bet · H901NU15 · 2022-03-29 00:00:00 — I kommittémotion 2021/22:4217 av m.fl. (KD) anför motionärerna att regeringens politik för att exkludera kärnkraften ur framtidens energimix äventyrar ekonomiska värden. Mot den bakgrunden förordar de i yrkande 27 att riktar ett tillkännagivande till regeringen om att den ska analysera energipolitikens inverkan på industrins konkurrenskraft på kort och . Ett starkt näringsliv med nya och växande företag behöver god tillgång till el med konkurrenskraftiga priser. Denna uppfattning återfinns i motion 2021/22:826 av och (båda S). Motionärerna menar att det behövs långsiktiga förutsättningar för energibranschen och den svenska industrin och de förordar att energitillgången i förbättras så att fler viktiga företagsetableringar kan bli verklighet. Motionärerna framhåller i kommittémotion 2021/22:3688 av m.fl. (M) att enskilda produktionstekniker inte bör subventioneras och begär i yrkande 22 ett tillkännagivande om att samtliga stöd som utgår till den svenska energiproduktionen bör ses över samt att det genomförs en konsekvensanalys av stödens effektivitet. m.fl. (SD) anser i kommittémotion 2021/22:2390 yrkande 29 att det bör tillsättas en ny parlamentarisk utredning med uppgift att se över den långsiktiga energiförsörjningen med målet att energiförsörjning ska upprätthålla en hög internationell konkurrenskraft och driftssäkerhet, som beroendet av fossila kraftkällor, även i form av import, minimeras. I kommittémotion 2021/22:4195 av m.fl. (KD) yrkande 5 förordar motionärerna att regeringen tillsätter en ny parlamentarisk som tillsammans med sakkunnig expertis kan ta fram underlag för en bred överenskommelse om en långsiktig, hållbar och effektiv energipolitik som möter industrins, hushållens och det övriga samhällets behov. Vissa övriga frågor om energipolitikens inriktning I partimotion 2021/22:3511 av m.fl. (C) framhålls att energifrågan är helt avgörande för ett konkurrenskraftigt näringsliv med jobb i hela och för att sänka utsläppen. Motionärerna begär i yrkande 11 att i ett tillkännagivande ska uppmana regeringen att se över hur snabbare kan få fram förnybar energi och uppgradera det svenska elnätet. I partimotion 2021/22:4199 av m.fl. (L) begärs ett antal tillkännagivanden om energipolitikens inriktning. I yrkande 9 vill motionärerna att alla former av subventioner till fossila bränslen ska fasas ut. Vidare begär motionärerna i yrkande 10 att ska framhålla att staten måste säkerställa att energisystemet förmår att leverera fossilfri energi där den behövs och när den behövs. m.fl. (SD) redovisar i kommittémotion 2021/22:2390 yrkande 1 den grundläggande inställningen att energipolitiken ska vara inriktad på att säkerställa en långsiktigt konkurrenskraftig och tillförlitlig energiförsörjning, såväl för hushållen som för näringslivet, som gör det möjligt för att upprätthålla en hög internationell konkurrenskraft och levnadsstandard. Motionärerna ser det som viktigt för en nation att ha kontroll över sin energiförsörjning och anser att en hög grad av självförsörjning är att föredra i arbetet med att uppnå energipolitikens mål. Denna inställning utesluter emellertid inte att energisystem kan delas över nationsgränser, men då företrädesvis med nationer i närområde. Motionärerna strävar efter att behålla och utveckla landets energisystem, med fokus på leveranssäkerhet, effektivitet och miljöansvar. har länge haft en stabil efterfrågan på elenergi, men med den pågående omställningen väntas elenergibehovet öka kraftigt. Denna uppfattning framförs i kommittémotion 2021/22:3684 av m.fl. (C). Motionärerna vill påskynda utsläppsminskningstakten inom energisektorn och förordar i yrkande 82 därför ett tillkännagivande om att öka koldioxidtransparensen i energisystemet. Vidare anser motionärerna att regeringen ska värna en övergång till en mer decentraliserad och lokal energiproduktion bl.a. genom satsningar på småskalig och förnybar energiproduktion. I yrkande 87 begärs ett tillkännagivande med den innebörden. Decentraliserad energiproduktion kan dock innebära en del utmaningar och motionärerna ser det därför i yrkande 88 som viktigt att utveckla och förbättra samexistensen mellan förnybar energiproduktion och Försvarsmaktens intressen bl.a. genom att inhämta goda exempel från andra länder. Utöver detta vill motionärerna i yrkande 40 att subventioner till fossila bränslen skyndsamt fasas ut såväl i EU som i som företagens konkurrenskraft värnas. m.fl. (KD) framhåller i kommittémotion 2021/22:4219 vikten av en stabil energiförsörjning som underlättar att hela håller ihop. En begäran om ett tillkännagivande med den innebörden finns i yrkande 13. Det handlar enligt motionärerna bl.a. om att öka elproduktionsförmågan kraftigt i hela landet och att förbättra överföringskapaciteten. I Liberalernas kommittémotion 2021/22:4220 av m.fl. yrkande 3 vill motionärerna att instruktion ändras så att myndigheten kan fokusera på hur energisystemet så effektivt som möjligt kan vävas samman och bli fossilfritt. Myndighetens arbete för att avskaffa kärnkraften ska enligt motionärerna upphöra. I kommittémotion 2021/22:4197 av m.fl. (MP) yrkande 27 föreslås ett tillkännagivande om att avveckla kärnkraften och att det genomförs en stor utbyggnad av förnybar energi som vindkraft, solel och solvärme, särskilt i , med hänsyn till och bevarande av väl fungerande ekosystem. (M) framhåller i motion 2021/22:1734 vikten av att länderna i får utnyttja sina energiresurser optimalt för att klara den fortsatta energiomställningen, och vidare att EU inte alltid delar de svenska och nordiska uppfattningarna om hur ländernas resurser ska nyttjas för att nå klimat- och miljömålen som välstånd och tillväxt bibehålls. Motionären vill att regeringen ser över möjligheterna till en gemensam nordisk linje om energiproduktion och reglering av energimarknaden. Samma motionär konstaterar i motion 2021/22:1743 att ekonomiska stödsystem tenderar att bli permanenta och att det därför redan från början bör framgå hur de ska fasas ut. Mot den bakgrunden begärs ett tillkännagivande om att stödsystem utöver tydliga mål alltid ska innehålla tydliga exitstrategier. (M) yrkar i motion 2021/22:2819 att ställer sig bakom det som anförs om att trygga elförsörjningen på ett långsiktigt, men även kortsiktigt, och hållbart sätt. Motionären anger att det i en del regioner redan är så fullt i elnäten att överföringsförmågan inte räcker. Det krävs därför snabba och framför allt kraftfulla åtgärder för att trygga elförsörjningen. I motion 2021/22:3620 av (M) konstateras det att upplever en snabbt stigande efterfrågan på el. Att planerbar energi som kärnkraft fasas ut ser motionären som problematiskt och förordar därför ett tillkännagivande om att det bör finnas planerbar energi i hela året om. Bakgrund och pågående arbete överlämnade regeringen en proposition om energipolitikens inriktning till (prop. 2017/18:228). Propositionen vilade på en blocköverskridande energipolitisk ramöverenskommelse som slöts mellan , , , och . I propositionen föreslog regeringen nya energipolitiska mål och redovisade sin bedömning om energipolitikens inriktning. Vid behandlingen av propositionen antog de förslag till övergripande mål för energipolitiken som regeringen hade lagt fram (bet. 2017/18:NU22, rskr. 2017/18:411). Målet innebär att energipolitiken ska syfta till att förena ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet och att den svenska energipolitiken bygger på samma tre grundpelare som energisamarbetet i EU. Med de mål som har fastställt har energipolitiken fått långsiktiga förutsättningar att skapa villkor för en effektiv och hållbar energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg negativ påverkan på hälsa, miljö och klimat och att underlätta omställningen till ett ekologiskt hållbart samhälle. Utöver det övergripande målet godkände regeringens förslag om ett mål för andelen förnybar energi som innebär att elproduktionen 2040 ska vara förnybar. Detta är ett mål, inte ett stoppdatum som förbjuder kärnkraft, och det innebär inte heller en stängning av kärnkraft med politiska beslut. Förslaget i propositionen om ett mål för energieffektivisering godkändes också. Målet är att 2030 ska ha effektivare energianvändning jämfört med , uttryckt i termer av tillförd energi i relation till bruttonationalprodukten (BNP). biföll också regeringens förslag om att upphäva vissa tidigare beslutade riksdagsbindningar som gällde riktlinjer för energipolitiken. Energipolitikens inriktning i budgetpropositionen I budgetpropositionen konstaterar regeringen att energipolitikens inriktning ligger fast och att den syftar till att förena försörjningstrygghet, konkurrenskraft och ekologisk hållbarhet (prop. 2021/22:1, utg.omr. 21 Energi). Arbetet med att uppnå de energipolitiska målen bidrar till konkurrenskraftiga elpriser för industrin och minskade utsläpp av växthusgaser. Regeringen anger att den fortsätter arbetet med att nå de riksdagsbundna energipolitiska målen. Det konstateras att energipolitiken behöver utvecklas och ta höjd för en kraftig ökning av elbehovet genom olika åtgärder, bl.a. effektiv användning, ny infrastruktur och säkrad tillförsel. Regeringen slår fast att elektrifiering kan bidra till stora energieffektiviseringar och utsläppsminskningar inom transportsektorn och är avgörande för att ställa om till fossilfria processer i stora industrier. Ett ökat fokus på effekt- och energieffektivisering sägs kunna bana väg för en snabb, resurseffektiv och hållbar elektrifiering och bidra till klimatomställningen. Regeringen konstaterar vidare att har inlett ett skifte med en betydande elektrifiering av transporter, industri och andra verksamheter. En framgångsrik elektrifiering är också avgörande för att nå nettonollutsläpp och kan även minska utsläppen i andra länder genom export av klimatsmarta produkter. elförsörjning ska utgöra en unik konkurrensfördel genom hög leveranssäkerhet, låg miljöpåverkan och el till konkurrenskraftiga priser. Genom arbetet med elektrifieringsstrategin (se nedan) anger regeringen att den tar ett helhetsgrepp om förutsättningarna i energisektorn för att möjliggöra en omfattande elektrifiering av samhället. När det gäller transportsektorn konstaterar regeringen att användningen av fossil energi är hög och står för en stor del av utsläppen. För att bryta transportsektorns fossilberoende behövs ökad transporteffektivitet, effektivare fordon och farkoster, elektrifiering och en övergång från fossila till hållbara förnybara drivmedel. Regeringen framhåller också att det finns behov av ytterligare insatser för att nå det riksdagsbundna målet om effektivare energianvändning 2030. inrättade regeringen en med infrastrukturminister som ordförande. är ett rådgivande organ och ska påskynda arbetet med elektrifiering av de tunga vägtransporterna och transportsektorn som helhet. I sitt arbete ska kommissionen bl.a. beakta de energipolitiska mål som har beslutat. påbörjade regeringen även arbetet med att ta fram en nationell elektrifieringsstrategi. presenterade en arbetsgrupp för elektrifieringsstrategin ett förslag på en övergripande målbild och inriktning för det fortsatta arbetet med att ta fram den nationella elektrifieringsstrategin. Arbetsgruppen anförde bl.a. att elförsörjning, i linje med det energipolitiska mål som gäller, ska utgöra en unik konkurrensfördel genom hög leveranssäkerhet, låg miljöpåverkan och el till konkurrenskraftiga priser. Arbetsgruppen betonade också att elektrifieringen är en stor omställning som kräver insatser på en helt ny nivå. Arbetet med elektrifieringsstrategin respektive kompletterar varandra. uppdrag är att påskynda elektrifieringen av transportsektorn. Elektrifieringsstrategin omfattar till skillnad från uppdrag även elektrifiering av andra delar av samhället, inklusive industrin, som behövs för att uppnå klimatmål och har ett helhetsperspektiv på elektrifieringen av samhället i stort. analys och förslag när det gäller transportsektorn ska beaktas i arbetet med förslaget till strategi. Regeringen presenterade en nationell strategi för elektrifiering. Elektrifieringsstrategins inriktning är att skapa förutsättningar i energisektorn för en snabb och storskalig elektrifiering av industri, transporter och arbetsmaskiner, som tillsammans står för över två tredjedelar av nationella utsläpp av växthusgaser. Strategin omfattar fem övergripande områden som i sin tur delas in i tolv punkter, vilka konkretiseras i 67 åtgärder som kommer att genomföras –2024. Vissa av åtgärder refereras längre fram i detta betänkande. Förslag om energipolitikens mål och inriktning förekommer i motioner från den allmänna motionstiden. Senast utskottet behandlade sådana förslag var (bet. 2020/21:NU21). Flera av de förslag som då var aktuella återkom bland de yrkanden som väcktes i samband med den allmänna motionstiden och som utskottet behandlar i detta betänkande. Det gäller exempelvis de förslag som handlar om att målet om en helt förnybar elproduktion till 2040 ska bytas ut mot ett mål där lydelsen är att elproduktionen alternativt elsystemet ska vara helt fossilfri till 2040. När utskottet senast behandlade yrkanden med denna inriktning hänvisade utskottet till det som hade anförts när motsvarande förslag behandlades och upprepade att det vidhöll uppfattningen att förnybarhetsmålet inte bör bytas ut mot ett mål om en fossilfri elproduktion (bet. 2019/20:NU14). Vidare konstaterade utskottet att eftersom målet uttryckligen inte innebär en stängning av kärnkraft genom politiska beslut är det inte motiverat med en ändring i linje med vad som hade framförts i de då aktuella motionerna. Mer allmänt hållna yrkanden om energipolitikens övergripande inriktning som var likalydande eller snarlika flera av de som är aktuella behandlades också av utskottet . Utskottet avstyrkte dessa yrkanden bl.a. med hänvisning till att energipolitiken syftar till att skapa förutsättningar för en långsiktig och hållbar energiförsörjning till konkurrenskraftiga priser, vilket kan ge nya jobb, nya företag och ökad export. Utskottet fanns inte heller skäl att tillstyrka förslag om energipolitikens utformning i förhållande till industrin i allmänhet eller med inriktning på särskilda industrigrenar. Ett förslag likalydande med det i motion 2021/22:2390 (SD) yrkande 3 om ett ändrat energieffektiviseringsmål avstyrktes också av utskottet . Förslag om förbud mot utvinning av fossila bränslen i likt det i motion 2021/22:4066 (MP) yrkande 35 behandlades av utskottet i samband med att utskottet tog ställning till olika mineralpolitiska förslag (bet. 2020/21:NU18). påpekade utskottet att de dåvarande regeringspartierna, tillsammans med de övriga riksdagspartier som utgör regeringsunderlag i vissa frågor, har uppgett att prospektering efter och nyexploatering av mark för att utvinna kol, olja och fossilgas ska förbjudas och att ny lagstiftning ska vara på plats . När det gäller förslag med inriktning på EU:s energipolitik kan det konstateras att ett yrkande som var identiskt med yrkande 23 i motion 2021/22:2455 (SD) behandlades av utskottet (bet. 2020/21:NU21). Yrkandet avstyrktes av utskottet med hänvisning till att det hade initierats ett arbete med att se över energilagstiftningen på EU-nivå och att utskottet och kommer att ha möjlighet att återkomma till frågan om förhandlingsposition när det gäller den klimat- och energipolitiska ramen. Utskottet framhöll även att det inte delade motionärernas uppfattning om att regeringen i förhandlingarna bör verka för att likställa kärnkraft med förnybar energi. Ett förslag om att se över samtliga stöd som utgår till svensk energiproduktion samt att det genomförs en konsekvensanalys av stödens effektivitet likalydande med det i motion 2021/22:3688 (M) yrkande 22 avstyrktes också av utskottet (bet. 2020/21:NU21). Utskottet hänvisade bl.a. till bestämmelser i budgetlagen om att hög effektivitet ska eftersträvas och att god hushållning ska iakttas i statens verksamhet. Därtill påminde utskottet om den resultatrapportering som regeringen gör i budgetpropositionen. I några motioner framförs det förslag om att det ska tillsättas en ny s.k. eller att en parlamentarisk utredning ska få i uppgift att se över energiförsörjning. Liknande förslag avstyrktes av utskottet (bet. 2020/21:NU21). Utskottet sa sig se positivt på den typ av konstellationer som den s.k. utgjorde, men ansåg att det saknades förutsättningar för att nå en ny bred överenskommelse, varför det inte bedömdes vara motiverat att tillsätta en ny parlamentarisk . Förslaget i motion 2021/22:4220 (L) om ett förtydligande av instruktion behandlades i snarlik form av utskottet (bet. 2020/21:NU21). Utskottet avstyrkte förslaget med hänvisning till att myndighetens regleringsbrev har förtydligats med innebörden att myndigheten har ansvar för strategiarbete och därmed möjlighet att prioritera insatser kring alla relevanta energislag, inklusive kärnkraft, i den mån detta bedöms rimligt för att bidra till målen. Även en motion likalydande med motion 2021/22:1734 (M) om nordiskt samarbete på energiområdet avstyrktes av utskottet (bet. 2020/21:NU21). Utskottet motiverade detta med hänvisning till det som hade anförts när motsvarande förslag hade behandlats . Samma motionärs förslag i motion 2021/22:1743 (M) avstyrktes av utskottet (bet. 2020/21:NU6). instämde utskottet i huvudsak med det som framfördes i motionen, men gjorde också bedömningen att regeringen förutsätts dela det aktuella synsättet och att det därför inte ansågs påkallat med ett tillkännagivande i linje med förslaget i motionen. Avslutningsvis kan det noteras att utskottet också avstyrkte ett förslag likalydande med det i motion 2021/22:2819 (M) om att trygga elförsörjningen på ett hållbart sätt på både kort och lång sikt (bet. 2020/21:NU22). Övriga yrkanden har inte behandlats av utskottet under de närmast föregående åren. Utskottets ställningstagande redovisas under följande rubriker: – Mål om en fossilfri elproduktion – Ett helt förnybart energisystem – Mål om att ska bli självförsörjande på biobränslen – Mål för energieffektivisering – Översyn av stöd till energiproduktion – efterlevnad av EU-regler på energiområdet – Vissa övriga frågor om energipolitikens inriktning. Mål om en fossilfri elproduktion Energipolitikens inriktning lades fast av och baserades då på en bred energipolitisk överenskommelse som hade slutits mellan fem av partier . beslut omfattade bl.a. ett övergripande mål med innebörden att energipolitiken ska syfta till att förena ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet och att den svenska energipolitiken bygger på samma tre grundpelare som energisamarbetet i EU. Denna inriktning ansågs ge långsiktiga förutsättningar för energipolitiken att skapa villkor för en effektiv och hållbar energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg negativ påverkan på hälsa, miljö och klimat och att underlätta omställningen till ett ekologiskt hållbart samhälle. Utöver det övergripande målet godkände regeringens förslag om mål för andelen förnybar energi som innebär att elproduktionen 2040 ska vara förnybar. Detta är ett mål, inte ett stoppdatum som förbjuder kärnkraft, och det innebär inte heller en stängning av kärnkraft med politiska beslut. I flera motioner förordas tillkännagivanden om att målet i stället bör vara ett fossilfritt elsystem eller att den svenska elproduktionen ska vara helt fossilfri. I något fall efterfrågas även tillkännagivanden om ett mål med innebörden att energiproduktionen ska vara helt fossilfri. Oavsett de exakta formuleringarna uppfattar utskottet att huvudmotivet bakom förslagen är att underlätta för en utbyggnad av kärnkraften i . Utskottet har avstyrkt liknande förslag om att ompröva målet om en helt förnybar elproduktion till 2040 (bet. 2019/20:NU14 och bet. 2020/21:NU21). Utskottet anser nu liksom att förnybarhetsmålet inte behöver bytas ut mot ett mål om en helt fossilfri elproduktion. Eftersom det uttryckligen sägs att målet inte ska betraktas som ett stoppdatum som förbjuder kärnkraft och inte heller innebär en stängning av kärnkraft med politiska beslut menar utskottet att en sådan ändring inte är motiverad. Därmed avstyrker utskottet samtliga motionsyrkanden. Ett helt förnybart energisystem ska ha en ambitiös energipolitik med högt ställda målsättningar om att ställa om i hållbar riktning. Utskottet är dock inte berett att sluta upp bakom ett förslag om att energisystemet ska vara helt förnybart till 2040. Huvudskälet till detta är att det är svårt att dra entydiga gränser kring det motionärerna betecknar som energisystemet och än svårare när det inte görs en åtskillnad mellan produktion eller användning av olika energikällor. Mål ska enligt utskottets uppfattning vara så pass tydliga att de är möjliga att både nå och följa upp. Att avgränsa ett mål till kraftsystemet eller ännu hellre till den el som produceras inom landets gränser, i linje med det nuvarande målet, är enligt utskottets uppfattning mer precist och rimligt än att ta sikte på hela energisystemet. Även om utskottet delar motionärernas uppfattning om behovet av att ställa om energisystemet, betraktar det den föreslagna målsättningen tyvärr som orealistisk. Att helt avveckla all användning av fossila bränslen inom exempelvis vissa industrier och inom transportsektorn till det föreslagna målåret, bedömer utskottet exempelvis vara så gott som ogörligt. Därmed avstyrker utskottet motionsyrkandet. Mål om att ska bli självförsörjande på biobränslen Utskottet delar uppfattningen i motion 2021/22:4066 (MP) yrkande 4 om att de biobränslen som konsumeras i ska vara hållbara. Däremot ser utskottet inga tillräckligt tungt vägande skäl för att dessa nödvändigtvis ska vara producerade i . Så länge ett hållbart ursprung kan garanteras finns det enligt utskottets uppfattning ingen anledning att begränsa möjligheterna till import av biobränslen. Förslaget om ett mål om att ska bli självförsörjande på biobränslen bör därför avslås av . Därmed avstyrks motionsyrkandet. Den av beslutade svenska energipolitiken innefattar ett mål om att 2030 ska ha effektivare energianvändning jämfört med , uttryckt i termer av tillförd energi i relation till bruttonationalprodukten. Utskottet har – – tagit ställning till förslag om att revidera det aktuella målet. Förslagen har avstyrkts och utskottet är inte heller berett att ompröva sin uppfattning. Denna uppfattning ska också ses i ljuset av att det pågår en revidering av EU:s s.k. energieffektiviseringsdirektiv som kan innebära att måste se över sitt nationella energisparkrav samt styrmedlen för att uppnå detta. Utskottet anser att det slutliga utfallet av den pågående översynen och de konsekvenser den kan få för nationella målsättningar bör avvaktas innan det finns skäl att överväga en ändring av det svenska energieffektiviseringsmålet. Därmed avstyrks motionsyrkandena. Översyn av stöd till energiproduktion behandlade utskottet ett förslag som överensstämmer med det nu aktuella i motion 2021/22:3688 (M) yrkande 22 om att samtliga stöd till svensk energiproduktion bör ses över och att det genomförs en konsekvensanalys av stödens effektivitet. Då avstyrkte utskottet förslaget även om det sa sig dela motionärernas uppfattning om vikten av att statliga stöd följs upp för att säkerställa att skattebetalarnas medel används så effektivt som möjligt. Utskottet påminde dock om att det i budgetlagen (2011:203) slås fast att hög effektivitet ska eftersträvas och god hushållning iakttas i statens verksamhet. Regeringen ska dessutom lämna en redovisning i budgetpropositionen av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. Utskottet ser ingen anledning att ompröva sin syn på förslaget i motionen. Därmed avstyrks motionsyrkandet. efterlevnad av EU-regler på energiområdet