bet · H901NU19 · 2022-04-29 00:00:00 — Sammantaget anser vi att , genom regeringen, ska verka för en gränsjusteringsmekanism för koldioxid som är förenlig med , minskar risken för koldioxidläckage, främjar rättvis konkurrens och stärker ambitionerna för utsläppsminskningar såväl inom EU som internationellt. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Gränsjusteringsmekanism för koldioxid, punkt 12 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 56 och 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkande 26. EU har ett långsiktigt mål om att bli koldioxidneutralt. I linje med att nå denna målsättning har kommissionen lagt fram ett förslag om en gränsjusteringsmekanism för koldioxid. Det kan beskrivas som ett tullsystem för koldioxid. Jag anser att det är viktigt att verka för att såväl som EU ska försvara frihandeln och ha högt ställda klimatambitioner. Detta kräver en utmanande balansgång, men det måste gå att prioritera båda dessa saker parallellt. Det finns tyvärr en risk att många aktörer och länder kan frestas att använda gränsjusteringsmekanismen för att skydda den inhemska industrin, snarare än som klimatåtgärd. Jag menar därför att det är av stor vikt att regeringen för talan med både frihandel och klimatet som styrande ingångsvärden och arbetar för en utformning av mekanismen som inte bakbinder något av dessa värden. En grundläggande förutsättning för en mekanism av detta slag menar jag måste vara att den går att förena med det allmänna tull- och handelsavtalet (General on Tariffs and Trade, ) som reglerar varuhandel mellan länder inom WTO. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Handelshinder mellan utvecklingsländer, punkt 13 (M, KD) av (M), (KD), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3692 av m.fl. (M) yrkande 8 och 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 60. Internationell handel är en förutsättning för ekonomisk tillväxt inte bara i utan även i utvecklingsländer. Vi vill framhålla vikten av att EU vidtar handelsfrämjande åtgärder och verkar för att minska eller avskaffa handelshinder som ligger i vägen för att länder ska fortsätta utvecklas via frihandel. finns redan tullfrihet vid import till EU för de länder som benämns som minst utvecklade och nedsatta tullar för de länder som benämns som låg- och medelinkomstländer. Det är bra, men vi anser att EU behöver göra mer för att genom goda incitament minska handelshindren mellan utvecklingsländerna, som ofta kan vara högre än mellan dessa länder och EU. Regeringen bör således verka för att EU lägger mer kraft på att minska handelshindren mellan utvecklingsländer. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Gränshinder i handeln med nordiska länder, punkt 14 (M, SD) av (M), (SD), (SD), (M), (SD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2164 av (M), 2021/22:2389 av m.fl. (SD) yrkande 26 och 2021/22:3692 av m.fl. (M) yrkande 21 och 2021/22:4219 av m.fl. (KD) yrkande 11. De nordiska länderna är nära sammankopplade. Många norska invånare arbetar i och tvärtom. gränshandel med omsätter miljardbelopp. I knyts och ihop på ett naturligt sätt och i har bron blivit till en naturlig länk mellan länderna. Vi menar att det finns stora möjligheter att utveckla handeln och annat utbyte mellan , , och . utnyttjas dessvärre inte den potential som finns med en gemensam strategi för nordiska produkter och tjänster internationellt eller för att fullt ut få genomslag i arbetsmarknadsregionerna. Vi anser att regeringen bör driva och utveckla ett arbete för ökad handel, både bilateralt och inom . I efterdyningarna av pandemin är det extra viktigt att verka för att överbrygga gränshinder mellan de nordiska länderna för att möjliggöra en utökad handel länderna emellan. Ett steg i detta vore att utreda, identifiera och undanröja gränshindersproblem för att stärka utvecklingskraften i gränsregionerna. Regeringen bör därför initiera en översyn av hur fler gränshinder mellan de nordiska länderna kan rivas i syfte att öka handeln mellan länderna. Exempelvis kan en sådan översyn överväga om vissa tullsatser ska ses över inom ESS för bl.a. , men fokus bör även ligga på att minska mängden regler som försvårar handeln. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Gränshinder i handeln med nordiska länder, punkt 14 (KD, L) av (KD) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4219 av m.fl. (KD) yrkande 11 och 2021/22:2164 av (M), 2021/22:2389 av m.fl. (SD) yrkande 26 och 2021/22:3692 av m.fl. (M) yrkande 21. finns det informella regionala indelningar över landsgränserna, som t.ex. handelsområden mellan och i , eller och mellan och i eller . Hela med samarbeten inom näringslivet i storstadsregionerna och är ytterligare ett exempel. I sådana områden är det viktigt att ta hänsyn till en regional tillväxtlogik och att staten är lyhörd i fråga om eventuella hinder och oklarheter som de upplever. Att identifiera och undanröja gränshinderproblem stärker utvecklingskraften i gränsregionerna och detta bör därför ges prioritet. Regeringen bör således verka för att undanröja gränshinder och bidra till tillväxt i gränsregioner. Kommuner och Regioner (SKR) samarbetar med och har därmed kännedom om behoven av internationella kontakter med andra regioner och de goda möjligheter som finns genom samverkan med dessa, och kan med fördel involveras i arbetet med att undanröja gränshinder. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övriga frågor om internationell handel, punkt 15 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3431 av m.fl. (M) yrkande 5, 2021/22:3692 av m.fl. (M) yrkandena 3, 9 och 30, 2021/22:3753 av m.fl. (M) yrkande 24, 2021/22:3774 av m.fl. (M) yrkandena 3, 6, 13, 16, 17 och 23, 2021/22:3775 av m.fl. (M) yrkandena 6 i denna del, 8, 9 och 17 samt 2021/22:3776 av m.fl. (M) yrkandena 16 i denna del, 17, 19 och 20 samt 2021/22:110 av (KD) yrkande 2, 2021/22:443 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 8, 2021/22:1531 av (S), 2021/22:1884 av (M), 2021/22:2389 av m.fl. (SD) yrkandena 2, 7, 10, 14, 20 och 21, 2021/22:2401 av (M), 2021/22:2553 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2021/22:3022 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2021/22:3038 av (SD) yrkande 2, 2021/22:3247 av m.fl. (C) yrkandena 23 och 24, 2021/22:3877 av m.fl. (KD) yrkande 18, 2021/22:3881 av m.fl. (KD) yrkande 41, 2021/22:4061 av m.fl. (MP) yrkande 8, 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 93, 2021/22:4211 av m.fl. (MP) yrkande 23 och 2021/22:4216 av (MP) yrkandena 1 och 3. Den regelstyrda internationella handeln är avgörande för jobb och tillväxt i , och i omvärlden. bör därför verka för att EU:s handelspolitik är ambitiös och världsledande. EU:s autonomi stärks inte av isolering eller protektionism, utan multilaterala principer och frihandel måste även fortsättningsvis utgöra EU:s kompass. Om EU vänder sig inåt och försöker göra sig oberoende av sin omvärld betyder det att omvärlden blir mindre beroende av EU och att EU:s möjligheter att påverka urholkas. Regeringen bör därför verka för att EU ska fortsätta prioritera höga krav på internationella standarder och normer genom att vara en ledande kraft för regelbaserat internationellt samarbete. Fungerande multilaterala samarbetsstrukturer ligger i EU:s egenintresse då unionens förmåga att påverka den globala nivån till stor del är avhängig dem. EU bör därför axla en större roll som försvarare av dessa strukturer, särskilt i sådana fall då den ordningen utmanas av aktörer som försöker förbigå eller manipulera systemet i syftet att maximera sin auktoritära politik. I frånvaron av gemensamma internationella regler blir den starkes makt lag. Regelbaserat är rättvist, och det måste också få kosta. Producentansvar är en självklarhet som måste kunna följas upp och efterlevas. Rättvis handel är också fri handel, men det behövs regelverk. Alltför grava snedvridningar av globala handelsförutsättningar är en av de aspekter som vi menar att det gemensamma arbetet inom WTO har att hantera. Inte minst måste all statlig inblandning i premisser för handeln vara transparenta. I diskussionen som råder kring den bristfälliga efterlevnaden av WTO:s regelsystem framförs röster för att organisationens regelverk måste förändras. Vi menar att det primära problemet dock inte alltid är brister i regelverket utan viljan att följa detsamma. WTO är till sin konstruktion rätt organisation för att hantera de globala handelsstrukturerna. Grunden för att WTO ska kunna fungera är dock att medlemsländerna respekterar och följer de överenskomna riktlinjerna. Tyvärr brister denna följsamhet eftersom länder, t.ex. , på olika sätt agerar i strid med . Vidare menar vi att det i efterhand går att konstatera att det var ett misstag att släppa in i WTO, särskilt eftersom inte fullt ut omfamnar marknadsekonomin. Vi menar därför att det är angeläget med en efterlevnadskodex inom WTO, och vår uppfattning är att och EU tillsammans med och andra likasinnade länder ska verka för ökad regelefterlevnad i WTO. bör även i samma krets arbeta för ett mer enat agerande i WTO för att upprätthålla multilateralismen och ett regelbaserat handelssystem och bidra konstruktivt till att reformera organisationen och vidareutveckla världshandeln. Det skulle innebära ett mer enat agerande i WTO syftande till att konstruktivt reformera organisationen och vidareutveckla världshandeln. Vi vill även överlag se en förstärkt samverkan mellan i att vara en tydlig röst för frihandel. har historiskt varit, är och kommer att förbli en nyckelaktör för att värna om den transatlantiska länken och dess strategiska betydelse. är en viktig handelspartner för EU och särskilt för . Det ligger därför i svenskt intresse att vara pådrivande för att värna och upprätthålla handeln mellan och . Det är viktigt att säkerställa att det handels- och samarbetsavtal (Trade and Cooperation Agreement, TCA) som antogs , fungerar väl för alla inblandade parter. Kommissionen har uttalat en hög ambition med avsikt att driva ambitiösa förhandlingar om avtal och underlätta handel, marknadstillgång och lika konkurrensvillkor. Vi stöder ett sådant initiativ och vill även se en uppföljning av handelsavtalet mellan och . Vi vill även att regeringen återkommer till med en skrivelse om hur handelsrelationen mellan och kommit att utvecklas efter brexit. De flesta förstår att ett mindre land som inte kommer att få igenom alla krav eller önskemål för handelspolitiken, men det innebär inte att inte har en roll att spela. Det kan handla om att skapa bilaterala band med andra länder och på olika sätt visa vad mer frihandel betyder för ekonomin. Vi menar att behöver ta ett kliv fram på det här området. Handelspotentialen för efter pandemin behöver identifieras och tillvaratas, och regeringen bör därför utarbeta en agenda för hur bäst kan agera för att värna och utveckla den fria handeln generellt men även mer specifikt kopplat till pandemin och dess effekter. Pandemin har avslöjat importberoende bl.a. när det gäller medicinsk skyddsutrustning. Det finns potentiellt liknande sårbarheter när det kommer till morgondagens vitala produkter som batterier, halvledare och vätgas. Det är dock varken önskvärt eller realistiskt att allt produceras inom EU, utan i första hand bör man förlita sig på globala handelskedjor, och först vid absolut behov bör EU-intern produktion prioriteras. Vi anser att regeringen bör verka för att medlemsstaterna upprättar en viss gemensam beredskap av särskilt kritiska importprodukter och utvecklar samarbete som den europeiska råvarualliansen. EU bör även gemensamt kontinuerligt analysera sårbarheter i viktiga värdekedjor vid andra potentiella kriser och bristsituationer. Vi menar att en framtida försörjningsberedskap behöver vila på ökad beredskapslagring, ökat samarbete med näringslivet och ett fungerande EU-samarbete. Vidare anser vi att det är angeläget att regeringen säkerställer att befintliga och eventuella tillkommande regler när det gäller s.k. geografiska ursprungsbeteckningar inte innebär ökad protektionism. Vi medger att det i flera delar är rimligt att en leverantör är tydlig med en varas ursprung eller egenskaper. Det gäller inte minst jordbruksprodukter. pågår en utveckling där värdekedjorna inom allt fler områden blir alltmer komplexa. Vi anser att tydliga regler bör kunna användas som upplysning och argument i en försäljning, utan att sådana regler landar i en ökad protektionism. Regleringen bör finnas samlat och vara rimlig. Regeringen bör därför överväga olika initiativ i frågan. Regeringen måste även enligt vår mening arbeta mer aktivt med att främja handeln med fria dataflöden i EU och internationellt. Handeln av dataflöden mellan länder har visat sig ha stor betydelse och är framför allt viktigt för små handelsberoende ekonomier med en stor tjänstesektor. Studier visar att digital handel är en av de drivande krafterna bakom hållbar ekonomisk utveckling eftersom det hjälper länder att öka sin produktivitet och är en nyckelfaktor när man mäter teknologisk utveckling och tillväxt. Vi anser också att regeringen ska verka i EU för att hinder för handel med återbrukade produkter och återvunna material ska tas bort. Vi menar att regeringen kan göra mer i sitt internationella arbete för att riva hinder som försvårar återbruk och återanvändning av produkter samt fastställa standardiserade kriterier för detta. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övriga frågor om internationell handel, punkt 15 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2389 av m.fl. (SD) yrkandena 2, 7, 10, 14, 20 och 21 samt 2021/22:2553 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2021/22:110 av (KD) yrkande 2, 2021/22:443 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 8, 2021/22:1531 av (S), 2021/22:1884 av (M), 2021/22:2401 av (M), 2021/22:3022 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2021/22:3038 av (SD) yrkande 2, 2021/22:3247 av m.fl. (C) yrkandena 23 och 24, 2021/22:3431 av m.fl. (M) yrkande 5, 2021/22:3692 av m.fl. (M) yrkandena 3, 9 och 30, 2021/22:3753 av m.fl. (M) yrkande 24, 2021/22:3774 av m.fl. (M) yrkandena 3, 6, 13, 16, 17 och 23, 2021/22:3775 av m.fl. (M) yrkandena 6 i denna del, 8, 9 och 17, 2021/22:3776 av m.fl. (M) yrkandena 16 i denna del, 17, 19 och 20, 2021/22:3877 av m.fl. (KD) yrkande 18, 2021/22:3881 av m.fl. (KD) yrkande 41, 2021/22:4061 av m.fl. (MP) yrkande 8, 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 93, 2021/22:4211 av m.fl. (MP) yrkande 23 och 2021/22:4216 av (MP) yrkandena 1 och 3. Vi menar att som nation måste utveckla rätt förutsättningar för att vara ett attraktivt land för företag. Regeringen bör därför verka för sund konkurrens och därmed icke snedvridande konkurrensregler, både nationellt och globalt. I ett nationellt perspektiv menar vi att det kan handla om att säkerställa att det inte finns onödiga skatter, regler eller avgifter som i en omotiverad utsträckning, sett till de faktiska positiva effekterna, hämmar svensk konkurrenskraft globalt. Detta kräver utförliga konsekvensutredningar vid ny lagstiftning, ett effektivt regelförenklingsarbete, en grundprincip om att eftersträva miniminivå vid genomförande av EU-direktiv och en generell översyn av övriga skatter, avgifter och byråkrati. I ett globalt perspektiv är det vår mening att stora exportnationer och ekonomiskt tunga nationer inte ska agera protektionistiskt och ge marknadsstöd och snedvridande subventioner exempelvis till landets egen industri. I de fall det uppmärksammas bör regeringen påtala vilka problem det leder till för att alltid eftersträva en rättvis global handel. Även om frihandel gagnar på det stora hela bör alltid verka för att i största möjliga utsträckning värna svenska intressen. Detta menar vi kan göras genom att man t.ex. försöker införa sådant som stärker svenska komparativa fördelar i avtalen. bör vidare aktivt ta ställning för de många sektorer där är världsledande. För att ytterligare värde ska skapas som en följd av framtida frihandelsavtal anser vi att tillväxtländer och större ekonomier bör prioriteras. ska vara en tydlig röst inom EU för det fortsatta arbetet med ytterligare bilaterala och multilaterala frihandelsavtal. Utöver frihandelsavtalens konventionella ekonomiska fördelar innebär de även en försäkring i händelse av ett fullskaligt handelskrig. Vi menar också att EU bör ställa krav på att stater ska ta emot sina egna medborgare i förekommande fall genom att det införs återtagsklausuler i handelsavtalen. Vi har i många sammanhang motsatt oss inrikespolitik, aggressiva diplomati och generella agerande inom multilaterala organisationer och vill även lyfta frågan här. ekonomiska hållhake på omvärlden växer i takt med landets tillväxt och spridning, inte minst genom , även kallade Belt and Road-initiativet, som regimen på felaktiga grunder gynnas inom WTO. Vi vill framhålla vikten av att inom multilaterala samarbeten står upp mot den kinesiska regimen. I arbetet med att modernisera WTO ser vi bl.a. ett behov av att frånta dess status som utvecklingsland och därmed de fördelar som en sådan status för med sig. Överlag menar vi även att motsvarande fördelar bör avskaffas till förmån för längre perioder av implementering av WTO:s krav och regelverk för stater som verkligen behöver det. Därutöver anser vi att WTO skulle gynnas av en närmare relation till näringslivet genom att t.ex. näringslivsorganisationer i högre utsträckning ges utrymme att agera remissinstans och bollplank i frågor om WTO:s arbete. WTO bör särskilt blidka små och medelstora företags intressen, och därför bör även WTO:s arbetsgrupp Micro, Small and () finnas kvar och deras arbete bör resultera i faktiska initiativ. Slutligen vill vi lyfta möjligheterna till handel i och via som vi menar utgör en stor potential genom de stora naturresurserna som finns i området, men även genom att olika resrutter, bl.a. den s.k. , blir alltmer tillgängliga som en konsekvens av issmältningen i . går genom territorialvatten och binder ihop med och är en kortare rutt än den genom som används . Vi kan konstatera att inte utnyttjas fullt ut och att det finns problem kopplade till rutten, bl.a. när det gäller tillgången till räddningsresurser och isbrytare. För att kunna bedriva handel och annan verksamhet i är det vitalt att ha en god isbrytarkapacitet. Vi anser att handelsmöjligheterna måste uppmärksammas mer och vill framhålla att reell kapacitet har större påverkan än omfattande strategier. Vi anser därför att de nya rutternas möjligheter och risker behöver beaktas i större utsträckning och att isbrytarkapaciteten behöver uppmärksammas mer. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övriga frågor om internationell handel, punkt 15 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3247 av m.fl. (C) yrkandena 23 och 24 samt 2021/22:110 av (KD) yrkande 2, 2021/22:443 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 8, 2021/22:1531 av (S), 2021/22:1884 av (M), 2021/22:2389 av m.fl. (SD) yrkandena 2, 7, 10, 14, 20 och 21, 2021/22:2401 av (M), 2021/22:2553 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2021/22:3022 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2021/22:3038 av (SD) yrkande 2, 2021/22:3431 av m.fl. (M) yrkande 5, 2021/22:3692 av m.fl. (M) yrkandena 3, 9 och 30, 2021/22:3753 av m.fl. (M) yrkande 24, 2021/22:3774 av m.fl. (M) yrkandena 3, 6, 13, 16, 17 och 23, 2021/22:3775 av m.fl. (M) yrkandena 6 i denna del, 8, 9 och 17, 2021/22:3776 av m.fl. (M) yrkandena 16 i denna del, 17, 19 och 20, 2021/22:3877 av m.fl. (KD) yrkande 18, 2021/22:3881 av m.fl. (KD) yrkande 41, 2021/22:4061 av m.fl. (MP) yrkande 8, 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 93, 2021/22:4211 av m.fl. (MP) yrkande 23 och 2021/22:4216 av (MP) yrkandena 1 och 3. Förutom handelsavtal har EU en rad ekonomiska partnerskap med utvecklingsländer. De minst utvecklade länderna har dessutom tullfri tillgång till EU:s marknad för alla varor utom vapen. Rikare länder som t.ex. och handlar också med vissa tullättnader, undantaget jordbruksprodukter. Kommissionen har aviserat ett särskilt initiativ för att stärka relationerna mellan och genom att stimulera privata investeringar. Den långsiktiga visionen är att skapa ett frihandelsområde mellan EU och den instiftade afrikanska Free Trade Area (AFCFTA) som omfattar 44 . Vi anser att regeringen bör arbeta för att EU tilldelar samma fördelar till hela den afrikanska kontinenten när det gäller ursprungsregler och tullfrihet, även för jordbruksprodukter. Det skulle vara av betydelse för att främja integrationen mellan de afrikanska länderna, vilket är ett uttalat mål för EU:s biståndspolitik. Vidare bör regeringen arbeta för att EU börjar förhandla om ett ekonomiskt partnerskap med AFCFTA. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övriga frågor om internationell handel, punkt 15 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:443 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 8 samt 2021/22:110 av (KD) yrkande 2, 2021/22:1531 av (S), 2021/22:1884 av (M), 2021/22:2389 av m.fl. (SD) yrkandena 2, 7, 10, 14, 20 och 21, 2021/22:2401 av (M), 2021/22:2553 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2021/22:3022 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2021/22:3038 av (SD) yrkande 2, 2021/22:3247 av m.fl. (C) yrkandena 23 och 24, 2021/22:3431 av m.fl. (M) yrkande 5, 2021/22:3692 av m.fl. (M) yrkandena 3, 9 och 30, 2021/22:3753 av m.fl. (M) yrkande 24, 2021/22:3774 av m.fl. (M) yrkandena 3, 6, 13, 16, 17 och 23, 2021/22:3775 av m.fl. (M) yrkandena 6 i denna del, 8, 9 och 17, 2021/22:3776 av m.fl. (M) yrkandena 16 i denna del, 17, 19 och 20, 2021/22:3877 av m.fl. (KD) yrkande 18, 2021/22:3881 av m.fl. (KD) yrkande 41, 2021/22:4061 av m.fl. (MP) yrkande 8, 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 93, 2021/22:4211 av m.fl. (MP) yrkande 23 och 2021/22:4216 av (MP) yrkandena 1 och 3. Jag förespråkar en rättvis handelspolitik som sätter människor, social rättvisa, djur, klimatet och miljön främst – en handelspolitik som fokuserar på samhällsvinster för alla och inte bara på vinster för storföretag. Handel med omvärlden är avgörande för välstånd och utveckling. Jag vill ha en rättvis handelspolitik som inte innebär försämringar för medborgarna i de länder som omfattas av handeln. Den rådande världsordningen är inte rättvis. Fri handel innebär alltför ofta en frihet för den som har resurser och makt att exploatera och konkurrera ut dem som har mindre makt och resurser. Om handel ska kunna genomföras på rättvisa villkor måste man låta fattiga länder få fördelar och större handlingsutrymme att själva utforma sin handelspolitik. Handel ska också vara ett verktyg för att dela med sig av gröna tekniker och uppmuntra länder att stärka sin klimat- och miljöpolitik. I linje med detta anser jag att det överordnade målet för svensk handelspolitik ska vara att bidra till minskade klyftor inom och mellan länder samt ökad jämställdhet och hållbar utveckling.