bet · H901FiU21 · 2022-06-14 00:00:00 — Genom att behandla pensionssystemet tillsammans med övriga budgetposter, snarare än att ha ett autonomt system som förvaltas i brett samförstånd, skapas en dynamik som underminerar pensionssystemets bärande principer. För det andra har de presenterade förslagen, i varierande grad, varit problematiska i sak. Vi har därför presenterat en lång rad kompromissförslag, för att få såväl Pensionsgruppen som finansutskottet att enas om ett sätt att höja pensionerna på, som pensionssystemets bärande principer värnas. Vi i ville i reservation till FiU21 lägga ett förslag som skulle ha inneburit att garantipensionen höjs med samt att konsumtionsstödet i bostadstillägget höjs med på hushållsnivå. I kombination med skattesänkningar för pensionärer, som vi också var beredda att stödja, hade detta förslag påtagligt förbättrat situationen för sämst ställda pensionärer, som det s.k. respektavståndet för de pensionärer som haft ett långt yrkesliv värnas. Utskottsmajoriteten drev i stället igenom att vår reservation inte får läggas fram eftersom det inte ligger inom ärendets ram. anser att och nu befinner sig i en mycket olycklig situation. Vi har, å ena sidan, en väldigt snäv tolkning av vad som ska anses ligga inom ärendets ram. har vi, å andra sidan, numera en väldigt vid möjlighet och acceptans för vad falska majoriteter i utskott har rätt att ta initiativ kring. Det leder till en asymmetri och en skevhet som inte speglar vilja på ett tillfredsställande sätt. anser att de olika tolkningar som görs av olika delar av praxis måste harmonisera. I grunden var det olämpligt, och inte förenligt med en snäv tolkning av vad som ska anses ligga inom ärendets ram, att vissa oppositionspartier tog ett utskottsinitiativ för att påverka vårändringsbudgeten. Initiativet hade inte accepterats om det i stället hade lagts fram som en följdmotion på vårändringsbudgeten. Ändå vidhåller utskottsmajoriteten denna snäva tolkning av vad som ska anses ligga inom ärendets ram, när vi vill reservera oss mot detta utskottsinitiativ. Den nuvarande situationen är inte rimlig, utan leder till motstridiga beslut. Det riskerar att menligt påverka människors förtroende för politiken att en falsk utskottsmajoritet har rätt att närmast obegränsat föreslå förändringar i en budget, medan en faktisk riksdagsmajoritet inte har den möjligheten. kräver att alla seriösa och ansvarstagande partier säkerställer att denna situation förändras, så att intentionerna bakom budgetramverket och tillhörande praxis värnas, men att dessa appliceras på ett rättvist och likvärdigt sätt på alla. Vårändringsbudget samt extra ändringsbudget om stöd till , punkt 1 (V) (V) anför: Regeringen överlämnar två ordinarie ändringsbudgetar till Vårändringsbudgeten som läggs fram i samband med den ekonomiska vårpropositionen och höständringsbudgeten som läggs fram i samband med budgetpropositionen. presenterar sitt budgetalternativ genom att motionera på budgetpropositionen. Regeringens ändringsbudgetar läggs fram i förhållande till budgetpropositionen. brukar normalt inte motionera på regeringens två ordinarie ändringsbudgetar. Den främsta anledningen till det är att ändringsbudgetarna läggs i förhållande till regeringens budgetproposition som inte kan ta ansvar för. För att kunna lägga meningsfulla ändringsbudgetar skulle behöva lägga dem som ändringar på sin budgetmotion, vilket inte är möjligt. Motionsrätten på ändringsbudgetarna är dessutom kraftigt begränsad. Oppositionspartierna i får bara motionera på de anslag som regeringen ”öppnar upp” i ändringsbudgetarna, och i dessa fall får partierna bara föreslå sänkta anslagsnivåer, inte höjda anslag. Detta sammantaget innebär att det i de flesta fall inte är meningsfullt att motionera på ändringsbudgetar för oppositionspartierna. har varit speciella på många sätt. Regeringen har presenterat ett stort antal extra ändringsbudgetar till följd av coronapandemin och invasion av . I några fall har valt att motionera på dessa, i andra fall har valt att i stället lämna särskilda yttranden. står i huvudsak bakom de insatser som regeringen har presenterat som ett svar på pandemin samt invasion av och har även varit delaktiga i att förbättra dem. Vårändringsbudgeten innehåller förslag om införande av ett garantitillägg som stärker ekonomin för pensionärer med låga inkomster. Propositionen innehåller även förslag på ytterligare åtgärder med anledning av invasion av . Det handlar bl. a. om insatser för mottagande av människor som söker skydd i till följd av den ryska invasionen, förstärkningar av civila försvar och ekonomiskt stöd till jordbruk och hushåll samt sänkt skatt på diesel inom jord, skogs- och vattenbruk. Vidare innehåller propositionen förslag om ett tillfälligt tilläggsbidrag till barnfamiljer som har rätt till bostadsbidrag och förslag som är föranledda av nya beräkningar eller ändrade förutsättningar. Garantitillägget förhandlades fram mellan , och . Det innebär ett nödvändigt ekonomiskt tillskott för de sämst ställda pensionärerna, vars inkomster halkat efter sedan det nuvarande pensionssystemet infördes. står i huvudsak även bakom de övriga förslagen i propositionen och därför röstar jag för regeringens förslag till vårändringsbudget. Inom utgiftsområde 9 föreslår regeringen bl.a. att anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård höjs med för att kapaciteten i vården ska öka. För att möta många av de stora problemen som finns inom området borde anslaget höjas betydligt mer. har dock av de skäl jag angett ovan avstått från att lämna ett eget förslag. Vårändringsbudget samt extra ändringsbudget – stöd till , punkt 1 (MP) – när det gäller (MP) anför: Jag står bakom förslagen i vårändringsbudgeten om förstärkningar inom rättsväsendet, men anser att anslaget för borde ökas med . Ett tillskott till polisen skulle kunna användas till att anställa fler civila, så att inte poliser som arbetar i yttre tjänst mot gängvåldet och den grova kriminaliteten behöver bemanna passexpeditioner, receptioner och polisens kontaktcenter. bemannas receptionen i delvis av poliser som ryckts från sina ordinarie tjänster. Anledningen är att receptionisterna behövt täcka upp i passexpeditioner eftersom vakanserna där inte får ersättningsrekryteras. Medan delar av den lokala personalen som utgör spjutspetsen i både den förebyggande och den brottsbekämpande delen av kampen mot gängkriminaliteten tvingas bemanna receptionen i bussas poliser in från andra delar av landet för att hantera en problembild de inte har kunskap om. Detta innebär att också dessa poliser tas från arbetet i de hemorter där just de behövs och har bäst lokalkännedom. Detta är bara exempel på ett problem som inte är isolerat till . De satsningar som gjorts på har inte räckt. Mer pengar måste till för att lösa den uppkomna situationen och jag har för avsikt att återkomma med förslag på sådana satsningar i ett annat sammanhang. Jag anser dock inte att förslaget till utskottsinitiativ i detta betänkande löser de problem som nämnts ovan. Förslagen i utskottsinitiativet bör således avslås. Vårändringsbudget samt extra ändringsbudget om stöd till , punkt 1 (MP) – när det gäller sänkt skatt på diesel (MP) anför: Om det hade varit möjligt hade också avstyrkt propositionens förslag om sänkt skatt på diesel inom jord-, skogs-, och vattenbruk. Vi ser att jordbruket behöver stöd och har föreslagit en rad åtgärder för det, men att sänka skatten på diesel är inte rätt väg att gå. har i stället lagt fram förslag om ett stöd till lantbruket med inriktning mot djurhållning- och vallstöd om totalt . Vi vill se en biopremie enligt utredningen mot ett fossiloberoende jordbruk. Vi vill att Norrlandsstödet utökas med , och EU-medlen från krisreserven ska riktas mot ekologiska brukningsmetoder. Därutöver måste ett jordbruksavdrag införas (SOU 2021:67), men med tydlig miljöstyrning. Regeringen bör redan nu ge i uppdrag att ta fram förslag till ny lagstiftning, för att förkorta ledtiderna i införandet av förslaget. De kostnadsökningar vi nu ser som en effekt av kriget i kan inte lösas genom att låtsas som att klimatkrisen inte finns. Vi måste kunna stötta svenska bönder som vi upprätthåller omställningstrycket och arbetar för att uppfylla klimatlagen och nå målen för biologisk mångfald. Skatt för pensionärer fr.o.m. , punkt 2 (S, MP) (S), (S), (S), (S) och (S), (MP) anför: Pensionärernas ekonomi behöver förbättras – inte minst för de pensionärer som har de lägsta inkomsterna. För oss handlar det om respekt. Därför har vi konsekvent under den här mandatperioden, och den föregående, tagit flera steg för att förbättra pensionärernas ekonomi genom höjt bostadstillägg, höjda pensioner och borttagen skatteklyfta mellan pensionärer och löntagare. I vårändringsbudgeten har regeringen föreslagit att ett garantitillägg ska införas. Det är vår mening att det är viktigt att snabbt göra en förbättring för de sämst ställda pensionärerna. Vi har varit tydliga med att inkomstpensionssystemet även behöver stärkas. Vi vill inte införa en ny skatteklyfta mellan pensionärer och löntagare. Skatt för pensionärer fr.o.m. , punkt 2 (C) (C) anför: Pensionssystemet behöver värnas och pensionärerna garanteras trygga och hållbara pensioner. har varit drivande i arbetet för att få Pensionsgruppen, och , att hitta breda överenskommelser i mitten av svensk politik för att kunna höja pensionerna på ett långsiktigt hållbart sätt. Ett sätt att åstadkomma detta är genom sänkt skatt för pensionärer. är, och har varit, öppna för att stödja förslag om sänkt skatt för pensionärer. Men vi anser att en förstärkning av pensionärernas ekonomi måste ske samlat, så att olika förslag kan vägas mot varandra och ett åtgärdspaket kan analyseras samlat. tillbaka råder enighet om att arbetsinkomster och pension bör behandlas likadant ur skattehänseende. Sänkt skatt för pensionärer, utan motsvarande sänkning för förvärvsarbetande, innebär ett avsteg från denna princip. är sänkt skatt för pensionärer ett effektivt sätt att värna livsinkomstprincipen i pensionssystemet, dvs. att det ska ha lönat sig att ha arbetat jämfört med att inte ha gjort det. beklagar att övriga partier som står bakom det svenska pensionssystemet inte var villiga att enas brett om hur pensionärernas ekonomi kan stärkas, som livsinkomstprincipen och respektavståndet värnas. Vi är villiga att bidra till sänkt skatt för pensionärer, men anser att en sådan åtgärd borde ha vidtagits i större enighet och som en del av ett helhetspaket för att säkra trygga och långsiktigt hållbara pensioner. Skatt för pensionärer fr.o.m. , punkt 2 (V) (V) anför: Jag noterar att genom de förhandlingar som har lett fram till det utarbetade förslaget om garantitillägg, har gjort frågan om pensioner till en konkret och aktuell politisk fråga, på ett sätt som den inte har varit . Detta har tvingat fram även högeroppositionen på banan, med ett annat förslag för att höja pensionerna. Jag konstaterar dock att den skattesänkning som föreslås ger en väsentligt mindre effekt för de pensionärer som är i störst behov av en inkomstförstärkning än förslaget att införa ytterligare ett garantitillägg. Förslaget om en skattesänkning kan dessutom realiseras senare och har en sämre fördelningsprofil. Jag stöder därför inte utskottsinitiativets förslag om ett tillkännagivande om att sänka skatten för pensionärer fr.o.m. . Införandet av en s.k. gas i pensionssystemet, punkt 3 (S) (S), (S), (S), (S) och (S) anför: Vi socialdemokrater är positiva till att införa en gas i pensionssystemet. Dagens system bygger på en automatisk balanseringsmekanism som ser till att utbetalningarna på lång sikt inte överstiger tillgångarna för inkomstpensionen, en broms. är vi tvärtom i ett läge med stora överskott i pensionssystemet som dessutom väntas öka . Det är därför rimligt att även införa en gas och förstärka pensionerna när det finns stora överskott. Vi är dock mycket kritiska till att den här typen av grundläggande förändringar av pensionssystemet beslutas om i en ändringsbudget. Frågan borde i stället hanteras inom ramen för Pensionsgruppen. För att säkra ett långsiktigt hållbart pensionssystem behöver även andra förändringar göras, det är t.ex. helt centralt att öka inbetalningarna till pensionssystemet. Införandet av en s.k. gas i pensionssystemet, punkt 3 (C) (C) anför: är positivt inställda till att införa en så kallad gas i pensionssystemet. Jag vill dock framhålla att det är genom det breda och blocköverskridande samarbete som präglar Pensionsgruppen som hållbara förbättringar för pensionärer kan uppnås. Att ensidigt rikta ett tillkännagivande till regeringen, utan en bred överenskommelse i Pensionsgruppen, om att införa en gas är därför olyckligt. Effekten av ett sådant införande måste analyseras samlat, med övriga förslag till förändringar av pensionssystemet som krävs för att säkra goda pensioner och värna viktiga principer i pensionssystemet, som exempelvis att det ska löna sig att ha arbetat. Införandet av en s.k. gas i pensionssystemet, punkt 3 (V) (V) anför: anser att det bör införas en gas i pensionssystemet, dels för att skapa symmetri i systemet gentemot den broms som redan finns, och dels för att pensionerna ska höjas när det systemet har stora överskott. Tanken att systemet skulle innehålla en gas fanns redan när det infördes, men något beslut om att faktiskt införa den har ännu inte tagits. I motion 2021/22:4707 föreslår vi att en gas ska införas men att den exakta utformningen av den behöver diskuteras då de utredningar som genomförts är gamla. Pensionssystemet har varit i drift och lärdomarna från bör kunna bidra till att utveckla de befintliga förslagen om en gas. förslag om att införa en gas är en del av en större reform av pensionssystemet som skulle höja inkomstpensionerna med , eller i genomsnitt. Införandet av en s.k. gas i pensionssystemet, punkt 3 (MP) (MP) anför: de gröna är positiva till att utreda hur det ska kunna införas en gas i pensionssystemet. När det finns stora överskott i systemen ska det komma pensionärerna till del, liksom att det måste finnas en broms för att inte utarma pensionerna. Pensionerna måste också göras mer jämställda. Den skillnad som finns mellan kvinnors och mäns pensioner måste bort. Förutom att införa en gas måste också AP-fondernas hållbarhetskriterier ses över och kraven likställas med avkastningskravet. Dessutom måste också inbetalningarna till pensionssystemet öka. Avräkningar från biståndsramen (C, V, KD, L, MP) (C), (V), (KD), (L), (MP) anför: Regeringen aviserar stora avräkningar på biståndet under innevarande år. Biståndet kommer att minska med inom vissa områden och användas för flyktingmottagande i i stället för där det gör bäst nytta. Våra partier anser att detta är fel prioritering av regeringen, inte minst i när behoven i världen ökar och höga mat- och bränslepriser som en följd av invasion av riskerar att leda till en global svältkatastrof. Avräkningarna bygger dessutom på en tidig prognos från som inte ser ut att bli verklighet. Trots detta ändrar inte regeringen sitt besked. Det är högst olämpligt att göra så här stora avräkningar. Det innebär att satsningar inte blir av och att demokratirörelser inte stöttas och kan få som följd att fler i slutändan blir beroende av humanitärt stöd. Vi anser att avräkningar mot biståndet kraftigt bör begränsas. Eftersom det inte finns något förslag om anslagsändringar inom biståndsområdet och ändringsbudgeten beslutas som en helhet ger vi uttryck för vår uppfattning i detta särskilda yttrande. Avräkningar från biståndsramen (M) (M), (M), (M), (M) anför: står bakom utskottets förslag till riksdagsbeslut i denna del och välkomnar att regeringen fortsatt tänker prioritera de humanitära insatserna i biståndsverksamheten vid avräkningarna för kostnaderna för flyktingmottagandet. Man kan dock konstatera att regeringen, för att hantera utgiftstaken till följd av avräkningarna, vill ge prioritet till icke öronmärkt stöd till multilaterala organisationer, s.k. kärnstöd. menar att detta är en felaktig prioritering, som inte ger största möjliga nytta för svenska skattepengar. har i en granskning (RiR 2021:28) riktat kritik mot att kärnstödet saknar en tydlig målstyrning från regeringens sida. En neddragning av kärnstödet under innevarande år hade därför varit välkommet så att humanitära insatser till följd av kriget i , exempelvis globala insatser för att säkra livsmedelsförsörjning och motverka hungersnöd i , i stället hade kunnat prioriteras. Vi konstaterar också att den fyråriga biståndsram som vill införa, i motsats till dagens enprocentsmål, som budgeteringsmetod hade gynnat långsiktighet och flexibilitet i fråga om att hantera den uppkomna situationen med avräkningar. På så sätt hade ryckighet kunnat undvikas, och en klokare planering av Sida:s verksamhet hade kunnat åstadkommas. Regeringen gör nu omfattande avräkningar på biståndsramen för de kostnader som staten har för flyktingmottagandet till följd av kriget i . Detta är i enlighet med OECD-Dacs regler eftersom är ett biståndsland. Vårändringsbudget (MP) (MP) anför: Det har varit en ovanlig tid i finanspolitiken där stödåtgärder för att hantera covid-19-pandemin och konsekvenserna av kriget i har avlöst varandra. Regeringen har vidtagit omfattande åtgärder för att stötta hushållen när priserna på bränsle och el snabbt stigit. Att tillfälligt lindra de kraftiga ekonomiska konsekvenserna i en svår och osäker tid är något som vi i sympatiserar med och ställer oss bakom. är vi kritiska till hur regeringen utformat flera av de stöd som aviserats och genomförts. När bränsle och el ökar i pris är det viktigt att stödåtgärder riktas till dem som drabbas mest, värnar dem som lever med små ekonomiska marginaler och inte försämrar våra möjligheter att nå våra klimatmål. Vi är övertygade om att det är möjligt att tillgodose dessa intressen, men ser att regeringen systematiskt inte gjort det i sin krispolitik. Därför har vi kontinuerligt bemött regeringens åtgärder med motförslag som vi anser bättre svarar mot de behov som oväntat uppstått av den senaste tidens händelser. Dessa presenteras i tabellen nedan, som visar hur vill utforma krisstödet. Ett effektivt krisstöd som värnar klimatmålen Regeringen har tagit initiativ till en skattesänkning för att sänka priset på bensin och diesel med och vid pump. Det finns människor i som är helt beroende av att ta bilen långa sträckor till arbetet. Skattesänkningen på bränslen gynnar dock inte i första hand dessa människor. I stället har den allra största delen av de minskade utgifterna för bränslen gått till relativt rika personer i de stora och medelstora städernas ytterkanter. Dessa personer har typiskt sett möjlighet att åka mindre bil till förmån för kollektivtrafik och cykel och har dessutom i genomsnitt större ekonomiska marginaler. Att hålla priset på utsläpp högt är en hörnsten i den svenska klimatpolitiken. Regeringen har utan hänsyn till klimatet sänkt priset på bränsle, i stället för att rikta stöd till de grupper som drabbas hårt när priserna stiger. Konsekvensen är att stödåtgärderna som regeringen genomfört är otillräckliga för dem som behöver dem och onödiga för många som inte behöver dem. Det är varken bra klimatpolitik eller bra krispolitik. Arbetet med naturens resiliens och anpassning till klimatförändringarna behöver fortsätta, trots att vi befinner oss i ett ekonomiskt utmanande läge. Därför avsätter vi pengar till klimatanpassning och återinför den satsning på att skydda skog som ströks ur budgetpropositionen av , . Bryt beroendet av fossila bränslen invasion av har med förkrossande tydlighet visat att energipolitiken och säkerhetspolitiken är tätt sammanvävda. Vi vill att ska vara helt oberoende av rysk olja, fossilgas och uran och att EU slutar importera dessa bränslen för att sluta finansiera Putins krigskassa. Detta kräver både kortsiktiga och långsiktiga åtgärder. som vi vidtar krisåtgärderna behöver vi intensifiera omställningen av våra transport- och energisystem. För att ska kunna sluta importera rysk olja och gas måste vi vara solidariska. Ett sätt kan bidra på är att producera mer el, så vi kan exportera mer till europeiska länder som i sin tur kan avstå rysk import. Vi vill införa en lokal elbonus för förnybar elproduktion som ger kommunerna reda pengar för att upprätthålla och utöka sin produktion av förnybar el. För att minska vårt energiberoende vill vi återföra de medel som avsattes till att energieffektivisera flerbostadshus i budgetpropositionen . Även hushållen kan bidra och vi vill därför utöka det gröna avdraget så att det inkluderar åtgärder för energieffektivisering och byte till mer klimatsmarta uppvärmningskällor. Riktade stöd till landsbygden och jordbruket Landsbygden drabbas hårt av ökade el- och bränslepriser då man i regel behöver köra längre och bor både större och utanför fjärrvärmenäten. För att underlätta livet på landsbygden har vi därför föreslagit ett engångsbidrag till alla de boende i stödområde 1, 2 och 3 och en utökning av den generella sänkning av inkomstskatten som vi i regering införde för stödområde 1 och 2. Ett snabbt sätt att bli kvitt beroendet av bränslen är att byta till elbil. För att ge landsbygden ytterligare incitament att göra detta byte vill vi höja elbilsbonusen med i stödområde 1, 2 och 3, införa en skrotningspremie och avsätta medel till att bygga 100 000 nya laddpunkter för elbilar. Även kollektivtrafiken drabbas av högre priser och vi vill därför avsätta ett stöd till den för att undvika prisökningar. Jordbruket är en nyckelsektor i omställningen, men tyvärr också känslig för ekonomiska chocker. I stället för att sänka skatten på bränsle som regeringen föreslagit vill vi införa ett generellt jordbrukaravdrag, ett djur- och vallstöd och ett utökat Norrlandsstöd. Ett krisstöd som värnar dem med minst marginaler En annan grupp som drabbas hårt när priserna stiger är de som redan lever med små marginaler. Här återfinns bl.a. många ensamstående föräldrar och deras barn, pensionärer, studenter och människor som erhåller sjuk- och aktivitetsersättning. Dessa vill vi särskilt värna i de krisåtgärder vi föreslår. De som har lägre inkomster lägger större andel av sin inkomst på mat. En tillfällig sänkning av matmomsen är därför ett bra sätt att skapa lite mer andrum i privatekonomin. Många pensionärer lever med mycket små marginaler. Garantitillägget kommer först , men kostnaderna för många pensionärer skenar . Vi vill därför överbrygga perioden fram tills dess med ett motsvarande stöd, som betalas ut på samma grunder och med samma belopp som garantitillägget kommer göra. Ett ordnat mottagande och en stark välfärd och rättsstat bedömer att ett stort antal flyktingar från kommer att komma till . För att bättre hantera situationen ökar vi förvaltningsanslaget till Arbetsförmedlingen och höjer dagersättningen för alla asylsökande. Rättsstaten och välfärden måste upprätthålla en god kvalitet. I sviterna av covid-19-pandemin kämpar både polisen och sjukvården med stor belastning. Vi avsätter därför till polisen för att rätt polis ska vara på rätt plats. Lönerna i många kvinnodominerade vårdyrken är alltför låga sett till en mycket pressad arbetsmiljö, vilket leder till en flykt av exempelvis sjuksköterskor därifrån. Detta måste få ett slut. Vi avsätter därför till att dra igång en lönesatsning på sjukvården. Ge dem som flytt från möjligheter till ett bra liv i vill att de ukrainare som omfattas av massflyktsdirektivet och har fått tillfälligt uppehållstillstånd ska omfattas av samma regler som asylsökande som beviljas uppehållstillstånd. De ska ha rätt till boende i en kommun och till etableringsinsatser såsom etableringsersättning, svenskundervisning och hjälp med att hitta ett arbete och utbildning. De ska också ha samma rätt till vård. Vi förstärker arbetet med kulturens återhämtning för att fria aktörer och kulturskapare runt om i landet ska ges goda förutsättningar att komma igång och utveckla sin verksamhet samt stärkas framåt. Vi gör en extra satsning på barns och ungas kultur.