bet · H901CU5 · 2022-04-22 00:00:00 — I detta arbete bör även vad som framhölls i samband med det tidigare tillkännagivandet beaktas. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Med anledning av tillkännagivande höll ett samrådsmöte om ägarlägenheter och hyrköp med ett flertal myndigheter och intresseorganisationer, bl.a. , , , och . Vid mötet delade deltagarna med sig av sina kunskaper om hyrköpsystem i andra länder. I samband med detta diskuterades bl.a. vilka för- och nackdelar som finns med ett hyrköpsystem, om det är lämpligt att införa ett sådant system i och hur ett system skulle kunna förenas med ett system för omvandling till ägarlägenheter i enlighet med betänkande. hölls ett uppföljande samrådsmöte med vissa av aktörerna på marknaden, bl.a. i syfte att efterhöra om det skett någon utveckling sedan det första mötet. Enligt uppgift från utvärderas fortfarande det underlag som departementet fått genom mötena. Justitie- och inrikesminister (S) anförde i ett interpellationssvar om regeringen avser att ”verka för ett förslag som gör det möjligt att omvandla befintliga bostäder till ägarlägenheter samt verka för att regeringen tillsätter en utredning om ett hyrköpsystem” bl.a. följande (ip. 2020/21:568): Med anledning av tillkännagivande om ägarlägenheter och hyrköp höll ett uppföljande samrådsmöte om frågorna med några av aktörerna på marknaden. Det finns ingen vedertagen definition av vad hyrköp av en bostad innebär. Vid samrådsmötet uttrycktes inte heller något tydligt intresse för en modell där en del av hyran är en delbetalning av ett framtida köp av lägenheten. Tvärtom framfördes farhågor kring hur tryggheten för den hyresgäst som betalar i förskott ska kunna tillgodoses med en sådan modell. betänkande Från hyresrätt till äganderätt lämnades förslag för att göra det möjligt att omvandla befintliga hyreslägenheter till ägarlägenheter. Flera remissinstanser ifrågasatte dock behovet av reformen. Efter samrådsmötet kan det konstateras att det inte heller finns något påtagligt intresse för ägarlägenheter på marknaden. En anledning till det är att bostadsrätten är en väl inarbetad boendeform för den som kan och vill investera i sitt boende. De synpunkter som framfördes av berörda aktörer vid samrådsmötet analyseras inom . Regeringens skrivelse 2021/22:75 I regeringens skrivelse 2021/22:75 skrivelser till regeringen – åtgärder anger regeringen bl.a. följande i fråga om tillkännagivanden (s. 102): har tillkännagett för regeringen att regeringen bör återkomma med förslag som gör det möjligt att omvandla befintliga bostäder till ägarlägenheter (bet. 2020/21:CU7 s. 64). Tillkännagivandet motsvarar tidigare tillkännagivande på området, se rskr. 2015/16:187 och bet. 2015/16:CU14. I betänkandet Från hyresrätt till äganderätt (SOU 2014:33) lämnades förslag som skulle göra det möjligt att omvandla hyreslägenheter till ägarlägenheter. Betänkandet har remissbehandlats. Justitie-departementet har tagit fram ytterligare beredningsunderlag, bl.a. genom samrådsmöten med berörda myndigheter och organisationer . De synpunkter som lämnades vid mötena visar att intresset för frågorna är litet. Beredningen av frågorna fortsätter i . Regeringen kan återkomma till tidigast . har riktat tillkännagivanden till regeringen om att återkomma med förslag som gör det möjligt att omvandla befintliga bostäder till ägarlägenheter. Som redovisats ovan har regeringen vidtagit vissa beredningsåtgärder genom samrådsmöten med berörda myndigheter och intresseorganisationer. Något förslag har dock ännu inte redovisats med anledning av tillkännagivandena. Det finns enligt utskottet skäl för att åter uppmärksamma frågan. Som utskottet anfört kan ägarlägenheter bl.a. bidra till att öka mångfalden av upplåtelseformer på bostadsmarknaden, och boendeformen ger också de boende ett ökat inflytande över sina bostäder. Utskottet anser att det är viktigt att regeringen omgående hörsammar tillkännagivanden och prioriterar frågan. Regeringen bör alltså skyndsamt återkomma till med förslag som gör det möjligt att omvandla befintliga bostäder till ägarlägenheter. I det arbetet bör regeringen även beakta vad som framhållits i tidigare tillkännagivanden. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om hyrköpsystem och tillkännager detta för regeringen. Jämför reservation 13 (S, V, MP). m.fl. (M) begär i partimotion 2021/22:4033 yrkande 27 ett tillkännagivande om att främja hyrköp av bostad. I kommittémotion 2021/22:2558 av m.fl. (SD) yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att utreda enhetliga regler och en finansieringsmodell för hyrköp av bostäder. I kommittémotion 2021/22:4222 av m.fl. (KD) yrkande 14 begärs ett tillkännagivande om att utreda förutsättningarna för de allmännyttiga bostadsföretagen att upplåta delar av sitt bostadsbestånd för hyrköp. Samma förslag framställs i kommittémotion 2021/22:4212 av m.fl. (KD) yrkande 5. ägarlägenhetsutredning, som redogjorts för i föregående avsnitt, uppmärksammade att det i finns en särskild sorts hyresform som kallas hyrköp. Hyresformen innebär att hyresgästen , som regleras närmare i hyreskontraktet, har rätt att köpa lägenheten. som hyresgästen hyr lägenheten betalar han eller hon en avgift till lägenhetsägaren som består av en normal hyra och en förskottsbetalning på lägenheten. När hyresgästen sedan ska köpa lägenheten behöver han eller hon inte betala någon insats, utan vad som betalats räknas av mot köpeskillingen. som lägenheten hyrs har hyresgästen samma rättigheter och skyldigheter som en vanlig hyresgäst. I viss utsträckning tar hyresgästen dock säljarens plats i bostadsföretaget (copropriété). Hyresgästen har bl.a. rätt att medverka vid stämman, rätt att rösta i vissa frågor som rör underhållet av fastigheten samt rätt att vara medlem i styrelsen. föreslog utskottet ett tillkännagivande om att regeringen bör utreda ett hyrköpsystem för bostäder. följde utskottets förslag. Utskottet anförde bl.a. följande (bet. 2015/16:CU14): Det finns exempel på att ett kommunalt bostadsföretag erbjuder bostäder med ett hyrköpsystem. I finns en särskild hyresform som kallas hyrköp som innebär att hyresgästen , vilken regleras närmare i hyreskontraktet, har rätt att köpa den lägenhet han eller hon hyr. Denna form uppmärksammades av ägarlägenhetsutredning. Utskottet anser att det är viktigt att stimulera bostadsägandet för allt fler människor. Möjligheten att successivt omvandla ett hyreskontrakt till ett ägande av den förhyrda bostaden bör enligt utskottets mening därför utredas med inriktning på att införa ett sådant system i en trygg, lagreglerad form. Regeringen bör vidta nödvändiga åtgärder så att dessa utredningsinsatser kommer till stånd. behandlade utskottet motioner om att utreda och inrätta ett hyrköpssystem. Utskottet föreslog ett tillkännagivande till regeringen om att den bör utreda ett hyrköpssystem. biföll utskottets förslag. Utskottet anförde bl.a. följande (bet. 2020/21:CU7): I syfte att ge fler människor möjlighet att äga sitt boende bör det, som utskottet tidigare framhållit, finnas möjlighet att successivt omvandla ett hyreskontrakt till ett ägande av den hyrda bostaden. Ett sådant hyrköpsystem skulle bidra till ett mer varierat bestånd och öka flexibiliteten på bostadsmarknaden eftersom det öppnar för personer som inte har tillräckligt med kapital att äga sitt boende. Det krävs utredningsinsatser för att kunna införa en väl avvägd modell för hyrköp. Trots att det gått tillkännagivande i frågan har det fortfarande inte tillsatts någon utredning. Regeringen bör därför tillsätta en utredning i syfte att införa ett hyrköpsystem. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Med anledning av tillkännagivande höll ett samrådsmöte om ägarlägenheter och hyrköp med ett flertal myndigheter och intresseorganisationer, bl.a. , , , och . Vid mötet delade deltagarna med sig av sina kunskaper om hyrköpsystem i andra länder. I samband med detta diskuterades bl.a. vilka för- och nackdelar som finns med ett hyrköpsystem, om det är lämpligt att införa ett sådant system i och hur ett system skulle kunna förenas med ett system för omvandling till ägarlägenheter i enlighet med betänkande. hölls ett uppföljande samrådsmöte med vissa av aktörerna på marknaden, bl.a. i syfte att efterhöra om det skett någon utveckling sedan det första mötet. Enligt uppgift från utvärderas fortfarande det underlag som departementet fått genom mötena. I avsnittet om Främjande av ägarlägenheter m.m. redogörs för det interpellationssvar som justitie- och inrikesminister (S) lämnade i fråga om regeringen avsåg att ”verka för ett förslag som gör det möjligt att omvandla befintliga bostäder till ägarlägenheter samt verka för att regeringen tillsätter en utredning om ett hyrköpsystem” (ip. 2020/21:568). Regeringens skrivelse 2021/22:75 I regeringens skrivelse 2021/22:75 skrivelser till regeringen – åtgärder anger regeringen bl.a. följande i fråga om tillkännagivanden (s. 102): har tillkännagett för regeringen att regeringen bör utreda ett hyrköpsystem (bet. 2020/21:CU7 s. 69). Tillkännagivandet motsvarar tidigare tillkännagivande på området, se rskr. 2015/16:187 och bet. 2015/16:CU14. har tagit fram beredningsunderlag genom samrådsmöten med berörda myndigheter och organisationer . Vid mötet framkom inget behov från marknadens sida av en lagreglerad modell för hyrköp. Regeringen tillsatte en utredning med uppdraget att utreda och föreslå åtgärder för att underlätta för förstagångsköpare att träda in på den ägda bostadsmarknaden (dir. 2020:125). Uppdraget ska redovisas . Beredningen av frågan fortsätter i . Regeringen kan återkomma till tidigast . har riktat tillkännagivanden till regeringen om att utreda ett hyrköpsystem för bostäder. Som redovisats ovan har regeringen tagit fram beredningsunderlag genom samrådsmöten med berörda myndigheter och intresseorganisationer. Regeringen har dock ännu inte tagit fram något utredningsdirektiv med anledning av tillkännagivandena. Det finns enligt utskottet skäl för att åter uppmärksamma frågan. Som utskottet tidigare framhållit skulle ett hyrköpssystem bl.a. kunna bidra till ett mer varierat bostadsbestånd och öka flexibiliteten på bostadsmarknaden eftersom det öppnar för personer som inte har tillräckligt med kapital att äga sitt boende. Utskottet anser att det är viktigt att regeringen omgående hörsammar tillkännagivanden och prioriterar frågan. Regeringen bör alltså skyndsamt tillsätta en utredning med syfte att utreda ett hyrköpsystem. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motionsyrkanden som beretts i förenklad ordning. Jämför det särskilda yttrandet (M, SD, C, V, KD, L). I motioner från allmänna motionstiden /22 har förslag väckts som rör bl.a. det grundläggande hyressättningssystemet, presumtionshyror, förbättrings- och ändringsarbeten, andrahandsupplåtelser, privatuthyrning, studentbostäder, hyresstatistik, hyresrättsregister, till- och frånval, rivningskontrakt, bristande fastighetsförvaltning, olovlig handel med hyreskontrakt, bostadshyresgästens besittningsskydd, trångboddhet, yrkesmässig förmedling av hyreskontrakt, partiella hyreskontrakt, kriminella gruppers användning av lägenheter, bostadsrättsregister, ombildning till bostadsrätt, stärkt skydd för bostadsrättshavare, och bostadsrättslagen m.m. Motionsförslagen rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare . Under /19 gjordes detta i betänkande 2018/19:CU8, under /20 gjordes detta i betänkande 2019/20:CU9, under /21 i betänkande 2020/21:CU7 samt under nuvarande i betänkande 2021/22:CU2. har i enlighet med utskottets förslag avslagit motionsyrkandena. Utskottet avstyrker motionsförslagen med hänvisning till detta. Hyran m.m., punkt 1 (C, L) av (L) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3997 av m.fl. (L) yrkande 60 och 2021/22:2645 av (M) och 2021/22:2646 av m.fl. (M). Regeringen valde att avbryta remitteringen av förslagen i betänkandet Fri hyressättning vid nyproduktion (SOU 2021:50). Detta är mycket olyckligt eftersom fri hyressättning vid nybyggnation är ett viktigt steg i utvecklingen mot en friare och mer välfungerande bostadsmarknad. Vi anser alltså att fri hyressättning vid nyproduktion är något som behöver förverkligas, dessutom bör lägenheternas kvalitet och läge få ett större genomslag i hyressättningen i det befintliga beståndet. Det är därför nödvändigt att regeringen återupptar remitteringen av förslagen i SOU 2021:50 och därefter återkommer till med lagförslag. Detsamma gäller för förslagen i betänkandet Läge och kvalitet i hyressättningen (SOU 2021:58). Vad vi nu anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Avhysning m.m., punkt 2 (V) av Momodou (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2602 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 13. I dagens ökar antalet personer som förlorar sina hem genom vräkning. Även under pandemin har vräkningarna fortsatt, något som bl.a. lyft fram. Att barn blir hemlösa är oacceptabelt. Samhället har ett ansvar för att säkerställa att barn växer upp under trygga förhållanden, och i det ligger ett långtgående ansvar för bl.a. att förhindra att barn blir hemlösa. Barnens bästa ska alltid vara i fokus, och det ska inte vara möjligt att vräka barnfamiljer enbart beroende på uteblivna hyresbetalningar. Det ska heller inte vara möjligt att vräka en barnfamilj innan familjen har ett fullvärdigt alternativt boende att flytta till. Det är regeringens uppgift att ta nödvändiga initiativ och se till att detta förverkligas. Vad jag nu anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Privatuthyrning, punkt 3 (M, C, KD, L) av (KD), (M), (M), (M), (M), (L) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3708 av m.fl. (M) yrkande 53. Vid köp av en ägarlägenhet köper du den faktiska lägenheten. Detta innebär ett ökat självbestämmande och ingen kan t.ex. neka uthyrning av bostaden. En privatpersons uthyrning av en ägarlägenhet faller under privatuthyrnings-lagen. Det innebär bl.a. att hyresvärden har rätt att säga upp hyresavtalet med tre månaders uppsägningstid. Om en privatperson hyr ut flera ägarlägenheter, anses det emellertid utgöra näringsverksamhet, och då aktualiseras ett utvidgat besittningsskydd för hyresgästen. För att stimulera byggandet av ägar-lägenheter och stimulera utbudet av tillgängliga hyresrätter med kortare kontrakt, föreslår vi att en privatperson ska kunna hyra ut upp till tre ägarlägenheter enligt privatuthyrningslagen. Det är en uppgift för regeringen att ta nödvändiga initiativ. Vad vi nu anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Bristande fastighetsförvaltning och underhåll, punkt 4 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2558 av m.fl. (SD) yrkandena 12, 14 och 16 samt 2021/22:3997 av m.fl. (L) yrkandena 50, 52 och 58. Det är inte sällan som vanvårdade fastigheter och boendes frustration debatteras i media. Dessa fastigheter ligger ofta i s.k. utsatta områden och det förefaller svårt att få till stånd förbättringar. Genom propositionen Stärkt skydd för hyresgäster (prop. 2020/21:201), som behandlades i , infördes i bostadsförvaltningslagen en möjlighet för hyresnämnden att förelägga fastighetsägaren att åtgärda brister i förvaltningen. Detta var ett steg i rätt riktning men det återstår att se vad utfallet blir av den nya regleringen. Vi menar att regelverket när det gäller ansvaret för fastighetsskötseln behöver stärkas ytterligare för att öka välmåendet, hälsan och trivseln för de boende och andra som vistas i fastigheten. Ett skärpt regelverk för att främja en god fastighetsförvaltning skulle främja ett gott omhändertagande av fastighetsbeståndet och ge en god miljö. Regeringen bör därför utreda en förstärkt lagreglering när det gäller krav och förbättrad kontroll över skötsel och förvaltning av hyres- och bostads-fastigheter samt kriterier för en lägsta gräns för fastighetsförvaltning och skötsel. Det bör vidare utredas hur hyresvärdar som har grovt misskött sina fastigheter kan förhindras att förvärva nya fastigheter. Vad vi nu anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Bristande fastighetsförvaltning och underhåll, punkt 4 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3997 av m.fl. (L) yrkandena 50, 52 och 58 samt 2021/22:2558 av m.fl. (SD) yrkandena 12, 14 och 16. Det förekommer fastighetsägare som inte tar något samhällsansvar och som låter sina hyresgäster leva under undermåliga förhållanden. Den typen av misskötsel måste stoppas tidigare, och processerna mot fastighetsägare som missköter sig måste gå snabbare. Jag vill därför till att börja med se en skärpt miljölagstiftning och en utökad kontroll vid misstanke om misskötsel. Även möjligheten att utdöma böter och vite till fastighetsägare som missköter miljön på ett sätt som kan innebära allvarliga hälsofaror för hyresgästerna bör stärkas. Möjligheten att få ekonomisk kompensation och rätt till ersättningsbostad för drabbade hyresgäster behöver också utökas. Att upprätthålla en god miljö är avgörande för att vända utvecklingen i otrygga områden. I områden med många fastighetsägare behövs det därför bättre förutsättningar för att hantera och samordna renhållningen, skötseln och klottersaneringen. Renhållningsarbetet måste förbättras både på den enskilda nivån och på den gemensamma nivån. Jag anser att regeringen behöver ta fram förslag som gör det möjligt att samordna dessa frågor för att skapa förutsättningar för bl.a. en effektivare fastighetsförvaltning. Kommunerna har alltför få möjligheter att hindra en fastighetsägare som missköter sig från att förvärva ytterligare fastigheter. fanns det en generell förköpsrätt som gav kommuner rätt att träda i köparens ställe vid försäljning av en fastighet inom kommunen. Även om den typen av lämplighetsprövningar vid fastighetsköp inte är rätt väg att gå kan jag konstatera att det finns ett stort behov av åtgärder för de kommuner som vill vända på utvecklingen i utsatta områden. Regeringen bör därför återkomma med förslag till regelförändringar som gör det möjligt för en kommun att, efter en skälighetsprövning, hindra en fastighetsägare som inte lever upp till lagens krav när det gäller fastighetshållning från att förvärva fler fastigheter. Ett sådant beslut ska givetvis kunna överklagas, och kommuner som missbrukar lagstiftningen ska kunna ådömas vite. Vad jag nu anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Bostadshyresgästens användning av lägenheten och rökning, punkt 5 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3708 av m.fl. (M) yrkande 64 och 2021/22:2558 av m.fl. (SD) yrkande 13. Andelen svenskar som röker har enligt mer än halverats . Enligt rökte av svenskarna mellan 16–2020. Samhällets syn på rökning har också förändrats. Att få röka i sitt eget hem är en självklarhet för många, som andra ser det som en självklarhet att inte behöva utsättas för tobaksrök i sitt hem. Fastighetsägares och bostadsrättsinnehavares äganderätt behöver värnas, liksom individens frihet. Den nuvarande lagstiftningen på detta område är dock otydlig och omodern. Mot denna bakgrund anser vi att regeringen bör tillsätta en utredning om rökning i flerbostadshus med följande utgångspunkter. Bostadsrättsföreningar och bostadsföreningar ska inte kunna inskränka en medlems rätt att röka i sin lägenhet. Föreningen är ansvarig för obligatorisk ventilationskontroll (OVK) samt att eventuella brister i ventilationen åtgärdas. Om ytterligare åtgärder krävs för att rökningen inte ska störa grannar, bör föreningen kunna besluta att de ska bekostas av den rökande. Hyresvärdar som önskar rökfria fastigheter bör kunna avtala om rökförbud i lägenheter i samband med att nya hyresavtal upprättas. Att bryta mot en sådan avtalspunkt bör vara en förverkandegrund. En hyresgäst som röker i bostaden bör också vara skyldig att ersätta hyresvärden för de skador som rökningen föranlett vid utflyttning. I dessa fall är det viktigt med väl avvägda övergångsbestämmelser för att undvika retroaktivitet. Vad vi nu anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Bostadshyresgästens användning av lägenheten och rökning, punkt 5 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2558 av m.fl. (SD) yrkande 13 och 2021/22:3708 av m.fl. (M) yrkande 64. Regelverket kring skötseln av och ansvaret för fastigheter behöver stärkas. Det krävs bl.a. fler och bättre möjligheter för fastighetsägarna att ställa krav på sina hyresgäster och boende samt att vidta åtgärder mot dem som inte efterlever kraven på ordning och skötsel. Regeringen bör därför utreda på vilket sätt fastighetsägare kan få ett tydligare mandat till åtgärder mot hyresgäster och boende som missköter sig i fastigheten. Vad vi nu anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Kriminella gruppers användning av lägenheter, punkt 6 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3997 av m.fl. (L) yrkande 53. Regeringen har förstärkt möjligheten att föreskriva om ett vistelseförbud för den som har dömts till skyddstillsyn eller som villkorligt frigetts från ett fängelsestraff, i områden där de har sin kriminella bas. Om en sådan person utgör ett hot mot tryggheten i området bör hyresvärden ha rätt att säga upp personen från ett hyreskontrakt. Ett vistelseförbud bör också föranleda rätt till uppsägning för en hyresgäst som i sin lägenhet inrymmer eller tar emot en person med vistelseförbud. Detta ska dock föregås av en varning. En person som behöver vräkas på detta sätt måste erbjudas stöd av med att hitta ett nytt boende. Det är en uppgift för regeringen att ta nödvändiga initiativ. Vad jag nu anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Stärkt skydd för bostadsrättshavare, punkt 7 (V) av Momodou (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2608 av Momodou m.fl. (V) yrkande 2. finns det stora brister i konsumentskyddet på bostadsrättsmarknaden. Det gäller för såväl befintliga bostadsrättsinnehavare som för köpare av en bostadsrätt. Regeringen har under en anmärkningsvärt utrett och berett dessa frågor, som bristerna i konsumentskyddet på bostadsrättsmarknaden kvarstått. Under dessa år har flera avslöjanden gjorts kring bostadsrätts-föreningar som har kapats och utnyttjats för enskilda individers skull. En viktig reform för att komma till rätta med problemet med kapade bostadsrättsföreningar skulle vara möjligheten till tvångsförvaltning. Vid en tvångsförvaltning övertar en förvaltare den ekonomiska kontrollen av föreningen, vilket innebär att det inte är möjligt att fortsätta att försnilla pengar.