bet · H901JuU26 · 2022-05-10 00:00:00 — För att kvinnor och barn ska få möjlighet att återhämta sig från konsekvenserna av våldet och återgå till ett normalt liv, måste myndigheter tillhandahålla ett utökat och långsiktigt stöd. Det krävs ökad kunskap hos myndigheter och andra aktörer som möter personer som lever med skyddade personuppgifter för att inte riskera att skyddade personuppgifter röjs. Det krävs att rutiner och riktlinjer uppdateras och implementeras. Umgänge med den våldsutövande pappan när barnet befinner sig på skyddat boende är problematiskt. Att domstolar beslutat om umgänge med den pappa som utövat våld är högst olämpligt. Barns rättigheter behöver stärkas och tillvaratas i högre grad i ärenden som rör skyddade personuppgifter. gav i rapporten även rekommendationer för långsiktigt arbete och kommer inom ramen för det förlängda uppdraget att fortsätta att sprida kunskap, information och stödmaterial. En långsiktig plan om hur stödet till målgruppen kan utvecklas och följas kommer också att presenteras. Skydd för journalister och medierna Betänkandet En skärpt syn på brott mot journalister och utövare av vissa samhällsnyttiga funktioner Betänkandet En skärpt syn på brott mot journalister och utövare av vissa samhällsnyttiga funktioner (SOU 2022:2) redovisades . Utredningen lämnar bl.a. följande förslag: • En ny straffskärpningsgrund införs som innebär att det ska ses som försvårande att den brottsliga gärningen begåtts mot en person på grund av att han eller hon eller någon närstående yrkesmässigt bedrivit nyhetsförmedling eller annan journalistik. • Två nya gradindelade brott införs i . Brotten ska betecknas våld eller hot respektive förgripelse mot utövare av viss samhällsnyttig funktion. Med utövare av viss samhällsnyttig funktion avses hälso- och sjukvårdspersonal, personal inom , räddningstjänstpersonal samt utbildningspersonal inom skolväsendet. • Straffskalan för brott mot tystnadsplikt skärps och brottet grovt brott mot tystnadsplikt införs. Utredningen föreslår att lagändringarna ska träda i kraft . Betänkandet har remitterats och remisstiden går ut . Brå tog 2015 på regeringens uppdrag fram kunskapsöversikten Hot och våld – Om utsatthet i yrkesgrupper som är viktiga i det demokratiska samhället (rapport 2015:12). I uppdraget ingick att kartlägga hur utsattheten för våld, hot, trakasserier och försök till korruption såg ut mot personer med uppdrag eller anställningar av särskild betydelse för det demokratiska samtalet, däribland journalister och opinionsbildare. Brå uttalade bl.a. att deras kartläggning visade att det inte fanns så många studier kring utsattheten som var önskvärt. En slutsats som ändå lyftes fram var att journalister var en mycket utsatt grupp. Regeringen har särskilt uppmärksammat utsattheten bland bl.a. journalister i arbetet med att stärka demokratin. I handlingsplanen Till det fria ordets försvar – Åtgärder mot utsatthet för hot och hat bland journalister, förtroendevalda och konstnärer uttalade regeringen att samhället behöver både ett brett demokratistärkande arbete och ett riktat arbete för att förebygga hot och hat mot det demokratiska samtalets centrala aktörer. Regeringen konstaterade att journalister är en heterogen grupp när det gäller arbetsvillkor och anställningsförhållanden. Många är egna företagare och tar frilansuppdrag, tillfälliga uppdrag eller visstidsanställningar och har därmed inget permanent stöd från arbetsgivare. Det stöd som erbjöds journalister varierar och det är därför viktigt med kompetens- och kapacitetshöjande insatser, konstaterade regeringen. Regeringen har bl.a. gett i uppdrag att ta fram ett material som ska kunna användas för att stödja utsatta personer. Även Linnéuniversitetet har fått i uppdrag att utveckla insatser som förebygger och hanterar hot och hat inom ramen för fortbildning för journalister. Även i den s.k. demokratistrategin Strategi för en stark demokrati – främja, förankra, försvara lyfter regeringen bl.a. upp utsattheten för journalister men också det hot och hat som drabbar enskilda personer som deltar i samhällsdebatten. Regeringen noterar att det offentliga samtalet hårdnat och att alltför många opinionsbildare och journalister m.fl. utsätts för hot och hat. I strategidokumentet hänvisas bl.a. till arbete mot brott som hotar de grundläggande fri- och rättigheterna och den fria åsiktsbildningen. Arbete inom Europeiska unionen Europeiska kommissionen har lagt fram en rekommendation om att stärka journalisters och andra mediearbetares säkerhet (Commission recommendation of on ensuring the protection, safety and empowerment of journalists and other media professionals in Union, C(2021) 6650 final). Kommissionen rekommenderar medlemsstaterna att bl.a. inrätta oberoende nationella stödtjänster som ska erbjuda hjälplinjer, juridisk rådgivning, psykologstöd och skyddat boende för journalister och andra mediearbetare som utsätts för hot. I rekommendationen efterlyser kommissionen också bättre skydd för journalister vid demonstrationer, ökad säkerhet på nätet och särskilt stöd för kvinnliga journalister. Kommissionen skriver bl.a. att myndigheterna har en skyldighet att skydda yttrandefriheten och journalisters säkerhet. Efterlevnaden ska följas upp genom att medlemsstaterna, från antagandet av rekommendationen, bör rapportera om vad de gjort för att genomföra rekommendationen. Skydd för bl.a. förtroendevalda Ett förstärkt straffrättsligt skydd för förtroendevalda infördes och det föreskrivs numera i 29 kap. 2 § 9 att domstolen som försvårande omständighet vid bedömningen av straffvärdet särskilt ska beakta, i huvudsak, om brottet begåtts mot en förtroendevald eller någon närstående till honom eller henne. Regeringen gav 2017 i uppdrag att ta fram utbildnings- och informationsmaterial för att stödja deltagare i det demokratiska samtalet som utsätts för eller riskerar att utsättas för hot och hat. Utbildnings- och informationsmaterialet ska kunna användas av myndigheter, organisationer och enskilda personer. Inom ramen för regeringens handlingsplan Till det fria ordets försvar hade –2019 i uppdrag att ta fram utbildnings- och informationsmaterial för att stödja deltagare i det demokratiska samtalet som utsätts för eller riskerar att utsättas för hot och hat (dnr Ku2017/01674/D). tog fram webbplatsen som erbjuder samlad och lättillgänglig information som kan användas av olika målgrupper, t.ex. det civila samhällets organisationer, enskilda opinionsbildare och myndigheter. Regeringen gav i uppdrag att sprida utbildnings- och informationsmaterialet om stöd till deltagare i det demokratiska samtalet som utsätts för hot och hat. Stöd till offer för unga gärningsmän Barn som inte har fyllt och som misstänks för brott kan bli föremål för en brottsutredning enligt bestämmelserna i 31 § lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare. När ett barn misstänks för brott och en § 31-utredning inleds, har barnet, under vissa förutsättningar, rätt till ett juridiskt biträde. Någon motsvarande rätt finns enligt gällande rätt inte för en målsägande. I betänkandet Förbättrade åtgärder när barn misstänks för brott (SOU 2022:1) anges att behovet av hjälp och stöd för en målsägande inte regelmässigt kan sägas vara mindre om han eller hon har utsatts för brott begånget av en person jämfört med om gärningspersonen var straffmyndig. I betänkandet föreslås därför att målsägandens rätt till ett målsägandebiträde enligt lagen (1988:609) om målsägandebiträde respektive till en särskild företrädare för barn enligt lagen (1999:997) om särskild företrädare för barn ska gälla även vid § 31-utredningar. tillkännagivande om en brottsofferportal för den som drabbats av bedrägerier och identitetskapningar Vid behandlingen av motioner om brottsoffer från den allmänna motionstiden /19 (bet. 2018/19:JuU14 s. 43 f.) föreslog utskottet för ett tillkännagivande om att regeringen skulle ta initiativ till att inrätta en brottsofferportal för dem som drabbats av bedrägerier och identitetskapningar. följde utskottets förslag (rskr. 2018/19:182). I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 4) anför regeringen bl.a. följande (s. 36 f.). arbetar förbyggande mot bedrägerier genom sitt nationella bedrägericenter (NBC). NBC samverkar bl.a. med aktörer inom bank- och finanssektorn och e-handelsbranschen. NBC genomför också informationsinsatser för att öka kunskapen i samhället om hur man kan skydda sig mot brott. Exempelvis deltog NBC i en nationell informationskampanj tillsammans med Myndigheten för samhällsskydd och beredskap för att öka allmänhetens samt små och medelstora företags kunskap om vilka grundläggande säkerhetsåtgärder som kan och bör vidtas för att skydda sig mot it-incidenter inklusive id-stölder. På regeringens uppdrag har en särskild utredare lämnat förslag som syftar till att minska antalet bedrägerier som begås med hjälp av förfalskade id-handlingar. Utredaren föreslår ett nytt statligt id-kort som ska utfärdas av . Det nya id-kortet ska utfärdas på ett säkert sätt och vara lätt att kontrollera. På så sätt ska identitetsmissbruk och bedrägerier kunna motverkas. Förslagen finns i betänkandet Ett säkert statligt – med e-legitimation (SOU 2019:14). Betänkandet har remitterats och förslagen bereds nu i . beviljades från EU:s fond för inre säkerhet för att ta fram en ny webbplats med behovsanpassad information för brottsoffer. Brottsoffer kan söka och få information bl.a. utifrån vilken typ av brott som de utsatts för, var i rättsprocessen de befinner sig och var de är bosatta. Ett mål med webbplatsen är att brottsoffer ska kunna få relevant och överskådlig information för varje del av processen. De ska även hitta information om vilka organisationer som erbjuder stöd för brottsoffer på deras bostadsort. Webbplatsen blev klar . tillhandahåller en upplysningstjänst – Hallå konsument – som omfattar information och vägledning om konsumenters rättigheter och skyldigheter. ingår även bland andra i den krets av s.k. informationsansvariga myndigheter och andra aktörer som är involverade i arbetet med upplysningstjänsten. Det ökar möjligheten att ge sammanhållen information till konsumenter om vilka åtgärder som behöver vidtas vid bedrägerier och identitetskapningar och hur man kan förebygga att bli utsatt för den typen av brott. Upplysningstjänsten erbjuder en samlad information riktad till den som har blivit utsatt för id-kapningar. Regeringen anser genom de ovan redovisade och vidtagna åtgärderna att tillkännagivandet är tillgodosett och slut-behandlat. Vid behandlingen av budgetpropositionen anförde utskottet att det inte hade något att invända mot regeringens redovisning av de tillkännagivanden om rättsväsendet som utskottet hade tagit initiativ till (bet. 2020/21:JuU1 s. 41). I samband med beredningen av proposition 2020/21:73 En ny straffbestämmelse som skyddar betalningsverktyg behandlade utskottet motionsyrkanden om att regeringen skyndsamt ska inrätta en brottsofferportal (bet. 2020/21:JuU14). Utskottet tillstyrkte motionsyrkandena och föreslog ett tillkännagivande till regeringen. följde utskottets förslag (rskr. 2020/21:262). gjorde ett tillkännagivande till regeringen om att förbättra polisens återkoppling till brottsutsatta (bet. 2017/18:JuU1 s. 136, rskr. 2017/18:92). I skrivelse 2021/22:75 (s. 52 f.) redogör regeringen för arbetet med tillkännagivandet och anför att punkten inte är slutbehandlad. Vid behandlingen av motioner från den allmänna motionstiden /20 avstyrkte utskottet ett flertal motionsyrkanden om brottsoffer (bet. 2019/20:JuU29 s. 43 f.). Utskottet konstaterade bl.a. att det förutom genomförandet av brottsofferdirektivet hade vidtagits ett flertal åtgärder från rättsväsendets sida för att stärka stödet till brottsoffer. Något initiativ från utskottets sida med anledning av motionsyrkanden om stärkt skydd för brottsoffer var därför inte nödvändigt. följde utskottets förslag (rskr. 2019/20:233). När det gäller frågan om återkoppling från polisen till brottsoffer hänvisade utskottet till att har inlett en granskning av polisens information till brottsutsatta. Utskottet ansåg därför att det inte fanns skäl att ställa sig bakom motionsyrkanden om detta. följde utskottets förslag. Vid fjolårets beredning från allmänna motionstiden /21 föreslog utskottet ett tillkännagivande om en översyn av stödet till brottsoffer och inrättande av en koordinerande funktion samt ett tillkännagivande om polisens återkoppling till brottsoffer (bet. 2020/21:JuU27 s. 57 f.). Utskottet anförde följande. Det är viktigt att samhället stöder brottsoffer, särskilt de som utsatts för grov brottslighet, och deras anhöriga, t.ex. anhöriga till våldsdödade. kan det emellertid vara svårt för den enskilde att få en helhetsbild över vilket stöd som finns för brottsoffer. Mot bakgrund av att många brottsoffer inte vet vart de ska vända sig för att få stöd och eftersom en brottsutsatt kan behöva flera olika typer av stöd bör det enligt utskottets mening inrättas en koordinerande funktion. Det behöver även göras en total översyn av stödet till brottsoffer. I detta sammanhang är det även viktigt att säkerställa att gärningsmän inte kommer undan sitt skadeståndsansvar. Vad utskottet nu har anfört bör ge regeringen till känna. Mot förslaget reserverade sig ledamöterna från Socialdemokraterna, . Reservanterna anförde följande (s. 101). Förutom genomförandet av brottsofferdirektivet har det vidtagits ett flertal åtgärder från rättsväsendets sida för att stärka stödet till brottsoffer. Det pågår arbete på området och det är således en uppmärksammad fråga. Mot den bakgrunden finns det enligt vår mening inte anledning för att nu ta några sådana initiativ till en översyn av stödet till brottsoffer samt inrättande av en koordinerande funktion som motionärerna efterfrågar. biföll reservationen (rskr. 2020/21:345). Vid fjolårets beredning från allmänna motionstiden /21 föreslog utskottet även ett tillkännagivande om polisens återkoppling till brottsoffer (bet. 2020/21:JuU27 s. 57 f.). Utskottet anförde följande. Den som har utsatts för ett brott ska få den information som behövs med anledning av brottet samt om vilket stöd som finns tillgängligt. Polisen har en viss skyldighet att bistå med information, men utskottet ser ett behov av att ytterligare förbättra informationen och ge tydligare återkoppling om utredningen. Om en förundersökning läggs ned ska polisen tydligt redogöra för vilka åtgärder som vidtagits och motiven till att ärendet läggs ned. Vad utskottet nu har anfört bör ge regeringen till känna. Mot förslaget reserverade sig ledamöterna från Socialdemokraterna, . Reservanterna anförde följande (s. 102). Vi delar motionärernas uppfattning att den som har utsatts för ett brott ska få den information som behövs med anledning av brottet samt om vilket stöd som finns tillgängligt. Polisen har en skyldighet att bistå med information. Som framgår ovan har inlett en granskning av polisens information till brottsutsatta. Mot den bakgrunden finns det enligt vår mening inte anledning för att nu ta något sådant initiativ om polisens återkoppling till brottsoffer som motionärerna efterfrågar. biföll reservationen (rskr. 2020/21:345). Som framgår ovan klargjordes det i samband med att brottsofferdirektivet genomfördes i svensk rätt att den som har utsatts för brott ska få information om vilka skyddsåtgärder som finns och om möjligheten till alternativt boende. Vidare ska göra en individuell skyddsbedömning för att fastställa om målsäganden har behov av särskilda skyddsåtgärder. har också gjort ett tillkännagivande till regeringen om att den ska säkerställa att arbete med information till brottsutsatta förbättras. Mot den bakgrunden finner utskottet inte skäl att ställa sig bakom tillkännagivandet om en översyn av 13 a § förundersökningskungörelsen som framförs i motion 2021/22:455 (V) yrkande 6. Motionsyrkandet avstyrks därför. Regeringen har gett i uppdrag till att öka kunskapen om våldsutsatta personer som lever med skyddade personuppgifter, med fokus på kvinnor och barn. har i sin delredovisning pekat på brister och gett rekommendationer för långsiktigt arbete. Mot bakgrund av arbete finns det enligt utskottet inte anledning för att göra ett sådant tillkännagivande till regeringen som begärs i motion 2021/22:2599 (V) yrkande 3 i fråga om en översyn av livsvillkoren för de kvinnor och barn som lever med skyddade personuppgifter. Motionsyrkandet avstyrks därför. Utskottet konstaterar att det pågår ett arbete med att stärka journalisters och andra mediearbetares situation både i regeringen och inom EU. Mot denna bakgrund finns det enligt utskottet inte anledning för att ta några sådana initiativ som efterfrågas i motionerna 2021/22:3509 (C) yrkandena 6 och 7, 2021/22:3513 (C) yrkandena 4 och 5 samt 2021/22:3666 (C) yrkande 17. Motionsyrkandena avstyrks därför. Utskottet konstaterar att ett förstärkt straffrättsligt skydd för förtroendevalda infördes och att har tagit fram utbildnings- och informationsmaterial för att stödja deltagare i det demokratiska samtalet som utsätts för eller riskerar att utsättas för hot och hat. Utskottet finner därför inte skäl att ställa sig bakom förslaget i motion 2021/22:3509 (C) yrkande 35 om att förtroendevalda som utsätts för hot, hat och trasserier ska få bättre stöd. Motionsyrkandet avstyrks därför. Utskottet ser inte heller skäl till ett sådant tillkännagivande som föreslås i motion 2021/22:4118 (MP) yrkande 5 om att hat och hot i det offentliga samtalet ska motarbetas. Motionsyrkandet avstyrks därför. Utskottet anser inte att det framkommit något som ger anledning för att ta initiativ till några sådana åtgärder som efterfrågas i motion 2021/22:3509 (C) yrkande 24 om att stärka kapaciteten hos civilsamhällesorganisationer som stöttar hatbrottsoffer. I motion 2021/22:3975 (L) yrkande 34 begärs ett tillkännagivande om att brottsoffer ska ha möjlighet till juridiskt stöd även då den misstänkta gärningspersonen är . I betänkandet Förbättrade åtgärder när barn misstänks för brott (SOU 2022:1) föreslås att målsägandens rätt till ett målsägandebiträde även ska gälla när den som misstänks är . Utskottet anser att beredningen av utredningens förslag inte bör föregripas och avstyrker därför motionsyrkandet. har 2019 tillkännagett för regeringen att en brottsofferportal ska inrättas för dem som drabbas av bedrägerier och identitetskapningar (rskr. 2018/19:182). I skrivelse 2021/22:75 (s. 107) redogör regeringen att frågan analyseras i och att punkten inte är slutbehandlad. Utskottet anser att det inte finns skäl att återigen tillkännage samma sak till regeringen och avstyrker därför motion 2021/22:3579 (C) yrkande 40. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om barnahus och om handläggningen av utredningar vid brott mot barn, och tillkännager detta för regeringen. avslår motionsyrkanden om bl.a. en nationell plan för barnahusens verksamhet. Jämför reservation 32 (SD), 33 (M, SD, KD), 34 (C), 35 (L), 36 (M), 37 (M, KD, L), 38 (C), 39 (S, V) och 40 (L). I ett stort antal motioner tas frågor om barnahus upp. I kommittémotion 2021/22:3778 av m.fl. (M) yrkande 7 begärs ett tillkännagivande om att återkomma med en nationell plan för barnahusens verksamhet samt åtgärda bristerna i utvärderingen av barnahusen. Även i kommittémotion 2021/22:455 av m.fl. (V) yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör ta fram en nationell plan för barnahusens verksamhet i syfte att förbättra likvärdigheten och tillgången till insatser för alla barn. Frågor om tillgång till barnahus lyfts även upp i kommittémotionerna 2021/22:3218 av m.fl. (C) yrkande 8, 2021/22:3387 av m.fl. (L) yrkande 9 och 2021/22:3424 av m.fl. (M) yrkande 30 samt i motion 2021/22:2887 av (M) yrkandena 2 och 3. I den sist nämnda motionen begärs även tillkännagivanden bl.a. om att regeringen bör se över samverkan kring barn som utsatts för sexuella övergrepp, sexuellt våld eller annat fysiskt våld (yrkande 1), att regeringen bör se över att barnahus stärks med det fjärde rummet som rör barns psykiska hälsa och rehabilitering (yrkande 4), att regeringen bör se över nationell samordning av verksamheten i barnahus samt se över vilken myndighet som bör få uppdrag att samordna och följa upp verksamheten i barnahus (yrkande 5), att regeringen bör se över befintlig lagstiftning för att identifiera vad som förhindrar gemensam statistikföring och försvårar uppföljning och planering av verksamheten i barnahus (yrkande 6) och att regeringen bör se över vilka nödvändiga lagändringar som krävs för att möjliggöra för samverkande parter att dela information under hela utredningen, att föra gemensam statistik och en barnahuslogg för varje enskilt barn på barnahus (yrkande 7). Stöd till unga brottsoffer m.m. I motion 2021/22:1738 av (M) begärs ett tillkännagivande om att verka för en ökad medvetenhet om betydelsen av att anmäla brott. I motion 2021/22:3634 av och Kopparklint (båda M) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör ta fram en konkret handlingsplan mot sexuella övergrepp mot barn. I motion 2021/22:4156 av Kopparklint (M) begärs ett tillkännagivande om att verka för att arbeta fram nationella riktlinjer gällande bemötande av barn i särskilt utsatta situationer dit räddningstjänst eller liknande kallats. I kommittémotion 2021/22:3218 av m.fl. (C) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att införa ett särskilt brott för återkommande vålds- och fridskränkningar av ett närstående barn. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att definitionen av misshandel av ett barn även bör omfatta psykiskt våld, försummelse och omsorgsbrister. I kommittémotion 2021/22:3219 av m.fl. (SD) yrkande 18 begärs ett tillkännagivande om att straffskalan för brottet barnfridsbrott bör höjas. I kommittémotion 2021/22:3972 av m.fl. (L) yrkande 41 begärs ett tillkännagivande om ytterligare lagändringar för att lagen om barnfridsbrott ska få önskad effekt. Det bör t.ex. klargöras att barnfridsbrottet omfattar inte bara det barn som konkret bevittnar den brottsliga gärningen, utan också den som upplever den, t.ex. genom att sitta i ett annat rum i bostaden och genom väggen höra den ena förälderns misshandel av den andra. I motion 2021/22:2883 av (M) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör initiera utvärdering och uppföljning av barnfridsbrott. Särskild företrädare och ombud I kommittémotion 2021/22:3778 av m.fl. (M) yrkande 17 begärs ett tillkännagivande om att den särskilda företrädarens ansvar för att medverka vid hämtning av barn till förhör bör förtydligas. I yrkande 18 begärs ett tillkännagivande om att utreda frågan om ombud för barn. I motion 2021/22:2883 av (M) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör initiera utvärdering och uppföljning av särskild företrädare för barn. Slutligen begärs i kommittémotion 2021/22:3218 av m.fl. (C) yrkande 1 ett tillkännagivande om att särskilda företrädare för barn bör ges ökade befogenheter att fatta beslut om vissa vård- och stödinsatser. Övriga motioner om unga brottsoffer I kommittémotion 2021/22:3218 av m.fl. (C) yrkande 7 begärs ett tillkännagivande om att säkerställa att de som arbetar med brottsutredningar där barn är brottsoffer ska ha särskilda specialistkunskaper. I samma motion begärs ett tillkännagivande om att säkerställa att tidsfristen för handläggning av brott mot barn inte överskrids utan att det är motiverat (yrkande 9) och att det görs en översyn av den sammanlagda tiden för utredning och brottmålsprocess i barnärenden (yrkande 10). Motionärerna efterfrågar även en översyn av möjligheten att ge barn stöd- och rehabiliteringsinsatser även för brottsutredning och brottmålsprocess (yrkande 12). I kommittémotion 2021/22:3387 av m.fl. (L) yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att ge en aktör ansvar för att kartlägga barns erfarenheter av sex mot ersättning och för att förhindra, lokalisera och identifiera att barn och unga blir sexuellt utnyttjade mot ersättning.