bet · H901TU19 · 2022-06-14 00:00:00 — I motion 2021/22:1016 anför och (båda S) att det behövs en översyn av möjligheten att ta fram en ny motorcykelklass. Motionärerna menar att en ny motorcykelklass kan fylla olika behov såväl i stadsregioner som på landsbygden, och denna klass ska kunna framföras vid fyllda , med B-körkort. I motion 2021/22:2414 efterfrågar (M) en översyn av nuvarande regler för körkort som gör att små, lätta bilar med sämre bromssystem tillåts dra större och tyngre släp än vad större och säkrare bilar gör. Motionären menar att behörighetsreglerna för körkort vad gäller tunga och lätta släp är orättvisa och osäkra på så vis att de hindrar större bilar som från säkerhetssynpunkt är bättre lämpade att dra tunga släp från att göra just detta. I motion 2021/22:3059 pekar (M) på behovet av att utreda förutsättningarna för att ta bort kravet på motorcykelkörkort för skotrar om max 125 kubik. Motionären uppmärksammar att lättare motorcyklar av skotertyp blir allt populärare i och att är det enda EU-land som har krav på motorcykelkörkort för skotrar. I motion 2021/22:3556 efterfrågar (M) en översyn av möjligheten att ge behörighet att köra lätt motorcykel vid innehav av B‑körkort. Motionären betonar att motorcykel är ett smidigt sätt att ta sig fram på och att länderna inom EU själva får avgöra om de vill tillåta användandet av lätt motorcykel på B-körkortsbehörighet. I motion 2021/22:68 föreslår (SD) att innehavare av körkortsbehörighet B också ska få rätt att framföra lätt motorcykel med en slagvolym av högst . Motionären hänvisar till att lätta motorcyklar är ett bra komplement till bilen för att minska trängseln i storstäderna och minska miljöpåverkan. I motion 2021/22:342 yrkande 3 tar m.fl. (SD) upp frågan om behörighet att köra lätt motorcykel med B-körkort. Motionärerna hänvisar bl.a. till att EU har gett direktiv om att medlemsländerna själva får avgöra om man får använda lätt motorcykel på B-körkort eller inte, vilket har gjort att vissa EU-länder tillåter detta. I motion 2021/22:366 föreslår (SD) att det ska krävas förarbevis för att få framföra övriga motordrivna fordon, liknande det för moped klass II, samt att en åldersgräns ska införas. Motionären uppmärksammar förekomsten av olyckor och menar att det ska krävas utbildning för elcyklar, elsparkcyklar, elskejtboardar och elhjul med sits eftersom hanteringen av dessa uppenbarligen brister. I motion 2021/22:3518 yrkande 5 anför (C) att regelverket bör ändras så att fler tvåhjuliga fordon får framföras med B-körkort eller B-körkort med utökad behörighet. Motionären betonar vikten av att göra det lättare att komma ut på vägarna på två hjul och menar att det är märkligt att det inte är tillåtet att köra en tvåhjulig skoter med B-körkort. Behörighet att köra personbilar och lätta lastbilar De grundläggande bestämmelserna om behörighet att köra motordrivna fordon finns i körkortslagen (1998:488) och kompletteras och fylls ut av körkortsförordningen (1998:980). Kompletterande bestämmelser finns också i yrkestrafiklagen (1998:490) och i lagen (2007:1157) om yrkesförarkompetens. – Ett körkort för behörighet B ger rätt att köra personbilar och lätta lastbilar med en totalvikt på högst . Man får även koppla en släpvagn med en totalvikt på högst till bilen eller en släpvagn med en totalvikt som är högre än , förutsatt att bilens och släpvagnens sammanlagda totalvikt inte är över . Behörighet B ger även rätt att köra moped klass I och klass II, traktor A och B samt motorredskap klass II. – Ett körkort med utökad B-behörighet (B96) innebär att man får köra med ett släp som väger i totalvikt. Bilens och släpets sammanlagda totalvikt får då inte vara över . – Ett körkort med behörigheten BE ger rätt att köra personbilar eller lätta lastbilar med en totalvikt på högst och ett eller flera släp kopplade till bilen. BE-behörigheten har inte någon begränsning för bilens och släpvagnens sammanlagda totalvikter. Dock får inte släpets eller släpens sammanlagda totalvikt vara över . Utöver dessa behörigheter finns det ett antal ytterligare kategorier, bl.a. för tunga fordon. Transportstyrelsen fick i uppdrag av regeringen att utreda förutsättningarna för och lämpligheten av att införa en möjlighet i för personer med körkortsbehörighet B att framföra fordon som är tyngre än vad man normalt får köra med den behörigheten. Det skulle gälla fordon med en totalvikt som överstiger men inte och som drivs med el eller andra alternativa bränslen för transport av gods som körs utan släpvagn. Transportstyrelsen redovisade sin rapport . I rapporten redovisas förutsättningarna för ett eventuellt införlivande samt även andra nationella och internationella regler som gäller de aktuella fordonen och förarna i fråga om behörigheter, fordon, yrkestrafik och trafik i allmänhet men med fokus på tung och lätt lastbil. Transportstyrelsen bedömer bl.a. att det inte är möjligt att införa ett undantag i nationell rätt utan att införa de villkor för undantaget som direktivet anger. Det är inte heller lämpligt att införa nationell lagstiftning där efterlevnaden inte kan kontrolleras och överträdelser beivras. Med hänsyn till i första hand dessa legalitetsskäl är Transportstyrelsens sammantagna bedömning därför att inte bör införa en undantagsmöjlighet i körkortslagen (1998:488). Dessutom är många andra faktorer förknippade med undantagsmöjligheten som urholkar förutsättningarna för att en sådan åtgärd skulle bli effektiv. anförde infrastrukturministern i sitt svar på fråga 2021/22:1264 att Transporstyrelsens utredning har remitterats med sista svarsdag . När remissynpunkterna har kommit in fortsätter beredningen av frågan inom . Parallellt med detta pågår ett samråd inför revideringen av körkortsdirektivet. Även där kan frågan enligt ministern bli aktuell. Enligt lagen (2001:559) om vägtrafikdefinitioner avses med motorcykel ett motorfordon vars nettoeffekt, konstruktiva hastighet eller motorstorlek överstiger villkoren för moped och som har två hjul eller tre symmetriskt placerade hjul och en vikt i körklart skick av högst eller fyra hjul och en vikt i körklart skick av högst eller högst om fordonet är inrättat för godsbefordran, samt en nettoeffekt som inte överstiger (kW). I finns det olika klasser av motorcyklar som kräver olika typer av körkort. Det finns tre olika körkortsbehörigheter, där skillnaden ligger i hur stor motorcykel man får köra: A1 för lätt motorcykel, A2 för mellanstor motorcykel och A för tung motorcykel. – A1: Körkortsålder . Denna behörighet ger rätt att köra tvåhjulig lätt motorcykel (med en slagvolym av högst och en effekt av högst 11 kW samt ett förhållande mellan nettoeffekt och tjänstevikt som inte överstiger 0,1 kW per kilo) och trehjulig motorcykel (max 15 kW). Behörighet A1 ger även rätt att köra moped klass I och klass II, traktor A (gjord för en hastighet på högst ), motorredskap klass II (gjort för en hastighet på högst ) och terränghjuling och snöskoter (om man tog körkortet före ). – A2: Körkortsålder . Denna behörighet ger rätt att köra tvåhjulig mellanstor motorcykel (max 35 kW och ett förhållande mellan nettoeffekt och tjänstevikt som inte är över 0,2 kW per kilo; om det är en motorcykel som är strypt till 35 kW eller lägre får den ursprungliga nettoeffekten inte vara högre än 70 kW) och en trehjulig motorcykel (max 15 kW). Behörighet A2 ger även rätt att köra moped klass I och II, traktor A och motorredskap klass II. – A: Körkortsålder (vid innehav av A2 och för trehjulig motorcykel över 15 kW). Denna behörighet ger rätt att köra tvåhjulig tung motorcykel (oavsett slagvolym och effekt) och trehjulig tung motorcykel (över 15 kW). Behörighet A ger även rätt att köra moped klass I och II, traktor A, motorredskap klass II och terränghjuling och snöskoter (om man tog körkortet före ). – B1 är en särskild behörighet för fyrhjuliga motorcyklar som i ingår i behörighet B. I EU:s andra körkortsdirektiv (artikel 5.3 b) gavs möjlighet för en medlemsstat att tillåta innehavare av körkort kategori B att framföra lätt motorcykel inom eget territorium. Möjlighet saknades att begränsa giltigheten till en viss typ av lätt motorcykel. Vid införlivandet av det andra körkortsdirektivet i svensk lag bedömde regeringen att trafiksäkerhetsskäl talade mot att generellt utsträcka behörighet B till att omfatta rätten att framföra lätta motorcyklar, för vilka det krävs en helt annorlunda körteknik (se prop. 1995/96:118 s. 16). Regeringen ansåg att detta förarbetsuttalande hade samma giltighet när det gällde att införliva motsvarande bestämmelse i det tredje körkortsdirektivet i körkortslagen. I sammanhanget påpekade regeringen att alla körkort medför rätt att köra moped klass I (prop. 2011/12:25). Typ av släpfordon som får kopplas till personbilar Det tredje körkortsdirektivet innebar ett par förändringar i förhållande till det andra körkortsdirektivet när det gäller vilken typ av släpfordon som får kopplas till en personbil eller lätt lastbil. Dels togs kravet på att släpfordonets vikt inte överstiger dragfordonets tjänstevikt bort, dels höjdes fordonskombinationens maximala totalvikt till med förutsättningen att om fordonskombinationens totala vikt överstiger får ett släpfordon med en högre vikt än endast framföras efter antingen avslutad utbildning, godkänt körprov eller en kombination av båda (se artikel 4.4 b andra stycket i direktivet). Detta ledde till följande förändringar i svensk rätt (2 kap. 5 och 7 a §§ körkortslagen): Det släpfordon som får kopplas till en personbil eller en lastbil som omfattas av behörighet B får ha en totalvikt som antingen inte överstiger eller överstiger utan att fordonskombinationens totalvikt överstiger . Det tidigare kravet att släpet inte väger mer än dragfordonet togs därmed bort. Dock får den som har körkort med behörighet B och har godkänts i ett särskilt körprov framföra en fordonskombination vars totalvikt överstiger 3,5 men inte . Detta innebar en ny bestämmelse. Efter ett körprov kan alltså körkortsinnehavaren ges en utökad B-behörighet. Den som redan har körkort med behörighet B behöver inte körkortstillstånd för att få genomföra det särskilda körprovet eller för att få övningsköra med en sådan fordonskombination som kräver utökad behörighet B. Den som inte har körkort med B-behörighet ska också kunna ansöka direkt om en utökad B-behörighet. ändrades reglerna för behörigheten BE. Den sammanlagda totalvikten för de släpfordon som får framföras med stöd av behörighet BE får inte överstiga . Elcyklar, elsparkcyklar och mopeder Enligt lagen (2001:559) om vägtrafikdefinitioner definieras cykel som ett fordon som är avsett att drivas med en tramp- eller vevanordning och inte är ett lekfordon. En cykel är också – på vissa villkor – ett eldrivet fordon med eller utan tramp- eller vevanordning. Om en cykel med elassistans avviker från kraven kommer fordonet enligt Transportstyrelsen inte längre att anses vara en cykel utan kommer troligen att anses vara en moped med andra krav och förutsättningar för att få brukas i trafik. Elskotrar eller elsparkcyklar och andra liknande fordon kan definieras som cyklar om de uppfyller vissa krav enligt lagen om vägtrafikdefinitioner. Några av kraven är att motorerna får ha en högsta effekt på och att fordonen är konstruerade för en högsta hastighet av . En moped är ett motorfordon på två, tre eller fyra hjul som delas in i två klasser, moped klass I och moped klass II. En moped klass I är konstruerad för en hastighet av högst , medan en moped klass II är konstruerad för en hastighet av högst . Definitionen av moped klass I beror på antalet hjul och vilken sorts motor mopeden är utrustad med. Definitionen av moped klass II beror på hur fort den går att köra och vilken effekt dess motor har. För att köra moped klass I krävs det ett AM-körkort och för moped klass II behövs ett förarbevis för moped klass II. Motionsyrkanden om vissa behörighetsfrågor behandlades senast i utskottets betänkande 2020/21:TU6 Trafiksäkerhet. Utskottet föreslog att skulle avslå yrkandena, bl.a. med hänvisning till att trafiksäkerhetspolitiska avvägningar är grunden för att innehavare av B-körkort inte får behörighet att framföra lätt motorcykel. Utskottet bedömde vidare att nuvarande bestämmelser om vilken typ av släpfordon som får kopplas till en personbil är väl avvägda. biföll utskottets förslag. Utskottet har slagit fast att trafiksäkerhetspolitiska avvägningar är skälet till att möjligheten för innehavare av B-körkort att framföra lätt motorcykel inte har införlivats i svensk rätt. Vid införlivandet av EU:s andra körkortsdirektiv såg utskottet inga skäl att ifrågasätta de skäl som regeringen anförde i fråga om att inte utsträcka behörighet B till att omfatta möjligheten att även köra lätt motorcykel. Utskottets ställningstagande i denna fråga har inte förändrats. När det gäller motionsförslagen om ändrade viktbestämmelser för B‑körkort kan utskottet konstatera att regeringen har gett Transportstyrelsen i uppdrag att utreda förutsättningarna för och lämpligheten av att införa en möjlighet att med B-körkort framföra fordon som är tyngre än vad man normalt får köra med den behörigheten. Utskottet noterar att Transportstyrelsen menar att inte bör införa en sådan undantagsmöjlighet och konstaterar att Transportstyrelsens rapport bereds inom . Vidare kan det i sammanhanget även konstateras att har initierat en översyn av körkortsdirektivet. Med anledning av motionen om krav på förarbevis och en åldersgräns för att få framföra vissa motordrivna fordon vill utskottet hänvisa till att nuvarande reglering bedöms vara ändamålsenlig. När det slutligen gäller motionsförslaget om vilken typ av släpfordon som får kopplas till personbilar bedömer utskottet att nuvarande bestämmelser är väl avvägda. Utskottet avser därför inte att vidta någon åtgärd. Mot den bakgrunden avstyrker utskottet motionerna 2021/22:68 (SD), 2021/22:342 (SD) yrkande 3, 2021/22:366 (SD), 2021/22:1016 (S), 2021/22:2414 (M), 2021/22:3059 (M), 2021/22:3518 (C) yrkande 5, 2021/22:3556 (M) och 2021/22:3679 (C) yrkande 52. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om däckfrågor. Utskottet betonar vikten av en effektiv användning av vinterdäck och framhåller att nuvarande regelverk redan innehåller en viss grad av flexibilitet som tar hänsyn till de väderförhållanden som kan råda i olika delar av landet. Utskottet är inte heller berett att vidta några åtgärder när det gäller reglering av ålderskrav på däck. Jämför reservation 41 (M, SD, L). I kommittémotion 2021/22:3757 yrkande 27 menar m.fl. (M) att regeringen bör se över en större flexibilitet i dubbdäcksförbudet. Motionärerna menar att det behövs ytterligare möjlighet till flexibilitet med tanke på lokala väderförhållanden. I kommittémotion 2021/22:2968 yrkande 58 efterfrågar m.fl. (SD) en översyn av regelverket för sommar- och vinterdäck. Motionärerna pekar bl.a. på att det kan vara många fordonsägare som vill byta under en , varför en mer flexibel övergång, eller snarare tillämpning av regelverket, bör komma till stånd. I kommittémotion 2021/22:3394 yrkande 60 framför m.fl. (L) att regeringen bör uppmanas att göra en översyn av regelverket för användning av dubbade vinterdäck med syftet att åstadkomma en regional differentiering. Motionärerna uppmärksammar den begränsade tiden man har på sig att byta däck och att behovet av att byta till och från dubbdäck varierar med klimatet över landet. I motion 2021/22:534 anför (M) att regeringen bör ges i uppdrag att återkomma till med förslag på förändrad lagstiftning som tillåter vinterdäck under en längre säsong än . Motionären betonar att väderförhållandena under vår och höst kan skilja sig mycket mellan olika delar av landet, varför regeringen bör se över möjligheten att anpassa lagen till de faktiska förhållandena i . I motion 2021/22:1946 framför (M) att klara kriterier för vad som är ett vinterdäck bör tas fram. Motionären menar att det är oklart vad som menas med ett vinterdäck. I motion 2021/22:3557 menar (M) att man bör överväga att byta till ett mer klimatanpassat datum för däckbyte. Motionären betonar att är ett land med olika klimatzoner och att det blir ett mycket stort tryck på däckverkstäderna när många bilister ska byta däck . I motion 2021/22:3606 menar (M) att en rapportering av däck vid trafikolyckor bör övervägas. Motionären betonar vikten av ett gott beslutsunderlag, varför regeringen i exempelvis regleringsbrevet till bör verka för att få bättre och mer utförlig statistik om olika däcktyper vid allvarliga trafikolyckor. I motion 2021/22:3607 anför (M) att det bör göras en översyn av dubbdäcksförbuden. Motionären betonar att undersökningar visar att dubbdäck är säkrare än dubbfria vinterdäck och konstaterar att dubbdäcksförbuden är ett hot mot den svenska traditionen att värna en hög trafiksäkerhet. I motion 2021/22:28 anför (SD) att det bör införas ett förbud mot användning av odubbade friktionsdäck (yrkande 1). Motionären uppmärksammar att det är tillåtet att köra med odubbade friktionsdäck året om, vilket innebär stora risker. Vidare föreslår hon att en åldersbegränsning på däck ska utredas (yrkande 2). Motionären konstaterar att det inte finns några regleringar av hur gammalt ett däck får vara, vilket påverkar säkerheten på vägarna. I motion 2021/22:147 betonar (SD) att däck är en färskvara (yrkande 1). Motionären menar att regeringen bör låta utreda om en åldersbegränsning, eller annan åtgärd för att förhindra brukandet av alltför gamla däck med tvivelaktiga trafiksäkerhetsegenskaper, ska införas samt hur ett sådant regelverk ska utformas. Vidare tar motionären upp frågor om kontroll av efterlevnad och påföljd (yrkande 2). Han menar att det är möjligt att ålägga dagens kontrollorgan att även kontrollera att däcken inte är för gamla och att en rimlig påföljd vid färd med för gamla däck skulle kunna vara böter i samma nivå som vid färd med däck med för litet mönsterdjup eller däck av fel sort för fordonet. I motion 2021/22:218 tar (SD) upp frågan om att utreda möjligheten att återgå till den lagstiftning som gällde före och tillåta dubbdäck oavsett väglag fram till . Motionären påminner om att detta var tillåtet och att perioden från är en mycket ostadig period när det gäller väglag i . Datumregler för dubb- och vinterdäck Reglerna om dubb- och vinterdäck finns i 4 kap. 18 a § trafikförordningen och Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (TSFS 2009:19) om användning av däck m.m. avsedda för bilar och släpvagnar som dras av bilar. Av bestämmelserna framgår att ett fordon ska ha vinterdäck fr.o.m. t.o.m. om det är vinterväglag. Kraven gäller såväl tunga som lätta fordon och avser även utlandsregistrerade fordon. Det finns dock ett antal undantag. Dubbdäck är tillåtna att använda –. Vinterdäck, inklusive dubbdäck, får även användas utanför ovan angivna tidsperioder om det råder vinterväglag eller sådant kan befaras. Vinterväglag råder när det finns snö, is, snömodd eller frost på någon del av vägen. Polisen avgör om det råder vinterväglag på platsen. Om det är eller befaras bli vinterväglag får man använda dubbdäck även annan tid än –. På uppdrag av dåvarande följde VTI upp vilken effekt den förändrade användningen av däck hade på trafikolyckor efter att bestämmelserna ändrades. Antalet döda i trafiken hade då minskat med 7 till 9 personer och antalet svårt skadade personer hade minskat med ca 50 till 60 per vinter som en följd av lagen. Enligt VTI har inte de förändrade vinterdäcksbestämmelserna lett till någon förändring i norra eftersom i stort sett alla redan använde vinterdäck och nästan samtliga var dubbade. I övriga landet har enligt VTI de flesta bytt till dubbade vinterdäck, utom i där man främst har bytt till dubbfria vinterdäck. Infrastrukturministern framförde i ett svar på en skriftlig fråga (fr. 2018/19:334) att det är av största vikt att rätt däck används vid vinterväglag. visar att det kan ske snabba omslag i väderleken. Ministern påminde om att dubbdäck får användas när vinterväglag befaras. Han bedömde att nuvarande regler därför innehåller en flexibilitet som tar hänsyn till olika väderförhållanden. Ministern betonade att han inte är främmande för att se över dagens datumregler om det visar sig att det finns ett sådant behov. Ministern fortsätter att följa frågan noga även framöver, och anförde att det fortsatta arbetet med nollvisionen är högt prioriterat av regeringen. Vinterdäck är sådana däck som är särskilt framtagna för vinterkörning. De har en mjukare gummiblandning och ett annat mönster som ger bättre grepp vid snö och is på vägen. Det finns olika typer av vinterdäck: dubbade vinterdäck, dubbfria vinterdäck för nordiska förhållanden och dubbfria vinterdäck för mellaneuropeiska förhållanden. Vinterdäck som används på bilar och på släpvagnar till bilar med en totalvikt av högst ska enligt Transportstyrelsen vara märkta med symbolen alptopp/snöflinga eller vara dubbade. Transportstyrelsen har reviderat de tekniska krav (TSFS 2019:44) som gäller för att ett däck ska anses vara ett vinterdäck. Av kraven framgår att däck som är märkta med M och S (mud and snow) och som är särskilt framtagna för vinterkörning ska anses som vinterdäck på bilar fram t.o.m. . På släpvagnar med en totalvikt av högst anses däck med ovanstående märkning som vinterdäck om de är särskilt framtagna för vinterkörning fram t.o.m. . Vid vinterväglag ska däcken på en personbil ha ett mönsterdjup på . Transportstyrelsen betonar att det är viktigt att ha ett bra mönsterdjup och dubbutstick på däcken. Vinterdäck som används på bilar och på släpvagnar till bilar med en totalvikt över ska vara märkta med symbolen alptopp/snöflinga eller vara märkta med POR (professional off road) eller vara dubbade. Samtliga däck på bilar med en totalvikt över ska ha ett mönsterdjup på när det är vinterväglag. och Däckbranschens informationsråd har undersökt hur många som kör på vinterdäck i (2021:10). De uppskattar att andelen vinterdäck i var . VTI har utfört tester för att jämföra väggreppet mellan sommar- och vinterdäck vid sommarväglag. Testerna visade att bromssträckan för nya dubbfria vinterdäck av nordisk typ är mellan längre på torr och våt asfalt jämfört med nya sommardäck av motsvarande kvalitet. Däckbranschens informationsråd upplyser om att vinterdäck har mönster och en gummiblandning som är anpassade för att fungera när det är kallt och vinterväglag och inte är anpassade för varma sommarvägar. ger dubbfria vinterdäck enligt informationsrådet sämre grepp, längre bromssträcka och försämrad stabilitet vid en undanmanöver. Typen av vinterdäck har betydelse för människors hälsa och livsmiljö eftersom dubbdäck orsakar mer buller och vägslitage. Slitagepartiklar från dubbdäck bidrar även till att förorena mark i direkt anslutning till vägar och vatten dit dagvattnet från vägar rinner. Lokala trafikföreskrifter om förbud mot trafik med fordon som meddelas av en kommun för en viss väg, viss vägsträcka eller samtliga vägar inom ett visst område får avse fordon med dubbdäck (10 kap. 2 § trafikförordningen). Regeringen har i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 22) redovisat att i syfte att minska halterna av större partiklar, s.k. PM10, vidtogs det ett antal åtgärder runt om i landet, t.ex. lokala dubbdäcksförbud på vissa gator, vilket enligt regeringen har haft effekt. Det finns inget ålderskrav för däck. Vid de undersökningar som har gjorts har man enligt Transportstyrelsen inte kunnat se någon tydlig försämring av gamla vinterdäcks friktionsegenskaper. Transportstyrelsen upplyser om att däck bör förvaras svalt, torrt och mörkt. The Scandinavian Tire and () uppger att en korrekt lagring har positiv inverkan på däckets åldring, medan en felaktig lagring minskar däckets livslängd. Däckbranschens informationsråd uppger att det är när däcket används som den huvudsakliga åldringen sker. Rapportering av däcktyp vid trafikolyckor