bet · H901TU16 · 2022-06-02 00:00:00 — Jag anser därför att det bör göras en översyn av avskrivningsvillkoren för samarbetsavtal om infrastrukturprojekt med . Jag anser att regeringen bör vidta åtgärder i linje med vad jag har anfört. Brukaravgifter, punkt 21 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3679 av m.fl. (C) yrkande 64 och 2021/22:484 av och (båda SD) yrkande 3, 2021/22:2041 av (SD), 2021/22:3037 av och (båda SD) och 2021/22:3266 av (M) yrkandena 2–4. Transportstyrelsen fakturerar fordonsägare för avgifter från trängselskatter och andra vägavgifter. För folkbokförda i större städer eller i anslutning till broar med motsvarande avgift sker detta ofta automatiserat, men för många engångsbesökare är det vanligt att en faktura med väldigt små summor skrivs ut och skickas med posten. Därtill skickas fakturan med en postdistributör som kritiserats för sin opålitliga postgång. Om fakturan inte betalas är påminnelseavgiften . Jag anser att förutsättningarna för att automatisera Transportstyrelsens hantering av trängsel- och vägavgifter borde ses över. Enligt min mening vore det mer logiskt att Transportsstyrelsen utreder automatiserade system för faktureringsavgift – antingen att trängselavgifterna ackumuleras per fordon till dess att beloppet överstiger en viss större summa och först då fakturerar eller att den årliga summan belastar fordonsägarens skattekonto. Jag anser att regeringen bör vidta åtgärder i linje med vad jag har anfört. Kostnadskontroll i infrastrukturprojekt, punkt 23 (S, C, MP) av (C), (S), (S), (S), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: 2021/22:4371 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2021/22:4375 av m.fl. (V) yrkande 3, 2021/22:4380 av m.fl. (KD) yrkande 3 och 2021/22:4382 av m.fl. (M, L) yrkande 1. Vi vill inledningsvis understryka att det är av stor vikt att de medel staten tilldelar infrastrukturområdet används effektivt och på bästa sätt. Vi delar därför utskottsmajoritetens uppfattning om vikten av bra kostnadskontroll i infrastrukturinvesteringar. Vi vill i sammanhanget betona betydelsen av att på ett systematiskt sätt arbetar med att förbättra sina kostnadsprognoser, bl.a. genom att dra erfarenheter från genomförda projekt. Vi vill dock peka på att regeringen har bedrivit ett aktivt arbete och gett flera uppdrag för att motverka kostnadsökningar i infrastrukturinvesteringar. Vi vill bl.a. lyfta fram att regeringen gav i uppdrag att analysera kostnadsutvecklingen vid upphandling och genomförande av investeringsprojekt. Uppdraget innefattade även att skulle upprätta en handlingsplan med ett åtgärdsprogram för att minska kostnadsöverskridanden i investeringsverksamheten. Vi vill också påminna om det som infrastrukturminister har lyft fram om vikten av att fortsätter att utveckla och förbättra metoder för projektering, planering och kalkyler i syfte att åstadkomma en god kostnadskontroll. Infrastrukturministern har vidare framhållit att regeringen följer det arbete som pågår noga och inte utesluter ytterligare åtgärder för förbättrad kostnadskontroll. Mot denna bakgrund kan vi konstatera att det pågår ett aktivt utvecklingsarbete på området och att frågan är väl uppmärksammad av regeringen. Vi anser därmed inte att det finns anledning att rikta ett tillkännagivande till regeringen på området och anser att motionsförslagen bör avstyrkas. Utvärdering av planering och upphandling, punkt 24 (S, C, V, MP) av (V), (C), (S), (S), (S), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24 borde ha följande lydelse: 2021/22:4371 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2021/22:4380 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2021/22:4382 av m.fl. (M, L) yrkande 2. Vi vill understryka att det är av stor vikt att de medel staten tilldelar infrastrukturområdet används effektivt och på bästa sätt. Vi delar därför utskottsmajoritetens uppfattning om vikten av bra planering och upphandling av infrastrukturinvesteringar. Vi vill också peka på att regeringen har bedrivit ett aktivt arbete för att åstadkomma produktivitet och effektivitet i upphandling av transportinfrastruktur. Regeringen har gett flera uppdrag för att nå en ökad effektivisering och kostnadskontroll. Vi vill också påminna om att utveckling av system, processer och rutiner pågår kontinuerligt i verksamhet, däribland också sådant som är förknippat med styrning av kostnader och förutsättningar för en god effektivitet och produktivitet. Vi vill också lyfta fram det som infrastrukturminister underströk i en interpellationsdebatt om att det är viktigt att fortsätter att utveckla och förbättra metoder för projektering, planering och kalkyler. Infrastrukturministern framhöll att regeringen följer det arbete som pågår noga och inte utesluter ytterligare åtgärder för förbättrad kostnadskontroll. Mot den bakgrunden anser vi att frågor om planering och upphandling av infrastrukturprojekt är väl uppmärksammade och bedömer därmed att inte behöver rikta ett tillkännagivande till regeringen. Motionerna 2021/22:4371 (SD) yrkande 1, 2021/22:4380 (KD) yrkande 2 och 2021/22:4382 (M, L) yrkande 2 avstyrks därmed. Övriga frågor om upphandling i infrastrukturprojekt, punkt 25 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3750 av m.fl. (M) yrkande 16 och 2021/22:920 av m.fl. (V) yrkande 20, 2021/22:2369 av (M), 2021/22:2968 av m.fl. (SD) yrkande 28, 2021/22:3679 av m.fl. (C) yrkande 2, 2021/22:3879 av m.fl. (KD) yrkande 22, 2021/22:4371 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2021/22:4375 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2021/22:4380 av m.fl. (KD) yrkandena 1 och 4. Vi kan tyvärr konstatera att de flesta större infrastrukturprojekt och underhållsarbeten blir dyrare än planerat och därtill kraftigt försenade. Detta är något som politiken inte ska vare sig acceptera eller vänja sig vid. Vi vill slå fast att ordning och reda ska gälla vid upphandling och genomförande av infrastrukturprojekt, dvs. projekt ska hålla budget och färdigställas inom avtalad tid. Vi anser därför att regeringen bör vidta kraftfulla åtgärder för att verkställa detta. Övriga frågor om upphandling i infrastrukturprojekt, punkt 25 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2968 av m.fl. (SD) yrkande 28 och 2021/22:4371 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2021/22:4375 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2021/22:4380 av m.fl. (KD) yrkande 4 och 2021/22:920 av m.fl. (V) yrkande 20, 2021/22:2369 av (M), 2021/22:3679 av m.fl. (C) yrkande 2, 2021/22:3750 av m.fl. (M) yrkande 16, 2021/22:3879 av m.fl. (KD) yrkande 22 och 2021/22:4380 av m.fl. (KD) yrkande 1. Vi anser att nya vägar ska byggas snabbt och inte . Detta ska gälla även renovering och underhåll. Vi anser därför att högre krav på kortast möjliga tid för byggande- och underhåll bör vara en parameter vid upphandling av projekt som orsakar stora besvär för trafiken. Ett problem med vägarbeten och skyltning om sänkt fart när det inte finns vägarbetare på plats, är att förare ökar farten även vid vägarbeten där personal finns och det skapas en olycksrisk. För att undvika detta anser vi att påbörjade vägarbeten ska slutföras snabbt och vid arbetsdagens slut ska de skyltar som varnar för pågående vägarbete tas bort. I granskningsrapporten i infrastrukturinvesteringar kritiserar såväl regeringen som för bristande transparens. Vi vill peka på att denna bristande transparens försvårar inte bara arbete med dessa frågor utan också leder till svårigheter för medierna och allmänheten att följa upp hur skattemedel används och prioriteras. Vi anser därför att regeringen bör se till att transparensen gentemot och allmänheten ökar genom att tar fram en offentlig sammanställning av hur kostnader, nyttor och innehåll i objekten förändrats mellan de nationella infrastrukturplanerna. Övriga frågor om upphandling i infrastrukturprojekt, punkt 25 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3679 av m.fl. (C) yrkande 2 och 2021/22:920 av m.fl. (V) yrkande 20, 2021/22:2369 av (M), 2021/22:2968 av m.fl. (SD) yrkande 28, 2021/22:3750 av m.fl. (M) yrkande 16, 2021/22:3879 av m.fl. (KD) yrkande 22, 2021/22:4371 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2021/22:4375 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2021/22:4380 av m.fl. (KD) yrkandena 1 och 4. Jag vill understryka att varje investerad krona i infrastruktur ska göra så stor samhällsnytta som möjligt. För att det ska vara möjligt är det centralt att göra analyser för varje enskilt projekt i syfte att jämföra vilken metod som är den mest lämpliga. Jag anser därför att regeringen bör se till att vid beslut om investeringar och upphandlingar i väg och järnväg gör en bred analys av vilken metod som ger störst effektivitet, nytta och produktivitet. Övriga frågor om upphandling i infrastrukturprojekt, punkt 25 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:920 av m.fl. (V) yrkande 20 och 2021/22:4375 av m.fl. (V) yrkande 2, 2021/22:4371 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2021/22:4380 av m.fl. (KD) yrkande 4 och 2021/22:2369 av (M), 2021/22:2968 av m.fl. (SD) yrkande 28, 2021/22:3679 av m.fl. (C) yrkande 2, 2021/22:3750 av m.fl. (M) yrkande 16, 2021/22:3879 av m.fl. (KD) yrkande 22 och 2021/22:4380 av m.fl. (KD) yrkande 1. Enligt min uppfattning finns det brister i transparensen när det gäller kostnadsökningar inom ramen för infrastrukturplaneringen, inte minst när det gäller allmänhetens insyn. För att öka transparensen anser jag att ska bedriva ett mer systematiskt arbete för att förhindra onödiga kostnadsökningar. När kostnadsökningar ändå sker anser jag att ska informera regeringen och allmänheten om detta. Jag vill därför att regeringen vidtar åtgärder för att ska driva ett mer systematiskt arbete för att förhindra onödiga kostnadsökningar i samband med förslag till ny nationell infrastrukturplan och på ett öppet och transparent sätt sammanställa och publicera vilka förändringar som skett sedan föregående plan när det gäller kostnadsbedömningar, nyttor och innehåll för projekten. Jag anser vidare att regeringen bör ge i uppdrag att se över sina riktlinjer för upphandlingar, även hos eventuella underleverantörer, så att upphandlingarna garanterar bra arbetsvillkor för den berörda personalen och inte leder till social dumpning. Övriga frågor om upphandling i infrastrukturprojekt, punkt 25 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4380 av m.fl. (KD) yrkandena 1 och 4, 2021/22:4371 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2021/22:4375 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2021/22:920 av m.fl. (V) yrkande 20, 2021/22:2369 av (M), 2021/22:2968 av m.fl. (SD) yrkande 28, 2021/22:3679 av m.fl. (C) yrkande 2, 2021/22:3750 av m.fl. (M) yrkande 16 och 2021/22:3879 av m.fl. (KD) yrkande 22. Jag vill påminna om att återkommande har uppmärksammat de brister som finns som finns i upphandlingar av transportinfrastruktur. Det är därför viktigt att det skyndsamt kommer till stånd ett nytt sätt för myndigheten att arbeta. Jag menar därför att regeringen bör ge i uppdrag att utveckla effektivare sätt att upphandla sina projekt i syfte att sänka planeringskostnaderna och stärka funktionerna för tillstånds- och leveranskontroll samt uppföljning vid upphandling av väg- och järnvägsunderhåll. Jag vill även att regeringen ger i uppdrag att återkommande redovisa de kostnadsavvikelser som uppstår och att myndigheten vid dessa redovisningar även redovisar orsaken till avvikelsen. Vissa organisatoriska frågor, punkt 28 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 28 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3750 av m.fl. (M) yrkande 12 och 2021/22:352 av (KD), 2021/22:920 av m.fl. (V) yrkande 19, 2021/22:2951 av m.fl. (SD), 2021/22:3195 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2021/22:3560 av (M). Vi anser att det bör tillsättas ett transportpolitiskt råd som utifrån ett transportpolitiskt ramverk granskar och utvärderar infrastrukturpolitiken. Vi anser att det transportpolitiska ramverket ska bygga på en princip om att de sammanlagda infrastruktursatsningar som beslutas om inför varje ny nationell trafikslagsövergripande infrastrukturplan ska uppvisa en gemensam samhällsekonomisk effektivitet. Vi anser vidare att det ska utvärdera hur regeringen har skött infrastrukturarbetet i stort och vilka större projekt som regeringen har valt och på vilka grunder dessa val har gjorts. Vi vill också framhålla att antalet statliga myndigheter för infrastruktur behöver ses över. skapades i sin nuvarande form i syfte att förbättra samordningen mellan olika infrastrukturprojekt. Vi vill i sammanhanget påminna om att förändringar sker mycket snabbt för en konkurrensutsatt infrastruktur som verkar på en global marknad och aktivt ställer om till fossilfria drivmedel. Vi anser därför att regeringen ska initiera en översyn av antalet statliga myndigheter för infrastruktur i syfte att stärka samordningen och effektiviteten mellan de olika trafikslagen. Vissa organisatoriska frågor, punkt 28 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 28 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2951 av m.fl. (SD), 2021/22:3195 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2021/22:352 av (KD), 2021/22:920 av m.fl. (V) yrkande 19, 2021/22:3560 av (M) och 2021/22:3750 av m.fl. (M) yrkande 12. bildades genom en sammanslagning av . Vi anser att det nu är dags att granska om sammanslagningen har varit optimal för verksamheten och om skattebetalarna har fått den förstärkning och utveckling av väg och järnväg som kan förväntas, eller om sammanslagningen i stället har lett till försämringar och ökade kostnader. Vi kan konstatera att antalet anställda på har ökat drastiskt sedan myndigheten bildades. Enligt årsredovisning var det totala antalet anställda 6 2010, för att sedan ha ökat till 9 2020. Detta är en ökning med . Bara ökade personalstyrkan med 545 personer. Vi vill också peka på att det efter sammanslagningen av är svårare att hitta nödvändig kompetens eftersom inte längre bedriver underhåll och investeringar och reinvesteringar i egen regi. Vi anser därför att regeringen bör tillsätta en utredning som får i uppdrag att se över om det är mest ändamålsenligt att gå tillbaka till den tidigare ordningen med ett vägverk och ett banverk, eller om verksamheten även framöver ska vara sammanslagen i ett trafikverk. Vissa organisatoriska frågor, punkt 28 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 28 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:920 av m.fl. (V) yrkande 19 och 2021/22:3195 av m.fl. (V) yrkande 3, 2021/22:2951 av m.fl. (SD) och 2021/22:352 av (KD), 2021/22:3560 av (M) och 2021/22:3750 av m.fl. (M) yrkande 12. Sammanslagningen av till hade kunnat ge fördelar genom en överblick, ett systemtänk och en bred kompetens. Jag kan dessvärre konstatera att mycket av kompetensen och kunskapen om anläggningarna har försvunnit från myndigheten eftersom verksamheten läggs ut på entreprenad. Jag anser därför att regeringen bör utvärdera sammanslagningen av och utreda om det vore lämpligare och effektivare att återigen dela i två enheter. Vidare vill jag lyfta fram det som medierna uppmärksammade om lönedumpning vid upphandling av brovakter vid utanför . Från nyhetsrapporteringen har det framkommit att brovakterna, som har arbetat , har fått en negativ löneutveckling eftersom lönen har sänkts vid varje upphandling. Jag har tagit del av att det funnits krav på kollektivavtal, men vilket kollektivavtal som ska gälla har inte specificerats, vilket tyvärr har lett till en helt orimlig situation för de anställda. Jag menar att den här typen av lönedumpning som en statlig myndighet utövar är helt oacceptabel. Jag anser därför att det finns skäl att ifrågasätta varför funktioner som kommer att finnas kvar upphandlas. Driften av infrastruktur är en central och permanent funktion som enligt min uppfattning med fördel bör drivas i egen regi. I de fall upphandling av en verksamhet är befogad bör och andra statliga myndigheter säkerställa att det sker på ett sätt som inte leder till social dumpning utan garanterar bra arbetsvillkor för den berörda personalen. Jag anser därför att regeringen bör ge i uppdrag att se över vilka funktioner som är ändamålsenliga att återta och driva i egen regi. En utgångspunkt för uppdraget ska vara att alla permanenta funktioner bör drivas av myndighetens egen personal och inte upphandlas. Utvärderingar av infrastrukturarbetet, punkt 29 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 29 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3750 av m.fl. (M) yrkandena 10 och 11 samt 2021/22:3757 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2021/22:3195 av m.fl. (V) yrkande 1. Vi vet ännu inte vilka effekter pandemin kommer att få för människors pendling. Vi vill dock framhålla att det vi redan nu kan se är att beredskapen när det gäller tillgång till munskydd och avstånd mellan människor initialt var otillräcklig för att stoppa smittspridningen. Vi anser att vi bör dra lärdom av pandemin både när det gäller smittskydd och när det gäller långsiktiga effekter på människors pendling. Vi anser därför att regeringen bör ge Trafikanalys i uppdrag att analysera förändrade pendlingsmönster och erfarenheter av smittspridning och dra relevanta slutsatser av detta. Vi kan också konstatera att pandemin har slagit hårt mot hela den svenska ekonomin och även mot transportsektorn. Vi anser därför att regeringen bör ge Trafikanalys i uppdrag att utvärdera de förväntade långsiktiga effekterna av pandemin för transportsektorn. Utvärderingar av infrastrukturarbetet, punkt 29 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 29 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3195 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2021/22:3750 av m.fl. (M) yrkandena 10 och 11 samt 2021/22:3757 av m.fl. (M) yrkande 10. Ansvaret för infrastruktur och för att upphandla infrastrukturens underhåll och utbyggnad ligger på flera olika myndigheter. Tyvärr verkar det inte finnas någon övergripande kunskap om infrastrukturen som system och dess effekter på samhället. Jag kan konstatera att det inte finns någon som har ansvar för att se till att infrastrukturen används, hålls ihop och byggs ut på det bästa och mest effektiva sättet för att uppfylla klimatmålen och de transportpolitiska målen. Jag anser att en helhet måste inkludera alla delar, järnväg, sjöfart inklusive hamnar och infrastrukturen runt dem, vägar, bredbandsutbyggnad och it, telefoni, postväsendet, omlastningsterminaler, distributionscentraler och transporten den sista biten fram till leverans. Jag menar att det krävs en överblick och en kontroll på systemnivå över infrastrukturen över hela landet för att kunna se till att det effektivaste, energisnålaste och klimatvänligaste transportalternativet alltid används. Jag anser därför att regeringen bör ge Transportstyrelsen i uppdrag att i samarbete med relevanta myndigheter göra en kartläggning av statusen på, användningen av och potentialen i all infrastruktur över hela landet. Förteckning över behandlade förslag Skrivelse 2021/22:56 Regeringens skrivelse 2021/22:56 om statlig medfinansiering av regional kollektivtrafik – Sverigeförhandlingens storstadsavtal. 2021/22:4340 av m.fl. (M, KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att samhällsekonomisk och miljömässig lönsamhet ska vara vägledande i valet av infrastrukturprojekt vid statlig medfinansiering av regional kollektivtrafik och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett effektivt och hållbart transportsystem som inkluderar alla trafikslag vid statlig medfinansiering av regional kollektivtrafik och tillkännager detta för regeringen. Skrivelse 2021/22:80 Regeringens skrivelse 2021/22:80 om kostnadskontroll i infrastrukturinvesteringar. 2021/22:4371 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att övergripande utvärdera arbete kring planering och upphandling med syfte att förbättra såväl kostnadskontrollen som effektiviteten och framdriften och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka transparensen gentemot och allmänheten genom att ta fram en offentlig sammanställning av hur kostnader, nyttor och innehåll i objekten förändrats mellan de nationella planerna och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en utredning av organisation med inriktning att få bättre kostnadskontroll i infrastrukturinvesteringar och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4375 av m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen på nytt bör ta ställning till infrastrukturprojekt i nationell infrastrukturplan utifrån uppnåendet av viktiga samhällsmål, klimatmålet i synnerhet, och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör vidta åtgärder för att ska driva ett mer systematiskt arbete för att förhindra onödiga kostnadsökningar samt när sådana ändå sker informera regering och allmänhet för att öka transparensen kring betydande kostnadsökningar och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda organisation med inriktning att få bättre kostnadskontroll i infrastrukturinvesteringar och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4380 av m.fl. (KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör få i uppdrag att utveckla effektivare sätt att upphandla sina projekt i syfte att sänka planeringskostnaderna och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att övergripande utvärdera planering och upphandling i syfte att öka effektivitet, framdrift och förbättrad kostnadskontroll och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda organisation med inriktning att få bättre kostnadskontroll i infrastrukturinvesteringar och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör få i uppdrag att återkommande redovisa de kostnadsavvikelser som uppstår samt att man vid dessa redovisningar även redovisar orsaken till avvikelsen, och detta tillkännager för regeringen. 2021/22:4382 av m.fl. (M, L): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda organisation med inriktning att få bättre kostnadskontroll i infrastrukturinvesteringar och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att övergripande utvärdera planering och upphandling i syfte att öka effektivitet, framdrift och förbättrad kostnadskontroll och tillkännager detta för regeringen. Motioner från allmänna motionstiden /22 2021/22:5 av (KD):