bet · H901NU12 · 2022-02-18 00:00:00 — Vidare anser motionärerna i yrkande 10 att människonära tjänster, t.ex. inom besöksnäringen och välfärden, måste ges förutsättningar att växa och utvecklas eftersom de i många fall erbjuder värdefulla jobb för bl.a. ungdomar och nyanlända. När det gäller regelförenkling anser motionärerna att varje myndighet som kommer i kontakt med besöksnäringen ska främja dess verksamheter. Motionärerna förordar därför i yrkande 14 ett tillkännagivande om att alla myndigheter utöver sina tillsynsuppdrag även får ett främjandeuppdrag, t.ex. regelförenkling, för att stimulera den inhemska besöksnäringen. Myndigheterna ska också vid behov i enlighet med yrkande 15 samordna sig kring främjandeuppdragen så att företagen får en väg in och för att minimera regelkrångel och byråkrati. I yrkande 16 förordas därutöver att myndigheterna ska rapportera hur främjandet och samordningen av besöksnäringen har gått. Motionärerna förordar vidare i yrkande 23 ett tillkännagivande om att digitala marknadsplatser måste präglas av sund konkurrens, transparens och fokus på konsumenternas möjligheter att fatta underbyggda beslut, så att dessa ska bli en tillgång och inte ett hinder för besöksnäringens utveckling. I yrkande 25 förordar motionärerna vidare att regeringen i den kommande nationella strategin för besöksnäringen ska formulera en strategi för internationella möten och evenemang samt ta en aktiv roll i att visa att nationen ställer sig bakom arrangörer och städer i ett urval av stora kultur- och idrottsevenemang. (M) förordar i motion 2021/22:164 ett tillkännagivande om åtgärder för att främja turismen i , vilket exempelvis kan göras genom att uppmuntra utbildning inom turism, marknadsföra som ett turistland samt genom fortsatta regelförenklingar för småföretag inom turistnäringen. I motion 2021/22:892 av (M) förordas ett tillkännagivande om att regeringen stärker förutsättningarna för svensk turist- och besöksnäring, exempelvis genom regelförenklingar för små och medelstora företag samt marknadsföring via Visit . (M) begär i motion 2021/22:2711 yrkande 1 ett tillkännagivande om att regeringen bör undersöka möjligheten till en översyn av turistföretagens villkor. Bland annat bör det satsas mer på att marknadsföra som en turistdestination. Även i motion 2021/22:3350 (M) yrkande 1 av samma motionär finns ett identiskt förslag. och (båda M) begär i motion 2021/22:3258 yrkande 2 ett tillkännagivande om att rymdturism bör ingå i den nationella strategin för besöksnäringen. (SD) yrkar i motion 2021/22:2923 på att regeringen bör tillsätta en utredning i syfte att undersöka hur turistbranschens förutsättningar i glesbygd kan stärkas, i synnerhet med tanke på coronapandemins följder. I motion 2021/22:1628 av och (båda C) yrkande 1 efterfrågas en översyn av konkurrenskraften inom besöksnäringen, för att undanröja ett antal flaskhalsar som hämmar branschens potential till utveckling. (C) förordar i motion 2021/22:2098 ett tillkännagivande om att regeringen ska prioritera arbetet med kompetensförsörjning och regelförenklingar för företag inom besöksnäringen och kontinuerligt redovisa hur arbetet fortlöper. I kommittémotion 2021/22:3756 av m.fl. (M) yrkande 1 förordas ett tillkännagivande om att regeringen bör förenkla och anpassa regelverken till ett digitaliserat delningssamhälle, då regler som en gång tillkommit med goda intentioner kan vara hämmande för tillväxt i en alltmer växande delningsekonomi . Vidare anser motionärerna i yrkande 7 att regeringen bör ta fram en strategi för att upplysa och förmedla kunskap om delningsekonomin. Därtill anförs i yrkande 8 att regeringen bör genomföra separata utredningar i de branscher som berörs av digitalisering och delningsekonomin, så att regelverken kan utformas och anpassas till utvecklingen på ett ansvarsfullt och för branscherna välanpassat sätt. m.fl. (C) förordar i kommittémotion 2021/22:3665 yrkande 20 ett tillkännagivande om att regeringen ska skapa bättre förutsättningar för en delningsekonomi där tjänster för återbruk, reparation och delning av produkter ökar och där man undanröjer hinder för en ökad digitaliserad delningsekonomi, eftersom delningsekonomin skapar både nya jobb och gynnar miljön genom att minska konsumtionen av saker vi kanske använder någon enstaka gång. Vidare förordar motionärerna i yrkande 21 att moderna digitala lösningar tas till vara för att främja en konkurrenskraftig delningsekonomi. I kommittémotion 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 35 förordas ett tillkännagivande om delningsekonomi. Motionärerna anför att bör få i uppdrag att informera och vägleda privatpersoner om vad delningsekonomiska transaktioner innebär. Vidare föreslås att och i samråd med andra berörda myndigheter ska följa delningsekonomins utveckling i ett användarperspektiv. För att styra utvecklingen mot ett mer sammanhållet och resurseffektivt förordar m.fl. (L) i kommittémotion 2021/22:3378 yrkande 10 att regeringen tar fram en nationell handlingsplan för att öka invånarnas kunskap om och delaktighet i delningsekonomin. Därtill anser motionärerna i yrkande 11 att regeringen bör anpassa lagstiftningen till delningsekonomin med hänsyn till olika samhällssektorers behov, genom att göra separata utredningar för de berörda branscherna i syfte att släppa in digitalisering och delningsekonomi på ett rättssäkert, ansvarsfullt och för branscherna välanpassat sätt. I kommittémotion 2021/22:4066 av m.fl. (MP) förordar motionärerna i yrkande 13 att tillkännager för regeringen att den bör främja delningsekonomi och konsumtion av klimatsmarta tjänster i stället för resursintensiva produkter genom olika styrmedel och genom att identifiera och vidta åtgärder som motverkar nyköp och som i stället uppmuntrar till lagning, återbruk och delande. I partimotion 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 50 förordas ett tillkännagivande om att staten ska fortsätta att stödja forskning och demonstrationsanläggningar inom träbyggande och alternativa bindemedel för betong. I kommittémotion 2021/22:2388 av m.fl. (SD) yrkande 15 förordas ett tillkännagivande om att regeringen bör utarbeta en nationell plan för att säkra långsiktiga cementförsörjning. m.fl. (C) begär i kommittémotion 2021/22:3225 yrkande 40 ett tillkännagivande om att regeringen tar fram en långsiktig strategi för att säkra förutsättningarna för en cementindustri i . I kommittémotion 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 40 förordar motionärerna ett tillkännagivande om att regeringen ska återkomma till med förslag till åtgärder för att långsiktigt kunna säkra behov av cement. och (båda M) begär i motion 2021/22:3229 yrkande 2 ett tillkännagivande om vikten av att kunna realisera robotisering av byggbranschen. Motionärerna menar att den traditionella byggbranschen behöver moderniseras för att få en mer hållbar och resurseffektiv samhällsbyggnadsbransch. Regelverken för byggarbetsplats och maskindirektivet behöver dock ses över om autonoma robotar ska kunna introduceras på arbetsplatserna. Övrigt om särskilda näringsgrenar och branscher m.fl. (SD) förordar i kommittémotion 2021/22:2387 yrkande 5 ett tillkännagivande om att regeringen ska anslå riktade forskningsmedel till forskning och utveckling inom stålindustrin, för att inhemska tekniska landvinningar ska kunna bli en viktig exportvara jämte stålet. I kommittémotion 2021/22:2452 av m.fl. (SD) yrkande 1 förordas ett tillkännagivande om att regeringen ska införa ett kontantförbud vid hantering av handel med metallskrot. Detta förbud mot utbetalning av kontant ersättning syftar till att motverka oseriös handel med metall för att komma tillrätta med problemet med de omfattande stölderna av koppar och andra metaller. Vidare förordas i yrkande 2 att ska uppmana regeringen att ta initiativ till att införa ytterligare krav på spårbarhet vid handeln med metallskrot, exempelvis genom skärpta kontroller av efterlevnaden av bokföringsskyldigheten vid inköp och försäljning. I yrkande 3 framhåller motionärerna vidare att ett särskilt tillstånd för handel med metallskrot bör införas. I kommittémotion 2021/22:3291 av m.fl. (SD) anser motionärerna att stora teknikföretag, s.k. tech-jättar, behöver regleras för att säkerställa en långsiktigt och hållbar yttrandefrihet i , varför de i yrkande 1 förordar att regeringen tillsätter en parlamentarisk utredning om stora teknikföretag och deras definition med uppdraget att dra upp riktlinjerna för den svenska regleringen av stora teknikföretag. Motionärerna förordar vidare i yrkande 2 att de stora teknikföretagen i egenskap av sin storlek i legalt avseende bör betraktas som infrastruktur för informationsutbyte. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om användarvillkor, där motionärerna anser att åsiktstorg på de stora sociala medieplattformarna i användaravtalet inte bör kunna avtala bort en viss typ av åsiktsbildning i strid med de principer som fastslagits i europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Vidare vill motionärerna i yrkande 4 att regeringen utreder vilka villkor som ska gälla för konton på de stora teknikföretagens plattformar. Motionärerna menar exempelvis att alla fysiska och juridiska personer ska ha rätt till ett konto och att anonyma konton inte bör förbjudas. (S) förordar i motion 2021/22:1797 ett tillkännagivande om att regeringen bör överväga förutsättningarna för att ta fram kontinuerliga bransch- och näringsområdesspecifika rapporter för den kulturella och kreativa sektorn, eftersom denna sektor fortfarande tampas med statistikutmaningar i form av standardkoder som inte är anpassade till de kulturella och kreativa näringarna. I motion 2021/22:748 av (SD) förordas ett tillkännagivande om att införa ett kontantförbud för handel med järn- och metallskrot. Bakgrund och pågående arbete Nytt mål för turismpolitiken Regeringen föreslog i budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 24) ett nytt mål för turismpolitiken. Målet ska enligt förslaget vara att ska ha en hållbar turism, med ett hållbart resande och en hållbar och konkurrenskraftig besöksnäring som växer och bidrar till sysselsättning och attraktiva platser för besökare, boende, företag och investeringar i hela landet. Regeringen anför att förslaget ligger i linje med målet för näringspolitiken, vilket är att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag (prop. 2014/15:1 utg.omr. 24, bet. 2014/15:NU1, rskr. 2014/15:68). Regeringen framhåller även att de näringspolitiska insatserna ska bidra till att genomföra Agenda 2030 och och till att uppnå målen i EU:s gemensamma strategi för tillväxt och sysselsättning, 2020, som omfattar de tre prioriteringarna smart, hållbar och inkluderande tillväxt. Genom det nya målet vill regeringen lyfta fram hela besöksnäringens aktörssystem och dess samspel i och mellan städer, tätorter samt gles- och landsbygder för utvecklingen av hållbar turism och en konkurrenskraftig besöksnäring. Turismpolitiken ska främja jämställdhet, integration och mångfald. Politiken ska även främja hållbara miljöer, minskad klimatpåverkan och social hållbarhet. Genom det nya målet för turistpolitiken, som benämns turismpolitiken, uppnås enligt regeringen en bättre samstämmighet med , Agenda 2030 och de globala målen för hållbar utveckling. godkände det nya målet (bet. 2021/22:NU1). Strategi för hållbar turism och växande besöksnäring Regeringen presenterade en ny strategi för hållbar turism och växande besöksnäring . Strategin är baserad på visionen om att ska bli världens mest hållbara och attraktiva resmål byggt på innovation till 2030. Visionen är en ledstjärna för att turistlandet ska gå före i utvecklingen och ha hållbarhet och innovation som en del av sitt varumärke och sin attraktionskraft. En hållbar besöksnäring som levererar innovativa, kreativa och attraktiva produkter och upplevelser av hög kvalitet har bättre förutsättningar att konkurrera på en internationell marknad. Besöksnäringen utgör en väsentlig del av den upplevelsebaserade ekonomin där kreativitet och innovationsförmåga är centralt. För att uppnå denna vision identifierar regeringen i strategin ett antal strategiska områden: enklare företagande, jobb och kompetens, kunskap och innovation, tillgänglighet samt marknadsföring. Till varje område kopplas de fyra horisontella perspektiven hållbarhet, digitalisering, platsutveckling och samverkan. Strategin knyter i sin helhet an till Agenda 2030 och de globala målen för hållbar utveckling, till regeringens jämställdhetsmål, till de klimatpolitiska målen och till andra riksdagsbundna mål. Regeringen anger vidare att den avser att ta fram handlingsplaner som är i linje med strategin. ägs av staten efter att bemyndigat regeringen att köpa Svensk Turism AB:s aktier (prop. 2019/20:1 utg.omr. 24, bet. 2019/20:NU1). Med anledning av att staten tog över Visit som ensam ägare höll man en extra bolagsstämma. På denna antogs en ändring i bolagsordningen och en ägaranvisning. Av ägaranvisningen som antogs vid en extra bolagsstämma framgår att Visit enligt bolagsordningen ska marknadsföra som turistland hos utländska målgrupper genom effektiva kommunikationskanaler och bidra till att öka attraktionskraft som besöksmål. Bolaget ska inom ramen för sitt uppdrag marknadsföra som turistland hos både utländska och inhemska målgrupper, genomföra satsningar på marknader där det finns tillväxtpotential för turism till och medverka till genomförandet av regeringens exportstrategi i tillämpliga delar. Vidare framgår det av ägaranvisningen att bolaget ska etablera ett fristående rådgivande icke-arvoderat forum med representanter utsedda av vars syfte är att tillvarata besöksnäringens kompetens genom intressentdialog inför marknadsföringen av . arbete med turism och besöksnäring är ansvarig myndighet för turism och besöksnäring. Myndigheten har även ett nationellt ansvar för kunskaps- och kvalitetsutveckling samt samverkan och samordning inom turism. Turistfrågorna är en integrerad del av övergripande arbete med näringsutveckling. Myndigheten anordnar och deltar i flera olika typer av nätverk, dialoger och mötesplatser på turistområdet. leder bl.a. en strategisk myndighetsgrupp för dialog och samordning av turist- och besöksnäringsfrågor där myndigheter och statligt ägda bolag ingår. Myndigheten genomför även aktiviteter tillsammans med organisationer och företag som företräder turistbranschen för att bidra till en ökad dialog mellan olika aktörer och fånga upp utmaningar som finns över landet. har även ett särskilt ansvar för den officiella inkvarteringsstatistiken och tar fram statistik om svenskars resande och utländska besökare i . Regeringen gav i uppdrag att i en uppstartsfas stödja uppbyggnaden av en samverkansarena för besöksnäringen (N2019/03018/RTL). Syftet med samverkansarenan är att den ska företräda besöksnäringens intressen, inklusive dess små och medelstora företag, formulera besöksnäringens behov och ha en drivande roll i näringens utveckling. Samverkansarenan ska ägas, drivas och fortsättningsvis finansieras av dessa företag och organisationer. Uppdraget skulle slutredovisas men förlängdes via ett regeringsbeslut till (N2020/01926/RTL). Svensk Turism är den aktör som fått uppdrag att utveckla arenan. Svensk Turism är en plattform för turismen i . Genom plattformen samlas den privata delen av besöksnäringen som är tänkt att bidra till en hållbar och konkurrenskraftig besöksnäring i byggd på företagens behov och möjligheter i samverkan med det offentliga. fick ett särskilt regeringsuppdrag att genomföra insatserna för omställning och utveckling för en hållbar besöksnäring (N2020/03156). Enligt uppdraget ska bygga upp ett nationellt kunskapsstöd som möjliggör ett systematiskt lärande mellan bl.a. myndigheter, regioner, företag och civilsamhällets organisationer till nytta för besöksnäringens utveckling. ska därtill genom beprövade eller nya metoder främja besöksnäringsföretagens egen produktutveckling samt förmåga att utvecklas och ställa om sin verksamhet till ändrade förutsättningar, inte minst till klimatförändringarna, behovet av minskad miljö- och klimatpåverkan samt den digitala strukturomvandlingen. Företag ska öka sina kunskaper och sin förmåga samt få stöd i att utveckla och ställa om sin verksamhet. ska även inrikta en del av insatserna mot ekoturism med beaktande av Naturturismföretagens nationells naturturismstrategi av . Vidare ska inom ramen för uppdraget stärka förändrings- och omställningsförmågan i besöksnäringsföretag genom att underlätta deras myndighetskontakter. Exempelvis kan ta fram en guide för ekoturism och vidareutveckla och anpassa de checklistor och uppgiftslämnarguider som finns för besöksnäringen och som företagen får tillgång till via . Härigenom ska företagen i besöksnäringen få snabbare tillgång till e-tjänster och guidade processer för att lämna uppgifter. En redovisning av uppnådda resultat samt en ekonomisk redovisning ska lämnas till regeringen . ska också utveckla långsiktiga, effektiva och kvalitetssäkrade metoder för att ta fram, bearbeta, analysera och tillgängliggöra statistik om turism och besöksnäring. Statistiken ska göras mer jämförbar och tillförlitlig och både statistik och analyser ska bli mer användbara. En delredovisning skulle lämnas till regeringen . En redovisning av uppnådda resultat och ekonomisk redovisning ska lämnas . Av regleringsbrevet framgår att inom uppdraget om omställning och utveckling för en hållbar besöksnäring ska genomföra insatser för att bidra till utvecklingen av en hållbar besöksnäring i linje med den nationella strategin för hållbar turism och växande besöksnäring (N2021/02621). Uppdraget omfattar förbättring av statistik, analys och kunskap inom turism och besöksnäring. ska i sammanhanget även lämna förslag på indikatorer som möjliggör uppföljningen av det turismpolitiska målet. ska främja förändringsförmågan och omställningen i besöksnäringsföretag samt vidareutveckla arbetet med förenkling för företag inklusive deras myndighetskontakter. En hållbar platsutveckling i hela landet ska främjas genom myndighetens insatser i syfte att skapa attraktiva miljöer för besökare, boende, företag och investeringar. ska dra nytta av resultat och kunskaper från tidigare uppdrag att genomföra insatser för omställning och utveckling för en hållbar besöksnäring (N2020/03156). Kostnaderna för uppdraget ska belasta det inom utgiftsområde 24 Näringsliv för uppförda anslaget 1:5 Näringslivsutveckling anslagsposten 8 Näringslivsutveckling – del till med högst , varav särskilt ska avse ekoturism. Förslaget till indikatorer ska redovisas till . Redovisning av uppdraget i övrigt, inklusive uppnådda resultat, samt en ekonomisk redovisning ska lämnas till . och bedriver, i samarbete med bl.a. Kommuner och Regioner (SKR), ett arbete benämnt Serverat som syftar till att förenkla för företagare inom främst restaurang- och besöksnäringarna (N2017/04297/FF). Serverat handlar i huvudsak om att standardisera, förenkla och digitalisera tillståndsgivningsprocesser, ofta i samarbete med kommuner. Av webbplats framgår att 69 kommuner är anslutna till Serverat. beslutade på förslag av utskottet om ett tillkännagivande till regeringen om att den bör verka för att fler tjänster ansluts till programmet Serverat i syfte att öka anslutningsgraden hos kommunerna (bet. 2019/20:NU16, rskr. 2019/20:287). Företrädare för Socialdemokraterna, reserverade sig mot beslutet om ett tillkännagivande. Regeringen anger i skrivelsen skrivelser till regeringen – åtgärder (skr. 2020/21:75) att tillkännagivandet inte är slutredovisat. Regeringen anger i skrivelsen om de nya förenklingspolitiska målen (skr. 2021/22:3) att har haft i uppdrag att lämna förslag till en kostnadseffektiv och hållbar utveckling av förvaltningsgemensam digital infrastruktur och framhåller att en myndighetsgemensam digital infrastruktur är en viktig del av det fortsatta arbetet med förenklat uppgiftslämnande och myndighetsgemensamma tjänster. Digg leder arbetet i uppdraget med att etablera en förvaltningsgemensam digital infrastruktur när det gäller informationsutbyte. är också ett uttryck för hur berörda myndigheter samarbetar för att förenkla för företagen, bl.a. inom ramen för myndighetssamarbetet Starta och driva företag. Bland de myndigheter vilkas information finns på plattformen återfinns myndigheter som omfattas av förordningen (2018:1264) om digitalt inhämtande av uppgifter från företag. Regeringen anför att den avser att ge Statskontoret i uppdrag att i samråd med andra relevanta myndigheter följa upp hur långt berörda myndigheter har kommit i tillämpningen av förordningen om digitalt uppgiftslämnande, bl.a. i vilken utsträckning företag behöver lämna uppgifter endast en gång och till ett ställe. Syftet med uppdraget bör enligt regeringen vara att undersöka om det behövs ytterligare åtgärder för att öka takten i genomförandet och stärka myndigheternas förutsättningar för samordning samt identifiera vilka åtgärder som i så fall behövs. Regeringen anför att den därefter vid behov avser att ge berörda myndigheter i uppdrag att vidta relevanta åtgärder för att uppnå de förenklingsvinster som eftersträvas. När det gäller Serverat bedömer regeringen att ytterligare utvidgningar av arbetet vad gäller såväl branscher som olika typer av tillstånd kan bidra till att öka kommunernas intresse av att ansluta sig. I förlängningen ökar nyttan även för företagen genom att fler tjänster och ärendetyper görs tillgängliga för fler företag i fler kommuner. Regeringen anför att den även överväger vilka åtgärder som kan vidtas för att underlätta kommunernas möjligheter att ansluta sig till Serverat. Förenklingar för mikroföretag och modernisering av bokföringslagen Regeringen tillsatte en särskild utredning som skulle föreslå förenklingar av regelverken för mikroföretag och en modernisering av bokföringslagen (dir. 2020:48). Utredaren skulle brett analysera och identifiera vilka regelverk som är mest betungande för mikroföretag och föreslå förenklingar av sådana regelverk. Utredaren skulle också se över bokföringslagen (1999:1078) för att åstadkomma ett modernt, teknikneutralt och enkelt regelverk som är anpassat till dagens förhållanden. Utredningen överlämnade sitt betänkande (SOU 2021:60) till regeringen . Betänkandet innehåller förslag till förenklingar av regelverk för mikroföretagande genom avskaffande av hotelltillståndet, avgränsade förenklingar gällande möjligheterna att ersätta eller ändra befintliga små byggnader i strandskyddade områden och förenklingar i reglerna om kör- och vilotider. Utredningen föreslår också att flera andra identifierade regelförenklingar bör beredas eller utredas vidare. När det gäller danstillståndet bedömer att danstillståndet bör tas bort helt men att det krävs ytterligare utredning av frågan. Regeringen föreslås därför utreda och lämna förslag med innebörden att kravet på danstillstånd i Ordningslagen ska upphävas helt, och utreda om det ev. skulle behövas ändringar i andra författningar etc. som konsekvens av upphävandet av kravet på danstillstånd, och vilka ändringar det i så fall skulle behövas. Utredningen föreslår vidare bl.a. att myndigheter ska ha en plan för hur de ska arbeta med regelförenkling och regeltillämpning, att det inrättas en tydlig och sammanhållen process för att omhänderta förenklingsbehov för företag och säkra att regelgivningen utgår från proportionalitetsprincipen samt för att säkra företagens tillväxt, konkurrenskraft, och innovationsförmåga och att regeringen beslutar om en årlig plan för en löpande utvärdering av befintliga regelverk. Utredningen har varit på remiss och bereds tillsammans med de svar som inkom inom . Utredningen om förenklade skatteregler för att underlätta och främja egenföretagande Regeringen beslutade om att tillsätta en utredning för att se över beskattningen av enskilda näringsidkare (dir. 2019:102).