bet · H901FiU22 · 2022-04-05 00:00:00 — För att finansiera utlåningen till medlemsländer med betalningsbalansproblem använder IMF i första hand kvotresurserna. Om dessa inte räcker för att möta ländernas behov kan de temporära resurserna användas, i första hand NAB-lånen och i andra hand de bilaterala lånen. Institutionens totala utestående lån inom ramen för den ordinarie utlåningen uppgick till . Vid slutet av 2021 hade varken NAB eller de bilaterala lånen aktiverats. kvotresurser i IMF uppgår till ca , NAB-lånen uppgår till ca och de bilaterala låneavtalen uppgår till ca . Utöver att bidra till IMF:s låneresurser har efter beslut av 2016 (framst. 2015/16:RB3, bet. 2015/16:FiU40, rskr. 2015/16:180) och 2020 (framst. 2019/20:RB5, bet. 2019/20:FiU57, rskr. 2019/20:347) ställt ut lånelöften på totalt ca till fonden PRGT. Dessutom har () ingått avtal om bidrag på totalt till samma fond. Medlemsländernas ägande och inflytande i IMF styrs av deras kvotandelar. ingår i den nordisk-baltiska valkretsen som representeras av en gemensam styrelserepresentant. representeras valkretsen av från . IMF ser regelbundet över sina kvotresurser och medlemsländernas inflytande i institutionen. Den 16:e kvotöversynen pågår och ska avslutas före . Regeringens prioriteringar: Regeringen anser att IMF ska ha tillräckliga resurser för att även i ekonomiskt och finansiellt turbulenta perioder kunna främja finansiell och monetär stabilitet samt stödja länder att nå en positiv ekonomisk utveckling. Det är viktigt att det på de internationella finansmarknaderna finns förtroende för institutionens förmåga att hantera krissituationer. Det är också av legitimitetsskäl och för att säkerställa förutsägbarheten i institutionens utlåningskapacitet, angeläget att de permanenta resurserna utgör den största delen av institutionens resurser. Regeringen bedömer att IMF:s ordinarie utlåningsresurser är tillräckliga på kort och medellång sikt. och den nordisk-baltiska valkretsen har visat sig villiga för att inom ramen för den 16:e kvotöversynen stödja en utökning av kvotresurserna, eftersom delar av institutionens ordinarie utlåningsresurser är temporära. De nya kvoterna bör dock fördelas mellan institutionens medlemmar på ett rättvist, transparent och regelbaserat sätt. Regeringen stödjer en förstärkning av resurserna i fonden PRGT, då låginkomstländer drabbats särskilt hårt av pandemins ekonomiska effekter. En förstärkning av dessa resurser är viktig för att upprätthålla fondens lånekapacitet och därmed bidra till makroekonomisk stabilitet, ekonomisk tillväxt och fattigdomsbekämpning. Regeringen bedömer att stödet till fonden överensstämmer med det svenska målet om att det internationella utvecklingssamarbetet ska bidra till bättre levnadsförhållanden för människor som lever i fattigdom och förtryck. IMF strävar efter en diversifierad personalstyrka, både vad gäller kön och ursprung. En tidigare uppställd målsättning om att uppnå en ökad andel anställda från underrepresenterade regioner har emellertid inte uppnåtts. Andelen kvinnor på seniora positioner har dock ökat och uppgår till cirka en tredjedel. Styrelsen har en kraftig överrepresentation av män. tillträdde dåvarande finansminister som ordförande för policyskapande organ, IMFC. avgick hon från posten med anledning av att hon valdes till statsminister. Regeringens prioriteringar: Regeringen stöder ambitionen att öka diversifieringen och jämställdheten bland IMF:s personal och att öka jämställdheten i styrelsen. Viktiga framtida frågor i IMF IMF kommer även fortsättningsvis att fokusera på att främja finansiell stabilitet och ekonomisk tillväxt, genom framför allt övervakning, utlåning och kapacitetsutveckling. Institutionen har strävat efter att bredda sin verksamhet till att inkludera ytterligare områden som har betydelse för finansiell stabilitet, bl.a. klimat, digitala valutor, inkludering och pandemiberedskap. godkände IMF en ny klimatstrategi för att kunna erbjuda bättre och mer precis rådgivning kring makroekonomiska och finansiella policyutmaningar kopplade till klimatet. antogs även en strategi för att öka kapacitetsutvecklingen för att minska digitala klyftor mellan länder och att inkludera hänsyn till digitala valutor i den finansiella övervakningen. IMF har även betonat vikten av en inkluderande återhämtning från den ekonomiska krisen till följd av spridningen av covid-19. Institutionen kommer bl.a. att utöka sitt fördelningsanalytiska arbete. En ny strategi med fokus på ojämlikhet, jämställdhet, finansiell inkludering och sociala utgifter väntas beslutas . IMF avser att utöka sitt arbete i sårbara och konfliktdrabbade länder och en ny strategi på detta område väntas . Det pågår även diskussioner om IMF bör inkludera pandemiberedskap i sin verksamhet. Regeringens prioriteringar: Regeringen har kontinuerligt uttryckt sitt stöd för IMF:s arbete med inkluderande tillväxt, klimatomställning, klimatanpassning och digitalisering, inkl. digitala valutor. Det är positivt att institutionen fördjupar sin analytiska och operativa förmåga på dessa områden. är det viktigt att verksamheten bedrivs inom IMF:s mandat och att IMF, när det är lämpligt, samarbetar med andra institutioner så att resurser utnyttjas effektivt. Regeringen välkomnar att IMF utvecklar en tydlig strategi för sitt arbete i sårbara och konfliktdrabbade stater samt att institutionen undersöker lämpligheten i att inkludera pandemiberedskap i sin verksamhet. Prognos för den ekonomiska utvecklingen publicerade IMF en uppdaterad prognos för den globala ekonomiska utvecklingen. IMF bedömer att BNP-tillväxten globalt minskar något från 2022, vilket innebär en nedrevidering jämfört med prognosen från . Nedrevideringen beror i huvudsak på något sämre än förväntad ekonomisk utveckling i och . Inflationen bedöms fortsätta vara förhöjd under en något jämfört med prognosen från , vilket i huvudsak beror på fortsatta utbudsrestriktioner och höga energipriser. IMF bedömer att riskerna i prognosen framför allt är kopplade till pandemin, fortsatta störningar på utbudssidan och volatila energipriser. Även pågående geopolitiska spänningar kan medföra att ytterligare risker uppstår. IMF:s nästa prognos för den globala ekonomiska utvecklingen väntas publiceras . Utvärdering av finansiella sektor IMF kommer att genomföra en utvärdering av finansiella sektor, ett s.k. Financial Sector Assessment Program (FSAP). FSAP kommer preliminärt att diskuteras i och rapporten publiceras därefter. Den senaste utvärderingen av finansiella sektor genomfördes . Utskottet konstaterar att världsläget har förändrats dramatiskt sedan de bedömningar om den ekonomiska utvecklingen som refereras till i skrivelsen lämnades. Utskottet konstaterar vidare att svenska banker har låg exponering mot och och att den finansiella stabiliteten i bedöms vara god. Utskottet följer utvecklingen noga och noterar även att IMF väntas presentera en ny prognos för den ekonomiska utvecklingen. Utskottet anser att IMF har en mycket viktig roll när det gäller att identifiera och uppmärksamma risker för den finansiella stabiliteten. Utskottet noterar institutionens bedömning att de finansiella stabilitetsriskerna under covid-19-pandemin har kunnat begränsas till följd av omfattande finans- och penningpolitiska stimulanser. De ekonomiska förhållandena för banker, hushåll och företag stabiliserades eller förbättrades överlag . Skrivelsen om verksamheten i IMF ger enligt utskottet en bra bild av verksamheten i institutionen . Liksom utskottet tidigare påpekat är det värdefullt att regeringens prioriteringar i förhållande till institutionens arbete tydligt redovisas i skrivelsen. Liksom präglade pandemin och dess ekonomiska konsekvenser IMF:s verksamhet . Utskottet noterar att i takt med att den akuta fasen av pandemin övergått i en ekonomisk återhämtnings- och uppbyggnadsfas har många länder övergått från s.k. nödlån till IMF:s låneprogram med längre löptid och reformvillkor. Likt regeringen anser utskottet att IMF genom att ha stöttat sina medlemsländer har spelat en viktig roll i hanteringen av de ekonomiska konsekvenserna av pandemin. Utskottet konstaterar att IMF avslutade en översyn av sitt övervakningsarbete. Utskottet välkomnar att IMF framöver kommer att stärka sina utvärderingar av länders finansiella sektorer genom att bl.a. integrera klimat- och cyberrisker. Det är viktigt att institutionen ständigt anpassar sin verksamhet och kompetens att hantera förändringar och utmaningar i världsekonomin. Utskottet noterar att IMF kommer att granska finansiella sektor inom ramen för ett FSAP. Skrivelsen ger också en god överblick över viktiga framtidsfrågor i IMF. Utskottet anser att det är positivt att IMF fördjupar sin analytiska och operativa förmåga inom områden som inkluderande tillväxt, klimatomställning, klimatanpassning och digitalisering, inklusive digitala valutor. Likt regeringen vill utskottet framhålla att det är viktigt att verksamheten bedrivs inom IMF:s mandat och att IMF, när det är lämpligt, samarbetar med andra institutioner så att resurser används effektivt. Utskottet föreslår därmed att lägger skrivelsen till handlingarna. Makrotillsyn, bolånemarknaden och hushållens skuldsättning Utskottets förslag i korthet avslår motioner om makrotillsyn, bolånemarknaden och hushållens skuldsättning. Utskottet hänvisar till Finans-inspektionens genomförda samlade utvärdering av makrotillsynsåtgärderna. Utskottet hänvisar också till pågående utredningar om bl.a. förstagångsköpare på bostadsmarknaden samt om riskfylld kreditgivning och överskuldsättning. Jämför reservation 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (KD), 5 (L) och 6 (MP). I kommittémotion 2021/22:3708 av m.fl. (M) yrkande 42 framhålls att regeringen omgående bör initiera en utvärdering av kreditrestriktioner som lämnade ett tillkännagivande om , och att utvärderingen bör genomföras av en oberoende instans. Motionärerna anser även att bolånetaket bör höjas från av bostadens värde som ränteavdraget på blankolån tas bort (yrkande 43). m.fl. (SD) förordar i kommittémotion 2021/22:2533 att det andra amorteringskravet bör avskaffas till dess att det konstaterats vara utformat på ett ändamålsenligt sätt (yrkande 8). Motionärerna anser också att regeringen bör ge en utredning i uppdrag att utreda hur ett statligt finansierat bosparande kan utformas (yrkande 10). Vidare anser motionärerna att möjligheten till ökad amorteringstakt utan att behöva betala ränteskillnadsersättning bör utredas (yrkande 11). Också ökad transparens vid betalning av ränteskillnadsersättning bör enligt motionärerna utredas (yrkande 12), liksom införandet av en generell rätt till byte av säkerhet vid bostadsflytt (yrkande 13). Även ett symmetrikrav vad gäller ränteskillnadsersättning, dvs. att låntagaren bör ha rätt till ersättning från banken vid en återbetalning av lån om räntorna har gått upp, bör enligt motionärerna utredas (yrkande 14). m.fl. (SD) framhåller i kommittémotion 2021/22:2539 att det varit problematiskt för många att komma in på bostadsmarknaden. Därför vill motionärerna att fler möjligheter för finansiering av bostadsköp utreds (yrkande 2). Dessutom bör regeringen enligt motionärerna undersöka möjligheterna till en bolånemodell för unga (yrkande 3). I kommittémotion 2021/22:3221 av m.fl. (C) anförs att amorteringskraven bör utvärderas i syfte att förenkla inträdet på bostadsmarknaden (yrkande 11). Motionärerna anser även att ett ändamålssparande för att möjliggöra bostadssparande enligt tysk modell bör utredas (yrkande 13). Givet att sparplanen följs innebär ett sådant sparande enligt motionärerna vetskap om att man inom kommer att ha möjlighet att köpa en bostad. m.fl. (L) anför i kommittémotion 2021/22:3997 yrkande 80 att det bör införas ett statligt lån, ett startlån, för att utöka möjligheten för fler att köpa en första bostad. Lånet ska kunna användas till att köpa en äganderätt eller bostadsrätt eller användas i en hyrköpsaffär. m.fl. (KD) förespråkar i kommittémotion 2021/22:4222 yrkande 3 att en modell där ett amorteringskrav sätts på bankernas aggregerade bolåneportfölj i stället för på hushållen bör utredas. I motion 2021/22:92 av (SD) anförs att det bör införas statliga startlån för unga vuxna enligt en norsk modell. Ett liknande yrkande finns i motion 2021/22:279 av och (båda SD). I motion 2021/22:242 av m.fl. (SD) yrkande 1 förespråkar motionärerna en översyn av amorteringskravet. Motionärerna anser även att möjligheten att koppla amorteringskravet till ränteavdraget bör utredas (yrkande 2) liksom möjligheten att differentiera amorteringskravet utifrån låntagarens ålder (yrkande 3). Amorteringskravet bör vara lägre för yngre personer för att sedan trappas upp i takt med att låntagaren blir äldre. (M) efterfrågar i motion 2021/22:1100 reformer för att fler ska kunna äga sin första bostad. (M) menar i motion 2021/22:3768 att förutsättningarna för att lätta bolånerestriktionerna för seniorer bör undersökas. (M) anser i motion 2021/22:3832 yrkande 2 att det bör utredas vilka lättnader som kan göras i bolånetaket, kreditprövningsreglerna och amorteringskraven gällande bolån för unga, för att de ska kunna köpa sin (MP) menar i motion 2021/22:3417 yrkande 7 att det bör införas ett grönt bosparkonto och ett särskilt startlån till förstagångsköpare för att underlätta för fler att komma in på bostadsmarknaden och äga sin bostad. I kommittémotion 2021/22:2538 av m.fl. (SD) yrkande 3 anförs att en utredning omgående bör tillsättas för att undersöka hur ett komplett skuldregister kan införas. Ett sådant register skulle enligt motionärerna ge kreditgivarna möjlighet att genomföra heltäckande kreditprövningar och på så sätt motverka överskuldsättning. m.fl. (C) menar enligt kommittémotion 2021/22:3231 att det trots införandet av ränte- och kostnadstaket 2018 fortfarande finns stora problem med snabblån och högkostnadskrediter. Därför bör det enligt motionärerna övervägas att införa dels en central spärrtjänst som möjliggör för privatpersoner att spärra sig från att ta nya krediter och lån (yrkande 6), dels ett samlat centralt skuldregister över privatpersoner (yrkande 7). Också m.fl. (KD) förespråkar i kommittémotion 2021/22:4222 yrkande 55 införandet av ett nationellt skuldregister som omfattar alla krediter och kreditgivare. I motion 2021/22:898 av (SD) anförs att ett räntetak för effektiv ränta gentemot låntagare bör utredas. (M) menar i motion 2021/22:2174 att regeringen bör utreda vilka nya stoppfunktioner som behövs för att förebygga personlig skuldsättning. Slutligen menar m.fl. (MP) i motion 2021/22:4073 att mycket gjorts från regeringens sida för att motverka överskuldsättning men att steg behöver tas för att minska konsumtionslånen och motverka överskuldsättning. Motionärerna anser bl.a. att frågan om skuldregister och hur det kan utformas bör utredas. Regelverket för makrotillsyn, amorteringskrav och bolånetak I har som tillsynsmyndighet ansvar för de verktyg för makrotillsyn som kan aktualiseras inom ramen för det inom EU harmoniserade kapitaltäckningsregelverket och i övrigt. ska bl.a. övervaka, analysera och vidta åtgärder för att motverka sårbarheter som uppstår i det finansiella systemet och som kan hota den finansiella eller den makroekonomiska stabiliteten. Stöd för verktyg för makrotillsyn finns i • kapitaltäckningsregelverket, dvs. i tillsynsförordningen och kapital-täckningsdirektivet och svensk lagstiftning som genomför kapital-täckningsregelverket • lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse, förkortad LBF. gäller ett amorteringskrav enligt 6 kap. 3 b § LBF. Enligt bestämmelsen ska kreditinstitut som lämnar bolån tillämpa återbetalningsvillkor som är förenliga med en sund amorteringskultur och motverkar alltför hög skuldsättning hos hushållen. har därefter meddelat föreskrifter om den närmare utformningen av amorteringskravet (FFFS 2016:16). Innan beslutar om ändringar i föreskrifterna om amorteringskrav krävs regeringens medgivande. Amorteringskravet enligt föreskrifter innebär att nya bolån med en belåningsgrad ska amorteras med av det ursprungliga lånebeloppet . Lån med under 70 procents belåningsgrad ska amorteras med till dess att belåningsgraden är . Ett skärpt amorteringskrav trädde i kraft (FFFS 2017:23). Skärpningen innebar att nya bolånetagare med bolån som överstiger 4,5 gånger bruttoinkomsten ska amortera av skulderna utöver det ovan beskrivna amorteringskravet. Syftet med regleringen är att öka de svenska hushållens motståndskraft mot makroekonomiska störningar. beslutade att meddela allmänna råd[4] om undantag från amorteringskraven på grund av särskilda skäl (FFFS 2020:3). För att ska kunna meddela allmänna råd inom sitt ansvarsområde krävs varken bemyndigande eller medgivande av regeringen. Det utvidgade undantaget från amorteringskravet avslutades planenligt . Bolånetaket, som införde 2010, innebär att nya lån med bostad som säkerhet inte bör överstiga av bostadens värde. Bolånetaket är infört via allmänna råd (FFFS 2010:2). Syftet är att motverka en osund utveckling på kreditmarknaden där företagen kan komma att använda allt högre belåningsgrader som konkurrensmedel. samlade utvärdering av makrotillsynsåtgärder har på regeringens uppdrag gjort en samlad utvärdering av makrotillsynsåtgärderna, som redovisades (Samlad utvärdering av makrotillsynsåtgärder, dnr 21-17295). Utvärderingen visar enligt att bolånetaket och amorteringskraven överlag har haft avsedda effekter genom att dämpa riskerna kopplade till bolånetagares skulder. Åtgärderna har bidragit till att bromsa och förebygga en utveckling där nya bolånetagare lånar alltmer och där andelen hushåll som är högt skuldsatta växer snabbt. Utan åtgärder skulle hushållens skulder och bostadspriserna vara på ännu högre nivåer än vad de är . Åtgärderna kommer enligt också att bromsa framtida skuldökningar och bostadsprisuppgångar. Åtgärderna motverkar även att långivare använder höga belåningsgrader eller låg amortering som konkurrensmedel. Amorteringskraven har framför allt dämpat bolånetagares vilja att låna. Men åtgärderna har enligt även minskat en del hushålls möjligheter att låna genom att de slår i bolånetaket eller begränsas av de krav som långivarna ställer i sin kreditprövning. Det krävs högre inkomster, mer eget kapital och större lånebetalningar för att köpa en bostad . Det beror enligt utvärderingen primärt på högre bostadspriser, men åtgärder har också bidragit. Den bedömer att åtgärdernas effekter på bostadsmarknadens funktionssätt som helhet tycks ha varit begränsade. Effekterna har framför allt varit övergående. Omsättningen på bostadsmarknaden har stigit innan åtgärder trätt i kraft och sjunkit något därefter, men sedan återgått till tidigare eller till och med högre nivåer. Utvärderingen visar också att omkring var tionde låntagare använde det undantag från amorteringskravet som införde under inledningen av pandemin. För nyutlåning tyder utvärderingen på att det tillfälliga undantaget fick nya bolånetagare att ta lite större bolån och köpa lite dyrare bostäder. Det är också möjligt för banker att medge undantag från amorteringskrav vid köp av nyproducerade bostäder. utvärdering visar att bankerna har låtit kunder nyttja det undantaget till viss del. För köpare av nyproducerade bostäder har därmed inte amorteringarna stramats upp på samma sätt som för dem som köper befintliga bostäder. Utredning ska lämna förslag för att underlätta för förstagångsköpare på bostadsmarknaden Regeringen tillsatte (dir. 2020:125) en utredning med uppdraget att utreda och lämna förslag på åtgärder för att underlätta för hushåll som ska köpa en bostad (förstagångsköpare). Syftet är att underlätta för dessa att komma in på den ägda bostadsmarknaden. Betänkandet lämnades (SOU 2022:12). Utredaren har bl.a. haft i uppdrag att • utreda och lämna förslag på åtgärder för att underlätta för förstagångsköpare på bostadsmarknaden • föreslå vilka hushåll som ska definieras som förstagångsköpare • föreslå hur ett statligt startlån för förstagångsköpare bör utformas • redogöra för hur de föreslagna åtgärderna ska främja en långsiktigt hållbar skuldsättning för de berörda hushållen • ta hänsyn till de effekter som de föreslagna åtgärderna kan innebära för bostadsmarknadens funktionssätt • analysera internationella erfarenheter av liknande åtgärder • kartlägga bankernas och andra kreditgivares villkor för förstagångsköpare av olika hushållstyper i olika delar av landet • lämna nödvändiga författningsförslag. Vidare lämnade utredningen om en socialt hållbar bostadsförsörjning sitt betänkande (SOU 2022:14). Syftet med utredningen har varit att skapa förutsättningar för en socialt hållbar bostadsförsörjning som underlättar situationen för hushåll som har svårt att skaffa en bostad på marknadens villkor. I betänkandet lämnas bl.a. förslag om en ny bostadsförsörjningslag som omfattar både statens och kommunernas uppgifter och introducerar ett nytt mål för bostadsförsörjningen. Utredning om statistik över hushållens tillgångar och skulder beslutade regeringen om direktiv till en utredning om statistik över hushållens tillgångar och skulder (dir. 2021:4). Enligt direktivet ska utredningen grundligt belysa och analysera hur individbaserad statistik över hushållens tillgångar och skulder kan tas fram och användas för att ge en fullgod bild av hushållens finansiella ställning utan att den personliga integriteten och skyddet för personuppgifter åsidosätts. Uppdraget syftar till att åter möjliggöra framställning av officiell statistik över hushållens tillgångar och skulder samt att mikrodata, dvs. uppgifter på individnivå, ska kunna göras tillgängliga för analys, forskning och utvärdering. Uppdraget ska redovisas . Enligt konsumentkreditlagen (2010:1846) har en låntagare rätt att när som helst lösa sitt bolån, även om räntan är bunden (den s.k. räntebindningstiden). Om låntagaren löser lånet innan räntebindningstiden går ut har dock banken rätt att ta ut ersättning som kompensation för den förlust banken kan drabbas av till följd av att lånet löses , s.k. ränteskillnadsersättning. Hur denna ersättning beräknas framgår av konsumentkreditlagen och av allmänna råd om krediter i konsumentförhållanden (FFFS 2014:11). Statsrådet besvarade en skriftlig fråga från (SD) om ränteskillnadsersättningen (fr. 2020/21:1094). Enligt statsrådet framstår konsumentkreditlagens regler om ränteskillnadsersättning som väl avvägda utifrån de intressen som gör sig gällande, och regeringen har inga planer på att se över reglerna. lämnade en hemställan till regeringen om ändrade regler för ränteskillnadsersättning (FI dnr 22-2458). anför att nuvarande modell för att beräkna ränteskillnadsersättning inte utgår från kreditgivarens direkta kostnader för att hantera uppsägningen av krediten, utan från de förlorade ränteintäkter som uppsägningen innebär för kreditgivaren. En följd av det är att den ersättning som låntagaren ska betala blir omotiverat hög och även omfattar ersättning för den kreditrisk som har upphört när krediten har förtidsbetalats. Högkostnadskrediter är lån med en effektiv ränta som är högre än referensräntan[5]. gäller nya bestämmelser i konsumentkreditlagen (2020:1846) för denna typ av krediter. Högkostnadskrediter träffas bl.a. av bestämmelser om ränte- och kostnadstak. Räntetaket innebär att en långivare inte får ta ut en nominell ränta som är högre än referensräntan plus . Kostnadstaket innebär att kostnaderna inte får vara högre än lånets storlek. Syftet med bestämmelserna är att stärka konsumentskyddet och minska risken för att den här typen av lån ska leda till överskuldsättning. årliga kartläggning av konsumtionslån visar att de personer som tog nya konsumtionslån hade högre inkomster och att något färre låntagare med låga inkomster tog blancolån , jämfört . Kartläggningen visar också att låntagare med de högsta inkomsterna tog de största lånen, men låntagare med lägre inkomster betalade mer i räntor och amorteringar i förhållande till sin disponibla inkomst.