bet · H901SkU15 · 2022-04-07 00:00:00 — Den nya modellen måste ta hänsyn till stad och landsbygd, trängsel, tid samt fordonens miljöpåverkan. Med Fit for 55-paket som presenterades ingår också inrättandet av ett separat system för handel med utsläppsrätter för vägtransporter. Detta initiativ måste också vägas mot nuvarande kostnadsläge för vägtransporterna. Vid införande av ett utsläppshandelssystem för vägtransporter i bör nuvarande skatters relevans prövas i en kontrollstation. Fordonsskatt m.m., punkt 6 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3663 av m.fl. (C) yrkande 9 och 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkande 57 och 2021/22:363 av m.fl. (SD), 2021/22:1074 av (M), 2021/22:1269 av (S) yrkande 1, 2021/22:1370 av (M), 2021/22:1974 av (M), 2021/22:1979 av (M) och 2021/22:3008 av (SD). Regeringen bör utreda hur fordonsskatten för tunga fordon i likhet med fordonsskatten för personbilar kan differentieras efter koldioxidutsläpp och transporteffektivitet. Jag vill öppna upp för att utreda en fortsatt grön skatteväxling inom transportsektorn, ett system som gör det möjligt för människor att leva och verka i hela landet. Hur en sådan skattereform ska utformas måste avgöras i en bred dialog med alla berörda. Jag tror att i den mån trafik, som beskattas med ca ska fortsätta att beskattas måste man förhålla sig till att det fossila bränslet, som är dagens skattebas, kraftigt eroderar. Om och när den ska ersättas med andra skattebaser måste dessa bl.a. differentiera beskattning av vägtrafik i städer och på lands- och glesbygd. I städer bidrar trafiken med problem som inte förekommer i samma utsträckning på landsbygden, t.ex. sämre luftkvalitet, trängsel och buller. Det handlar även om att beskattningen tillåts variera mellan olika tider och platser. I sammanhanget behövs även en översyn och anpassning av andra styrmedel som t.ex. energi- och koldioxidskatt på drivmedel, reduktionsplikt samt bonus malus-systemet. Bonus malus-system, punkt 7 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3637 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 4 samt 2021/22:617 av m.fl. (SD), 2021/22:2968 av m.fl. (SD) yrkandena 48–50, 2021/22:3311 av m.fl. (M), 2021/22:3566 av m.fl. (M), 2021/22:3685 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 26, 2021/22:3879 av m.fl. (KD) yrkandena 8 och 9, 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkande 16 och 2021/22:4219 av m.fl. (KD) yrkande 18. Bonus malus-systemet bör avskaffas i dess nuvarande form. Kostnaden för hushållen är stor och nyttan för miljön är ytterst begränsad. De senaste skattehöjningarna i form av höjda skatter genom bonus malus och höjd skatt på förmånsbilar är exempel på hur regeringen bara kraftigt försämrat villkoren för de som är beroende av bilen. Svenska företag som verkar på en internationell marknad blir också lidande av de höga drivmedelskostnaderna. Företagens konkurrenskraft minskar och viktiga jobbtillfällen går förlorade när skatterna pressas upp alltför högt. och har kritiserat systemet för att inte vara ett kostnadseffektivt sätt att dra ned på utsläppen i transportsektorn. När bonus malus-systemet är avskaffat bör en bonus till nollutsläppsbilar införas. Den tilltänkta bonusen är ett tillfälligt stöd och ska fasas ut i takt med att omställningen mognar och inte behöver ekonomiskt stöd. Bonus malus-systemet har även medfört oproportionerliga skattehöjningar på bl.a. husbilar. Det finns ett tydligt problem med att beräkningsmodellen för utsläpp WLTP beräknar skatteuttaget på ett schablonmässigt vis så att exempelvis skatten för husbilar likställs med den för tunga lastbilar. Det är uppenbart att den beräkningsmodellen inte ger en rättvisande bild av husbilars klimatpåverkan. Det bör finnas en skälighet i bedömningen av skattskyldigheten – även om en ny beräkningsmodell införs. Dagens ordning är varken proportionerlig eller skälig, och är ytterligare ett argument varför bonus malus-systemet bör ersättas. Bonus malus-system, punkt 7 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2968 av m.fl. (SD) yrkandena 48–50 och 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkande 16 och 2021/22:617 av m.fl. (SD), 2021/22:3311 av m.fl. (M), 2021/22:3566 av m.fl. (M), 2021/22:3637 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 4, 2021/22:3685 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 26, 2021/22:3879 av m.fl. (KD) yrkandena 8 och 9 samt 2021/22:4219 av m.fl. (KD) yrkande 18. Systemet för att straffbeskatta vissa fordon och ge gynnsamma skattevillkor för andra fordon är en ordning som träffar fel. Det är ett orättvist skattesystem som mest av allt gynnar personer i städer med höga inkomster och en väl utvecklad kollektivtrafik, medan det slår hårt mot inte minst barnfamiljer i glesbygd med lägre inkomster. Det är också principiellt sett felaktigt att beskatta fordonen när fordon i sig inte nödvändigtvis leder till negativ miljöpåverkan. Att malus tas ut på nya fossilmedelsdrivna fordon efter att bilen nyregistrerats leder till, förutom stigande priser på begagnatmarknaden, att de individer och familjer som inte har möjlighet att köpa eller använda en elbil i högre utsträckning kommer att vänta med att byta ut sitt gamla fossilmedelsdrivna fordon. Då nya fossilmedelsdrivna fordon är renare än äldre kommer detta bidra till att föråldra den svenska fordonsflottan snarare än förnya densamma, om än med nya och renare fossilmedelsdrivna fordon. Bonus malus-effekten på såväl lätta lastbilar som husbilar blir dessutom extra påtaglig, då det för dessa fordonstyper saknas en variant som är kvalificerad för att vara bonusberättigad. Detta slår hårt mot såväl klimatsmarta semestrande svenskar som småföretag inom . Bonus malus-systemet har därför på många sätt mycket negativa följdverkningar och behöver därför avvecklas i sin helhet. Bonus malus-system, punkt 7 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3685 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 26, 2021/22:2968 av m.fl. (SD) yrkande 48, 2021/22:3311 av m.fl. (M), 2021/22:3566 av m.fl. (M), 2021/22:3637 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2021/22:3879 av m.fl. (KD) yrkande 8 och 2021/22:617 av m.fl. (SD), 2021/22:2968 av m.fl. (SD) yrkandena 49 och 50, 2021/22:3637 av m.fl. (M) yrkande 4, 2021/22:3879 av m.fl. (KD) yrkande 9, 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkande 16 och 2021/22:4219 av m.fl. (KD) yrkande 18. En viktig princip bakom bonus malus-systemet är att rikta skatter mot utsläppen och inte bilisten: att inte beskatta avstånd. Jag står bakom förslag om att förbättra och förstärka nuvarande system. Det är exempelvis rimligt att även etanolbilar får en bonus och att vi kan stärka förutsättningarna för fler att köra på el eller förnybara drivmedel som etanol, gas eller syntetisk diesel. Däremot behöver vi praktiska verktyg som kan garantera att det är klimatsmarta drivmedel som används, vilket det inte finns förutsättningar för . I den senaste översynen av bonus malus-systemet hade jag bl.a. velat se andra regler för de tyngre lätta lastbilarna, där få alternativ finns. Bonus malus-system, punkt 7 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3879 av m.fl. (KD) yrkandena 8 och 9 samt 2021/22:4219 av m.fl. (KD) yrkande 18 och 2021/22:617 av m.fl. (SD), 2021/22:2968 av m.fl. (SD) yrkandena 48–50, 2021/22:3311 av m.fl. (M), 2021/22:3566 av m.fl. (M), 2021/22:3637 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 4, 2021/22:3685 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 26 och 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkande 16. Regeringen har infört ett bonus malus-system där miljöanpassade fordon med relativt låga utsläpp av koldioxid får en bonus vid inköpstillfället, medan fordon med höga utsläpp av koldioxid får högre skatt. Ett sådant system dras med stora problem. riktar kritik mot systemet utifrån dess höga samhällsekonomiska kostnader. För den utsläppsminskning som uppnås genom subventionen för miljöbilar i bonus malus-systemet blir kostnaden per kilo koldioxid. Det är ungefär fem gånger högre än den internationellt erkända nivån på koldioxidskatt. När dessutom många miljöbilar exporteras ökar kostnaden ytterligare och uppskattas av vara så hög per kilo koldioxid. konstaterar också att utbetalningen av både den tidigare supermiljöbilspremien och den nuvarande klimatbonusen är ojämnt fördelad över landet. Jag förordar att bonus malus-systemet, nuvarande fordonsbeskattning och bränslebeskattning överges till förmån för förslag till en ny bränsle- och fordonsbeskattning som väger in fordonets bränsle och ålder samt trängsel. Den nuvarande beskattningsmodellen bör ersättas med en ny fordons- och bränslebeskattning som tar hänsyn till vilken miljöbelastning fordonets körande har i hela trafiksystemet. Den nya modellen måste ta hänsyn till stad och landsbygd, trängsel, tid samt fordonens miljöpåverkan. Med dagens moderna teknik kan vi skapa en modell som är avsevärt mer rättvis än dagens modell. Om varje fordon har en uppkoppling till ett digitalt trafikövervakningssystem kan man betala skatt utifrån vilken zon fordonet har befunnit sig. Fördelen med detta är att vi kan komma bort från dagens överbeskattning av landsbygden som vi kan få till en mer styrande beskattning i våra storstäder där trängseln och miljöbelastningen är som störst. Vi kan också arbeta med olika beskattning vid olika tider vilket gör att vi även här kan skapa en större styrning via beskattningen. Vägtrafiken kommer således att bli mer likvärdig med exempelvis flyget och järnvägen där de ”bästa” avgångstiderna har ett högre värde än de avgångar då resetrycket är lägre. Den nya beskattningen måste utredas, men ska inte leda till högre transportskatter. Den nya beskattningsmodellen kan först prövas för de tunga godstransporterna och därefter utökas till att även omfatta personbilar. Trängselskatt, punkt 8 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkande 19 och 2021/22:311 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2021/22:695 av (SD), 2021/22:785 av m.fl. (C), 2021/22:1984 av och (båda M), 2021/22:2419 av (M), 2021/22:3203 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 10, 2021/22:3497 av m.fl. (C) yrkande 16 och 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 27. Höjda trängselskatter har begränsad effekt på trängseln eftersom de som verkligen behöver sitt fordon och ser det som enda alternativet kommer att köra oavsett trängselskatt eller inte. Effekten är även negativ ur fördelningspolitisk synvinkel då den drabbar bilister med lägre inkomster förhållandevis hårt. Skattens införande måste därför ifrågasättas. Den har dessutom införts på sträckor som ursprungligen var befriade, och i vissa fall införs den där den inte påverkar trängseln över huvud taget. Vid tunneln i nära betalas trängselskatt, trots att trafikledens funktion är att undvika trängsel. Folkomröstning om trängselskatten i har också visat att det folkliga stödet är lågt. Höjda avgifter för trängselskatten i har också bidragit till att det folkliga stödet har minskat för trängselskatten. Vi menar därför att skatten bör fasas ut. Trängselskatt, punkt 8 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3203 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 10, 2021/22:785 av m.fl. (C) och 2021/22:311 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2021/22:695 av (SD), 2021/22:1984 av och (båda M), 2021/22:2419 av (M), 2021/22:3497 av m.fl. (C) yrkande 16, 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkande 19 och 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 27. välkomnade införandet av trängselskatt i och ser behov av ytterligare åtgärder för att stärka trängselavgifter som styrmedel. En kommun kan inte själv bestämma om att införa trängselavgift. Vi anser att kommuner och regioner själva bör få avgöra om de vill införa trängselavgift samt hur intäkterna ska användas. De beslut som och staten redan har fattat och de avtal som har ingåtts om redan införda trängselskatter i och ska inte beröras av ny lagstiftning. Regeringen bör återkomma med förslag på ny lagstiftning som ger kommuner och regioner möjlighet att själva besluta om införande av trängselavgifter och deras utformning. Trängselskatt, punkt 8 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 27 och 2021/22:311 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2021/22:695 av (SD), 2021/22:785 av m.fl. (C), 2021/22:1984 av och (båda M), 2021/22:2419 av (M), 2021/22:3203 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 10, 2021/22:3497 av m.fl. (C) yrkande 16 och 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkande 19. Enligt är hälften av alla bilresor i tätort kortare än . Att få ned utsläppen från dessa resor till nära noll är inte bara en lågt hängande frukt i klimatarbetet, utan ger även positiva sidoeffekter som minskade luftföroreningar i städer, förbättrad folkhälsa och mer attraktiva stadsmiljöer. (Stor)stadsbilismen måste brytas. Jag anser att parkeringsnormen i bör ersättas med en mobilitetsnorm. Jag vill höja och utveckla trängselskatterna och införa avgifter på fler ställen i städerna för att minska trängseln. Trängselskatter ska kunna differentieras så att fordon med högre utsläpp av exempelvis hälsovådliga ämnen beskattas hårdare. Trängselskatt ska användas för att delfinansiera kollektivtrafik. vill utse en statlig förhandlare som erbjuder fler kommuner att i samverkan med staten införa trängselskatter och/eller miljözoner. Statliga stöd till kommunala åtgärder för klimatsmart stads- och trafikplanering genom stadsmiljöavtalen och Klimatklivet bör utvecklas och stärkas. Kemikalieskatt m.m., punkt 9 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3431 av m.fl. (M) yrkande 14 och 2021/22:3637 av m.fl. (M) yrkande 10, 2021/22:1365 av (M), 2021/22:2482 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2021/22:2501 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2021/22:2824 av (M) yrkande 2, 2021/22:3277 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 28, 2021/22:3881 av m.fl. (KD) yrkande 28 och 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkande 22 och 2021/22:1982 av (M) och 2021/22:3171 av och (båda KD). Det finns tydliga signaler på att kemikalieskatten missgynnar branscher och svenska aktörer och är skadlig för svensk konkurrenskraft. Dagens utformning av kemikalieskatten saknar positiva miljöeffekter. Det är uppenseendeväckande eftersom det var det främsta motivet bakom skattens införande. diskuteras alltmer vikten av att bygga in krav på att produkter ska kunna återanvändas och repareras. Det välkomnar vi. Därför blir det märkligt att kemikalieskatten även tas ut på begagnade produkter. Ett undantag var tänkt att hindra detta men då regeringen inte införde det har helt anmärkningsvärda problem uppstått. beläggs därför en bildskärm som är värd med i kemikalieskatt och i moms. Denna konsekvens faller på sin egen orimlighet och sätter käppar i hjulet för den cirkulära ekonomin. Vi anser därför att kemikalieskatten på begagnade produkter ska tas bort. Kemikalieskatten är skadlig för och svenska företags konkurrenskraft och bör fasas ut. Kemikalieskatt m.m., punkt 9 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2482 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2021/22:2501 av m.fl. (SD) yrkande 9 och 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkande 22, 2021/22:1365 av (M), 2021/22:2824 av (M) yrkande 2, 2021/22:3277 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 28, 2021/22:3431 av m.fl. (M) yrkande 14, 2021/22:3637 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2021/22:3881 av m.fl. (KD) yrkande 28 och 2021/22:1982 av (M) och 2021/22:3171 av och (båda KD). Grundläggande för ekonomiska styrmedel är att de måste utformas på ett sådant sätt att de medför en tydlig miljönytta och inte på ett orimligt sätt slår mot svenska företag eller svenska konsumenter. Kemikalieskatten är ett exempel på en skatt som är svår att motivera utifrån ett miljöperspektiv och den fungerar framför allt som en straffskatt på hemelektronik, utan att i någon större utsträckning bidra till att minska förekomsten av farliga kemikalier. Den svenska marknaden är i ett globalt perspektiv en liten marknad för elektronikjättarna, vilket gör att en isolerad svensk straffbeskattning på elektronikprodukter har en begränsad inverkan på deras sortiment. Kemikalieskatten uppfyller därmed inte sitt syfte och behöver därför avvecklas. Det behöver utredas hur förekomsten av farliga kemikalier i människans närmiljö i stället bättre kan reduceras genom lagstiftning eller genom teknisk utveckling. Vi anser att kemikalieskatten bör avvecklas. Kemikalieskatt m.m., punkt 9 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3277 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 28, 2021/22:1365 av (M), 2021/22:2482 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2021/22:2501 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2021/22:2824 av (M) yrkande 2, 2021/22:3431 av m.fl. (M) yrkande 14, 2021/22:3637 av m.fl. (M) yrkande 10, 2021/22:3881 av m.fl. (KD) yrkande 28 och 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkande 22 och 2021/22:1982 av (M) och 2021/22:3171 av och (båda KD). För att klara den planetära gränsen för hållbar resursanvändning måste det svenska utnyttjandet av jungfruliga råvaror minska till 2050. Att stimulera återanvändning av elektroniska produkter är därför centralt för att uppnå en cirkulär ekonomi. Trots det drabbas företag, som t.ex. tillvaratar begagnade datorer och Iphones för att dessa ska kunna användas på nytt, ekonomiskt negativt av kemikalieskatten på elektroniska produkter. Regeringen bör ges i uppdrag att återkomma med förslag som undantar företag vars huvudsakliga verksamhet är återanvändning från kemikalieskatt på elektroniska produkter. Kemikalieskatt m.m., punkt 9 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3881 av m.fl. (KD) yrkande 28, 2021/22:1365 av (M), 2021/22:2482 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2021/22:2501 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2021/22:2824 av (M) yrkande 2, 2021/22:3277 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 28, 2021/22:3431 av m.fl. (M) yrkande 14, 2021/22:3637 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkande 22 och 2021/22:1982 av (M) och 2021/22:3171 av och (båda KD). infördes kemikalieskatten, en viktbaserad punktskatt på elektronikvaror som kan uppgå till per produkt exklusive moms. Syftet med skatten är att minska konsumtionen av elektronikvaror som innehåller skadliga flamskyddsmedel. Man förväntade sig att staten skulle öka sina skatteintäkter med . Utvärderingar som gjorts av visar på att intäkterna blev betydligt lägre som antalet arbetstillfällen minskade med ungefär 1 000 stycken. Totaleffekten av försäljningsbortfallet till följd av kemikalieskatten beräknades till . Till detta ska läggas att de administrativa kostnaderna ökade med . Skatten påverkar också återbruket av elektroniska varor negativt. köper, renoverar och säljer begagnad elektronik, vilket bidrar till ett minskat klimatavtryck för en cirkulär ekonomi. De återbrukande företagen har mycket svårt att utan omfattande administration påvisa det undantag för skattskyldighet de har rätt till och drabbas därför av skatten. Utredningen /04008/S2 av som presenterades påvisade kemikalieskattens begränsade effekt när det gäller att reducera förekomsten av de farliga kemikalierna. utredning bekräftade också skattens betungande administrativa börda. I en andra uppföljande utvärdering av tillsammans med Kemikalieinspektionen bekräftades hur skattens utformning leder till att vissa farliga ämnen ersätts av andra farliga ämnen. Utvärderingen föreslår förändringar så att varor som innehåller farligare ämnen beskattas mer än andra i förhållande till skatten. I utvärderingen föreslås också ändrade definitioner som ska underlätta tydligheten med skatten. De administrativa lättnader som föreslås hjälper emellertid inte återbruksaktörerna. För att underlätta möjligheten till återbruk bör man därför utreda möjligheterna att införa en presumtion om att kemikalieskatt är betald på en vara som återbrukas. Utöver den förenkling detta skulle innebära skulle det också innebära att fler elektronikvaror kunde återvinnas och användas fler gånger. Skatt på alkohol och tobak, punkt 10 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3636 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2021/22:1677 av (M), 2021/22:1935 av (M), 2021/22:2165 av (M), 2021/22:2432 av m.fl. (SD) yrkande 12, 2021/22:3515 av och (båda C) och 2021/22:3612 av (M). Det finns skäl att se över vilka effekter specifika punktskatter på varor har och hur det påverkar illegal införsel i landet. Beteenden och konsumtion påverkas av skatter. Det är också ett av skälen till att punktskatter finns på vissa typer av varor. Alkoholhaltiga drycker är en av dessa varor. har rapporterat om att det tar ett helt arbetspass att ta hand om alkoholen som kommer med de s.k. alkoholbussarna. Och alkoholbussarna är vanligt förekommande. Det är på många sätt oroväckande om höga skatter bidrar till ökad illegal införsel, eftersom det medför minskad kontroll. Därför vill att regeringen tillsätter en utredning som kartlägger hur stor den illegala införseln av alkohol är och i vilken mån den påverkas av skattenivåer. Skatt på alkohol och tobak, punkt 10 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2432 av m.fl. (SD) yrkande 12 och 2021/22:1677 av (M), 2021/22:1935 av (M), 2021/22:2165 av (M), 2021/22:3515 av och (båda C), 2021/22:3612 av (M) och 2021/22:3636 av m.fl. (M) yrkande 4. finns en möjlighet att, i enlighet med artikel 4 i EU:s direktiv /83/EEG, differentiera, och därigenom sänka, alkoholskatten för småskalig alkoholproduktion. Denna möjlighet nyttjas av samtliga stater inom Europeiska unionen förutom och , vilket innebär att de svenska producenternas konkurrenskraft begränsas i relation till övriga inom unionen. Givet tillkännagivande om att genomförande av EU-direktiv inte bör försämra företags konkurrenskraft torde det onekligen vara aktuellt att utnyttja denna möjlighet att förenkla för den inhemska småskaliga alkoholproduktionen och stärka dess konkurrenskraft. Utan att vare sig rucka på alkoholmonopolet eller främja en osund alkoholkonsumtion hade en sådan åtgärd kunnat stödja denna, inte sällan, landsbygdsorienterade näring, inte minst om det kompletteras med gårdsförsäljning av alkohol, vilket redan tillkännagetts. Förslaget har stöd av Oberoende Småbryggerier men vi menar att det bör utredas innan det genomförs. Skatt på alkohol och tobak, punkt 10 (C) av (C).