bet · H901AU9 · 2022-03-24 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden. De handlar bl.a. om bosättningslagen, etableringsprogrammet och etableringsinsatserna samt om integrationskapacitet och utsatta områden. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående arbete och att det befintliga regelverket är väl avvägt. I betänkandet finns 36 reservationer (M, SD, C, V, KD, L, MP) och ett särskilt yttrande (KD). Cirka 110 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ersättningen till kommunerna för mottagande av nyanlända Ansvaret för etableringen av nyanlända Civilsamhällets och näringslivets betydelse för integrationen Integrationskapacitet och utsatta områden 1.Mål för integrationspolitiken, punkt 1 (SD) 2.Mål för integrationspolitiken, punkt 1 (L) 3.Bosättningslagen m.m., punkt 2 (M) 4.Bosättningslagen m.m., punkt 2 (SD) 5.Bosättningslagen m.m., punkt 2 (C) 6.Bosättningslagen m.m., punkt 2 (V) 7.Bosättningslagen m.m., punkt 2 (KD) 8.Bosättningslagen m.m., punkt 2 (MP) 9.Ersättningen till kommunerna för mottagande av nyanlända, punkt 3 (C) 10.Ersättningen till kommunerna för mottagande av nyanlända, punkt 3 (V) 11.Ansvaret för etableringen av nyanlända, punkt 4 (M) 12.Ansvaret för etableringen av nyanlända, punkt 4 (V) 13.Etableringsprogrammet, punkt 5 (KD) 14.Etableringsprogrammet, punkt 5 (MP) 15.Etableringsinsatserna m.m., punkt 6 (M) 16.Etableringsinsatserna m.m., punkt 6 (SD) 17.Etableringsinsatserna m.m., punkt 6 (KD) 18.Etableringsinsatserna m.m., punkt 6 (L) 19.Etableringsersättningen m.m., punkt 7 (M) 20.Etableringsersättningen m.m., punkt 7 (C) 21.Etableringsersättningen m.m., punkt 7 (V) 22.Etableringsersättningen m.m., punkt 7 (L) 23.Samhällsorientering och samhällsintroduktion, punkt 8 (M) 24.Samhällsorientering och samhällsintroduktion, punkt 8 (SD) 25.Samhällsorientering och samhällsintroduktion, punkt 8 (L) 26.Nyanlända kvinnors etablering, punkt 9 (M) 27.Nyanlända kvinnors etablering, punkt 9 (C) 28.Nyanlända kvinnors etablering, punkt 9 (KD) 29.Nyanlända kvinnors etablering, punkt 9 (L) 30.Nyanlända kvinnors etablering, punkt 9 – motiveringen (SD) 31.Civilsamhällets och näringslivets betydelse för integrationen, punkt 10 (C) 32.Integrationskapacitet och utsatta områden, punkt 11 (M) 33.Integrationskapacitet och utsatta områden, punkt 11 (SD) 34.Integrationskapacitet och utsatta områden, punkt 11 (KD) 35.Integrationskapacitet och utsatta områden, punkt 11 (L) 36.Integrationskapacitet och utsatta områden, punkt 11 (MP) Civilsamhällets och näringslivets betydelse för integrationen, punkt 10 (KD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2021/22:3704 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 2, 4 och 15, 2021/22:3965 av m.fl. (L) yrkande 1, 2021/22:3977 av m.fl. (L) yrkande 2 och 2021/22:4001 av m.fl. (L) yrkande 8. Reservation 1 (SD) Reservation 2 (L) 2021/22:488 av och (båda KD) yrkande 2, 2021/22:613 av (M), 2021/22:919 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 11–14, 2021/22:968 av (S) yrkande 1, 2021/22:1510 av Boriana (M), 2021/22:2587 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2021/22:3223 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 5, 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkandena 25 och 26 samt 2021/22:4068 av (MP) yrkande 2. Reservation 3 (M) Reservation 4 (SD) Reservation 5 (C) Reservation 6 (V) Reservation 7 (KD) Reservation 8 (MP) Ersättningen till kommunerna för mottagande av nyanlända 2021/22:919 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 3, 5 och 10 samt 2021/22:3223 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 1. Reservation 9 (C) Reservation 10 (V) Ansvaret för etableringen av nyanlända 2021/22:919 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 1 och 2021/22:3325 av m.fl. (M) yrkande 6. Reservation 11 (M) Reservation 12 (V) 2021/22:2792 av (KD) yrkande 2, 2021/22:4068 av (MP) yrkande 1, 2021/22:4198 av m.fl. (KD) yrkandena 17 och 18, 2021/22:4212 av m.fl. (KD) yrkandena 7, 8, 12 och 13 samt 2021/22:4214 av m.fl. (KD) yrkande 10. Reservation 13 (KD) Reservation 14 (MP) 2021/22:1226 av (S), 2021/22:3325 av m.fl. (M) yrkandena 4, 5 och 11, 2021/22:3615 av (M), 2021/22:3704 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2021/22:3865 av m.fl. (S), 2021/22:3965 av m.fl. (L) yrkandena 8, 9, 22 och 32, 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkande 43 och 2021/22:4212 av m.fl. (KD) yrkandena 9, 14, 16 och 17. Reservation 15 (M) Reservation 16 (SD) Reservation 17 (KD) Reservation 18 (L) 2021/22:919 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 6–8, 2021/22:1468 av Boriana (M), 2021/22:3223 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 2, 2021/22:4005 av m.fl. (L) yrkande 7 och 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkandena 4, 11, 30 och 32. Reservation 19 (M) Reservation 20 (C) Reservation 21 (V) Reservation 22 (L) 2021/22:612 av (M) yrkandena 1–7, 2021/22:1840 av (M), 2021/22:3704 av m.fl. (SD) yrkande 12, 2021/22:3788 av m.fl. (M) yrkande 1, 2021/22:3965 av m.fl. (L) yrkandena 6 och 12 samt 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkandena 8–10. Reservation 23 (M) Reservation 24 (SD) Reservation 25 (L) 2021/22:3223 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkandena 7 och 8, 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkandena 22 och 23, 2021/22:3965 av m.fl. (L) yrkandena 7 och 35, 2021/22:4032 av m.fl. (M) yrkandena 26 och 32, 2021/22:4169 av m.fl. (KD) yrkande 8 och 2021/22:4212 av m.fl. (KD) yrkandena 10 och 26. Reservation 26 (M) Reservation 27 (C) Reservation 28 (KD) Reservation 29 (L) Reservation 30 (SD) – motiveringen Civilsamhällets och näringslivets betydelse för integrationen 2021/22:1316 av (S), 2021/22:3223 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 10 och 2021/22:3511 av m.fl. (C) yrkande 26. Reservation 31 (C) Integrationskapacitet och utsatta områden 2021/22:3704 av m.fl. (SD) yrkande 14, 2021/22:3965 av m.fl. (L) yrkandena 2–4, 38, 40 och 43–45, 2021/22:3997 av m.fl. (L) yrkandena 43–45, 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkande 2, 2021/22:4096 av m.fl. (MP) yrkande 3 och 2021/22:4212 av m.fl. (KD) yrkande 1. Reservation 32 (M) Reservation 33 (SD) Reservation 34 (KD) Reservation 35 (L) Reservation 36 (MP) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (L), (M), (S), (M), (SD), (S), Alireza Akhondi (C), Ciczie Weidby (V), (SD), (S), Serkan Köse (S), (SD), (MP), (L), (M) och (KD). I betänkandet behandlar utskottet 105 motionsyrkanden om integration från allmänna motionstiden /22. Motionsyrkandena rör frågor om bl.a. bosättningslagen, etableringsprogrammet och etableringsinsatserna samt om integrationskapacitet och utsatta områden. Motionsyrkandena finns i bilagan. Vid utskottets sammanträde fick utskottet information från om granskningsrapporten − har reformen levt upp till intentionerna? Vid utskottets sammanträde fick utskottet information från Kommissionen för jämställda livsinkomster. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. mål för integrationspolitiken. Utskottet hänvisar till att nuvarande målstruktur är ändamålsenlig. Jämför reservation 1 (SD) och 2 (L). I kommittémotion 2021/22:3704 av m.fl. (SD) föreslås ett nytt mål för politikområdet integrationspolitik som ska vara rättigheter, möjligheter och skyldigheter i förhållande till etablering, anpassning och egen ansträngning (yrkande 1). Motionärerna anger att med rättigheter avses inte grundläggande mänskliga eller medborgerliga rättigheter utan främst rätten till välfärdssystemen, s.k. sociala rättigheter. Motionärerna stakar också ut en ny inriktning för politikområdet som går ut på att det integrationspolitiska arbetet ska fokusera på att skapa förutsättningar för enskilda att anta majoritetsbefolkningens normer, värderingar och livsmönster i tillräcklig grad för att bli en fungerande och självförsörjande del av majoritetssamhället (yrkande 2). Vidare förespråkas principen om frihet under ansvar som för motionärerna innebär att den som väljer att flytta till en geografiskt och kulturellt avlägsen plats ska anta majoritetsbefolkningens normer, värden och livsmönster (yrkande 4). Med hänvisning till regeringens skyldighet att redovisa de resultat som har uppnåtts i den statliga verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat om efterfrågar motionärerna en övergripande resultatskrivelse om de effekter som övergången från invandrarpolitik till integrationspolitik haft (yrkande 15). I partimotion 2021/22:3965 anser m.fl. (L) att integrationspolitikens övergripande mål bör kompletteras med tydliga delmål som följs upp (yrkande 1). Motionärerna för fram delmålen social integration, ekonomisk integration och demokratisk integration. Enligt m.fl. (L) i kommittémotion 2021/22:3977 behöver hälsa bli ett delmål för svensk integrationspolitik (yrkande 2). Motionärerna anser att folkhälsoarbetet och den nationella strategin för hälsa behöver sätta särskilt ljus på grupper i samhället som oftare drabbas av ohälsa och för tidig död. Ett liknande förslag finns i kommittémotion 2021/22:4001 av m.fl. (L) yrkande 8. Integrationspolitiken inrättades genom beslut om regeringens proposition , framtiden och mångfalden (prop. 1997/98:16, bet. 1997/98:SfU6, rskr. 1997/98:68). Integrationspolitikens mål bestämdes då till att vara lika rättigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund, en samhällsgemenskap med samhällets mångfald som grund samt en samhällsutveckling som kännetecknas av ömsesidig respekt och tolerans och som alla oavsett bakgrund ska vara delaktiga i och medansvariga för. Målet för integrationspolitiken har därefter reviderats och kompletterats vid skilda tillfällen, senast i samband med budgetpropositionen då godkände regeringens förslag om att målet ska vara lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund (prop. 2008/09:1 utg.omr. 13, bet. 2008/09:AU1, rskr. 2008/09:115). Enligt 10 kap. 3 § budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat om. När det gäller resultatredovisningen för integrationspolitiken anger regeringen för utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering att i ett första avsnitt beskrivs den generella utvecklingen för utrikes födda inom områdena arbetsmarknad, utbildning, hälsa och boende. I denna del med koppling till det övergripande målet med integrationspolitiken används resultatindikatorer som arbetskraftsdeltagande, kunskapsresultat i , det allmänna hälsotillståndet och trångboddhet. I ett andra avsnitt av resultatredovisningen som avser insatser för främjande av nyanländas etablering är redovisningen strukturerad efter anslagsstrukturen inom området. Denna redovisning baseras i huvudsak på återrapporteringar från myndigheter, främst länsstyrelserna, och . Utifrån resultatredovisningen gör regeringen en bedömning av utvecklingen i förhållande till det mål som har beslutat ska gälla för integrationspolitiken. Utskottet konstaterar inledningsvis att målet för integrationspolitiken är lika rättigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund. Utskottet noterar att i kommittémotion 2021/22:3704 (SD) yrkandena 1–2 och 4 har motionärerna invändningar mot det nuvarande målet för integrationspolitiken. I sin alternativa inriktning för politikområdet framhåller motionärerna begrepp som anpassning och vikten av att nyanlända antar majoritetsbefolkningens normer, värderingar och livsmönster. Utskottet anser visserligen att det är viktigt att nyanlända får information om och tar intryck av huvuddragen i svenskt samhällsliv och vilka normer och värderingar som gäller här i fråga bl.a. jämställdhet och hedersrelaterat våld och förtyck. Om detta ska det inte råda något tvivel. Vad utskottet vänder sig emot är när motionärerna anser att nyanländas kultur- och människosyn med stöd i den hittillsvarande integrationspolitiken medför ett hot mot den nationella gemenskapen. Utskottet står fast vid att målet ska vara lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund. Motionsyrkandena bör därför avslås. I ovannämnda motion yrkande 15 efterfrågas även en övergripande resultatskrivelse om effekterna av övergången från invandrarpolitik till integrationspolitik. Utskottet noterar att enligt budgetlagen ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. Utskottet konstaterar att i budgetpropositionen för utgiftsområde 13 redovisas bl.a. den generella utvecklingen för utrikes födda inom områdena arbetsmarknad, utbildning, hälsa och boende. Utskottet anser att den återkommande resultatredovisning som regeringen lämnar i budgetpropositionen när det gäller integrationspolitiken är fullt tillräcklig. Utskottet anser därmed att det inte finns skäl att ta initiativ med anledning av yrkandet, som därför bör avslås. Utskottet noterar att i partimotion 2021/22:3965 (L) yrkande 1 framförs förslag om att integrationspolitikens övergripande mål bör kompletteras med tydliga delmål som följs upp. I kommittémotion 2021/22:3977 (L) yrkande 8 anser motionärerna att hälsa bör bli ett delmål för svensk integrationspolitik. Utskottet har inte svårt att sympatisera med den grundläggande ambition som kommer till uttryck i dessa motioner. På vissa områden är delmål motiverade genom att de preciserar det övergripande målet och dessutom ger en tydlig struktur för regeringens resultatredovisning. Utskottet är dock inte berett att ta initiativ till förändringar i målstrukturen för integrationsområdet som får anses vara ändamålsenlig, varför yrkandena bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bosättningslagen. Utskottet hänvisar bl.a. till det nuvarande regelverkets utformning och pågående arbete. Jämför reservation 3 (M), 4 (SD), 5 (C), 6 (V), 7 (KD) och 8 (MP). I partimotion 2021/22:4033 föreslår m.fl. (M) att bosättningslagen ses över när det gäller de faktorer som styr fördelningen av nyanlända invandrare kommunerna emellan. Förutom redan angivna faktorer anser motionärerna att kommunernas bostadssituation bör vägas in i bedömningen (yrkande 25). Vidare anser motionärerna att det bör införas en nationell modell för tidsbegränsat etableringsboende som innebär att nyanlända som omfattas av bosättningslagen erbjuds bostad av kommunen i maximalt (yrkande 26). Ett motsvarande förslag finns i motion 2021/22:613 av (M). I kommittémotion 2021/22:2587 av m.fl. (SD) har motionärerna invändningar mot den tvingande lagstiftningen när det gäller mot-tagandet av nyanlända invandrare. Motionärerna anser att det är kommunernas förmåga att ta emot asylsökande som ska vara avgörande, och därför bör bosättningslagen avskaffas (yrkande 9). Alireza Akhondi m.fl. (C) anser i kommittémotion 2021/22:3223 att det förvisso är upp till varje kommun att tolka bosättningslagen och om en nyanländ invandrare ska ha rätt till boende efter etableringstiden. Däremot har kommunen enligt motionärerna fortsatt försörjningsansvar för den nyanlända även . Mot denna bakgrund föreslås det en uppföljning av bosättningslagens syfte om att alla kommuner ska ta ett långsiktigt delat ansvar (yrkande 5). I partimotion 2021/22:919 anser Nooshi Dadgostar m.fl. (V) att det bör införas sanktioner för de kommuner som inte tar emot nyanlända invandrare enligt bestämmelserna i bosättningslagen (yrkande 11). Motionärerna anser också att regeringen ska återkomma med förslag som förtydligar att kommunernas ansvar för nyanländas boende sträcker sig längre än (yrkande 12). Vidare behöver bosättningslagen enligt motionärerna ändras med syftet att göra den mer flexibel så att de kommuner som önskar kan få ta emot ett större antal nyanlända. I detta ligger också att inkludera de som bott i eget boende när anvisningstalen för varje kommun bestäms (yrkande 14). I motionen framhålls också att tillgången till rimliga bostäder med rimliga hyror varierar kraftigt mellan olika delar av landet. Det bör därför i samråd med landets kommuner tas fram en strategi för att säkerställa ett långsiktigt boende för asylsökande och nyanlända (yrkande 13). I motion 2021/22:968 anför (S) att mot bakgrund av de olika tolkningar som kommunerna gör när det gäller ansvaret för nyanlända invandrares bosättning bör bosättningslagen ses över (yrkande 1). I motion 2021/22:1510 av Boriana (M) föreslås att bosättningslagen avskaffas, bl.a. på grund av de problem som orsakas av att tillgången på bostäder inte tas med i beräkningen av de s.k. kommuntalen. I motion 2021/22:488 anser och (båda KD) att en kommunplacering som varar skulle skapa förutsättningar för en bättre etablering. Motionärerna föreslår därför att det utreds vilka förutsättningar som finns för ett femårigt mottagandeavtal mellan kommunen och staten (yrkande 2). I motion 2021/22:4068 anser (MP) att det finns skäl att förtydliga bosättningslagen eftersom vissa kommuner enligt motionären flyr sitt ansvar (yrkande 2). Enligt 5 § i lagen (2016:38) om mottagande av vissa nyanlända invandrare för bosättning (bosättningslagen) är en kommun skyldig att efter anvisning ta emot en nyanländ för bosättning i kommunen. Av 7 § framgår att vid fördelningen av anvisningar mellan kommuner ska hänsyn tas till kommunens arbetsmarknadsförutsättningar, befolkningsstorlek, sammantagna mottagande av nyanlända och ensamkommande barn samt till omfattningen av asylsökande som vistas i kommunen. Av 8 § framgår att regeringen får meddela föreskrifter om bl.a. fastställande av antalet nyanlända som ska anvisas under ett visst år, förfarandet för fördelningen av anvisningar mellan kommuner samt vilka kriterier, utöver ovannämnda, som får beaktas vid fördelningen av anvisningar. Syftet med lagen är enligt förarbetena att alla kommuner ska vara med och ta ansvar för mottagandet av nyanlända för att förbättra de nyanländas etablering på arbetsmarknaden och i samhällslivet (prop. 2015/16:54, s. 1). När det gäller typen av boende anförde regeringen följande: Intentionen är att kommunerna i så stor utsträckning som möjligt bör erbjuda de nyanlända som omfattas av anvisningar permanenta bostäder. Det kan dock inte uteslutas att kommuner kommer att bli tvungna att erbjuda tillfälliga bostäder för att kunna fullgöra sin skyldighet. För att inte begränsa den flexibilitet som är nödvändig för att kommunerna vid behov ska kunna erbjuda boenden av mer tillfällig karaktär bedömer regeringen att det inte är lämpligt att i lagen reglera vilken typ av boende som avses (prop. 2015/16:54 s. 18). När det gäller sanktioner gjorde regeringen bedömningen att kommunerna kommer att vara med och ta ansvar för flyktingmottagandet även om det inte finns sanktioner kopplade till den föreslagna lagen. Regeringen betonade emellertid att om det visar sig att lagen inte får avsedd effekt bör sanktioner övervägas (prop. 2015/16:54, s. 25). Fördelning av anvisningar till kommuner Av 2 § förordningen (2016:40) om fördelning av anvisningar till kommuner framgår att regeringen fastställer hur många nyanlända som ska omfattas av anvisning till kommuner och fördelningen av nyanlända på länsnivå. Beslut om länstalen baseras på behovet av kommunplatser samt de kriterier som anges i 7 § bosättningslagen enligt ovan. Arbetet med länstalen görs i samråd mellan , Arbetsförmedlingen, länsstyrelserna och Kommuner och Regioner. I förordningen (2016:39) om mottagande av vissa nyanlända invandrare för bosättning finns bestämmelser om bl.a. länstal och kommuntal. Av 4, 5 och 7 §§ framgår att på grundval av länstalen beslutar om fördelningen mellan kommunerna i länet under ett visst kalenderår. Läns- och kommuntal får revideras under innevarande kalenderår. Av 6 § framgår att när kommuntalen beslutas får kommunernas förutsättningar att tillhandahålla bostäder beaktas utöver de kriterier som anges i 7 § bosättningslagen enligt ovan. Domstolsavgörande om kommunernas ansvar enligt bosättningslagen Kammarrätten i prövade lagligheten i stads beslut att säga upp bostadskontrakt för nyanlända i samband med etableringstidens utgång. Kammarrätten anser att kommunstyrelsens beslut inte strider mot bosättningslagen (mål nr 4155-18). Av domen framgår bl.a. att kammarrätten anser att vad som avses med att ta emot en nyanländ för bosättning i kommunen inte framgår av bosättningslagen. Det framgår inte heller i vilken utsträckning anvisade kommuner är skyldiga att tillhandahålla de nyanlända bostäder eller hur bosättningen ska ordnas. Med hänsyn till hur lagen är utformad och det som anges i förarbetena anser kammarrätten att bosättningslagen inte ställer upp något hinder mot att en kommun erbjuder boenden som endast är tillfälliga till nyanlända som anvisas. Kammarrättens dom överklagades till som dock inte meddelade prövningstillstånd, vilket innebär att kammarrättens avgörande gäller. har granskat om reformen av anvisningssystemet för vissa nyanländas bosättning har levt upp till intentionerna om ett snabbare och jämnare fördelat mottagande mellan kommuner och om en bättre etablering av nyanlända på arbetsmarknaden (RiR 2021:29). Granskningen visar bl.a. att mottagandet av nyanlända i kommuner efter anvisning har blivit snabbare efter bosättningslagens införande. Vidare gör bedömningen att arbete med att ta fram förslag på antalet nyanlända som ska omfattas av anvisning och fördelningen mellan län (länstal) fungerar väl och främjar ett jämnare mottagande mellan kommuner. I vissa avseenden anser att det finns skäl att komma med rekommendationer, dvs. det finns här utrymme för förbättringar eller anledning av att se över gällande bestämmelser. Det gäller arbete med att samla in nyanländas yrkes- och utbildningsbakgrund. Det gäller också möjligheten att ta hänsyn till barnets bästa. påpekar att , trots att det bedöms vara till barnets bästa, i vissa fall inte kan anvisa nyanlända som omfattas av bosättningslagen till kommuner som de har anknytning till. Regeringen avser att överlämna en skrivelse till med en redovisning av vilka åtgärder regeringen vidtagit eller avser att vidta med anledning av iakttagelserna i rapporten. Motionsyrkanden om bosättningslagen behandlades av utskottet senast i betänkande 2020/21:AU9 Integration (s. 8 f.). Motionsyrkandena avstyrktes med hänvisning till bl.a. att det befintliga regelverket är väl avvägt. biföll utskottets förslag till beslut (prot. 2020/21:107). En självklar utgångspunkt är att alla kommuner ska vara med och ta ansvar för mottagandet av nyanlända och för att förbättra de nyanländas etablering på arbetsmarknaden och i samhällslivet. I motion 2021/22:613 (M), partimotion 2021/22:919 (V) yrkandena 11, 12 och 14, motion 2021/22:968 (S) yrkande 1, kommittémotion 2021/22:3223 (C) yrkande 5, partimotion 2021/22:4033 (M) yrkandena 25 och 26 och motion 2021/22:4068 (MP) yrkande 2 finns förslag som gäller behovet av en översyn av bosättningslagen, om än i olika riktning. När det gäller tolkningen av kommunernas ansvar enligt bosättningslagen noterar utskottet att regeringen i förarbetena till bosättningslagen uttalar att intentionen är att kommunerna i så stor utsträckning som möjligt bör erbjuda de nyanlända som omfattas av anvisningar permanenta bostäder. Det kan dock inte uteslutas, anser regeringen, att kommuner kommer att bli tvungna att erbjuda tillfälliga bostäder för att kunna fullgöra sin skyldighet. För att inte begränsa den flexibilitet som är nödvändig för att kommunerna vid behov ska kunna erbjuda boenden av mer tillfällig karaktär bedömer regeringen att det inte är lämpligt att i lagen reglera vilken typ av boende som avses. Utskottet noterar vidare att Kammarrätten i i avgörandet anser att bosättningslagen inte ställer upp något hinder mot att en kommun erbjuder boenden som endast är tillfälliga till nyanlända som anvisas. Utskottet kan visserligen konstatera att otydligheten i bosättningslagen innebär att landets kommuner kan göra olika tolkningar av lagen, vilket i sin tur kan leda till att det lokala mottagandet av nyanlända runt om i landet inte är enhetligt.