bet · H901TU11 · 2022-03-30 00:00:00 — Vi menar att den viktigaste frågan rör just säkerheten och att risken för att skadas eller omkomma när man cyklar måste minimeras. Vi vill i denna reservation ta upp tre trafiksäkerhetsfrågor som rör cykling. Vi menar att regeringen bör se över lagstiftningen för cykelpassager och cykelöverfarter i syfte att göra regelverket likställt. Vi kan konstatera att reglerna för vem som har väjningsplikt är krångliga, exempelvis tror många felaktigt att cyklister alltid har väjningsplikt gentemot bilister. Vi anser att lagstiftningen skulle kunna förenklas genom att cyklister vid såväl cykelpassage som cykelöverfart lämnar företräde gentemot bilister. En sådan förändring och förenkling skulle ligga i linje med trafiksäkerhetsintresset och samhällets mål om att minska antalet svårt skadade och döda i trafiken. Vi anser vidare att kravet på att använda cykelhjälm bör utökas. Det kan konstateras att cykelhjälmar ger ett bevisat gott skydd vid cykelolyckor. skadas fler än 2 000 cyklister svårt i trafiken, och det har varit en något uppåtgående trend . Studier visar att cirka två av tre skallskador och av dödsolyckorna hade kunnat undvikas om alla hade burit cykelhjälm. Vi tvingas konstatera att allvarliga huvudskador alltför ofta leder till ett livslångt handikapp. Om fler barn använder hjälm kan det även bidra till att fler vuxna använder hjälm. Vi vill därför successivt höja gränsen för kravet att bära cykelhjälm från dagens till . För att få en naturlig övergång menar vi att detta bör göras genom att åldersgränsen höjs i taget. På så sätt kommer samtliga barn att inom vara ålagda att bära cykelhjälm. Slutligen menar vi att ett förbud mot användande av mobiltelefon och smarta telefoner under cykelfärd bör utredas. I är det fr.o.m. förbjudet för en person att hålla en mobiltelefon i handen när man kör ett motorfordon. Syftet är att minska det trafikfarliga användandet och därigenom skydda förare och andra i dennes omgivning. Trafikpolisen uppger att mobilsurfande cyklister i delar av landet är ett allt vanligare inslag i trafiken. Vi vill lyfta fram att mobiltelefonen är ett distraktionsmoment som därmed inte hör hemma i handen vid cykling. Som cyklist är man en oskyddad trafikant, och fokus måste ligga på trafiken, inte på mobilen. Vi vill peka på att även andra länder har uppmärksammat problem med mobilsurfande cyklister. I är det redan förbjudet att prata i en handhållen mobiltelefon under cykling, och i infördes förbud för cyklister att använda mobiltelefonen i trafiken . Vi vill också peka på att en ökad användning av elcyklar med högre hastighet bidrar till en större trafikfara. Trafiksäkerhet och cykling, punkt 4 (KD, L, MP) av (KD), (L) och Axel (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:20 av m.fl. (MP) yrkande 13, 2021/22:2267 av (L), 2021/22:3394 av m.fl. (L) yrkande 52, 2021/22:3878 av m.fl. (KD) yrkande 11 och 2021/22:3879 av m.fl. (KD) yrkande 60 och 2021/22:365 av (SD), 2021/22:1115 av (M), 2021/22:1279 av m.fl. (S), 2021/22:1640 av m.fl. (C) yrkandena 9, 11, 12 i denna del och 13, 2021/22:1908 av (M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:2143 av (S), 2021/22:2950 av m.fl. (SD) yrkandena 6–8, 2021/22:3611 av (M) och 2021/22:3755 av m.fl. (M) yrkande 7. Allt fler upptäcker cykelns fördelar för framkomlighet och hälsa. På många ställen delar cyklister väg med bilister, och i dessa sammanhang behöver trafiksäkerheten förbättras. Det gäller inte minst när bilar behöver köra om cyklister. Vi vill uppmärksamma att många cyklister upplever att bilister inte tar tillräcklig hänsyn vid omkörning. Enligt 3 kap. 33 § trafikförordningen (1998:1276) ska den förare som kör om lämna ett betryggande avstånd i sidled mellan sitt fordon och det fordon som körs om. Det finns dock inget angivet mått på vad som ska anses vara ett betryggande avstånd. Vi kan konstatera att det därmed blir en bedömningsfråga som riskerar att bli subjektiv och godtycklig. För ökad trafiksäkerhet bör motorfordon hålla ett tillräckligt respektavstånd vid omkörning av cyklar. Det skulle även öka den upplevda tryggheten, vilket möjliggör för fler att cykla. Vi menar att det därför är av vikt att utveckla ett regelverk som förebygger en ökning av antalet cykelolyckor i takt med att antalet cyklister ökar. Vi kan konstatera att omfattande forskning från flera länder visar att omkörningar där motorfordon och cyklister delar vägbanan ökar risken för cykelolyckor. Vi har uppmärksammat att lagar i många länder i innehåller ett specifikt avstånd vid omkörning av cyklister. Det har riktats viss kritik mot dessa lagar, bl.a. att de inte tar hänsyn till hastighetens betydelse och att det kan vara svårt att bestämma avstånd och kontrollera efterlevnaden. Vi vill i sammanhanget peka på det regelverk som infördes i och som föreskriver att omkörning av cyklister endast får göras med ett säkerhetsavstånd som varierar inom respektive utanför tätorter. Enligt den tyska vägtrafikförordningen (5 § 4 Straßenverkehrs-Ordnung) måste den som vill köra om ett annat fordon förhålla sig på ett sådant sätt att fara inte uppstår. Vid omkörning måste ett tillräckligt sidoavstånd till andra trafikanter hållas. När det gäller omkörning av bl.a. cyklister måste man hålla ett avstånd på inom tätorter och utanför tätorter. Vi vill betona att det är rimligt att även i tydliggöra vad som är ett gott respektavstånd vid omkörning av cyklar. är främst i världen på trafiksäkerhet och vi menar att bör ta ledarskapet även på detta område. Det är något som skulle gynna såväl cykelpendlare som motionärer. Vi menar att regeringen därför skyndsamt bör utreda och införa ett avståndsvillkor för motorfordons omkörning av cyklister. Trafikregler om framkomlighet för cyklister, punkt 5 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2311 av (L) yrkandena 1 och 2, 2021/22:3191 av m.fl. (V) yrkande 3, 2021/22:3679 av m.fl. (C) yrkande 16 och 2021/22:3755 av m.fl. (M) yrkandena 6, 8, 9 och 11 samt 2021/22:3679 av m.fl. (C) yrkande 26. Vi menar att regeringen bör utreda förutsättningarna för att via regeländringar förbättra framkomligheten med cykel. Vi anser att regeringen behöver initiera en större översyn av befintlig lagstiftning kopplat till cykling. Det kan konstateras att dagens lagstiftning arbetades fram i när exempelvis både dagens digitala tekniska möjligheter att styra trafik och uthyrningsverksamheter av sparkcyklar var okända begrepp. Vi vill starkt betona att behöver en modern lagstiftning anpassad efter vår tids krav, utmaningar och möjligheter. Vi vill vidare lyfta fram tre konkreta förslag på regeländringar. För det första handlar det om allgrönt för cyklister i korsningar. För att öka tryggheten och framkomligheten har olika försök med allgrönt ljus för cyklister testats. Detta innebär att alla cyklande i en korsning får grönt ljus och att motorfordon har rött ljus. Detta ökar säkerheten då cyklister enbart behöver fokusera på ögonkontakt med andra cyklister, medvetna om att övrig trafik har rött ljus. Studier visar att trafikflödena blir bättre och att tryggheten ökar. Regeringen bör utreda hur man nationellt kan gå vidare för att erfarenheterna kan genomföras i hela landet. För det andra handlar det om möjligheten att tillåta cyklister att svänga höger mot rött och för det tredje handlar det om möjligheten för cyklister att svänga mot enkelriktat. Erfarenheter från , och visar att möjligheten att under vissa premisser ge cyklister rätt att svänga höger mot rött ljus samt mot enkelriktat har visat sig ge större framkomlighet och förbättrad säkerhet. Vi menar att regeringen bör initiera en utvärdering av dessa erfarenheter och se över möjligheten att göra detta till nationell norm. När det gäller våra tre förslag kan vi konstatera att regeringen gav Transportstyrelsen i uppdrag att analysera olika regelfrågor, bl.a. regler om enkelriktad trafik, högersväng vid rödljus och allgrönt för cyklister. Vi vill sammanfattningsvis betona vikten av att genom regeländringar förbättra framkomligheten med cykel. Trafikregler om framkomlighet för cyklister, punkt 5 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3679 av m.fl. (C) yrkandena 16 och 26 samt 2021/22:3755 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2021/22:2311 av (L) yrkandena 1 och 2, 2021/22:3191 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2021/22:3755 av m.fl. (M) yrkandena 6, 8 och 11. Jag menar att det är viktigt att utreda förutsättningarna för att via regelförändringar förbättra framkomligheten för cyklar. Jag vill särskilt lyfta fram vikten av att driva på en förändring av regelverket som gör det möjligt att cykla mot fordonstrafiken på enkelriktade gator. Jag kan bl.a. konstatera att försökte att på egen hand tolka Transportstyrelsens föreskrifter och då skyltade om så att cyklister kunde cykla mot enkelriktat. Detta överklagades, och som saken nu ligger har infört skyltar för enkelriktat med en tilläggsskylt om att det inte gäller cyklister. Jag menar att dagens regelverk om framförandet av cykel mot enkelriktat dock leder till tolkningsproblem och därmed sämre möjligheter att främja cykeltrafiken. Jag kan i sammanhanget konstatera att regeringen gav Transportstyrelsen i uppdrag att analysera olika regelfrågor, bl.a. regler om enkelriktad trafik. Jag vill betona vikten av att regeringen genomför förändringar i riktning mot ett regelverk som medger att kommuner har en större rådighet över frågan. Trafikregler om framkomlighet för cyklister, punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2311 av (L) yrkande 1, 2021/22:3191 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2021/22:3755 av m.fl. (M) yrkande 8 och 2021/22:2311 av (L) yrkande 2, 2021/22:3679 av m.fl. (C) yrkandena 16 och 26 samt 2021/22:3755 av m.fl. (M) yrkandena 6, 9 och 11. Ett sätt att underlätta för cyklister är att tillåta högersväng när ett trafikljus visar rött ljus. Detta tillämpas i många städer i , bl.a. i och i i . Där det tillämpas finns det särskilda trafikmärken som tillåter cyklister att svänga till höger vid röd signal. Cyklisterna har fortsatt väjningsplikt mot fotgängare vid högersvängen. Jag kan konstatera att det i finns ett stort intresse från kommuner för att tillåta högersväng vid rött ljus, men rättsläget är oklart. I den nationella cykelstrategin lovade regeringen att utreda möjligheterna till undantag från röd signal vid högersväng. Jag kan nu konstatera att regeringen gav Transportstyrelsen i uppdrag att analysera olika regelfrågor, bl.a. regler om högersväng vid rödljus. Jag anser mot den bakgrunden att det är angeläget att regeringen vidtar nödvändiga åtgärder för att möjliggöra detta på lämpliga platser. Regeringen bör därför återkomma med ett förslag till skyltning som tillåter undantag från rött ljus för cyklister vid högersväng. Elsparkcyklar och hyrcyklar, punkt 6 (S, KD, MP) av (KD), (S), (S), (S), (S), (S) och Axel (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: 2021/22:1044 av (S), 2021/22:1236 av och (båda S), 2021/22:1251 av (S), 2021/22:1299 av (S), 2021/22:1640 av m.fl. (C) yrkande 18, 2021/22:2311 av (L) yrkande 3, 2021/22:2408 av (M) yrkandena 1–4, 2021/22:2950 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2021/22:3172 av (KD) yrkandena 1–3, 2021/22:3191 av m.fl. (V) yrkande 10, 2021/22:3285 av Boriana (M), 2021/22:3394 av m.fl. (L) yrkande 54, 2021/22:3658 av (C), 2021/22:3679 av m.fl. (C) yrkandena 21 och 22 samt 2021/22:3755 av m.fl. (M) yrkande 10. Vi kan inledningsvis konstatera att förekomsten av elsparkcyklar har ökat snabbt och att det har uppmärksammats att det finns en del oklarheter kring vilka regler som gäller för dem. Vi konstaterar vidare att det har funnits begränsad kunskap om de nya fordonen i transportsystemet som det har riktats ett ökat fokus på behovet av att samla kunskaper inom området. Vi välkomnar därför att regeringen gav Transportstyrelsen ett brett utredningsuppdrag om eldrivna enpersonsfordon, däribland elsparkcyklar. I tre rapporter redovisar Transportstyrelsen olika problem och förslag när det gäller elsparkcyklar. Vi konstaterar att Transportstyrelsens rapporter nu har varit på remiss och att de bereds inom . Vi välkomnar vidare att det inom har tagits fram en promemoria om ett förbud mot att parkera elsparkcyklar på gång- eller cykelbana annat än vid uppställningsplatser avsedda för cyklar, vilken är ute på remiss. Vi vill framhålla att det är viktigt att både regeringen, men främst kommuner och elsparkcykelföretag, tar ett större ansvar för att reda upp situationen med slarvigt parkerade elsparkcyklar i våra städer. Det är också viktigt att regeringen, kommuner och elsparkcykelföretag samverkar i denna fråga. Vi konstaterar att förslaget i promemorian innebär att kommunerna ges ytterligare ett verktyg för att skapa ordning och reda genom införandet av ett parkeringsförbud på gator och cykelbanor. Vi ser fram emot resultatet av fortsatta beredning av både Transportstyrelsens rapporter och Infrastrukturdepartementets promemoria. Mot den bakgrunden menar vi att utskottet inte bör ta något initiativ i frågan om hyrda cyklar och elsparkcyklar. När det gäller motionsförslaget om alkohol och cykling har vi ingen annan uppfattning än utskottsmajoriteten. Vi avstyrker därför motionerna 2021/22:1044 (S), 2021/22:1236 (S), 2021/22:1251 (S), 2021/22:1299 (S), 2021/22:1640 (C) yrkande 18, 2021/22:2311 (L) yrkande 3, 2021/22:2408 (M) yrkandena 1–4, 2021/22:2950 (SD) yrkande 9, 2021/22:3172 (KD) yrkandena 1–3, 2021/22:3191 (V) yrkande 10, 2021/22:3285 (M), 2021/22:3394 (L) yrkande 54, 2021/22:3658 (C), 2021/22:3679 (C) yrkandena 21 och 22 samt 2021/22:3755 (M) yrkande 10. Elsparkcyklar och hyrcyklar, punkt 6 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3658 av (C) och 2021/22:3679 av m.fl. (C) yrkandena 21 och 22, 2021/22:2408 av (M) yrkandena 2 och 3 samt 2021/22:3172 av (KD) yrkandena 1 och 3 samt 2021/22:1044 av (S), 2021/22:1236 av och (båda S), 2021/22:1251 av (S), 2021/22:1299 av (S), 2021/22:1640 av m.fl. (C) yrkande 18, 2021/22:2311 av (L) yrkande 3, 2021/22:2408 av (M) yrkandena 1 och 4, 2021/22:2950 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2021/22:3172 av (KD) yrkande 2, 2021/22:3191 av m.fl. (V) yrkande 10, 2021/22:3285 av Boriana (M), 2021/22:3394 av m.fl. (L) yrkande 54 och 2021/22:3755 av m.fl. (M) yrkande 10. Inledningsvis kan jag konstatera att elsparkcyklar är ett nytt inslag i den mobiliteten. De är klimatsmarta och underlättar framkomligheten på vägarna genom att uppta mindre plats än t.ex. bilen. Jag vill dock betona att det måste bli mer ordning och reda när det gäller elsparkcyklar i våra städer. Det pågår ett arbete och det förs en dialog mellan i första hand kommunen, i egenskap av markägare, och de företag som hyr ut elsparkcyklar. Jag menar att man på nationell nivå bör ge fler verktyg åt dessa aktörer för att det ska bli en långsiktigt hållbar lösning. Jag vill bl.a. att kommunerna ska få bättre förutsättningar att se till att det blir ordning och reda på elsparkcyklarna. Jag menar att regeringen bör se över hur kommuner kan ges större möjligheter att, genom upphandlingsverktyget, reglera och kravställa vilka elsparkcykeloperatörer med s.k. friflytande flottor som får vara verksamma i kommunen. En annan del handlar om att se över en mer teknisk och regulatorisk aspekt av elsparkcykeln. Jag menar att begränsningen av motoreffekten på för cyklar utan tramp- eller vevanordning bör tas bort i enlighet med Transportstyrelsens förslag i utredningen om behov av förenklade regler för eldrivna enpersonsfordon. En sådan förändring skulle enligt min mening förbättra kvaliteten i och därmed användarvänligheten av detta transportmedel. Elsparkcyklar och hyrcyklar, punkt 6 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3191 av m.fl. (V) yrkande 10, 2021/22:2408 av (M) yrkande 1 och 2021/22:1044 av (S), 2021/22:1236 av och (båda S), 2021/22:1251 av (S), 2021/22:1299 av (S), 2021/22:1640 av m.fl. (C) yrkande 18, 2021/22:2311 av (L) yrkande 3, 2021/22:2408 av (M) yrkandena 2–4, 2021/22:2950 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2021/22:3172 av (KD) yrkandena 1–3, 2021/22:3285 av Boriana (M), 2021/22:3394 av m.fl. (L) yrkande 54, 2021/22:3658 av (C), 2021/22:3679 av m.fl. (C) yrkandena 21 och 22 samt 2021/22:3755 av m.fl. (M) yrkande 10. Användningen av elsparkcyklar (elskotrar) sprider sig lavinartat, både i och i andra länder. Många upplever elsparkcykeln som ett smidigt färdmedel för att ta sig fram mellan relativt närliggande punkter i en stad. Företag som är uppbackade av riskkapital erbjuder korttidshyrning av elsparkcyklar. Jag kan konstatera att bara i har åtta olika aktörer etablerat sig med syftet att tjäna pengar på uthyrning av elsparkcyklar. Jag vill fästa uppmärksamheten på att många elsparkcyklar har en mycket kort livslängd – de är av låg kvalitet och får utstå en tuff behandling. Jag understryker att det är ett problem att dessa fordon blir en slit- och släng-produkt som tar mycket resurser i anspråk. Elsparkcyklarna skapar inte bara frihet för användarna – de begränsar även framkomligheten för många andra, inte minst för personer med vissa funktionsnedsättningar. Jag kan konstatera att kvarlämnade elsparkcyklar fortsätter att upplevas som ett stort framkomlighetsproblem i många städer runt om i trots att flera kommuner har vidtagit åtgärder mot olägenheterna. Felaktigt använda kan elsparkcyklarna också utgöra en stor trafikfara både för användarna och för andra. Jag konstaterar att , då användningen av elsparkcyklar ökade, ökade också antalet skador orsakade av elskotrarna kraftigt. Elsparkcyklarna har redan skördat sina första dödsoffer. Jag menar att det är uppenbart att lagstiftare, lokalpolitiker och myndigheter inte har hunnit följa med i den snabba utveckling som elsparkcyklarna är ett uttryck för. I praktiken råder det kaos kring både användning och uppställande av elsparkcyklarna i många av våra städer, inte minst i vår huvudstad. Jag kan i sammanhanget konstatera att det inom Infrastrukturdepartementet har tagits fram en promemoria om parkering av elsparkcyklar. Jag vill vidare starkt betona att även insamlingen av överblivna sparkcyklar lämnar mycket i övrigt att önska när det gäller arbetsvillkor för dem som arbetar inom den s.k. gigekonomin och som samlar in cyklar för minimal betalning. Ett konkret exempel på hur samhället inte har följt med i utvecklingen är att elsparkcyklar klassas som cyklar i regelverket. Det gör att det inte finns någon åldersgräns för användandet och inte heller något krav för dem på att använda hjälm. Det innebär också att elsparkcyklarna får framföras på samma sätt som vanliga cyklar, bl.a. på gångvägar så länge gångfart tillämpas. Jag vill understryka att många aktörer förväntar sig att samhället ska styra upp rådande oordning. Ordningslagen och lokala ordningsföreskrifter borde kunna användas för att redan här och reglera verksamheten. Jag påminner om att det i rapporten enpersonsfordon (2018), beställd av , konstateras att en egen klassificering skulle underlätta kontrollen av fordonen och bidra till större säkerhet och överlag större möjligheter till en bättre ordning. Enligt Transportstyrelsen arbetar man med möjliga regelförändringar med anledning av de personskador som elsparkcyklarna orsakat. I vilken omfattning regeländringar och förbättrad kontroll kommer att införas och när dessa kommer att vara på plats är dock oklart. Jag menar sammanfattningsvis att regeringen skyndsamt bör återkomma med en lämplig klassificering av elsparkcyklar i syfte att öka säkerheten och förbättra kontrollen samt, om nödvändigt, vidta alla ytterligare åtgärder för en trafiksäker och hållbar reglering av färdmedlet. Insatser för ökad och säker cykling, punkt 7 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2950 av m.fl. (SD) yrkande 10, 2021/22:20 av m.fl. (MP) yrkande 3, 2021/22:1640 av m.fl. (C) yrkandena 12 i denna del och 14 samt 2021/22:3879 av m.fl. (KD) yrkande 58 och 2021/22:20 av m.fl. (MP) yrkandena 2 och 14, 2021/22:22 av och (båda MP) yrkande 2 och 2021/22:4067 av (MP) yrkandena 6 och 9. Vi vill betona att cykling är utmärkt vardagsmotion för alla, inte minst för barn. Dessvärre lär sig många barn cykla sent i livet och ibland inte alls. Vi vill i sammanhanget uppmärksamma att det i vissa kommuner pågår projekt gällande trafiksäkerhet och med syftet att både barn och vuxna ska lära sig att cykla. Att främja barns cykling och att utbilda barn i trafiksäkerhet stärker enligt vår mening barns hälsa. Vi kan konstatera att det finns föräldrar som inte kan cykla och därmed har svårt att lära sina barn att cykla. Vi anser mot denna bakgrund att det behöver övervägas hur samhället kan ta ett utökat ansvar för att barn ska lära sig cykla och få kunskap i trafiksäkerhet. Tidig kunskap om trafiksäkerhet och ökad medvetenhet om faror i trafiken bör leda till avsevärt färre olyckor. Insatser för ökad och säker cykling, punkt 7 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3879 av m.fl. (KD) yrkande 58, 2021/22:20 av m.fl. (MP) yrkande 3, 2021/22:1640 av m.fl. (C) yrkande 14 och 2021/22:2950 av m.fl. (SD) yrkande 10 och 2021/22:20 av m.fl. (MP) yrkandena 2 och 14, 2021/22:22 av och (båda MP) yrkande 2, 2021/22:1640 av m.fl. (C) yrkande 12 i denna del och 2021/22:4067 av (MP) yrkandena 6 och 9. Jag vill lyfta fram behovet av cykelfrämjande åtgärder. Cykling behöver främjas, inte minst i de grupper där cyklandet minskar, dvs. både bland barn och ungdomar och nya svenskar. Jag kan konstatera att på många håll i landet köper kommuner cykelkurser för att nå nya målgrupper med syftet att de ska börja cykla och att cyklingen i kommunen därmed ska öka. Jag kan konstatera att det sker många cykelolyckor i trafiken. Den vanligaste olycksorsaken när det gäller allvarliga skador hos cyklister är singelolyckor. Kommunalt underhåll av vägbanor och borttagande av grus och löv kan innebära stor skillnad. Det är också angeläget att cyklister och gångtrafikanter i så liten utsträckning som möjligt delar körbana. Jag vill dock här särskilt betona att det också finns anledning att stärka trafiksäkerhetskunskapen hos cyklister. Cyklister har blivit snabbare och tar mer plats i ordinarie vägbana, något som också höjer behovet av trafikkunskap för personer som kanske saknar körkort. Den ökade farten hos cyklister ställer också högre krav på förmågan att kunna sänka farten när så krävs. saknar effektiva medel för att reducera cyklars hastighet vid zoner där hänsyn borde vara extra påkallad, som t.ex. vid skolor där bilar förutsätts köra högst . Även om trafikkunskap kan saknas hos vuxna är behovet hos barn och ungdomar att tidigt lägga en grund för trafiksäkerhet särskilt angeläget. Nya svenskar är också en målgrupp för förbättrade trafikkunskaper. I sammanhanget vill jag också peka på att det är viktigt att polisen har resurser att följa upp regelefterlevnaden. Insatser för ökad och säker cykling, punkt 7 (MP) av Axel (MP).