bet · H901TU8 · 2022-03-25 00:00:00 — För att höja omställningstempot i flygbranschen vill motionärerna se en satsning på forskning och innovation för att göra flyget mer energieffektivt och elektrifierat. Motionärerna anser vidare i yrkande 19 att ska införa en nationell elflygstrategi. Motionärerna pekar på att den flygstrategi som regeringen antog 2017 behandlar elflyg endast summariskt. Även i kommittémotion 2021/22:3679 av m.fl. (C) yrkande 27 föreslås att ska ta fram en elflygstrategi. Motionärerna pekar på att saknar ett politiskt mål för elflyg och att det krävs att regeringen agerar för att inte ska tappa ytterligare mark. I kommittémotion 2021/22:3394 av m.fl. (L) yrkande 26 framhålls behovet av att se över elflygets behov av infrastruktur och dess påverkan på flygplatsstrategin. Motionärerna anser även att behovet av att stödja forskning och utveckling om elflyg är viktiga områden att lägga ett ökat fokus på. I motion 2021/22:3074 av m.fl. (S) framhålls betydelsen av att se över behovet av en nationell strategi för elflyg. Motionärerna vill se en svensk strategi på plats då behöver en strategi för utbyggt elflyg. I motion 2021/22:1199 av (C) framhålls behovet av en elflygstrategi och statliga insatser för att utveckla elflygsbranschen i . Motionären menar att har enorma möjligheter att bli en ledande aktör i utvecklingen av elflyg, om landet agerar rätt och snabbt. I motion 2021/22:351 av (KD) framhålls behovet av att tillsätta en utredning för att se över vilka åtgärder som är nödvändiga att vidta för att ska ha tillräcklig infrastruktur för att hantera ett kraftigt ökat flygande. Enligt motionären finns det många anledningar att anta att flyget kommer att växa kraftigt i takt med att allt fler flygplan blir elektriska då dessa givet fossilfri elproduktion har uppenbara fördelar med lägre utsläpp m.m. Det första elektriska flygplanet certifierades för serieproduktion av Europeiska flygsäkerhetsbyrån () . Det var ett mindre, tvåsitsigt flygplan. Elflyg kan omfatta flera olika typer av framdrivningstekniker och det finns olika typer. Det pågår många utvecklingsprojekt kring elflyg, vilket innebär att de kan ha kommit olika långt och kan ha olika karaktär. Som exempel på olika elflygtyper finns batterielektriskt drivna flygplan där energin till motorerna lagras i batterier. Vidare finns flyg som drivs via bränsleceller, vilket innebär att energin till motorerna lagras i vätgas som omvandlas till el via bränsleceller. Det finns även parallellhybrider där elmotor och förbränningsmotor tillsammans eller var och en för sig kan driva propellrarna samt seriehybrider där propellrarna drivs av en eller flera elmotorer där elen kommer från batterier eller bränsleceller samt från en generator som drivs av en turbinmotor. Trafikanalys uppdrag att analysera utvecklingen av elflyg Trafikanalys fick i uppdrag av regeringen att göra en översiktlig analys av lämpliga åtgärder för att främja utveckling och en övergång till en större användning av helt eller delvis eldrivna flygplan. Uppdraget har innefattat att ta fram kunskapsunderlag som bl.a. beskriver kapaciteten hos de eldrivna flygplan som utvecklas samt översiktligt analysera vilka åtgärder som skulle kunna vara lämpliga att genomföra för att främja utvecklingen och övergången till en större användning av elflygplan. I uppdraget ingick att beskriva vilka typer av helt eller delvis eldrivna flygplan som finns eller utvecklas , tänkbara framtidsscenarier och styrmedel som andra länder har infört för att stimulera utveckling på området. Trafikanalys redovisade rapporten – början på en spännande resa. Redovisning av ett regeringsuppdrag (rapport 2020:12). I rapporten konstateras att flygets klimatpåverkan behöver minska för att målen inom klimatområdet ska nås och att elflyg kan vara en del av lösningen . Av rapporten framgår bl.a. följande: – Utvecklingen av elektriskt drivna flygplan är i ett inledningsskede och segmentet för elflyg på kort sikt är en mycket liten del av flygmarknaden. Det första elektrifierade flygplanet certifierades av den europeiska luftfartssäkerhetsbyrån . Detta flygplan är liksom övriga plan som flugit med elektrisk framdrivning ett mindre plan. Enligt de företag som utvecklar eldrivna passagerarplan dröjer det innan sådana kan vara tillgängliga för passagerartrafik. – Den första generationen elflyg för passagerartrafik kommer att vara plan för högst 19 passagerare med en begränsad räckvidd. svarade trafik med plan i den storleksklassen för av flygningarna inom och för av de totala koldioxidutsläppen från inrikesflyget. Därmed konstaterar att elflyg inte löser luftfartens klimatproblem men att det tillsammans med andra åtgärder kan bidra till lösningen. – väntas innebära sänkta driftskostnader som kan medföra att nya linjer etableras. Det ger positiva effekter på såväl tillgänglighet som företagens konkurrenskraft. Framför allt gäller det för linjer som går över hav eller områden med dåliga tåg- eller vägförbindelser. Trafikanalys konstaterar dock att den marknad som elflygen ska etablera sig på hade ekonomiska svårigheter redan före covid-19-pandemin, att de mindre flygplatserna har haft det svårt att klara sig utan stöd från staten och kommunerna och att ytterligare åtgärder därför krävs för att stödja introduktionen av elflyg. – När det gäller lämpliga åtgärder för att främja introduktionen av helt eller delvis eldrivna flygplan finns det redan styrmedel som ger incitament att investera i elflyg eller andra alternativa tekniker som minskar utsläppen av koldioxid. Trafikanalys rekommenderar att flera styrmedel övervägs och att ett styrmedelspaket, liknande det i , utformas för att skynda på introduktionen av elflyg för att därigenom, potentiellt, sänka luftfartens klimatutsläpp. I det norska programmet finns konkreta tidssatta mål kombinerat med åtgärder inom tre områden: forskning och innovation, riskavlastning vid introduktion av planen på marknaden och stöd till drift. – Det har vuxit fram eldrivna flygande farkoster med annan utformning och delvis andra användningsområden än det traditionella flyget, t.ex. drönare, och det som utmärker dessa farkoster är att de utvecklas för en ny marknad av persontransporter. Möjligheterna att starta och landa vertikalt innebär en större flexibilitet för start- och målpunkter och behovet av investeringar i infrastruktur är därför ofta begränsat. förstudie om upphandlad flygtrafik och elflyg fick i regleringsbrevet i uppdrag att genomföra en förstudie som belyser i vilken utsträckning den statligt upphandlade flygtrafiken kan bidra till målsättningen om att minska flygets klimatpåverkan med bibehållen tillgänglighet i hela landet. Förstudien omfattar de flyglinjer som har handlats upp av staten och ska enligt uppdraget ge en analys av i vilken utsträckning användningen av bioflygbränsle samt elektrifiering av den upphandlade flygtrafiken kan bidra till att växthusgasutsläppen från transportsektorn i princip är noll (dnr I2019/03374). Med anledning av uppdraget redovisade rapporten av fossilfritt flyg – En förstudie om möjligheten att avtala om fossilfri flygtrafik under allmän trafikplikt (TRV 2020/82259). I rapporten konstateras bl.a. att nya möjligheter kan ges i ett längre perspektiv med flyg som ett hållbart transportmedel. De ändrade förutsättningar som exempelvis elflyg skulle kunna ge kan påverka hur vi ser på tillgänglighet. Det skulle bl.a. kunna handla om en framtida utveckling av nya nav och linjer som en följd av elflygets räckvidd i ett längre tidsperspektiv. Den nationella planen för transportinfrastrukturen 2018–2029 ansvarar för de satsningar på forskning och innovation som ingår i den nationella trafikslagsövergripande planen för transportinfrastrukturen för perioden –2029 (N2018/03462). I forsknings- och innovationsplan för åren 2021–2026 (publikationsnr. 2021:004) ingår elflyg i några målområden. Som framgår av föregående avsnitt har regeringen gett Trafikanalys i uppdrag att analysera utvecklingen av elflyg (I2020/00185) och i uppdrag att belysa i vilken utsträckning den statligt upphandlade flygtrafiken kan bidra till att minska flygets klimatpåverkan och öka tillgängligheten i hela landet samt analysera i vilken utsträckning elektrifieringen av upphandlad flygtrafik kan bidra till minskade växthusgasutsläpp (I2019/03374). Båda myndigheterna föreslår i sina rapporter satsningar på forskning och innovation, både för att möjliggöra utveckling av elflyg i och för att bidra till en marknadsintroduktion av grönare flygplan som också kan användas på trafikpliktslinjerna. har fått regeringens uppdrag (N2018/02705/FÖF) att främja hållbara biobränslen för flyg och det har inrättats ett innovationskluster med inriktning på fossilfria flygtransporter 2045. Även forskning, utveckling och innovation kring tank- och laddinfrastruktur för flyg ingår i Fossilfritt flyg 2045. För att förlänga satsningen och därutöver vidga den till att omfatta forskning och utveckling av elflyg ökades anslaget för detta med 2021. Anslaget beräknas öka med . Bland dessa forsknings- och utvecklingsprojekt ingår , som samordnar och driver på utvecklingen och användandet av elektriska flygplan i och finansieras av och Fossilfritt flyg 2045. har i uppdrag att avsätta riktade medel för forskning och utveckling av elflyg inklusive såväl vätgasdrift som tank- och laddinfra-struktur (dnr I2020/03364). har också i uppdrag att analysera och föreslå hur klimatpremie-systemet kan utformas för att stimulera marknadsintroduktionen av eldrivna flygplan i syfte att snabba på omställningen av flygsektorn (dnr I2021/03314). Detta uppdrag ska redovisas . Regeringen gav i uppdrag till Formas, och att inom ramarna för strategiska innovationsområden och, i samarbete, utveckla arbetet med de strategiska innovationsprogrammen med målsättningen att nya och befintliga program tydligare ska bidra till transformativ omställning och hållbar utveckling, som grund för global konkurrenskraft och samhällsnytta (N2021/02520). De strategiska innovationsprogram som pågått har utvärderats (, rapport 2020:10 och 2020:19). I den utvärdering som rör Innovair finns flera rekommendationer som berör utvecklingen av nya lösningar i små och medelstora företag och som kan ha betydelse för möjligheterna att utveckla elflyg. Regeringen beslutade att ge i uppdrag att analysera och lämna förslag på hur det befintliga statliga stödet till forskning och innovation på elflygsområdet kan utvecklas, samordnas och organiseras för att påskynda införandet av elflyg i . Med elflyg avses samtliga relevanta tekniker för eldrift av luftfarkoster, inklusive vätgasteknik (dnr I2022/00179). Av analysen bör det särskilt framgå hur forskning och innovation om elektrifiering av flyget i små och medelstora företag kan stödjas och hur forskning och innovation kan stödjas för såväl mindre eldrivna luftfartyg som helt eller delvis eldrivna större flygplan och för projekt med olika teknisk mognadsgrad. Analysen bör dessutom inkludera forskning och innovation om den markbaserade infrastrukturen, flygplatsernas utformning och hur deras lokaliseringsmönster eller lokaliseringsprinciper kan komma att förändras av en elektrifiering av flyget. I uppdraget ingår även att beskriva nuvarande stöd och pågående arbete med forskning och innovationer på elflygsområdet både nationellt och internationellt. ska genomföra uppdraget i dialog med Formas, och och synpunkter ska inhämtas från , , Trafikanalys och övriga berörda myndigheter. Vidare bör berörda aktörer inom näringslivet och akademin ges möjlighet att lämna synpunkter. Uppdraget ska redovisas till (Infrastrukturdepartementet) . beviljar genom Klimatklivet stöd till flera nya åtgärder för att ytterligare bygga ut nätet av laddstationer för flyg och därmed skapa nya laddmöjligheter för eldrivna flygplan. Att investera i möjligheter till laddning inom olika sektorer är enligt en av flera åtgärder som bidrar till mål om en fossiloberoende fordonsflotta 2030. Fossilfritt har utifrån beslut att göra klimatneutralt till 2045 uppmuntrat näringslivet att utarbeta egna färdplaner för hur de kommer att vara fossilfria och öka sin konkurrenskraft. Av färdplanen för luftfartsindustrin framgår att branschen bedömer att det finns en stor långsiktig potential i att elektrifiera delar av flyget och därmed värna tillgänglighet och rörlighet som utsläppen minskar. I budgetpropositionen aviserades tillsättandet av en elektrifierings-kommission för att påskynda arbetet med elektrifiering av de tunga vägtransporterna och transportsektorn som helhet (prop. 2019/20:1 Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor). Regeringen beslutade sedermera om uppdrag (I2020/02592). Av uppdraget framgår att infrastrukturministern är ordförande i som är rådgivande till regeringen, och att kommissionen har regeringens uppdrag att påskynda elektrifieringen och bidra med förslag på åtgärder som den eller andra aktörer kan genomföra. Kommissionen ska i sitt arbete beakta såväl de riksdagsbeslutade transportpolitiska, näringspolitiska och energipolitiska målen som klimatmålen samt ha ett trafikslagsövergripande perspektiv där vikten av hög energieffektivitet i hela transportsystemet beaktas. Av uppdraget framgår bl.a. att kommissionen med utgångspunkt i det kunskapsunderlag om eldrivna flygplan som Trafikanalys tagit fram (dnr I2020/00185/US) kan identifiera åtgärdsområden där relevanta aktörer kan bidra för att främja utveckling och påskynda en övergång till en större användning av helt eller delvis eldrivna flygplan. uppdrag sträcker sig t.o.m. . Av budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 22) framgår även att det ska tas fram en nationell strategi för elektrifiering, där elektrifieringens betydelse för att nå fossiloberoende i transportsystemet kommer att vara en viktig del. Arbetet med elektrifieringsstrategin respektive ska komplettera varandra när det gäller elektrifiering av transportsektorn. Motionsyrkanden om olika insatser för att utveckla elflyget behandlades senast i utskottets betänkande 2020/21:TU14. Utskottet hänvisade till de olika insatser som har initierats för att påskynda utvecklingen och underlätta införandet av elflyg och föreslog att skulle avslå yrkandena. biföll utskottets förslag. Utskottet vill inledningsvis framhålla att utvecklingen av elflyget kan vara en viktig del i att minska flygets klimatpåverkan och bidra till transportsektorns omställning. Utskottet anser vidare att flyget behövs för ett exportberoende land som men att det måste ställa om och därför behövs klimatsmarta lösningar som bl.a. eldrivna flygplan. Utskottet ser därför positivt på att Trafikanalys tidigare haft uppdraget att göra en analys av lämpliga åtgärder för att främja utvecklingen och en övergång till en större användning av elflyg liksom att regeringen har gett ett nytt uppdrag till att analysera och lämna förslag på hur det befintliga statliga stödet till forskning och innovation på elflygsområdet kan utvecklas, samordnas och organiseras för att påskynda införandet av elflyg i . Utskottet välkomnar även att regeringen har gett flera uppdrag till bl.a. med inriktning på att främja forskning och utveckling av elflyg och laddinfrastruktur. Mot bakgrund av de insatser som har initierats för att påskynda utvecklingen och underlätta införandet av elflyg finner utskottet inte anledning att ta något initiativ i frågan och avstyrker därmed motionerna 2021/22:351 (KD), 2021/22:1199 (C), 2021/22:2952 (SD) yrkandena 19 och 21, 2021/22:3074 (S), 2021/22:3394 (L) yrkande 26, 2021/22:3663 (C) yrkandena 16 och 19, 2021/22:3679 (C) yrkande 27 och 2021/22:4199 (L) yrkande 34. Nordiskt samarbete om elflyg Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om nordiskt samarbete om elflyg. Utskottet hänvisar bl.a. till den nordiska satsning på elflyg som initierats och till att det även har inletts andra gränsöverskridande projekt för utveckling av elflyget. Utskottet framhåller vikten av att skapa goda förutsättningar för att utveckla elflyget i och tillvarata möjligheter till samverkan med våra nordiska grannländer och vår övriga omvärld. Jämför reservation 30 (M, L) och 31 (SD). I kommittémotion 2021/22:3754 av m.fl. (M) yrkande 8 framhålls behovet av att ta fram en strategi för att samverka kring elflyg i . Enligt motionärerna bör regeringen skyndsamt initiera kontakter med våra nordiska grannländer i en gemensam ambition att skapa en elinfrastruktur som långsiktigt bidrar till att elflygplan kan utvecklas och till att en nordisk marknad med elflyg kan växa fram. I kommittémotion 2021/22:2952 av m.fl. (SD) yrkande 20 framhålls behovet av ett utökat nordiskt samarbete för elflyg, inklusive samordning av regelverk. Enligt motionärerna kommer övergången till elflyg att kunna bli både billigare och mer effektiv genom ett gott samarbete med våra nordiska grannländer. Motionärerna påtalar vidare i yrkande 22 behovet av att ta fram en handlingsplan för ett samarbete kring framtida elflyg i . Motionärerna pekar på att saknar ett politiskt mål för elflyg, vilket kan jämföras med som har ett uttalat mål i sin regerings-överenskommelse som innebär att inrikesflyget ska vara elektrifierat 2040. I kommittémotion 2021/22:3394 av m.fl. (L) yrkande 27 framhålls behovet av att ge regeringen i uppdrag att ta fram en strategi för en samverkan kring elflyg i . Enligt motionärerna kan en satsning på elflyg sannolikt bli både snabbare och billigare om på ett systematiskt sätt samarbetar med övriga nordiska länder. En nordisk satsning lanserades för att driva på utvecklingen av elflyg, for (), med finansiering från . Det nordiska nätverket arbetar med infrastruktur, industrifrågor och nya affärsmodeller, med ekonomiskt stöd från bl.a. . Nätverket har följande medlemmar: Fossilfritt flyg 2045, Heart Aerospace, Elfly, NISA, SAS, , , Svenska Regionala Flygplatser, BRA, Icelandair, , Airports, Avinor, Swedavia och Finnavia. Inom nätverket pågår arbete som rör en nordisk standard för elflygets infrastruktur, affärsmodeller för att koppla samman regioner, utveckling av teknik för nordiskt klimat och regionala flygfält och skapande av ett europeiskt och globalt samarbete kring elflyg. Arbetet projektleds av . Mer information finns på . Därutöver finns också gränsöverskridande projekt för utveckling av elflyg. Ett exempel på detta är testarenan som finns i för elflyg och är gemensam med flygplatser i . Det statliga bolaget kommer att bidra med laddstationer för elflyg. Ett annat exempel är att AB Dalaflyg, och har beviljats stöd från Klimatklivet för att installera laddstationer i ett projekt som innebär att ett nät av laddning byggs inom Dalaregionen, längs med och i . Insatsen bidrar till att flygskolor och regionala flyg successivt kan växla över till eldrift genom utbyggnaden av laddinfrastruktur. (ett av Nordiska ministerrådets officiella gränsregionala samarbetsorgan, som omfattar de tre österbottniska landskapen i samt och i ) har också tagit initiativ till elflygsprojeket Fair (Finding Innovations to Accelerate Implementation of ), som ska arbeta med kunskapshöjning om elflygets regionala effekter, förbereda flygplatser för elflyg och utveckla nya innovativa produkter, tjänster och affärsmodeller för elflyg. Projektet pågår till och har en budget på , varav EU finansierar via programmet Interreg Botnia-Atlantica. Utskottet har behandlat frågor om nordiskt samarbete om elflyg tidigare, senast i betänkande 2020/21:TU14. Utskottet avstyrkte motionsförslagen. beslutade i linje med utskottets förslag. Utskottet vill framhålla vikten av att skapa goda förutsättningar för att utveckla elflyget i och tillvarata möjligheter till samverkan med våra nordiska grannländer och vår övriga omvärld. Utskottet ser positivt på det arbete som har inletts i liksom i de nordiska grannländerna och de olika samarbeten som inletts. Utskottet anser att olika typer av nordiska samarbeten är mycket betydelsefulla och välkomnar därmed insatser för att gemensamt verka för en fortsatt nordisk utveckling inom elflygsområdet. Utskottet avser att fortsätta följa utvecklingen av elflyg inom med stort intresse. Utskottet finner inte anledning att ta något initiativ med anledning av motionerna 2021/22:2952 (SD) yrkandena 20 och 22, 2021/22:3394 (L) yrkande 27 och 2021/22:3754 (M) yrkande 8, och de avstyrks därmed. Ökad säkerhet vid flygresor Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om luftfartsskydd och om särskilda utbildningskrav på piloter som flyger fallskärmshoppare. Utskottet hänvisar till gällande internationella regelverk för säkerhet inom luftfarten. Jämför reservation 32 (SD). I kommittémotion 2021/22:2952 av m.fl. (SD) yrkande 7 framhålls vikten av en trygg och säker flygindustri. Motionärerna vill att nya rutiner ska införas och att ett omfattande säkerhetsarbete ska genomföras för att förebygga kapningar, attentat och triggerfaktorer samt nya typer av ideologisk brottslighet och därmed öka tryggheten och underlätta resandet både inom och utanför . Vidare framhåller motionärerna i yrkande 9 behovet av ökad säkerhet på direktlinjer. Enligt motionärerna behöver kapacitet, teknik och anslutande infrastruktur ses över och byggas ut för att säkerställa särskilda direktlinjer. Motionärerna framhåller i yrkande 11 behovet av utökad rätt att använda videokamera i tjänsteutövandet. Motionärerna anser att personal som arbetar som t.ex. ombordpersonal på flyg men även flygplatspersonal bör ges möjligheten att bära kameror som en del av arbetsutrustningen som ett led i att stävja det ökande våldet. Motionärerna anför vidare i yrkande 12 att ett förtydligande i luftfartslagen och i luftfartsförordningen bör snabbutredas. Motionärerna pekar på det problem som flygindustri har fått uppleva med en ny typ av brottslighet där förövaren utför ett slags sabotage genom att aktivt och uppsåtligt motsätta sig flygpersonalens anvisningar och gällande säkerhetsrutiner. Motionärerna framför slutligen i yrkande 13 att möjligheten att öka minimistraffet enligt luftfartslagen bör snabbutredas. Motionärerna anser att den nuvarande luftfartslagen inte är tillräckligt långtgående. och (båda SD) anför i motion 2021/22:145 att det bör utredas om det ska krävas en formell utbildning för piloter som flyger fallskärmshoppare. Motionärerna pekar på vikten av att påtagligt öka säkerheten för kommande generationer fallskärmshoppare utan att försvåra för klubbarna att bedriva sin verksamhet. Luftfartsskydd samt brott mot luftfartslagen och Luftfartsskydd, eller security som det heter på engelska, handlar om de åtgärder som syftar till att förhindra kriminella och olagliga handlingar riktade mot flyget. Målet för luftfartsskyddet är att skydda passagerare, besättning, markpersonal, allmänhet och egendom från olagliga handlingar. Med olagliga handlingar avses t.ex. brottsliga angrepp såsom sabotage, kapningar och gisslantagningar. När det gäller luftfartsskydd ansvarar Transportstyrelsen för tillsyn över de verksamhetsutövare som omfattas av det nationella säkerhetsprogrammet och tillståndsärenden, vilket bl.a. innebär utfärdande av säkerhetsgodkännanden. Transportstyrelsen ansvarar vidare för internationellt arbete, föreskriftsarbete samt den registerkontroll som genomförs vid en säkerhetsprövning av en person som t.ex. ska arbeta på en flygplats. Regeringen har utsett Transportstyrelsen till den myndighet som har till uppgift att utveckla och ansvara för nationella säkerhetsprogram. I programmet finns samtliga styrande krav för luftfartsskyddet samlade. Programmet innehåller en informationsdel samt föreskrifterna i serien SEC som publiceras i . I den proposition som regeringen lämnade till inför skärpningen av de nuvarande reglerna i luftfartslagen 2010 pekade regeringen bl.a. på att flygföretag såväl nationellt som internationellt har fått ökade problem med s.k. oregerliga passagerare ombord på sina luftfartyg (prop. 2009/10:95).