bet · H901KU4 · 2022-01-14 00:00:00 — I detta sammanhang är förslaget om en lag om konsultation i frågor som rör det samiska folket av stor betydelse. Utskottet menar därför att det inte är en framkomlig väg att låta nu gällande lagstiftning vara oförändrad eftersom de brister som finns skulle kvarstå. Utskottet finner även förslaget om att konsultationsskyldigheten inte ska gälla för ärenden som rör statsbidrag i enskilda fall väl avvägt. Det är viktigt att beslut om statsbidrag för t.ex. Skapande skola samt läs- och litteraturfrämjande, fattas enligt riktlinjerna för ansökningsprocesserna men däremot bör det vara möjligt att konsultera om föreskrifter för statsbidragen. Från de utgångspunkter som utskottet har att beakta, föreslår utskottet att tillstyrker propositionen i dessa delar. Motionerna 2021/22:4238 (V), 2021/22:4243 (SD), 2021/22:4244 (M, KD) och 2021/22:4249 (C) bör avstyrkas. I yttrandet finns tre avvikande meningar (M, SD, C, V, KD). Utskottet delar regeringens bedömning att samernas inflytande i frågor som särskilt berör dem bör stärkas. De befintliga samrådsformerna är inte tillräckliga för att tillgodose det samiska folkets inflytande över sina angelägenheter. Utskottet välkomnar därför att en konsultationsordning kommer på plats. Regeringen föreslår att bestämmelser om en konsultationsordning ska tas in i en ny lag om konsultation i frågor som rör det samiska folket. Den nya lagen föreslås träda i kraft . Förslaget innebär att regeringen och de statliga förvaltningsmyndigheterna ska konsultera , och i vissa fall en sameby eller en samisk organisation, innan beslut fattas i ärenden som kan få särskild betydelse för samerna. Enligt regeringen är det också viktigt att samerna även kan få inflytande på lokal och regional nivå eftersom det även på denna nivå fattas beslut som har särskild betydelse för samerna. Kommunerna och regionerna bedöms dock ha ett större behov av förberedelser än regeringen och de statliga förvaltningsmyndigheterna. Utskottet delar regeringens uppfattning att kommunerna och regionerna därför bör åläggas konsultationsskyldighet först efter att den nya lagen om konsultation i frågor som rör det samiska folket träder i kraft, dvs. anser inte heller att det är en framkomlig väg att låta nu gällande lagstiftning vara oförändrad eftersom bristerna skulle kvarstå. finner även förslaget om att konsultationsskyldigheten inte ska gälla för ärenden som rör statsbidrag i enskilda fall väl avvägt. föreslår att tillstyrker propositionen och avstyrker motionerna. anser sammanfattningsvis att regeringens förslag till en ny konsultationsordning är väl avvägd. Mot denna bakgrund tillstyrker utskottet regeringens förslag i propositionen och avstyrker motion 2021/22:4243 (SD) och motion 2021/22:4244 (M, KD). I motion 2019/20:2853 (MP) yrkande 4, motion 2020/21:3647 (MP) yrkande 5 och motion 2021/22:4109 (MP) yrkande 5 begärs tillkännagivanden om införandet av en konsultationsordning. Motionsyrkandena får anses tillgodosedda genom regeringens förslag och avstyrks därför. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden dels om att konsultationsordningen endast ska gälla regeringen och dess myndigheter, dels om att kommuner och regioner bör anslutas till konsultationslagen vid lagens ikraftträdande. Jämför reservation 2 (C) och 3 (V). I 1 kap. 1 § regeringsformen anges att den svenska folkstyrelsen förverkligas genom ett representativt och parlamentariskt statsskick och genom självstyrelse. Särskilda bestämmelser om kommunerna finns i 14 kap. regeringsformen. Av 2 § följer att kommunerna sköter lokala och regionala angelägenheter av allmänt intresse på den kommunala självstyrelsens grund. Närmare bestämmelser om detta finns i lag. På samma grund sköter kommunerna även de övriga angelägenheter som bestäms i lag. I 3 § finns en proportionalitetsprincip som innebär att en inskränkning i den kommunala självstyrelsen inte bör gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till de ändamål som har föranlett den. Som tidigare nämnts anför regeringen att behovet av förberedelser är större för kommuner och regioner än för regeringen och de statliga förvaltningsmyndigheterna. Kommuner och regioner bör därför åläggas konsultationsskyldighet först efter införandet av konsultationslagen, dvs. Enligt förslaget ska även sådana ärenden där beslut fattas av kommunala nämnder, kommunfullmäktige och regionfullmäktige omfattas. Förslaget får viss påverkan på den kommunala självstyrelsen eftersom det innebär en ny skyldighet för kommuner och regioner att konsultera , en sameby eller en samisk organisation innan ett beslut fattas i ärenden som kan få särskild betydelse för samerna. I propositionen konstaterar regeringen att kommunerna, genom de kommunala förvaltningsmyndigheterna, är skyldiga att samråda med det samiska folket enligt 5 § minoritetslagen. Kommunerna samråder även med samerna enligt annan lagstiftning, exempelvis i frågor om äldrevård, utbildning och planläggning enligt . Flertalet kommuner har därför redan etablerade kontakter och upparbetade rutiner att samråda med företrädare för samerna. Regeringen gör bedömningen att konsultationsordningen sammantaget endast medför en mindre påverkan på den kommunala självstyrelsen. Konsultationsordningen påverkar inte antalet ärenden hos kommunen, utan endast hur handläggningen ska gå till hos kommunen. Förslaget påverkar inte heller kommunernas beslutanderätt. Vidare gör regeringen bedömningen att ingreppet i den kommunala självstyrelsen som konsultationsskyldigheten innebär uppvägs av syftet med förslaget, nämligen att främja det samiska folkets inflytande över sina angelägenheter. Inskränkningen i den kommunala självstyrelsen bedöms därför inte gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till det ändamål som föranlett den. Regeringen gör också bedömningen att för de kommuner och regioner där konsultation blir aktuellt kan en något ökad administration och arbetsbörda följa av konsultationsordningen. De ekonomiska konsekvenserna för kommunerna bedöms sammantaget vara begränsade. Förslaget i sig innebär inte nya krav på verksamhetens innehåll utan medför i stället vissa krav på verksamhetens former. Den kommunala finansieringsprincipen ska därmed inte tillämpas. I kommittémotion 2021/22:4249 av m.fl. (C) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att konsultationsordningen endast ska gälla regeringen och dess myndigheter. Mot bakgrund av de farhågor som framförts om lagstiftningens ändamålsenlighet, förlängda handläggningstider och ökad arbetsbelastning, särskilt i ljuset av det kommunala självstyret och den pålaga utan ersättning för ökade kostnader som förslaget innebär, håller motionärerna med om att konsultationsordningen, i vart fall inledningsvis, bara ska gälla regeringen och dess myndigheter. På så sätt kan lagens effekter och konsekvenser utredas, utvärderas och justeras i nödvändiga delar innan det kan bli aktuellt att ålägga kommuner och regioner någon konsultationsskyldighet. Kommuner och regioner har långtgående skyldigheter att samråda med samerna i ärenden som påverkar dem. Utvärderingen och dess resultat måste vara en förutsättning för att en utökning av konsultationsordningen till att även omfatta kommuner och regioner över huvud taget ska kunna komma ifråga. I kommittémotion 2021/22:4238 av m.fl. (V) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att kommuner och regioner bör anslutas till konsultationslagen vid lagens ikraftträdande. Motionärerna anser inte att behovet av förberedelser för kommuner och regioner är tillräckligt starka skäl för att skjuta upp konsultationsskyldigheten . När det gäller kommunerna handlar det om att de inför beslut som rör t.ex. samisk skola eller äldreomsorg ska vara konsultationsskyldiga. För regioner kan konsultation bli aktuell vid vissa beslut om sjukvård som riktar sig till samer. Skola, äldreomsorg och sjukvård är viktiga frågor för de människor som påverkas av besluten. Konsultationsskyldigheten för kommuner och regioner bör därför inte skjutas upp. Som framgått tidigare delar utskottet regeringens bedömning att kommunerna och regionerna har ett större behov av förberedelser än regeringen och förvaltningsmyndigheterna och att kommunerna och regionerna bör åläggas konsultationsskyldighet först fr.o.m. . Utskottet anser vidare att regeringens förslag om en ny konsultationsordning är väl avvägd. Som tidigare nämnts har kulturutskottet i sitt yttrande till utskottet föreslagit att motionerna bör avstyrkas. Mot denna bakgrund avstyrker motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att den föreslagna konsultationslagen ska utvärderas . Jämför reservation 4 (C). I propositionen framhåller regeringen att det står klart att det är lämpligt att konsultationslagen utvärderas efter att den har trätt i kraft för att exempelvis analysera dess tillämpning och om den uppfyller sitt syfte samt samhällsekonomiska konsekvenser och effekter av den nya konsultationsordningen. Även värdet av konsultationsordningen, med hänsyn till dess syfte att främja det samiska folkets inflytande över sina angelägenheter, i förhållande till ordinarie samrådsprocesser bör utvärderas. Regeringen anser också att relationen mellan samrådsskyldigheten enligt minoritetslagen och konsultationsskyldigheten är en fråga som bör omfattas av den kommande utvärderingen. Med hänsyn till att påverkan av konsultationsskyldigheten på olika myndigheters handläggning av ärenden är svår att bedöma bör även frågan om avgränsningen av vilka förvaltningsmyndigheter som ska undantas från konsultationsskyldigheten omfattas av den kommande utvärderingen. Den kommande utvärderingen bör också omfatta konsekvenserna av att skyldigheten att konsultera i ärenden enligt är begränsad till dessa ärenden. I kommittémotion 2021/22:4249 av m.fl. (C) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att den föreslagna konsultationslagen ska utvärderas med syfte att klargöra om lagstiftningens syfte uppnåtts samt hur lagen påverkat ärendebörda och handläggningstider. Motionärerna anser att frågan om uppföljning och utvärdering av flera skäl är avgörande. Först och främst måste lagens ändamålsenlighet utvärderas för att säkerställa att den faktiskt får reell effekt utifrån sitt syfte. Utöver detta måste frågorna om ökad arbetsbelastning och dess eventuella ekonomiska konsekvenser, och huruvida konsultationsförfarandet leder till förlängda handläggningstider, särskilt utredas och analyseras. I propositionen framhåller regeringen att det är lämpligt att den nya lagen om konsultationer utvärderas efter att den har trätt i kraft. Som tidigare nämnts har kulturutskottet i sitt yttrande till utskottet föreslagit att motionen bör avstyrkas. Mot denna bakgrund ser inte skäl att göra något tillkännagivande om en utvärdering och avstyrker motionsyrkandet. Rätten till fritt och informerat förhandssamtycke Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att regeringen bör intensifiera arbetet med att anpassa konsultationslagen till principen om rätten till ett fritt och informerat förhandssamtycke. Jämför reservation 5 (V). FN:s deklaration om urfolks rättigheter (urfolksdeklarationen) antogs av . Deklarationen är en gemensam politisk viljeförklaring och behandlar bl.a. rätten till självbestämmande, nationalitet, kultur och traditioner, religion, utbildning och landrättigheter. Deklarationen är inte juridiskt bindande. Artiklarna 18 och 19 i urfolksdeklarationen innehåller närmare bestämmelser om urfolks deltagande i beslutsfattande och staters samråd med urfolk. Av artikel 19 framgår att stater ska samråda och samarbeta i god anda med urfolk genom deras representativa institutioner i syfte att erhålla deras fria informerade samtycke i frågor som berör dem. röstade liksom övriga nordiska länder ja till deklarationen, men gjorde i samband med antagandet en röstförklaring. Regeringen ansåg bl.a. att ett urfolks självbestämmande till stor del kunde realiseras genom artikel 19, och att det kunde ske på olika sätt, men att principen inte utgjorde en vetorätt. I propositionen föreslår regeringen, som redovisats ovan, att en ny lag införs om konsultation i ärenden av särskild betydelse för samerna. Syftet med konsultationer är att främja det samiska folkets inflytande över sina angelägenheter. I propositionen framhålls att flera remissinstanser anser att den föreslagna konsultationsordningen inte uppfyller folkrättens krav på att konsultera urfolket samerna. Regeringen framhåller att samerna genom konsultation får en möjlighet till påverkan genom att lämna och bemöta ståndpunkter i ärendet, vilket är ett sätt att förstärka samernas inflytande när det gäller ärenden som kan få särskild betydelse för dem. Flera remissinstanser är kritiska till bedömningen att , en samisk organisations eller en samebys samtycke till beslutet inte i något fall ska vara nödvändigt för beslutets giltighet. De anser att den strider mot den utveckling som skett inom urfolkrätten av principen om fritt och informerat förhandssamtycke. Regeringen anför dock att det inte finns någon konsensus bland stater om att det vid vissa mer ingripande åtgärder med avsevärd påverkan på urfolks kulturella rättigheter och egendomsrätter krävs samtycke av det berörda urfolket för att åtgärden ska vara förenlig med folkrätten. Förslaget om konsultationens genomförande innebär att konsultationen ska fortsätta tills enighet eller samtycke i den fråga som är orsak till konsultationen uppnåtts eller tills den konsultationsskyldige eller den samiska företrädaren förklarar att enighet eller samtycke inte kan nås i ärendet. Regeringen hänvisar till att i samband med antagandet av urfolksdeklarationen gjorde en röstförklaring. Den erinrar om artikel 19 i urfolksdeklarationen och framhåller att artikelns bestämmelser om staters skyldighet att samråda och samarbeta med urfolk kan förverkligas på olika sätt, t.ex. genom ett samrådsförfarande mellan urfolkens organisationer och regeringar, och genom deltagande i demokratiska processer. Regeringen understryker att röstförklaringen alltjämt är giltig, t.ex. i fråga om syn på den i artikel 19 uttryckta principen om fritt och informerat förhandssamtycke. syn är alltså att principen på intet sätt utgör en vetorätt, men att det är en viktig metod eller princip i syfte att säkerställa verkligt samråd och dialog. Mot denna bakgrund är bedömningen att konsultationsordningen inte medför att , en samebys eller en samisk organisations samtycke till ett beslut efter en konsultation i något fall ska vara nödvändigt för beslutets giltighet. I kommittémotion 2021/22:4238 av m.fl. (V) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör intensifiera arbetet med att anpassa konsultationslagen till principen om rätten till ett fritt och informerat förhandssamtycke (FPIC). Motionärerna framhåller att rätten att konsulteras inte endast innebär en rätt att höras eller involveras, utan det ska innebära en reell möjlighet att påverka och att det är positivt att det i propositionen har förts in skrivningar som pekar mot ett erkännande av FPIC-principen. Utskottet delar regeringens bedömningar och avstyrker motionsyrkandet. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att frågan om resurstilldelning till , samebyar och samiska organisationer för konsultation bör utredas. I propositionen gör regeringen bedömningen att konsultationsordningen kommer att medföra en förändring för och att är den myndighet som i störst utsträckning påverkas av förslaget. Mot denna bakgrund är bedömningen att får en ökad arbetsbelastning till följd av konsultationsordningen. För att syftet med konsultationsordningen ska uppnås bör , som företrädare för det samiska folket, ha tillräckliga resurser för att delta effektivt i konsultationer. Vidare framgår av propositionen att har framfört att myndigheten behöver ett ökat förvaltningsanslag för att kunna medverka i konsultationer. förvaltningsanslag ökades därför i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 1) med för att skulle kunna medverka i samhällsutvecklingen och svara upp mot de uppdrag och uppgifter som åligger myndigheten och för att möjliggöra införandet av en konsultationsordning. Ytterligare medel har skjutits till i samband med vårändringsbudgeten (prop. 2020/21:99 utg.omr. Regeringens utgångspunkt är att förslagen ska hanteras inom de ramar som beslutar. Regeringen gör även bedömningen att samebyarnas faktiska möjligheter att delta i konsultationer är beroende av att de har ekonomiska och personella resurser för detta. Även samiska organisationer kan komma att få något ökade kostnader till följd av konsultationsordningen, beroende på i vilken utsträckning de vill delta i konsultationer. Avsaknaden av resurser kan medföra att vissa samebyar eller samiska organisationer inte har några faktiska möjligheter att delta i konsultationer och att konsultationsordningen inte uppfyller sitt syfte. Regeringen anser därför att den föreslagna lagens tillämpning, syfte och samhällsekonomiska effekter bör följas upp och utvärderas. Det är då lämpligt att även kostnaderna för samebyarna och de samiska organisationerna följs upp. I partimotion 2020/21:166 av m.fl. (V) yrkande 4 begärs att regeringen bör utreda frågan om resurstilldelning till , samebyar och samiska organisationer för konsultation. Motionärerna framhåller att berörda samiska parter behöver tillräckliga resurser för att en konsultationsordning ska kunna uppfylla sitt syfte. I propositionen framhåller regeringen att den föreslagna lagens tillämpning, syfte och samhällsekonomiska effekter bör följas upp och utvärderas. Mot denna bakgrund ser inte utskottet något behov av ett tillkännagivande till regeringen om att utreda frågan om resurstilldelning till , samebyar eller samiska organisationer för konsultation. Motionsyrkandet avstyrks därför. Myndigheters remisser till , samebyarna och samiska organisationer Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att regeringen bör verka för att myndigheter ger och samebyarna samt lokala och nationella samiska organisationer tillfälle att yttra sig vid större förändringar. Som redogjorts för ska vid beredning av regeringsärenden behövliga upplysningar och yttranden inhämtas från berörda myndigheter (7 kap. 2 § regeringsformen). Upplysningar och yttranden ska också i den omfattning som behövs inhämtas från kommuner. Även sammanslutningar och enskilda ska i behövlig omfattning ges möjlighet att yttra sig. Förvaltningslagen gäller vid förvaltningsmyndigheternas handläggning av ärenden. Inom förvaltningen har myndigheterna en skyldighet att utreda ärenden. En myndighet kan inom ramen för utredningsansvaret begära ett yttrande från en annan myndighet eller från någon enskild. För förvaltningsmyndigheterna gäller vidare en allmän samrådsskyldighet med det samiska folket och övriga minoriteter för förvaltningsmyndigheter enligt minoritetslagen. Bestämmelser om samråd med samiska företrädare, när dessa är sakägare, finns också bl.a. i minerallagen och skogsvårdslagen. Vissa myndigheter är skyldiga att ge enskilda möjligheter till samråd i olika ärenden, bl.a. enligt bestämmelser i och . I en del fall kan samebyar, samiska organisationer eller enskilda samer beröras av åtgärder som kräver samråd av detta slag. I nationalparksförordningen (1987:938) föreskrivs en skyldighet att inhämta yttranden från . (KD) begär i motion 2019/20:693 yrkande 2 och motion 2020/21:3344 yrkande 2 att regeringen bör verka för att myndigheter remitterar och samebyarna samt lokala och nationella samiska organisationer vid större förändringar. Ett likalydande yrkande görs av samma motionär i motion 2021/22:3355 yrkande 2. Motionären menar att regeringen kan agera för att myndigheter tar för vana att bereda , samebyarna samt de lokala och nationella samiska organisationerna tillfälle att yttra sig vid större förändringar och etableringar av gruvor m.m. Mot bakgrund av förvaltningslagens bestämmelser om myndigheternas utredningsansvar, de gällande bestämmelserna om samråd med samiska företrädare när dessa är sakägare, bl.a. i minerallagen, samt den föreslagna nya konsultationsordningen ser utskottet inte behov av något tillkännagivande till regeringen om att verka för att myndigheter ger företrädare för samerna tillfälle att yttra sig. Motionsyrkandet avstyrks därmed. En konsultationsordning i frågor som rör det samiska folket, punkt 1 (M, SD, KD) av (M), (M), (SD), (M), (SD), Skånberg (KD), (SD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: avslår regeringens förslag. 2021/22:4243 av m.fl. (SD) och 2021/22:4244 av m.fl. (M, KD) samt avslår proposition 2021/22:19 punkterna 1–4 och motionerna 2019/20:2853 av m.fl. (MP) yrkande 4, 2020/21:3647 av m.fl. (MP) yrkande 5 och 2021/22:4109 av och (båda MP) yrkande 5. Vi delar uppfattningen att det är viktigt att samerna har ett stort inflytande när det gäller frågor som rör det samiska folket. Det finns dock fortfarande stora problem med regeringens förslag. Dessa påverkas således inte av att konsultationsordningen införs i två steg. Kritiken mot regeringens ursprungliga förslag var omfattande, bl.a. ansågs konsekvenserna av den nya konsultationsordningen inte vara tillräckligt utredda och förslaget riskerade att leda till ökad administration, ökade kostnader och förlängda handläggningstider. anser i stället att förslaget inte är tillräckligt långtgående när det gäller de internationella krav som ställs upp på urfolks rättigheter. En ny konsultationsordning måste vara ändamålsenlig och skapa mervärde utan att försämra eller försvåra när det gäller materiella omständigheter som äganderätt och markanvändning. måste samernas intresse till inflytande balanseras mot andra samhällsintressen. Vi anser inte att regeringen har lyckats uppnå en bra balans mellan dessa olika intressen genom förslagen i propositionen. Kommuner och regioner, punkt 2 (C) av Per Schöldberg (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4249 av m.fl. (C) yrkande 2 och 2021/22:4238 av m.fl. (V) yrkande 2. I propositionen föreslår regeringen, återigen, att en ny lag införs om konsultation i frågor som rör det samiska folket. Innebörden av den föreslagna ordningen är att regeringen och de statliga förvaltningsmyndigheterna ska konsulteras i frågor som rör det samiska folket innan beslut fattas. efter att lagen träder i kraft ska även kommuner och regioner anslutas till konsultationsordningen. Jag välkomnar att frågor som rör samerna prioriteras på politisk nivå, men jag anser att en så viktig lagstiftning måste vara genomarbetad och tydlig och faktiskt bidra till att lösa identifierade problem. Kommuner och regioner har långtgående skyldigheter att samråda med samerna i ärenden som påverkar dem. Mot bakgrund av de farhågor som framförts när det gäller lagstiftningens ändamålsenlighet, förlängda handläggningstider och ökad arbetsbelastning, särskilt i ljuset av det kommunala självstyret och den pålaga utan ersättning för ökade kostnader som förslaget innebär, håller jag med om att konsultationsordningen, i vart fall inledningsvis, bara ska gälla regeringen och dess myndigheter. På så sätt kan lagens effekter och konsekvenser utredas, utvärderas och justeras i nödvändiga delar innan det kan bli aktuellt att ålägga kommuner och regioner någon konsultationsskyldighet. Den föreslagna ordningen där konsultationsskyldigheten automatiskt utökas tar inte hänsyn till de farhågor som finns om ökad ärendebörda, förlängda handläggningstider och tillståndsprocessen. Enligt min mening kan inte konsultationsskyldigheten åläggas kommuner och regioner innan en utvärdering är genomförd. Kommuner och regioner, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4238 av m.fl. (V) yrkande 2 och