns även ett särskilt yttrande (V). Proposition 2021/22:134 Skärpta och förbättrade regler om arbetskraftsinvandring. Ett trettiotal yrkanden i följdmotioner. Ett tjugotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Skärpta och förbättrade regler för arbetskraftsinvandring 1.Uppehållstillstånd för att söka arbete, punkt 1 (SD, V, KD) 2.Permanent uppehållstillstånd för näringsidkare, punkt 2 (SD) 3.Högkvalificerat arbete, punkt 4 (L) 4.Krav på högkvalificerad anställning, punkt 5 (M, L) 5.Åtgärder mot kompetensutvisningar, punkt 6 (M) 6.Åtgärder mot kompetensutvisningar, punkt 6 (SD) 7.Utvärdering av det nya uppehållstillståndet, punkt 7 (M, C, V, KD) 8.Översyn, punkt 8 (SD) 9.Översyn, punkt 8 (C) 10.Översyn, punkt 8 (KD) 11.Krav på anställningsavtal, punkt 9 (C) 12.Krav på anställningsavtal, punkt 9 (L) 13.Uppföljning av kravet på anställningsavtal, punkt 10 (SD, KD) 14.Åtgärder mot missbruk av reglerna, punkt 11 (SD) 15.Åtgärder mot missbruk av reglerna, punkt 11 (C) 16.Åtgärder mot missbruk av reglerna, punkt 11 (V) 17.Spårbyte, punkt 12 (M, SD, KD) 18.Försörjningskrav vid anhöriginvandring, punkt 13 (M) 19.Försörjningskrav vid anhöriginvandring, punkt 13 (SD) 20.Försörjningskrav vid anhöriginvandring, punkt 13 (V) 21.Människosmuggling, punkt 14 (S, C, V) 22.Entreprenörer och näringsidkare, punkt 15 (M) 23.Entreprenörer och näringsidkare, punkt 15 (SD) 24.Entreprenörer och näringsidkare, punkt 15 (V) Uppehållstillstånd för att söka arbete, punkt 1 (V) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 Bilaga 2 Regeringens lagförslag Bilaga 3 Reservanternas lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Uppehållstillstånd för att söka arbete antar regeringens förslag till lag om ändring i utlänningslagen (2005:716) i de delar det avser 5 kap. 9 och 25 §§. Därmed bifaller proposition 2021/22:134 punkt 1 i denna del och avslår motionerna 2021/22:4437 av m.fl. (V) yrkande 1, 2021/22:4442 av m.fl. (KD) yrkande 3 och 2021/22:4443 av m.fl. (SD) yrkande 1. Reservation 1 (SD, V, KD) Permanent uppehållstillstånd för näringsidkare antar regeringens förslag till lag om ändring i utlänningslagen (2005:716) i de delar det avser 5 kap. 5 §. Därmed bifaller proposition 2021/22:134 punkt 1 i denna del och avslår motion 2021/22:4443 av m.fl. (SD) yrkande 2. Reservation 2 (SD) a) antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i utlänningslagen (2005:716), 2. lag om ändring i socialförsäkringsbalken, 3. lag om ändring i lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll i de delar som inte omfattas av utskottets förslag ovan under förslagspunkt 1 och 2, b) godtar det som utskottet anför om regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2022:000) om särskild kontroll av vissa utlänningar. Därmed bifaller proposition 2021/22:134 punkterna 1 i denna del, 2, 3 och 4.1 samt avslår motionerna 2021/22:2547 av i m.fl. (SD) yrkande 5, 2021/22:3377 av m.fl. (L) yrkande 2, 2021/22:3516 av m.fl. (C) yrkandena 12 och 16, 2021/22:3839 av m.fl. (M) yrkande 11 och 2021/22:4214 av m.fl. (KD) yrkandena 49 och 50. 2021/22:1451 av Boriana (M) yrkande 1, 2021/22:1729 av (M) yrkande 2, 2021/22:2647 av m.fl. (M) yrkande 5, 2021/22:2717 av (M) yrkandena 3 och 4, 2021/22:3845 av m.fl. (M) yrkande 12, 2021/22:4438 av m.fl. (MP) yrkande 1 och 2021/22:4440 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 2. Reservation 3 (L) Krav på högkvalificerad anställning 2021/22:3839 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2021/22:4441 av m.fl. (M) yrkande 1. Reservation 4 (M, L) 2021/22:255 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2021/22:2547 av i m.fl. (SD) yrkande 17, 2021/22:3048 av (M) yrkande 10, 2021/22:3257 av (M), 2021/22:3693 av (M), 2021/22:4441 av m.fl. (M) yrkandena 5 och 10 samt 2021/22:4443 av m.fl. (SD) yrkande 5. Reservation 5 (M) Reservation 6 (SD) Utvärdering av det nya uppehållstillståndet 2021/22:4439 av och (båda C) yrkande 2, 2021/22:4441 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3 samt 2021/22:4442 av m.fl. (KD) yrkande 4. Reservation 7 (M, C, V, KD) 2021/22:4438 av m.fl. (MP) yrkande 2, 2021/22:4439 av och (båda C) yrkande 1, 2021/22:4442 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2021/22:4443 av m.fl. (SD) yrkande 7. Reservation 8 (SD) Reservation 9 (C) Reservation 10 (KD) 2021/22:4438 av m.fl. (MP) yrkande 3, 2021/22:4439 av och (båda C) yrkande 3 och 2021/22:4440 av m.fl. (L) yrkande 4. Reservation 11 (C) Reservation 12 (L) Uppföljning av kravet på anställningsavtal 2021/22:4442 av m.fl. (KD) yrkande 1. Reservation 13 (SD, KD) Åtgärder mot missbruk av reglerna 2021/22:4437 av m.fl. (V) yrkandena 3–5, 2021/22:4439 av och (båda C) yrkande 4 och 2021/22:4443 av m.fl. (SD) yrkande 4. Reservation 14 (SD) Reservation 15 (C) Reservation 16 (V) 2021/22:2547 av i m.fl. (SD) yrkande 18, 2021/22:3839 av m.fl. (M) yrkande 9, 2021/22:3842 av m.fl. (M) yrkande 10, 2021/22:4214 av m.fl. (KD) yrkande 44 och 2021/22:4441 av m.fl. (M) yrkande 7. Reservation 17 (M, SD, KD) 2021/22:2547 av i m.fl. (SD) yrkande 8, 2021/22:3839 av m.fl. (M) yrkande 8, 2021/22:4437 av m.fl. (V) yrkande 6, 2021/22:4441 av m.fl. (M) yrkande 11 och 2021/22:4443 av m.fl. (SD) yrkande 6. Reservation 18 (M) Reservation 19 (SD) Reservation 20 (V) ställer sig bakom det som utskottet anför om människosmuggling och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4441 av m.fl. (M) yrkande 12. Reservation 21 (S, C, V) 2021/22:4437 av m.fl. (V) yrkande 2, 2021/22:4441 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2021/22:4443 av m.fl. (SD) yrkande 3. Reservation 22 (M) Reservation 23 (SD) Reservation 24 (V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), i (M), (SD), (S), (V), (M), (S), (KD), (S), (L), i (SD), (M), (S), (SD) och (C). Utskottet behandlar i betänkandet regeringens proposition 2021/22:134 Skärpta och förbättrade regler om arbetskraftsinvandring. En utredare fick i uppdrag att biträda med att bl.a. ta fram förslag på författningsändringar som säkerställer att arbetskraftsinvandrare inte utvisas på grund av att arbetsgivaren utan uppsåt begått mindre eller obetydliga fel i fråga om villkoren för arbetstillstånd. Utredaren överlämnade departementspromemorian Mindre eller obetydliga fel gällande villkoren för arbetstillstånd (Ds 2017:64). Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att bl.a. lämna förslag på hur en ny grund för uppehållstillstånd bör utformas för att göra det lättare för högkvalificerade personer att arbeta i samt överväga åtgärder för att motverka s.k. kompetensutvisningar och utnyttjande av arbetskraftsinvandrare. beslutade regeringen i tilläggsdirektiv om vissa ändringar i uppdraget. Utredningen, som har antagit namnet Utredningen om arbetskraftsinvandring, överlämnade delbetänkandet Ett förbättrat system för arbetskraftsinvandring (SOU 2021:5). Resterande delar av uppdraget har redovisats i slutbetänkandet Ett förbättrat system mot arbetskraftsexploatering m.m. (SOU 2021:88), som överlämnades . Slutbetänkandet bereds i . I propositionen behandlas lagförslagen i Ds 2017:64 och SOU 2021:5. Lagförslagen har granskats av Lagrådet. Genom förslagen i propositionen anser regeringen att två av tillkännagivanden om arbetskraftsinvandring är slutbehandlade (bet. 2016/17:SfU22 punkt 1, rskr. 2016/17:318 och bet. 2017/18:SfU7 punkt 2, rskr. 2017/18:41). har överlämnat den formella behandlingen av ett av lagförslagen till justitieutskottet, nämligen förslaget till ändring i 1 kap. 4 § lagen (2022:000) om särskild kontroll av vissa utlänningar. Regeringen har överlämnat ett förslag till lag om särskild kontroll av vissa utlänningar till , och förslaget bereds av justitieutskottet. ska dock besluta om lagen först . Överlämnandet har gjorts för att uppnå en lagteknisk samordning av de båda förslagen. har emellertid svarat för den sakliga behandlingen av det överlämnade förslaget. Regeringens förslag till riksdagsbeslut återges i bilaga 1. Regeringens lagförslag finns i bilaga 2. Reservanternas lagförslag finns i bilaga 3. Med anledning av propositionen har det väckts 7 motioner. I betänkandet behandlar utskottet även yrkanden i 15 motioner från allmänna motionstiden /22 om motsvarande frågor. Förslagen i motionerna finns i bilaga 1. Skärpta och förbättrade regler för arbetskraftsinvandring Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till lagändringar för att skärpa och förbättra de nuvarande reglerna om arbetskraftsinvandring. Förslagen innebär bl.a. att ett nytt uppehållstillstånd för vissa högkvalificerade personer införs, att ett tidsbegränsat uppehållstillstånd för arbete inte behöver återkallas vid ringa fall av avvikelse, att ett anställningsavtal ska krävas för arbetstillstånd, att anmälnings- och uppgiftsskyldighet införs för arbetsgivare, att det införs ett försörjningskrav vid anhöriginvandring kopplad till utländsk arbetskraft samt att brottet organiserande av människosmuggling utvidgas. ställer sig bakom det som utskottet anför om skärpta straff för organiserande av människosmuggling. avslår motionsyrkanden bl.a. om att uppehållstillstånd för att söka arbete och undersöka förutsättningarna för att starta näringsverksamhet inte ska införas, att permanent uppehållstillstånd ska kunna beviljas den som har tidsbegränsat uppehållstillstånd för att bedriva näringsverksamhet först med tidsbegränsat uppehållstillstånd och om regeringens övriga förslag som anges ovan. Jämför reservation 1 (SD, V, KD), 2 (SD), 3 (L), 4 (M, L), 5 (M), 6 (SD), 7 (M, C, V, KD), 8 (SD), 9 (C), 10 (KD), 11 (C), 12 (L), 13 (SD, KD), 14 (SD), 15 (C), 16 (V), 17 (M, SD, KD), 18 (M), 19 (SD), 20 (V), 21 (S, C, V), 22 (M), 23 (SD) och 24 (V) samt det särskilda yttrandet (V). För att en utlänning ska få resa in i och vistas i krävs som huvudregel ett giltigt pass och en visering eller ett uppehållstillstånd. Det framgår av 2 kap. 7 § utlänningslagen (2005:716), förkortad UtlL, att en utlänning som ska arbeta i utöver visering eller uppehållstillstånd ska ha arbetstillstånd. Som huvudregel gäller att en utlänning ska ansöka om och beviljas uppehållstillstånd och arbetstillstånd före inresan i landet (5 kap. 18 § och 6 kap. 4 § UtlL). Från denna huvudregel finns flera undantag. Beslut om nationell visering, uppehållstillstånd och arbetstillstånd meddelas vanligtvis av (3 kap. 5 §, 5 kap. 20 § och 6 kap. 5 § UtlL). Ett tidsbegränsat uppehållstillstånd får beviljas en utlänning som önskar vistas här i landet t.ex. för att arbeta (5 kap. 10 § UtlL). Ett permanent uppehållstillstånd får beviljas en utlänning som i sammanlagt har haft uppehållstillstånd för arbete (5 kap. 5 § första stycket 1 UtlL). Även en utlänning vars asylansökan avslagits genom ett lagakraftvunnet beslut kan under vissa förutsättningar beviljas ett tidsbegränsat uppehållstillstånd för arbete, utan att först lämna landet, genom ett s.k. spårbyte (5 kap. 15 a § UtlL). Familjemedlemmar till arbetskraftsinvandrare och till s.k. spårbytare får beviljas uppehållstillstånd som anknytningspersonen, dvs. den person som familjemedlemmen ansöker om uppehållstillstånd på grund av anknytning till, vilket framgår av 5 kap. 15 a och 23 §§ UtlL och 4 kap. 4 a § utlänningsförordningen (2006:97), förkortad UtlF. Normalt beviljas familjemedlemmar också ett arbetstillstånd (6 kap. 3 § UtlL). I utlänningslagen finns vidare bestämmelser om kombinerade uppehålls- och arbetstillstånd som bygger på EU-direktiv (EU-blåkort, tillstånd för företagsintern förflyttning, dvs. s.k. ICT-tillstånd, ICT-tillstånd för längre vistelse och tillstånd för säsongsarbete). Arbetstillstånd enligt reglerna för arbetskraftsinvandring får ges till en utlänning som har erbjudits en anställning om anställningen gör det möjligt för honom eller henne att försörja sig och om lönen, försäkringsskyddet och övriga anställningsvillkor inte är sämre än de villkor som följer av svenska kollektivavtal eller praxis inom yrket eller branschen (6 kap. 2 § första stycket UtlL). Att utlänningen kan försörja sig på anställningen ställer i första hand krav på att arbetstiden är av sådan omfattning att inkomsten inte är så låg att utlänningen behöver försörjningsstöd enligt 4 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453) för att täcka kostnaderna för bl.a. boende och uppehälle. Enligt praxis innebär detta att utlänningens inkomst måste uppgå till minst ett visst schablonmässigt bestämt belopp, brutto . För att säkerställa att lön, försäkringsskydd och övriga anställningsvillkor inte är sämre än de villkor som följer av svenska kollektivavtal eller praxis inom yrket eller branschen ska som huvudregel ge sammanslutningar av arbetstagare inom det verksamhetsområde som tillståndet avser tillfälle att yttra sig i ärendet (5 kap. 7 a § UtlF). Arbetstillstånd ska ges och beviljas normalt för som motsvarar anställningstiden. Ett arbetstillstånd får dock inte ges än . Om anställningen förlängs kan arbetstillståndet förlängas i motsvarande utsträckning utan att utlänningen först behöver lämna . Tillståndet kan förlängas vid ett eller flera tillfällen. Den sammanlagda tillståndstiden får dock vara högst eller, om det finns särskilda skäl, . Ett arbetstillstånd ska knytas till en viss arbetsgivare och avse ett visst slag av arbete. Efter en sammanlagd tillståndstid ska tillståndet endast knytas till ett visst slag av arbete (6 kap. 1 och 2 a §§ UtlL). Den som har haft arbetstillstånd för av och som inom giltighetstiden för tillståndet ansöker om förlängning, behöver inte ha arbetstillstånd för tiden till dess att förlängningsfrågan har avgjorts eller, om beslut om utvisning meddelas, till dess att utvisningsbeslutet har vunnit laga kraft (5 kap. 3 § UtlF). Av praxis följer att ett arbetstillstånd inte bör förlängas om villkoren inte varit uppfyllda under den föregående tillståndsperioden, dvs. det ska göras en bakåtsyftande bedömning. En bakåtsyftande bedömning ska också göras när ställning tas till huruvida permanent uppehållstillstånd kan beviljas eller om det finns särskilda skäl att förlänga tillståndet upp till . Av senare praxis följer bl.a. att en helhetsbedömning av samtliga anställningsvillkor i det enskilda fallet bör göras när det gäller bedömningen av om de villkor som gällt under tidigare tillståndsperiod har varit sämre än vad som följer av kollektivavtal eller praxis inom yrket eller branschen. Ett liknande synsätt bör anläggas när det gäller bedömningen av om försörjningskravet är uppfyllt. En utlänning som har permanent uppehållstillstånd behöver inte ha arbetstillstånd (2 kap. 8 c § UtlL). En nationell visering, ett uppehållstillstånd och ett arbetstillstånd får återkallas t.ex. för en utlänning som medvetet har lämnat oriktiga uppgifter eller medvetet har förtigit omständigheter som varit av betydelse för att få tillståndet (7 kap. 1 § UtlL). En nationell visering och ett arbetstillstånd får också återkallas om det finns särskilda skäl för det. Detsamma gäller ett uppehållstillstånd, men endast om utlänningen ännu inte har rest in i (7 kap. 2 § UtlL). För en utlänning som rest in i landet får ett uppehållstillstånd återkallas bl.a. om utlänningen utan arbetstillstånd bedriver verksamhet som kräver ett sådant tillstånd (7 kap. 3 § första stycket 1 och 3 UtlL). Därutöver finns det bestämmelser om återkallelse som tar sikte på vissa specifika tillstånd. Ett tidsbegränsat uppehållstillstånd för arbete ska t.ex. återkallas för en utlänning som har beviljats arbetstillstånd på grund av en anställning enligt 6 kap. 2 § första stycket UtlL om förutsättningarna för arbetstillståndet av något annat skäl än att anställningen har upphört är uppfyllda. Tillståndet behöver dock inte återkallas om arbetsgivaren har avhjälpt en brist utan att har vidtagit någon åtgärd. Ett tidsbegränsat uppehållstillstånd för arbete ska också återkallas om utlänningen inte från tillståndets första giltighetsdag påbörjat arbetet (7 kap. 7 e § första stycket 1 och 2 samt tredje stycket UtlL). Om en utlänning har beviljats arbetstillstånd enligt 6 kap. 2 § första stycket UtlL och anställningen upphört får uppehållstillståndet återkallas, om inte utlänningen har fått en ny anställning som omfattas av arbetstillståndet eller ansökt om arbetstillstånd med anledning av en ny anställning och ansökan därefter beviljas, s.k. omställningsperiod (7 kap. 3 § första stycket 2 UtlL). Detsamma gäller om utlänningens anställning har upphört sedan utlänningen underrättats om att en utredning om återkallelse har inletts, men innan beslut om återkallelse fattats. Tiden är då emellertid i stället för tre (7 kap.7 e § andra stycket UtlL). Den som med stöd av 6 kap. 2 § första stycket UtlL har haft ett arbetstillstånd och som, sedan anställningen upphört men inom giltighetstiden för tillståndet, ansöker om ett nytt arbetstillstånd behöver inte ha arbetstillstånd för tiden till dess att tillståndsfrågan har avgjorts (5 kap. 3 § UtlF). Avslås en ansökan eller återkallas ett uppehållstillstånd och befinner sig utlänningen i ska det, om inte särskilda skäl talar emot det, meddelas ett beslut om avvisning eller utvisning (8 kap. 16 § UtlL). beslut om avvisning eller utvisning eller att avslå en ansökan om förlängt uppehållstillstånd eller att återkalla ett uppehållstillstånd får överklagas till en migrationsdomstol (14 kap. 3 § UtlL). Innan en utlänning påbörjar en anställning ska arbetsgivaren kontrollera en handling eller handlingar som visar att utlänningen har föreskrivet tillstånd att vistas och arbeta här eller är undantagen från skyldigheten att ha arbetstillstånd. Arbetsgivaren ska och därefter behålla en kopia av eller ett utdrag ur dessa handlingar (6 kap. 13 a § UtlF). En arbetsgivare som anställer en utlänning ska som huvudregel också senast månaden efter den kalendermånad då anställningen påbörjades underrätta om anställningen (7 kap. 1 b § UtlF). är enligt 5 § förordningen (2019:502) med instruktion för skyldigt att vidta åtgärder för att motverka missbruk av regler. Verket får t.ex. kontrollera att den som har beviljats arbetstillstånd enligt 6 kap. 2 § första stycket UtlL har påbörjat arbetet från tillståndets första giltighetsdag och att förutsättningarna för arbetstillståndet enligt den bestämmelsen är uppfyllda (6 kap. 6 a § UtlF). Inom ramen för den kontrollen får begära att en arbetsgivare till en utlänning som beviljats arbetstillstånd enligt 6 kap. 2 § första stycket UtlL lämnar skriftlig uppgift om de villkor som gäller för utlänningens anställning. Uppgifterna ska lämnas på heder och samvete (6 kap. 6 b § UtlF) och därigenom blir bestämmelserna om osann eller vårdslös försäkran i 15 kap. 10 § tillämpliga. Regleringen i innebär att en arbetsgivare som skriftligen lämnar en osann uppgift eller förtiger sanningen, om åtgärden innebär fara i bevishänseende, kan dömas för osann försäkran till böter eller fängelse . Om brottet är grovt kan fängelse i högst utdömas. Om gärningen i stället begås av grov oaktsamhet kan arbetsgivaren enligt samma paragraf dömas för vårdslös försäkran till böter eller fängelse . Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet inte gör en anmälan som föreskrivs i en förordning som har utfärdats med stöd av utlänningslagen döms till böter eller, när omständigheterna är försvårande, fängelse . Detsamma gäller den som i en anmälan eller ett ansökningsärende medvetet lämnar oriktig uppgift eller medvetet underlåter att tala om något förhållande av betydelse (20 kap. 6 § UtlL). Den som i vinstsyfte planlägger eller organiserar verksamhet som är inriktad på att främja att utlänningar reser till utan pass eller de tillstånd som krävs för inresa i döms för organiserande av människosmuggling till fängelse i högst (20 kap. 9 § första stycket UtlL). Är brottet grovt döms för grovt organiserande av människosmuggling till fängelse i lägst och högst (andra stycket). Är brottet att anse som ringa döms till böter eller fängelse (tredje stycket). Den som hjälper en utlänning att resa till utan pass eller de tillstånd som krävs för inresa i döms för medhjälp till brott enligt första–tredje styckena. Detta gäller om medhjälparen insåg eller hade skälig anledning att anta att resan anordnats i vinstsyfte genom sådan verksamhet som där sägs (fjärde stycket). Uppehållstillstånd för att söka arbete eller undersöka förutsättningarna för att starta näringsverksamhet Regeringen föreslår att ett tidsbegränsat uppehållstillstånd ska få beviljas en utlänning som önskar vistas här i landet för att söka arbete eller undersöka förutsättningarna för att starta näringsverksamhet, om han eller hon – har slutfört studier som motsvarar en examen på avancerad nivå – har tillräckliga medel för sitt uppehälle och för att täcka kostnader för sin återresa och – har en heltäckande sjukförsäkring som gäller i . Prövningen av det nya uppehållstillståndet bör enligt regeringens mening vara så enkel som möjligt för att effektivisera handläggningsprocessen. Definitionen av vem som är att anse som högkvalificerad bör därför knytas till en klar och objektiv grund. Regeringen anser att en rimlig ordning är att det bör krävas en viss utbildningsnivå för att komma i fråga för det nya uppehållstillståndet och att nivån bör vara att utlänningen har en utbildning som har lett till en färdig examen på avancerad nivå. Kravet bör vara detsamma oavsett om utlänningen vill söka arbete eller undersöka förutsättningarna för att starta näringsverksamhet. En av fördelarna med en sådan ordning är, enligt regeringen, att utlänningen annars skulle vara hänvisad till att endast utöva en av aktiviteterna, trots att han eller hon kanske skulle vilja både söka arbete och undersöka möjligheterna att starta näringsverksamhet. Ett uppehållstillstånd för att söka arbete eller undersöka möjligheterna att starta näringsverksamhet föreslås inte få beviljas än . Utlänningen kommer därmed inte att ha tillgång till full hälso- och sjukvård på grund av bosättning i och regeringen anser därför att det ska krävas att han eller hon har en heltäckande sjukförsäkring. Regeringen anser vidare att det är rimligt att ställa som grundläggande krav att sökanden kan bekosta sitt eget uppehälle och att ett försörjningskrav därför bör ställas upp, som innebär att utlänningen ska visa att han eller hon för ansökan har tillgång till de medel som krävs för den sökta tillståndstiden. Regeringen föreslår att det införs ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om försörjningsförmågan.