bet · H901NU19 · 2022-04-29 00:00:00 — Utskottet noterar att kommissionen i strategin för biologisk mångfald (COM(2020) 380) framhåller att det finns ett behov av att hänsyn som rör biologisk mångfald måste integreras bättre i näringslivets beslutsfattande. Kommissionen uttalar vidare sin avsikt att , med utgångspunkt i det arbete som redan gjorts, utarbeta metoder, kriterier och standarder för att beskriva viktiga aspekter av biologisk mångfald, de tjänster den tillhandahåller och ett hållbart nyttjande av den. Som framgår i det föregående har det inom ISO startats en kommitté med syfte att utveckla omfattande och globala standarder för biologisk mångfald. Sammantaget kan utskottet konstatera att det pågår ett arbete i linje med det som efterfrågas i motionen. När det gäller kraven på transparens om mekanismer för att utkräva ansvar när näringslivet inte lever upp till miljökrav och mänskliga rättigheter som efterfrågas i motion 2021/22:4211 (MP) yrkande 20 och det som anförs i motion 2021/22:2588 (V) yrkande 14 om att den bör ställa krav på att svenska företags verksamheter i inte leder till brott mot de mänskliga rättigheterna vill utskottet anföra följande. Många svenska företag bedriver redan ett aktivt och ambitiöst hållbarhetsarbete. Staten kan och bör dock vidta åtgärder för att på olika sätt uppmuntra och stödja företagen i den här strävan. Som framgår av det föregående finns det ett antal riktlinjer och vägledande principer till stöd för företagens arbete med hållbarhet. Även om de inte är bindande för företagen har de betydelse för att fästa uppmärksamhet på problem i skärningspunkten mellan handel och miljö, arbetsvillkor och mänskliga rättigheter. I linje med vad utskottet anfört ovan anser det i första hand att hållbart företagande ska vila på företagen själva. Det innebär dock inte att staten inte ska kunna ställa krav på företagen, t.ex. inom ramen för statens exportfrämjande verksamhet, något som också redogjorts för i det föregående. Utskottet vill också i likhet framhålla att staten har ett ansvar för att vara föregångare i arbetet med hållbart företagande och påminna om att hållbart företagande ingår i förvaltningen av de statliga bolagen. Utskottet vill vidare påminna om regeringens uppdaterade plattform för internationellt hållbart företagande och handlingsplan för företagande och mänskliga rättigheter och det pågående arbetet inom EU för att ta fram ett regelverk om tillbörlig aktsamhet som omnämnts i det föregående. Avslutningsvis förutsätter utskottet att svenska företag respekterar mänskliga rättigheter och följer internationell rätt och svensk lagstiftning. När det gäller förslaget om att utreda omfattningen av bolag vars produkter framkommit som ett resultat av slavhandel anser utskottet att kan avslå dessa med hänvisning till de ställningstaganden som gjordes då utskottet senast behandlade motsvarande förslag. Därmed avstyrks samtliga motionsyrkanden. Övergripande frågor om frihandel och protektionism, punkt 1 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3692 av m.fl. (M) yrkande 1, 2021/22:3775 av m.fl. (M) yrkandena 5 och 6 i denna del och 2021/22:3776 av m.fl. (M) yrkandena 14 och 16 i denna del och 2021/22:2389 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2021/22:3996 av m.fl. (L) yrkande 8 i denna del och 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 51. En öppen och fri handel är viktig för . Dessvärre ser vi fortsatta och till och med ökade problem med protektionism i och med den pågående pandemin. Det gäller såväl inom EU som inom WTO. Vi anser att och EU bör leda utvecklingen för en frihandelsvänlig värld med öppna marknader, särskilt i tider när frihandeln utmanas av protektionistiska krafter. Handeln är ett av EU:s mest effektiva och kraftfulla verktyg för att påverka omvärlden. Det faktum att EU är världens största exportör och importör av varor och tjänster bör därför användas mer strategiskt och aktivt för att främja medlemsländernas intressen internationellt. Vår fasta övertygelse är att EU:s autonomi inte stärks av isolering eller protektionism. EU:s kompassriktning måste vara multilaterala principer och frihandel. Om EU vänder sig inåt och försöker göra sig oberoende av sin omvärld kommer det att få till följd att omvärlden blir mindre beroende av EU, och därmed urholkas EU:s möjligheter att påverka sin omvärld. Det är därför viktigt att EU fortsätter att prioritera internationell handel. EU ska fortsätta vara ett föredöme globalt genom att ingå ambitiösa frihandelsavtal med länder från världens alla delar. Nya frihandelsavtal är även ett viktigt sätt att diversifiera handelskedjorna och därmed stärka EU:s motståndskraft och undvika framtida kriser. Sammantaget anser vi att regeringen bör verka i linje med det anförda. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övergripande frågor om frihandel och protektionism, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2389 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 2021/22:3692 av m.fl. (M) yrkande 1, 2021/22:3775 av m.fl. (M) yrkandena 5 och 6 i denna del, 2021/22:3776 av m.fl. (M) yrkandena 14 och 16 i denna del, 2021/22:3996 av m.fl. (L) yrkande 8 i denna del och 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 51. Vi är i grunden positiva till fri och öppen handel med varor och tjänster samt bilaterala och multilaterala handelsavtal i sin helhet. Handeln minskar protektionism samt förmedlar kontakter och kompetens mellan länder och världsdelar. Den globala handeln är därmed en stor bidragande faktor till både ökat välstånd och minskad fattigdom. Vi menar att goda handelsrelationer och konkurrensneutrala multilaterala handelsavtal är av största vikt. Det gynnar bl.a. den svenska industrin och dess handelspartner som tillsammans står för ungefär en femtedel av BNP och tre fjärdedelar av exporten samt direkt eller indirekt sysselsätter omkring en miljon människor. Industrin och alla dess handelspartner är därmed ryggraden i den svenska ekonomin. Vi anser att såväl inom EU som i internationella forum, såsom WTO, ska verka för en öppen och fri handel och för att motverka protektionism. Få saker skulle skada ekonomi mer än om och dess handelspartner skulle börja begränsa eller på andra sätt förhindra eller fördyra internationell handel. Regeringen bör verka för öppen och fri handel och motverka protektionism i linje med det vi här anför. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övergripande frågor om frihandel och protektionism, punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 51 och 2021/22:2389 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2021/22:3692 av m.fl. (M) yrkande 1, 2021/22:3775 av m.fl. (M) yrkandena 5 och 6 i denna del, 2021/22:3776 av m.fl. (M) yrkandena 14 och 16 i denna del och 2021/22:3996 av m.fl. (L) yrkande 8 i denna del. En förutsättning för att de stora globala klyftorna ska kunna minska är handel på rättvisa villkor över hela världen. Det är främst genom handel som de minst utvecklade länderna med egen kraft kan resa sig ur fattigdom. Därför måste en fri och rättvis handel utvecklas på ett sådant sätt att geografiska gränser får minskad betydelse. Handelshinder som tullar och exportsubventioner bör således motverkas. Handel binder samman länder och marknader världen över. Inte minst kom den europeiska gemenskapen till som en del i arbetet för fred och frihet. Större export gynnar företag, konsumenter och samhällsekonomin i stort då det innebär ökade intäkter och möjligheter till specialisering och storskalighetsfördelar. Även import har positiva effekter på ekonomin då det ger fler valmöjligheter och lägre priser genom att varor som skulle vara dyra att producera i t.ex. kan köpas in billigare från utlandet. Detta gör i sin tur att även svenska varor kan produceras till lägre kostnader och bli mer konkurrenskraftiga. Av den svenska varuexporten utgörs av industriprodukter som maskiner och transportmedel. Hit räknas också bl.a. export av telekomprodukter. basindustri med skogs-, stål-, gruv- och kemiindustri står också för en betydande del av den svenska varuexporten. Exempel på stora importvaror är olja, bilar och el- och teleprodukter. Tjänstehandeln domineras av olika slags affärstjänster, tekniska tjänster samt resor och transporter. I den första gruppen ingår bl.a. tjänster relaterade till forskning och utveckling. Regeringen bör därför vara pådrivande för ökad frihandel. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övergripande frågor om frihandel och protektionism, punkt 1 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3996 av m.fl. (L) yrkande 8 i denna del och 2021/22:2389 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2021/22:3692 av m.fl. (M) yrkande 1, 2021/22:3775 av m.fl. (M) yrkandena 5 och 6 i denna del, 2021/22:3776 av m.fl. (M) yrkandena 14 och 16 i denna del och 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 51. Jag anser att frihandel är det enskilt mest effektiva verktyget för att lyfta människor ur fattigdom och sprida välstånd och därmed skapa förutsättningar för välfärd i hela världen. Det är också det mest effektiva verktyget för att skapa en socialt hållbar framtid där klyftorna i världen blir mindre och alla människor får ta del av det välstånd som frihandeln skapat. Jag vill därför understryka betydelsen av att inte låta den globala handeln stanna av, t.ex. till följd av brexit eller växande protektionism. Det är viktigt för och EU att de goda relationerna med består. kan ett land som valt att stå utanför den gemensamma handelsunionen givetvis inte få del av alla fördelar som den innebär. Regeringen bör därför prioritera ett arbete för en balanserad relation mellan och även fortsättningsvis. I då protektionismen växer menar jag att EU ska vara en stark röst för frihandel och stå upp för den regelbaserade internationella handelsordningen. EU ska vidare verka för att minska alla typer av handelshinder och för att utveckla och modernisera WTO. I en situation där WTO inte tillåts fungera måste EU driva på för handelsliberaliseringar där intresserade länder deltar och förhandlar fram omfattande frihandelsavtal. Frihandelsavtalen ska genomsyras av EU:s gemensamma värderingar och bidra till långsiktig hållbarhet globalt. Regeringen bör verka för att driva på EU i denna riktning. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Reformering av WTO, punkt 2 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3692 av m.fl. (M) yrkande 22, 2021/22:2389 av m.fl. (SD) yrkande 19 och 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 54 och 2021/22:4216 av (MP) yrkande 2. WTO är i behov av en reformering för att återupprätta efterlevnaden av de gemensamma regelverken. har medlemsländerna varit oense och dessvärre kan vi konstatera att protektionismen har fått stort genomslag i organisationen, särskilt under pandemin. , som är en av de viktigaste medlemsländerna, har bl.a. blockerat frågan om tillsättning av domare i överprövningsförfaranden. Positiva tecken kan dock skymtas i och med ett nytt ledarskap i WTO och en ny administration i . Det förändrar dock inte det faktum att regeringen behöver fortsätta driva på för att få såväl som till förhandlingsbordet. Formellt är det EU som företräder medlemsländerna inom WTO, men det förminskar inte roll. Vi anser att bör ta plats inom EU för en rimlig linje i fråga om en reformering av WTO, men också bilateralt driva frågor som är viktiga för . Givet frågans vikt menar vi att det är rimligt, och bör ta en aktiv roll för att EU stöder och driver på en reformering och modernisering av organisationen. har ett stort intresse av att WTO fungerar. Marknadstillträde, likvärdiga spelregler och borttagna handelshinder har betydelse för svensk ekonomi. En reformering av WTO skulle också kunna göra att kan fungera bättre, vilket skulle möjliggöra en bättre harmonisering i handeln. De immaterialrättsintensiva företagen inom EU står för av EU:s export, en siffra som understryker betydelsen av att det fungerar. Vi anser att en reformering av WTO också bör innefatta att hitta nya former för en närmare dialog med näringslivet. Företagen som bedriver handel och nyttjar de gemensamma regelverk som tas fram sitter på mängder av kunskap som vi menar skulle vara ytterst värdefull för WTO att ta del av. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Reformering av WTO, punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2389 av m.fl. (SD) yrkande 19, 2021/22:3692 av m.fl. (M) yrkande 22 och 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 54 och 2021/22:4216 av (MP) yrkande 2. Vi ser betydelsen av ett globalt multilateralt handelssystem. WTO har dock länge ansetts vara satt ur spel och måste både utvecklas och effektiviseras för att åter kunna bidra med trygghet och enkelhet på den globala marknaden – inte minst genom en fungerande tvistlösningsmekanism. Vi anser att ska verka för en reformering av WTO och se till att få tillbaka och till förhandlingsbordet. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Reformering av WTO, punkt 2 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 54, 2021/22:2389 av m.fl. (SD) yrkande 19 och 2021/22:3692 av m.fl. (M) yrkande 22 och 2021/22:4216 av (MP) yrkande 2. Jag anser att bör driva på EU för att få till stånd en reformering av WTO. Även om jag i efterhand kan konstatera att det var ett misstag att inkludera i WTO ser jag vikten av att EU engagerar i reformeringen av organisationen. WTO är till sin konstruktion rätt organisation för att hantera de globala handelsstrukturerna, men det bygger på att medlemsländerna respekterar och följer de överenskomna regelverken och riktlinjerna för att det ska fungera. Tyvärr kan jag konstatera att många länder brister i följsamhet, inte minst , och på olika sätt agerar i strid med . Det är därför angeläget med en efterlevnadskodex inom WTO. Jag menar att maktskiftet i innebär ett tillfälle att förbättra handelsrelationerna och det har även bättrat på förutsättningarna till samarbete för att reformera WTO. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Fler frihandelsavtal, punkt 3 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3692 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2021/22:3774 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2021/22:3686 av m.fl. (C) yrkande 26 i denna del och 2021/22:3883 av m.fl. (KD) yrkande 17. Som medlem i EU omfattas av EU:s gemensamma handelspolitik. Det är en styrka att vara en stor spelare på den globala marknaden. Under devisen ”ett starkare i världen” arbetar EU med att vara en stark röst i den globala handelspolitiken. Det ligger i intresse att EU förmår att sluta fler frihandelsavtal, inte minst med likasinnade länder. Vi vill att EU ska fortsätta att vara ett föredöme globalt genom att ingå ambitiösa frihandelsavtal med länder från världens alla delar. Att sluta nya frihandelsavtal är även ett betydelsefullt sätt att diversifiera handelskedjorna på, och därmed stärka EU:s motståndskraft och undvika framtida kriser. Vi anser att regeringen måste se till att EU:s frihandelsagenda fortsätter att vara ambitiös för att EU ska kunna behålla sitt geopolitiska inflytande. Vi vill att EU sluter fler frihandelsavtal som främjar tillväxt både inom och utanför EU. En ökad frihandel och rättvis handel knyter länder och marknader närmare varandra och ökar det globala välståndet. Det är glädjande att som förhandlats mellan flera länder i och EU undertecknades av parterna . Det återstår dock en del arbete innan allt är klart, och vi vill framhålla betydelsen av att det arbetet inte stannar av. Det är därför av största vikt att regeringen verkar för att främja ratificeringsprocessen. Andra frågor av vikt när det gäller frihandelsavtal som vi anser att regeringen bör prioritera är att stödja processen för förnyade förhandlingar med , där ett brett avtal bör eftersträvas, och väcka liv i de pausade förhandlingarna med . Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Fler frihandelsavtal, punkt 3 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3686 av m.fl. (C) yrkande 26 i denna del och 2021/22:3692 av m.fl. (M) yrkande 6, 2021/22:3774 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2021/22:3883 av m.fl. (KD) yrkande 17. bör ges större förutsättningar att skapa fler jobb och ökad tillväxt genom att EU ingår fler frihandelsavtal. Vi anser att EU måste öppna sig mer mot omvärlden och aktivt arbeta för upprättandet av fler globala frihandelsavtal. En stor del av det som produceras i går på export och bidrar på så sätt mycket till ekonomi. Detta är både en utmaning och en möjlighet för svensk livsmedelsproduktion. Den svenska kvaliteten och det goda svenska djurskyddet har spridit sig över världen, och kan man se hur efterfrågan på livsmedel i t.ex. ökar stort. är det viktigt att och EU genom att ingå frihandelsavtal inte gör avkall på höga krav inom områden såsom miljö, livsmedel, antibiotika, djurhållning, hälsa och konsumentskydd. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Fler frihandelsavtal, punkt 3 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3883 av m.fl. (KD) yrkande 17 och 2021/22:3686 av m.fl. (C) yrkande 26 i denna del, 2021/22:3692 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2021/22:3774 av m.fl. (M) yrkande 9. Jag anser att ökad handel ska vara ett prioriterat mål för och EU. För ett litet exportberoende land som spelar handeln med omvärlden stor roll. En friare världshandel med rättvisa villkor är också en förutsättning för att fler människor ska kunna resa sig ur fattigdom. Genom att handla med andra ökar välståndet i världen. Handelshinder som tullar och exportsubventioner ska därför motverkas. Genom att EU har en gemensam ekonomi med tullunion är en av dess största styrkor förmågan att teckna handelsavtal med omvärlden. Handel är exempelvis unionens främsta verktyg för att ställa krav på miljöåtgärder och på att mänskliga rättigheter respekteras runt om i världen. Jag menar att internationella handelsavtal i högre utsträckning än ska användas för att ställa krav på reformer som främjar demokrati och mänskliga rättigheter. Regeringen bör i linje med det jag anfört verka inom EU för fler handelsavtal med omvärlden. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen Handelsavtal med , punkt 4 (M, SD, KD, L) av (M), (SD), (KD), (L), (SD), (M), (SD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:349 av (KD), 2021/22:2389 av m.fl. (SD) yrkande 13, 2021/22:3692 av m.fl. (M) yrkande 12, 2021/22:3774 av m.fl. (M) yrkande 19, 2021/22:3776 av m.fl. (M) yrkande 29 och 2021/22:3970 av m.fl. (SD) yrkande 7. är en välmående demokrati med nästan 24 miljoner invånare som delar en rad centrala värderingar med och västvärlden. utgör därmed ett viktigt nav för demokrati och tolerans i . Trots detta åsidosätts återkommande inom det internationella samfundet, inte sällan som en konsekvens av agerande. Dess komplexa historik med innebär prövningar för befolkning och har försvårat såväl diplomatiska och kulturella relationer som forsknings- och handelsrelationer med omvärlden. EU och är viktiga handelspartners. Ett frihandelsavtal som t.ex. omfattar investeringar, offentlig upphandling och marknadstillträde för handel med tjänster skulle stärka och fördjupa redan goda handelsförbindelser och möjliggöra ytterligare ekonomisk tillväxt i båda regionerna. Det skulle förenkla och förbättra handeln som skyddet av de omfattande europeiska investeringarna i utökas. Dessutom skulle det kunna bidra till att fler taiwanesiska företag lockas att investera i , vilket i sin tur skulle kunna leda till en ökad sysselsättning. Stärkta handelsförbindelser bidrar även till att mänskliga rättigheter, inklusive den taiwanesiska demokratin och yttrandefriheten stärks. Vi kan konstatera att utrikesutskott fattade ett viktigt beslut. Med en överväldigande majoritet antog man en resolution med krav på tätare förbindelser mellan och . Detta ska enligt resolutionen bl.a. förverkligas genom ett omfattande och förstärkt partnerskap, inklusive ett investeringsavtal. Vi anser att det är hög tid att regeringen verkar för att EU upprättar ett frihandelsavtal med . Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. , punkt 5 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2389 av m.fl. (SD) yrkande 12 och 2021/22:443 av m.fl. (V) yrkande 7 och 2021/22:4069 av m.fl. (MP) yrkande 2. utgör genom sin tullunion och dess associerade medlemmar ett av världens största handelsblock. Trots att denna marknad är förknippad med diverse tariffära och icke-tariffära handelshinder är ändå en viktig handelspartner för och EU. Genom det s.k. menar vi att det kan skapas förutsättningar för att den gemensamma handeln ska nå nya nivåer och bidra till att skapa utökat välstånd inom båda regionerna. Avtalsförhandlingarna har dock varit kantade av kritik och avtalet är ännu inte ratificerat. Den bör verka för en skyndsam ratificering av avtalet. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. , punkt 5 (V, MP) av (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:443 av m.fl. (V) yrkande 7 och 2021/22:4069 av m.fl. (MP) yrkande 2 och 2021/22:2389 av m.fl. (SD) yrkande 12. Många miljö-, urfolks- och småbrukarorganisationer samt fackliga organisationer är kritiska till . Vi kan vidare konstatera att flera länder inte är villiga att skriva under avtalet med den utformning det har . Avtalet kommer att leda till utökad produktion av livsmedel i Mercosurländerna, vilket i sin tur kommer att leda till fortsatt skogsskövling och kontaminering av vatten och mark samt urholka urfolkens rättigheter ännu mer än vad som redan är fallet . Avtalet är inte heller utformat för att uppmuntra vidareförädling och stärka miljö- och klimatarbetet, vilket vi menar borde vara en grund för handelsavtal i stället för att cementera existerande produktionsformer och maktförhållanden. I förhandlingarna om avtalet har det understrukits att har skrivit på och därmed åtagit sig att förhindra skogsskövling. Agerandet från president visar på motsatsen. För oss är det enkelt – så länge regnskogen skövlas och bränns, så länge människor mördas och fördrivs för att de skyddar sina hem ser vi det som otänkbart att och EU skriver under .