bet · H901TU5 · 2022-01-28 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår yrkanden i motioner om olika kollektivtrafikfrågor, bl.a. om ökad och hållbar kollektivtrafik, jämställd och jämlik kollektivtrafik, biljettsystem, kollektivtrafik på vatten, färdtjänsten samt om Gotlandstrafiken. Utskottet hänvisar bl.a. till genomförda eller pågående utredningar och översyner. I betänkandet framhåller utskottet bl.a. att kollektivtrafiken är ett viktigt medel för att uppfylla klimat- och transportpolitiska mål och åstadkomma en långsiktigt hållbar tillväxt i hela landet. Utskottet understryker även att färdtjänst kan vara avgörande för att personer med funktionsnedsättning ska kunna vara delaktiga i samhället och kunna leva ett aktivt och självständigt liv. I betänkandet finns 26 reservationer (M, SD, C, V, KD, L, MP). Cirka 60 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning En ökad andel kollektivtrafik 1.Ökad och hållbar kollektivtrafik, punkt 1 (C) 2.Ökad och hållbar kollektivtrafik, punkt 1 (V) 3.Ökad och hållbar kollektivtrafik, punkt 1 (L) 4.Nya mobilitetslösningar, punkt 2 (C, L) 5.Jämställd och jämlik kollektivtrafik, punkt 3 (C) 6.Jämställd och jämlik kollektivtrafik, punkt 3 (V) 7.Kollektivtrafik i hela landet, punkt 4 (C) 8.Kollektivtrafik i hela landet, punkt 4 (KD) 9.Kollektivtrafik i hela landet, punkt 4 (L) 10.Kollektivtrafik på vatten, punkt 5 (SD) 11.Kollektivtrafik på vatten, punkt 5 (KD) 12.Gränsöverskridande kollektivtrafik, punkt 6 (C) 13.Frågor om färdtjänst, punkt 7 (SD) 14.Frågor om färdtjänst, punkt 7 (KD, L) 15.Frågor om färdtjänst, punkt 7 (V) 16.Frågor om färdtjänst, punkt 7 (MP) 17.Särskilt om färdtjänst och synnedsättning, punkt 8 (C, V, KD, L, MP) 18.Biljettsystem, punkt 9 (M) 19.Biljettsystem, punkt 9 (SD) 20.Biljettsystem, punkt 9 (C) 21.Biljettsystem, punkt 9 (V) 22.Ordningsfrågor, punkt 10 (M, KD) 23.Ordningsfrågor, punkt 10 (SD) 24.Marktransporter till , punkt 11 (M, KD, L) 25.Gotlandstrafiken, punkt 12 (V) 26.Gotlandstrafiken, punkt 12 (L) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 Utskottets förslag till riksdagsbeslut En ökad andel kollektivtrafik Ökad och hållbar kollektivtrafik 2021/22:3198 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2, 2021/22:3679 av m.fl. (C) yrkandena 5 och 11 samt 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 28. Reservation 1 (C) Reservation 2 (V) Reservation 3 (L) 2021/22:3378 av m.fl. (L) yrkande 14, 2021/22:3394 av m.fl. (L) yrkande 49 och 2021/22:3679 av m.fl. (C) yrkande 10. Reservation 4 (C, L) Jämställd och jämlik kollektivtrafik 2021/22:3198 av m.fl. (V) yrkandena 3 och 4 samt 2021/22:3679 av m.fl. (C) yrkande 4. Reservation 5 (C) Reservation 6 (V) Kollektivtrafik i hela landet 2021/22:1339 av (S), 2021/22:3394 av m.fl. (L) yrkande 48, 2021/22:3679 av m.fl. (C) yrkande 9, 2021/22:3856 av m.fl. (S) och 2021/22:3879 av m.fl. (KD) yrkande 62. Reservation 7 (C) Reservation 8 (KD) Reservation 9 (L) 2021/22:2954 av m.fl. (SD) yrkande 15 och 2021/22:3879 av m.fl. (KD) yrkande 43. Reservation 10 (SD) Reservation 11 (KD) 2021/22:3248 av m.fl. (C) yrkande 5.1. Reservation 12 (C) 2021/22:386 av (SD), 2021/22:813 av (S), 2021/22:869 av (M), 2021/22:2499 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2021/22:2968 av m.fl. (SD) yrkandena 103 och 104, 2021/22:3158 av (M), 2021/22:3198 av m.fl. (V) yrkande 10 i denna del, 2021/22:3394 av m.fl. (L) yrkande 50, 2021/22:3605 av (M), 2021/22:3806 av m.fl. (SD) yrkandena 34–39, 2021/22:3879 av m.fl. (KD) yrkande 64 och 2021/22:4065 av m.fl. (MP) yrkandena 31 och 32. Reservation 13 (SD) Reservation 14 (KD, L) Reservation 15 (V) Reservation 16 (MP) Särskilt om färdtjänst och synnedsättning 2021/22:926 av (S), 2021/22:1294 av m.fl. (S), 2021/22:3198 av m.fl. (V) yrkande 10 i denna del, 2021/22:4165 av m.fl. (KD) yrkande 34 och 2021/22:4170 av m.fl. (KD) yrkande 4. Reservation 17 (C, V, KD, L, MP) 2021/22:1431 av Boriana (M), 2021/22:2953 av m.fl. (SD) yrkandena 64 och 65, 2021/22:3198 av m.fl. (V) yrkandena 8 och 9, 2021/22:3679 av m.fl. (C) yrkandena 6–8 och 2021/22:3752 av m.fl. (M) yrkande 18. Reservation 18 (M) Reservation 19 (SD) Reservation 20 (C) Reservation 21 (V) 2021/22:1526 av (KD), 2021/22:2968 av m.fl. (SD) yrkande 25, 2021/22:3752 av m.fl. (M) yrkande 13 och 2021/22:3879 av m.fl. (KD) yrkande 63. Reservation 22 (M, KD) Reservation 23 (SD) 2021/22:3754 av m.fl. (M) yrkande 4. Reservation 24 (M, KD, L) 2021/22:2596 av m.fl. (V) yrkandena 12–14, 2021/22:2693 av och (båda S) och 2021/22:3394 av m.fl. (L) yrkande 39. Reservation 25 (V) Reservation 26 (L) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (V), (C), (KD), (S), (S), (M), (S), (SD), (M), (SD), (S), (S), (L), (SD), (M), Kopparklint (M) och Axel (MP). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet 61 yrkanden om kollektivtrafik i motioner från den allmänna motionstiden /22. En förteckning över behandlade förslag finns i bilagan. Utskottet kommer även att behandla frågor om järnvägstrafik och transportinfrastruktur. En ökad andel kollektivtrafik Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en ökad och hållbar kollektivtrafik samt nya mobilitetslösningar. Utskottet framhåller bl.a. att kollektivtrafiken är av stor vikt för att nå både klimat- och transportpolitiska mål. Vidare pekar utskottet på att arbetet med innovationer på transportområdet är avgörande för att nå klimatmålen. Jämför reservation 1 (C), 2 (V), 3 (L) och 4 (C, L). Ökad och hållbar kollektivtrafik I partimotion 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 28 framförs att all kollektivtrafik på väg och spår ska drivas med el eller fossilfria bränslen. I kommittémotion 2021/22:3679 av m.fl. (C) yrkande 5 konstateras att förutsättningarna för kollektivtrafiken och för resorna med kollektivtrafiken behöver förbättras. I yrkande 11 framförs att det bör införas en kollektivtrafikbonus för att uppmuntra regioner att öka kollektivtrafiken. Motionärerna framför att det är viktigt att öka andelen resor med kollektivtrafik för att minska klimatutsläppen och trängseln på vägarna. I kommittémotion 2021/22:3198 av m.fl. (V) yrkande 1 anförs att regeringen bör återkomma med ett förslag på en handlingsplan för hur mål om en fördubblad marknadsandel för kollektivtrafiken ska kunna realiseras. Motionärerna framhåller att om klimatmålen ska kunna nås behöver samhället bli mer transporteffektivt och en ökad andel av persontransporterna behöver ske med gång, cykel och kollektivtrafik. I yrkande 2 anför motionärerna att regeringen bör se till att det görs en översyn över möjliga åtgärder som sänker taxorna i kollektivtrafiken och stärker kollektivtrafikens konkurrenskraft när det gäller resekostnaden för motsvarande resor med personbil. I kommittémotion 2021/22:3679 av m.fl. (C) yrkande 10 efterfrågas en översyn av lagstiftningen som rör kollektivtrafiken. Syftet med översynen ska vara att möjliggöra för nya kollektiva transportlösningar. I kommittémotion 2021/22:3378 av m.fl. (L) yrkande 14 framförs att regeringen bör ser till att lagstiftningen som rör kollektivtrafiken underlättar för nya och effektiva transportlösningar. Motionärerna pekar på att bilpooler, elcyklar och framöver även självkörande bilar kan bli en del av framtidens kollektivtrafik, liksom delningsekonomins nya koncept för taxi. I kommittémotion 2021/22:3394 yrkande 49 av m.fl. (L) efterfrågar motionärerna en översyn av lagstiftningen som rör kollektivtrafiken. Syftet med översynen ska vara att möjliggöra för nya kollektiva transportlösningar. Etappmål om att öka andelen gång-, cykel- och kollektivtrafik I skrivelse 2017/18:230 Strategi för Levande städer – politik för en hållbar stadsutveckling anför regeringen att stadsplaneringen behöver inriktas mot hållbara samhällsstrukturer inklusive transportsystem som underlättar för människor att gå, cykla och resa kollektivt i stället för att åka bil. I skrivelsen framhålls att hållbar stadsplanering även omfattar strukturer för hållbar pendling och hållbara godstransporter ut och in i städerna. Utformningen av gaturummet behöver utgå från de gående, olika grupper av cyklister och kollektivtrafikresenärer så att framkomligheten, tryggheten och tillgängligheten för dessa trafikantgrupper förbättras. Regeringen framhåller i strategin att kommuner och regioner inom ramen för det kommunala självstyret, har ett stort ansvar för att inom transport- och bostadssektorn bidra till en minskad klimatpåverkan och förbättrad luftkvalitet. Som en del i strategin beslutade regeringen om ett nytt etappmål i miljömålssystemet för att öka andelen gång- cykel- och kollektivtrafik: Andelen persontransporter med kollektivtrafik, cykel och gång i ska vara 2025, uttryckt i personkilometer, i riktning mot att fördubbla andelen för gång-, cykel- och kollektivtrafik. I budgetpropositionen (prop. 2021/22:1, utg.omr. 20) anges att det framgår av resvaneundersökningen att resultatet för måluppfyllelsen är nära målnivån på men med hänsyn till felmarginalen kan nivån vara aningen högre eller lägre. Det går därför inte att se en tydlig riktning för utvecklingen av måluppfyllelsen. I propositionen framhålls vidare att antalet resor med kollektiva färdsätt minskade avsevärt som en följd av restriktioner och rekommendationer kopplade till covid-19-pandemin. Regeringen gav i uppdrag åt Trafikanalys att följa upp etappmålet och att utifrån de skilda förutsättningar som råder i kommunerna, till exempel utifrån befolkningsmängd eller befolkningstäthet, föreslå indikativa målnivåer för kommuner med olika förutsättningar. Trafikanalys redovisade uppdraget . Myndigheten föreslog fyra indikativa målnivåer för kommuner med olika förutsättningar. De indikativa målen motsvarar mål för genomsnittet för kommunerna i respektive grupp, och ska tillsammans motsvara en ökning av gång-, cykel- och kollektivtrafiken till av persontransportarbetet 2025. Föreslagna målnivåer är dock inte direkt tillämpbara för kommunerna. Den målnivå som är relevant för respektive kommun beror bl.a. på nuvarande andel gång-, cykel- och kollektivtrafik, demografi, geografi, klimat, topografi, andel befolkning inom centralorten, befintliga cykelvägar etc. Regeringen anger i proposition 2019/20:65 En samlad politik för klimatet – klimatpolitisk handlingsplan att den ser positivt på att kommuner sätter egna mål med utgångspunkt i Trafikanalys förslag och att den avser att följa utvecklingen. beslutade om ett klimatpolitiskt ramverk (prop. 2016/17:146, bet. 2016/17:MJU24, rskr. 2016/17:320). består av en klimatlag, klimatmål och ett klimatpolitiskt råd. Klimatlagen (2017:720) trädde i kraft . Det långsiktiga målet innebär att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser 2045. En del i beslut om det klimatpolitiska ramverket var etappmålet för inrikes transporter. Målet innebär att växthusgasutsläppen från inrikes transporter (utom inrikes luftfart som ingår i EU:s utsläppshandelssystem) ska minska med jämfört med . Enligt klimatlagen ska regeringen ta fram en klimatpolitisk handlingsplan. I enlighet med klimatlagen överlämnade regeringen den första klimatpolitiska handlingsplanen till (prop. 2019/20:65). I propositionen redovisar regeringen hur det klimatpolitiska arbetet bör bedrivas inklusive de beslutade och planerade åtgärder som bidrar till att nå de nationella och globala klimatmålen. I handlingsplanen presenteras vilka åtgärder regeringen avser att vidta dels på tvärsektoriell nivå, dels för olika utsläppssektorer med ett särskilt fokus på transportsektorn. överlämnade regeringen skrivelsen En klimatstrategi för (skr. 2017/18:238) till . I skrivelsen presenterade regeringen de åtgärder som vidtagits för att nå klimatmålen och riktningen för det fortsatta arbetet. Skrivelsen innehåller en handlingsplan för bl.a. fossilfria transporter och elektrifiering med en rad åtgärder som syftar till att ställa om till effektiva fordon och fossilfria drivmedel. Regeringen framhåller att det för att klimatmålen ska nås behövs en aktiv politik och en löpande uppföljning och att styrmedlen inom transportområdet utvecklas. Den aktuella handlingsplanen står på tre ben: ett transporteffektivt samhälle, energieffektiva och fossilfria fordon samt förnybara drivmedel. I handlingsplanen betonar regeringen bl.a. nödvändigheten av ett transporteffektivt samhälle som särskilt i och mellan olika städer underlättar för en ökad andel kollektivtrafik och gång- och cykeltrafik samt för ett effektivare transportsystem med låga utsläpp av växthusgaser, en fortsatt omställning till förnybara och hållbara drivmedel där de fossila drivmedlen fasas ut samt en övergång till fossilfria och energieffektiva fordon. I skrivelsen framhåller regeringen att de stora ökningarna av kollektivtrafik främst bör kunna ske i de områden av landet som har goda förutsättningar vad gäller tillgänglighet, befolkningsunderlag och resmönster. I den senaste infrastrukturpropositionen Framtidens infrastruktur – hållbara investeringar i hela (prop. 2020/21:151) framhåller regeringen att i det transporteffektiva samhället är det transportarbete som utförs så effektivt som möjligt utifrån energi-, miljö- och ekonomiska perspektiv för att åstadkomma tillgänglighet, hållbarhet och konkurrensförmåga. Regeringen konstaterar att infrastrukturåtgärder kan bidra till ökad transporteffektivitet bl.a. genom att skapa förutsättningar för effektiv, punktlig och tillförlitlig kollektivtrafik, överflyttning till mindre energiintensiva transportsätt och fordon och genom ökad möjlighet till längre och tyngre fordon. Skrivelsen om nationell plan I regeringens senaste skrivelse om den nationella planen (skr. 2017/18:278) konstateras att har många världsledande företag i transportsektorn och har en stor potential att utveckla transportsystemet till att bli långsiktigt hållbart som svenskt näringsliv stärks. Regeringen framhåller att har möjlighet att bli en permanent världsutställning för innovationer på transportområdet genom att satsa på elektrifiering, digitalisering, fjärrstyrning och automatisering, bl.a. uppkopplade transporter och ökad resenärsinformation. Den nationella planen bidrar till detta med finansiering av åtgärder som gör att infrastrukturen kan användas på ett mer hållbart sätt. Regeringen framhåller i skrivelsen att digitaliseringen påverkar såväl resmönster som transporter. Det är angeläget att bedriver ett arbete för att åstadkomma en infrastruktur som är anpassad till och integrerad med uppkopplade, samverkande och automatiserade fordon, farkoster och system. Särskilda satsningar på tester och demonstrationer samt ett större fokus på förkommersiell upphandling tillsammans med inhämtande av internationell kunskap ska göras för att åstadkomma höjd innovationstakt och öka tillämpningen av forskningsresultat. förslag till nationell plan 2023–2033 framhåller i sitt förslag till nationell plan för transportinfrastrukturen 2023–2033 att förutom omställningen till fossilfria drivmedel kan transportsektorns utsläpp av växthusgaser minskas genom minskad vägtrafik, vilket även bidrar till att minska trängsel, olyckor, buller och andra typer av utsläpp. I planförslaget går av medlen för namngivna investeringar till järnvägs- och sjöfartsinvesteringar, och finansierar också en mängd åtgärder för cykel och kollektivtrafik. framhåller att sådana investeringar och åtgärder kan skapa mycket stora samhällsnyttor genom att de ökar tillgängligheten för medborgare och näringsliv utan att ge ökade klimatutsläpp. Regeringen fattade 2015 beslut om förordningen (2015:579) om stöd för att främja hållbara stadsmiljöer, s.k. stadsmiljöavtal. För att främja hållbara stadsmiljöer får ge stöd enligt förordningen till kommuner och regioner för åtgärder i städer som leder till ökad andel persontransporter med kollektivtrafik eller cykeltrafik eller hållbara godstransportlösningar. Åtgärderna ska leda till energieffektiva lösningar med låga utsläpp av växthusgaser och bidra till att miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö nås. Stödet bör enligt förordningen särskilt främja innovativa, kapacitetsstarka och resurseffektiva lösningar för kollektivtrafik, cykeltrafik eller godstransporter. Stadsmiljöavtalen har integrerats i den nationella trafikslagsövergripande planen för transportinfrastrukturen för perioden –2029, och regeringen har utökat stödet till –2029. Av budgetpropositionen framgår att tolv ansökningar om stöd från stadsmiljöavtalen om sammanlagt beviljades . Stödet har exempelvis gått till att rusta upp och bygga nya resecentrum och centrumnära hållplatser, utveckling av kollektivtrafik samt utbyggnad och utveckling av gång- och cykelinfrastruktur i flera kommuner. har i uppdrag av regeringen att betala ut för elbussar. Satsningen sträcker sig . Syftet med elbusspremien är att främja introduktionen av elbussar på marknaden och på så sätt bidra till ett bättre klimat, mindre luftföroreningar och minskat buller. Premien regleras i förordningen (2016:836) om elbusspremie och trädde i kraft . Elbusspremien riktas till de regionala kollektivtrafikmyndigheterna, kommuner och aktiebolag som de regionala kollektivtrafikmyndigheterna har gett befogenhet att ingå avtal om allmän trafik samt till trafikföretag som bedriver kollektivtrafik. Premien kan betalas ut till elbussar, laddhybrider, bränslecellsbussar och trådbussar med en transportkapacitet på mer än 14 passagerare. En elbusspremie kan betalas ut till bussar som beställts efter för att användas i kollektivtrafik. Partnersamverkan för en förbättrad kollektivtrafik Partnersamverkan för en förbättrad kollektivtrafik är en samverkansarena för aktörerna inom Kollektivtrafiksverige. Det övergripande målet för partnersamverkan är att kollektivtrafiken ska nå en fördubblad marknadsandel. I Partnersamverkan för en förbättrad kollektivtrafik ingår de nationella branschorganisationerna Svensk Kollektivtrafik, och Tågföretagen samt Kommuner och Regioner samt och Jernhusen. Partnersamverkan tar bl.a. fram vägledningar som blir konkreta verktyg i det dagliga arbetet med kollektivtrafik. Klimatkommunernas övergripande syfte är att minska utsläppen av växthusgaser i genom erfarenhetsutbyte, påverkansarbete och spridning av goda exempel. Klimatkommunerna är en pådrivande aktör för det nationella klimatarbetet genom att lyfta fram vilka möjligheter, hinder och drivkrafter som har betydelse för arbetets resultat. Flera av Klimatkommunerna uppger att deras medlemmar, genom strategiska åtgärder, har lyckats med att öka kollektivtrafikresandet och flera har också en helt fossilfri kollektivtrafik som kör på förnybart bränsle. var världens första huvudstad fossilfri busstrafik. Utvecklingen av kombinerad mobilitet (också kallat mobilitet som tjänst eller mobility as a service, ) är ett innovationsområde där fokus flyttas från själva transporten till mobilitet. Kombinerad mobilitet är ett koncept som innebär att en resenär köper eller prenumererar på en kombination av möjligheter till mobilitet i stället för, eller som komplement till, att köpa eller äga egna transportmedel. Mobilitet som tjänst i stor skala ingår inom ramen för samverkansprogrammet Nästa generations resor och transporter och en nationell färdplan för kombinerad mobilitet har tagits fram. Projektet är ett projekt som syftar till att främja framväxten av kombinerad mobilitet i . Det är initierat av regeringens nämnda samverkansgrupp. Programmet samordnar, utvecklar och förvaltar bl.a. färdplanen för kombinerad mobilitet, identifierar och bedriver pilotstudier inom policy- och regelområdet, ger stöd till pilotstudier och uppskalning av mobilitetstjänster och stöder även kollektivtrafiken i dess arbete med digitalisering av biljettutbudet. Därutöver underlättar programmet samverkan mellan MAAS-ekosystemets alla aktörer, utvärderar effekter och konsekvenser för hållbarhet samt främjar information och kunskapsspridning om och kombinerad mobilitet. Färdplanen för kombinerad mobilitets långsiktiga mål är att för hur vi reser förändras från att resa ensam i egen transportresurs mot delad mobilitet. Det innebär att utgångspunkten ska vara att resorna görs med delade resurser, cykel eller gång, om det är möjligt och att man har tillgång till bil i olika former när det behövs. yttrade sig trafikutskottet till utbildningsutskottet med anledning av regeringens forskningsproposition (prop. 2020/21:60, yttr. 2020/21:TU4y). underströk att forskning och innovation är av strategisk betydelse för många av frågorna inom trafikutskottets beredningsområde. Forskning och innovation har också väsentlig betydelse för att uppnå såväl de transportpolitiska som de digitaliseringspolitiska målen. Utskottet framförde att det delar regeringens uppfattning att klimatfrågan är vår tids ödesfråga och att ska vara ledande i klimatomställningen och bli ett fossilfritt föregångsland. Utskottet underströk vidare att satsningar på forskning och innovation är angelägna för att kunna möta utmaningarna inom transportsystemet liksom för att fullt ut kunna tillvarata möjligheterna med den snabbt ökande digitaliseringen och ny teknik som artificiell intelligens (AI). Vidare framhöll utskottet att det är viktigt med forskning om bl.a. hur olika transportsätt och tjänster kan kombineras för att möta förändrade beteenden och krav från resenärerna. Forskningsöversikt om mobilitet på landsbygden Utskottets arbetsgrupp för forsknings- och framtidsfrågor har låtit göra en forskningsöversikt om mobilitet på landsbygden (2019/20:RFR10). I rapporten presenteras forskning om olika mobilitetslösningar som skulle kunna öka tillgängligheten på landsbygden. Det konstateras att på kort sikt kan nya former av kollektivtrafik, bildelning, kombinerade transporter och elbilar öka tillgängligheten på landsbygden. På kan självkörande minibussar, drönare och elflygplan bidra till ökad tillgänglighet. Utskottets arbetsgrupp framför bl.a. att teknikutvecklingen inom digitalisering, automatisering och elektrifiering kan innebära en förbättring av befintliga mobilitetslösningar och underlätta för nya innovativa mobilitetstjänster på landsbygden. Gruppen konstaterar att den rådande teknikutvecklingen ställer nya krav på kollektivtrafikmyndigheterna och på en väl utbyggd infrastruktur, både fysisk och digital, och att det är viktigt att skaffa och sprida kunskap om vilka mobilitetslösningar som fungerar var. Skriftliga frågor och interpellationer Infrastrukturminister framförde i sitt svar på en skriftlig fråga från (fr. 2020/21:1845) att kollektivtrafiken är ett klimatsmart sätt att resa på och helt nödvändig för att nå klimatmålen. Statsrådet konstaterade vidare att en fungerande kollektivtrafik för många också är en förutsättning för att kunna ta sig till jobb och skola och att en attraktiv och effektiv kollektivtrafik är en prioriterad fråga för regeringen. Infrastrukturministern har i ett svar på en skriftlig fråga om tjuvåkning under pandemin anfört att finansiering och uppföljning av kollektivtrafiken är ett regionalt ansvar (fr. 2020/21:629). Regionerna beslutar själva om vilken taxa som ska gälla i den regionala kollektivtrafiken, på vilket sätt resenärer ska betala för sin resa och hur biljetter ska . I en interpellationsdebatt framförde infrastrukturminister bl.a. att det enligt kollektivtrafiklagen är regionen och kommunerna inom ett län som gemensamt ansvarar för den regionala kollektivtrafiken (ip. 2019/20:310). I ansvaret ligger att fastställa behov och mål för den regionala kollektivtrafikförsörjningen liksom att besluta om trafikering och prissättning. Infrastrukturministern påminde om att staten har möjlighet att främja kollektivtrafiken, och att regeringen har tagit flera initiativ inom området. Den nationella planen bidrar genom investeringar i t.ex. järnvägar och busskörfält, och kommuner kan söka statlig medfinansiering för infrastruktur för kollektivtrafik genom stadsmiljöavtal och genom förordningen om statlig medfinansiering till vissa regionala kollektivtrafikanläggningar.