bet · H901UbU16 · 2022-03-25 00:00:00 — Motionärerna begär vidare att dagbarnvårdare ska erbjudas en introduktionsutbildning (yrkande 13) och framhåller att dagbarnvårdare är utbildade förskollärare, men om de saknar sådan utbildning ska de erbjudas introduktionsutbildning av samt möjlighet att gå barnskötarutbildning i kombination med språkstudier. Motionärerna begär även att kunskaperna om hederskultur bör förbättras bland all skolpersonal och att varje skola ska ha en handlingsplan mot hedersrelaterat våld och förtryck (yrkande 22). Motionärerna poängterar att det bör finnas riktlinjer på varje skola för hur man agerar vid misstanke om t.ex. tvångsäktenskap, könsstympning och hedersvåld samt ett centralt dokument med förslag på hur skolorna kan arbeta. I motion 2021/22:1717 av (MP) begärs ett tillkännagivande om undervisning i sexualitet och samtycke för yrkesverksamma lärare. Enligt en lagändring som trädde i kraft förtydligades att den skyldighet huvudmän inom skolväsendet har att se till att personal ges möjlighet till kompetensutveckling gäller all den verksamhet som huvudmannen är ansvarig för, se 2 kap. 34 § skollagen (prop. 2020/21:152, bet. 2020/21:UbU19, rskr. 2020/21:309). Huvudmannen ska vidare se till att all personal i den verksamhet huvudmannen har ansvar för enligt skollagen har nödvändiga insikter i de föreskrifter som gäller för skolväsendet. Bestämmelsen motiverades bl.a. med att ett förtydligande kan bidra till att lärare anställda av en utbildningsanordnare som fullgör uppgifter på entreprenad får del av insatser för kompetensutveckling (prop. 2020/21:152 s. 16 f.) Enligt förordningen (2015:1047) med instruktion för ska myndigheten svara för nationellt prioriterade kompetensutvecklings-, fortbildnings- och stödinsatser inom ramen för nationella skolutvecklings-program, sammanställa och sprida kunskap om resultat av forskning och svara för riktade utvecklingsinsatser inom prioriterade områden (7 §). Med stöd av förordningen (2002:760) om uppdragsutbildning vid universitet och högskolor får lärosätena på uppdrag av myndigheter anordna uppdragsutbildning för andra än anställda hos uppdragsgivaren (3 §). Exempel på sådan utbildning är den utbildning som lärosätena anordnar på uppdrag av , t.ex. fortbildning av lärare och förskollärare. I budgetpropositionen angav regeringen att sex- och samlevnads-undervisning ska vara en obligatorisk del av lärarutbildningen liksom kunskaper om neuropsykiatriska funktionsnedsättningar. För att säkerställa att nyutexaminerade lärare har kompetens att undervisa om identitet, sexualitet och relationer infördes nya examensmål i lärar-utbildningarna. De nya examensmålen började tillämpas i lärarutbildningar som startade (prop. 2019/20:1 utg.omr. 16 s. 170). Bakgrund och pågående arbete Inom ramen för de nationella skolutvecklingsprogrammen (U2015/03844/S) genomför ett stort antal fortbildningsinsatser. Syftet med de nationella skolutvecklingsprogrammen är att utveckla och stärka utbildningen för att ge eleverna de bästa förutsättningarna för att utvecklas så långt som möjligt. Insatserna ska bl.a. ge lärare fler metoder i undervisningen för att kunna anpassa den efter elevers olika behov. Insatsen omfattar program om: – elevhälsa och barns omsorg – kunskaper och värden – nyanlända och flerspråkiga barns och elevers lärande – skola och arbetsliv samt vidare studier – styrning och ledning – systematiskt kvalitetsarbete. Insatserna inom de nationella skolutvecklingsprogrammen är under ständig utveckling, och antalet insatser varierar därför . På finns information om de insatser som finns tillgängliga inom de olika programmen. Inom ramen för de olika programmen erbjuder kompetensutvecklingsinsatser som genomförs ute på skolor och hos huvudmän eller genom uppdragsutbildningar vid universitet och högskolor. Inom ramen för programmet om kunskaper och värden omfattas bl.a. Läslyftet, en kompetensutvecklingsinsats som riktar sig till lärare i förskolan och skolan samt till skolbibliotekarier. Inom kunskaper och värden erbjuder även Nationellt centrum för språk-, läs- och skrivutveckling (NCS) i samarbete med Läslyftet en utbildning för språk-, läs- och skrivutvecklare. Ett professionsprogram för förskollärare, lärare och rektorer I budgetpropositionen anförde regeringen att alla barn och elever ska få möta kunniga och kompetenta förskollärare och lärare och det pedagogiska arbetet ska ledas av skickliga rektorer (prop. 2021/22:1 utg.omr.16 s. 91). För att åstadkomma detta bedömde regeringen att bl.a. skolprofessionernas attraktivitet ska ökas. I och med beslut om budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr.16, bet. 2020/21:UbU1, rskr. 2020/21:141) avsattes medel för ett första steg i införandet av ett nationellt professionsprogram. Regeringen anförde att medlen utgör en viktig grund vad gäller den del av programmet som syftar till att inrätta ett råd för professioner i skolväsendet med tillhörande kansli samt ett nationellt meriteringssystem för legitimerade lärare och legitimerade förskollärare. För att slutföra genomförandet av det nationella professionsprogrammet för rektorer, lärare och förskollärare bedömde regeringen att ytterligare medel behöver tillföras för detta ändamål (prop. 2021/22:1 utg.omr. 16 s. 91). Regeringen har också beslutat om insatser för att utveckla och använda kompetens i väntan på att professionsprogrammet realiseras i sin helhet. Det gäller fortbildningsinsatser, såsom en mentorsutbildning för en kvalitativ introduktionsperiod och en rekryteringsutbildning för blivande rektorer, samt kompetensutveckling för rektorer i praktisk organisation och arbetsmiljö (se nedan under avsnittet rektorer och skolledare). Regeringen anser att det är viktigt att inrättandet av ett professionsprogram landar väl ute i verksamheterna. Det är också enligt regeringen viktigt att nyckelaktörerna får ytterligare möjlighet att vara delaktiga i den konkreta utformningen av programmet. För att det ska vara möjligt anser regeringen att professionsprogrammet bör införas steg för steg. Kompetensutveckling och yrkesutveckling är viktigt för en hög och likvärdig kvalitet i undervisningen. Som ett första steg i arbetet avser regeringen att etablera en struktur för kompetensutveckling och tillsätta ett råd för professioner i skolväsendet. Dessa delar av professionsprogrammet kräver inte reglering i lag. fortsätter arbetet med att ta fram ny lagstiftning. Regeringens ambition är att ta fram och besluta om en lagrådsremiss och enligt regeringen kan en proposition med ny lagstiftning som avser professionsprogrammet komma (se fr. 2021/22:738). har som ovan noterats redovisat sitt uppdrag att genomföra insatser för att förbereda professionsprogrammen (dnr: 2022:309). har i samarbete med lärosäten påbörjat två uppdragsutbildningar, en mentorsutbildning för en kvalitativ introduktionsperiod och en rekryteringsutbildning för blivande rektorer. har även utformat en kompetensutvecklingsinsats i praktisk organisation och arbetsmiljö. Regeringen tillsatte en utredning (U2019/03432/UH) med uppdrag att ta fram förslag på åtgärder dels för ökad kvalitet i lärarutbildningen, dels för att underlätta för fler att bli lärare. Uppdraget redovisades till regeringen () . I promemoria Ökad kvalitet i lärarutbildningen och fler lärare i skolan (U2021/0030) vidareutvecklades utredningens förslag, särskilt förslag om omfattningen av den lärarledda tiden, permanentning och vidareutveckling av övningsskolor och övningsförskolor, förlängning av försöksverksamheten med praktiknära forskning, fortsatt främjande av arbetsintegrerad lärarutbildning och en ny kompletterande pedagogisk utbildning till grundlärare med behörighet i färre ämnen. Utredningen lämnade även ett antal nya förslag om lärarutbildningen och om lärares fortbildning. Även ytterligare satsningar har genomförts som syftar till att reformera lärarutbildningen. I budgetpropositionen anslogs medel bl.a. till sommarkurser för en snabbare kompletterande pedagogisk utbildning (KPU) och medel för arbetsintegrerad lärarutbildning, vilket ger möjlighet att arbeta och studera till lärare parallellt. Satsningar har även gjorts för att höja kvaliteten i den verksamhetsförlagda utbildningen (VFU) genom att permanenta försöksverksamheten med övningsförskolor och övningsskolor. får alla universitet och högskolor som bedriver lärarutbildning särskilda medel för verksamhet med övningsförskolor och övningsskolor inom förskollärar- och lärarutbildningarna. Kammarkollegiet har i uppdrag att betala ut dessa medel (prop. 2019/20:1 utg.omr. 16 s. 170). I budgetpropositionen föreslogs fler platser på KPU, en förlängning av KPU för personer med forskarexamen och en fortsatt finansiering av forskarskolor för lärarutbildare. beslutade i enlighet med regeringens förslag (prop. 2020/21:1 utg.omr. 16, bet. 2020/21:UbU1, rskr. 2020/21:141). Därutöver infördes vissa ändringar i förordningen (2011:689) om vissa behörighetsgivande examina för legitimation som lärare och förskollärare och om högskoleutbildningar för vidareutbildning av lärare och pedagogisk personal inom förskolan som leder till lärar- eller förskollärarexamen. Ändringarna innebär att fler som arbetar som lärare eller förskollärare utan att ha en examen kan bli behöriga till den särskilda vidareutbildningen av lärare och förskollärare som saknar lärar- eller förskollärarexamen (den s.k. –satsningen). kan de som inom ramen för en anställning medverkat i undervisningen i förskolan eller förskoleklassen studera upp till 120 högskolepoäng för att nå en förskollärarexamen. Dessutom har bestämmelserna om en kortare utbildning för de som har yrkeserfarenhet som lärare eller förskollärare utökats till att även omfatta de som medverkat i undervisningen i förskolan eller förskoleklassen. Bestämmelserna har också gjorts mer flexibla så att fler kan bedömas aktuella för studier inom . Enligt förslag i budgetpropositionen gjordes en ytterligare förstärkning av 2021–2024 (prop. 2020/21:1 utg.omr. 16 s. 150 och prop. 2021/22:1 utg.omr. 16 s. 53). I budgetpropositionen föreslogs en ytterligare satsning på försöksverksamheten med en ny kortare kompletterande pedagogisk utbildning (KPU) för blivande grundlärare och ämneslärare. Inklusive studiemedel uppgår satsningen till 2022, 2023 och 2024–2027. Satsningen för att lärosätena i högre grad ska kunna validera tidigare utbildnings- och yrkeserfarenheter föreslogs också fortsätta för att på så sätt göra det möjligt för fler att bli behöriga att läsa en KPU. följde regeringens förslag (prop. 2021/22:1 utg. omr. 153–154, bet. 2021/22:UbU1, rskr. 2021/22:108). Särskilt om sex- och samlevnadsundervisning och hedersrelaterat våld Ändringar i läroplanerna när det gäller sexualitet, samtycke, relationer och hedersrelaterat våld För att förbättra kvaliteten och stärka likvärdigheten i undervisningen om sexualitet, samtycke och relationer beslutade regeringen om förstärkta skrivningar inom det kunskapsområde som kallas sex och samlevnad i läroplanerna för , grundsärskolan, sameskolan, specialskolan, gymnasieskolan, gymnasiesärskolan och vuxenutbildningen. Bland annat har skrivningarna förtydligats om att undervisningen inom detta kunskapsområde ska bedrivas återkommande och bidra till att främja elevernas hälsa och välbefinnande samt stärka deras förmåga att göra medvetna och självständiga val. Skolan har en viktig roll i att bidra till att skapa en samtyckeskultur, där sex bygger på ömsesidig frivillighet och sexuella trakasserier inte normaliseras. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla ett kritiskt förhållningssätt till hur relationer och sexualitet framställs i olika medier och sammanhang, bl.a. i pornografi. Förändringarna innehåller även nya skrivningar om hedersrelaterat våld och förtryck. Med dessa läroplansförändringar och uppdraget till om att stärka det systematiska arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck (U2020/06608 [delvis]) stärks enligt regeringen skolans arbete med att bekämpa heders-relaterat våld och förtryck. Förändringarna i läroplanerna ska tillämpas från då även de reviderade kursplanerna för börjar gälla. har i regleringsbrevet fått i uppdrag att, mot bakgrund av de reviderade läroplanerna och det nya kunskapsområdet sexualitet, samtycke och relationer, erbjuda skolpersonal kompetensinsatser som utifrån skolans förebyggande roll bidrar till att motverka mäns våld mot kvinnor och våld i nära relationer. Insatserna ska vidare främja jämställdhet och motverka diskriminering, rasism, intolerans och hedersrelaterat våld och förtryck. Uppdraget ska redovisas till () . Särskilt om förskollärare och barnskötare m.m. Samverkan för bästa skola Regeringen har angett att staten har ett viktigt ansvar för att skolan är likvärdig i hela landet, och har haft i uppdrag att stödja skolor med tuffa förutsättningar inom satsningen Samverkan för bästa skola. inkluderades även förskolor och förskoleklasser (prop. 2016/17:1 utg.omr. 16, bet. 2016/17:UbU1, rskr. 2016/17:105). inkluderades huvudmännens insatser för nyanlända barn (U2018/00404/S) och inkluderades även fritidshem (U2019/038786/S). Utredningen barn i förskolan – för bättre språkutveckling i svenska (SOU 2020:67) informerar om att erbjuder förskolan, skolan eller huvudmannen stöd i arbetet med skolutveckling. Urvalet av förskolor och skolor (med offentlig respektive enskild huvudman) gör utifrån underlag från Skolinspektionen och statistik över personalens utbildningsnivå och barnens familjebakgrund. bedömer att insatserna har haft positiva effekter och kan skapa incitament för förskollärare och barnskötare att söka sig till, eller stanna kvar längre, på förskolor med svåra förutsättningar. Samverkan för bästa skola har bl.a. medfört att det systematiska kvalitetsarbetet och det pedagogiska ledarskapet har stärkts hos huvudmännen och att det kollegiala lärandet i syfte att utveckla undervisningens kvalitet har stärkts (SOU 2020:67 s. 216). Uppdrag om fortbildningsinsatser för förskollärare m.m. fick 2013 i uppdrag att ansvara för genomförandet av fortbildning för lärare i språk-, läs- och skrivdidaktik där fokus ska vara på det kollegiala lärandet, det s.k. Läslyftet (U2013/07215/S). Genom ett tilläggsuppdrag utvidgades målgruppen till att även omfatta bl.a. förskollärare (/05733/S). Statsbidrag kan sökas för att frigöra tid så att förskollärare kan handleda grupper av kollegor i Läslyftet (förordningen [2015:42] om statsbidrag för handledare i språk-, läs- och skrivutveckling). Enligt regleringsbrevet fick i uppdrag att fortsatt genomföra fortbildning för förskollärare, lärare och skolbibliotekarier, det s.k. Läslyftet. redovisade rapporten i förskolan 2017–2021. ger även stöd till förskolorna i deras arbete med att möta nyanlända och flerspråkiga barn. Arbetet bedrivs inom ramen för regeringsuppdraget att genomföra insatser för att stärka utbildningens kvalitet för nyanlända barn och elever och vid behov barn och elever med annat modersmål än svenska (U2019/03787/S). fick i regleringsbrevet i uppdrag att erbjuda fortbildningsinsatser för förskollärare och annan pedagogisk personal i förskolan för att dessa ska stärka sin kompetens inom förskoleområdet. Fortbildningen får genomföras som uppdragsutbildning och ska kopplas till de lokala behoven hos de deltagande huvudmännen. Uppdraget ska redovisas till () . Statsbidrag för bättre språkutveckling i skolan Regeringen beslutade om förordningen (2019:558) om statsbidrag för bättre språkutveckling i förskolan. Det övergripande syftet med statsbidraget är att stärka språkutvecklingen i svenska, särskilt för barn som har ett annat dagligt umgängesspråk i hemmet än svenska. Statsbidraget får användas till insatser som syftar till att öka deltagandet i förskolan, särskilt för den ovan nämnda gruppen barn. Vidare får statsbidraget användas till särskilda språkutvecklande insatser i förskolan för dessa barn samt för kompetensutveckling för förskolepersonal i språkutvecklande arbetssätt i svenska. tillfördes för ändamålet. Satsningen förstärktes med ytterligare (prop. 2020/21:1, bet. 2020/21:UbU1, rskr.2020/21:141). har avsatts för statsbidraget (regleringsbrev ). Av budgetpropositionen framgår att statsbidraget föreslås upphöra (prop. 2021/22:1 utg.omr. 16 s. 91). Regeringen anger att delar används för att finansiera reformer inom förskolan och resterande medel föreslås överföras till statsbidraget för kvalitetshöjande åtgärder inom förskolan. Proposition om stärkt kvalitet och likvärdighet i pedagogisk omsorg Regeringen föreslog i proposition 2021/22:78 tydligare och utökade krav på den pedagogiska omsorgen. Huvudmannen för den pedagogiska omsorgen ska vara skyldig att se till att ett barn som har behov av det ges särskilt stöd i sin utveckling och personalen ska ges möjlighet till kompetensutveckling. Regeringen anförde att personalens kompetens är den viktigaste faktorn för verksamhetens kvalitet. Det är därför viktigt att personalen har rätt utbildning eller erfarenhet och att huvudmannen regelbundet ger möjlighet till sådan kompetensutveckling som behövs för att personalen på bästa sätt ska kunna utföra sitt arbete (prop. s. 19). Lagändringarna föreslås träda i kraft . Utskottet har föreslagit att antar regeringens proposition (bet. 2021/22:UbU21). Proposition om fler barn i förskolan Som nämnts ovan under avsnittet Läraryrket har regeringen föreslagit lagändringar som ska leda till att fler barn börjar i förskolan (prop. 2021/22:132). Syftet är att fler barn ska vara förberedda inför skolan och att minska segregationen. Lagändringarna föreslås träda i kraft och tillämpas på utbildning som påbörjas efter . Propositionen bygger på utredningen barn i förskolan – för bättre språkutveckling i svenska (SOU 2020:67). Utredningen föreslår även bl.a. en enhetlig utbildning för barnskötare som inte behandlas i propositionen och anför vidare att det inte finns någon nationell reglering av vad som ska ingå i en barnskötarutbildning, vilket har lett till att olika kortare och ibland otillräckliga utbildningsinsatser genomförs för att möjliggöra att arbetssökande slussas in i barnskötaryrket. För att uppnå en ökad likformighet i barnskötarutbildningarna samt stärka och tydliggöra barnskötarnas kompetens föreslår utredningen att det införs ett enhetligt innehåll i utbildning till barnskötare som ska gälla inom såväl gymnasieskolans barn- och fritidsprogram som motsvarande utbildningar inom vuxenutbildning. Utredningen föreslår även en översyn av barnskötarutbildningarnas omfattning, innehåll och kvalitet, detta för att anpassa utbildningarna till de kunskaper som behövs i barnskötaryrket t.ex. när det gäller barns språkutveckling och andraspråksutveckling. Regeringen har inte tagit ställning till utredningens förslag utöver de som omfattas av propositionen. Några motionsyrkanden gäller satsningar på kompetensutveckling om kränkande behandling, hot, våld och hederskultur samt undervisning i sexualitet och samtycke m.m. Utskottet vill framhålla att kunniga och kompetenta förskollärare, lärare och rektorer med höga förväntningar på alla barn och elever är den enskilt viktigaste faktorn för att alla ska lära sig mycket. Skolan har en viktig roll i att bidra till att skapa en samtyckeskultur, där sex bygger på ömsesidig frivillighet och sexuella trakasserier inte normaliseras. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla ett kritiskt förhållningssätt till hur relationer och sexualitet framställs i olika medier och sammanhang, bl.a. i pornografi. Utskottet uppmärksammar att nya examensmål om identitet, sexualitet och relationer började tillämpas och att sex- och samlevnadsundervisning ska vara en obligatorisk del i lärarutbildningarna. För att förbättra kvaliteten och stärka likvärdigheten i undervisningen om sexualitet, samtycke och relationer ska förändringar i läroplanerna tillämpas från . Förändringar gäller även hedersrelaterat våld och förtryck. De förändrade läroplanerna ska gälla för , grundsärskolan, sameskolan, specialskolan, gymnasieskolan, gymnasiesärskolan och vuxenutbildningen. har vidare enligt regleringsbrevet i uppdrag att, mot bakgrund av de reviderade läroplanerna och det nya kunskapsområdet sexualitet, samtycke och relationer, erbjuda skolpersonal kompetensinsatser som utifrån skolans förebyggande roll bidrar till att motverka mäns våld mot kvinnor och våld i nära relationer. Insatserna ska vidare främja jämställdhet och motverka diskriminering, rasism, intolerans och hedersrelaterat våld och förtryck. Uppdraget ska redovisas . Med läroplansförändringarna och uppdrag på området anser utskottet att skolans arbete stärks när det gäller att bekämpa kränkande behandling, hot och våld samt hedersrelaterat våld och förtryck. Kompetensutveckling och yrkesutveckling är viktigt för en hög och likvärdig kvalitet i undervisningen. För att bl.a. åstadkomma det noterar utskottet att ett nationellt professionsprogram steg för steg inrättas för rektorer, lärare och förskollärare för att förbättra kompetensutvecklingen. Som ett första steg i arbetet etableras en struktur för kompetensutveckling och ett råd för professioner i skolväsendet som arbetet fortsätter med att ta fram ny lagstiftning. Regeringens har ambitionen att ta fram och besluta om en lagrådsremiss och att besluta om en proposition med ny lagstiftning som avser professionsprogrammet. Vidare har redovisat insatser för professionsprogrammen bl.a. om en kompetensutvecklingsinsats i praktisk organisation och arbetsmiljö. När det gäller motionsyrkanden om ett kompetenslyft för förskolepersonal med fokus på språkutveckling och barnskötarutbildning mm. vill utskottet särskilt uppmärksamma att enligt regleringsbreven har fått i uppdrag att erbjuda fortbildningsinsatser för förskollärare och annan pedagogisk personal i förskolan för att dessa ska stärka sin kompetens. Uppdragen omfattar bl.a. att fortsatt genomföra fortbildning inom det s.k. Läslyftet. Det finns vidare ett statsbidrag för bättre språkutveckling i förskolan särskilt för barn som har ett annat dagligt umgängesspråk i hemmet än svenska samt för förskolepersonal i språkutvecklande arbetssätt i svenska. Regeringen har vidare föreslagit tydligare och utökade krav på den pedagogiska omsorgen (prop. 2021/22:78). Huvudmannen för den pedagogiska omsorgen ska vara skyldig att se till att ett barn som har behov av det ges särskilt stöd i sin utveckling och personalen ska ges möjlighet till kompetensutveckling. Utskottet har föreslagit att säger ja till regeringens förslag (2021/22:UbU21). Avslutsningsvis uppmärksammar utskottet att det förtydligades att den skyldighet som huvudmän inom skolväsendet har att se till att personal ges möjlighet till kompetensutveckling gäller all den verksamhet som huvudmannen är ansvarig för, se 2 kap. 34 § skollagen. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2021/22:1272 (S), 2021/22:1717 (MP), 2021/22:2542 (SD) yrkande 21, 2021/22:3222 (C) yrkande 15, 2021/22:3810 (SD) yrkande 23, 2021/22:3990 (M) yrkande 11, 2021/22:4033 (M) yrkande 56 och 2021/22:4163 (KD) yrkandena 7, 13 och 22. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om rektorer och skolledare och fristående rektorsutbildningar. Jämför reservation 16 (M), 17 (C), 18 (KD) och 19 (M, KD). Enligt kommittémotion 2021/22:3991 av m.fl. (M) yrkande 6 bör regeringen skyndsamt kartlägga de hinder som begränsar fristående aktörer från att starta och bedriva rektorsutbildningar. Motionärerna framhåller att kraven är, och ska förbli, höga när det gäller tillstånden att driva rektorsutbildningar. Motionärerna föreslår vidare att ett rektorslyft införs och anför att även rektorer behöver kompetensutvecklas (yrkande 9). Enligt kommittémotion 2021/22:3510 av m.fl. (C) yrkande 2 bör regeringen ge lämplig myndighet i uppdrag att ta fram förslag på hur elevhälsa kan ingå som ämne i rektorsprogrammet. Motionärerna anför att hur hälsan påverkar elevers möjligheter att lära sig måste reflekteras i rektorsprogrammet.