bet · H901MJU18 · 2022-03-22 00:00:00 — Skogspolitiken måste utgå från att bevara ekosystemen när det gäller både mångfald och funktionalitet. Brist på reglering har lett till intensiva skogsbruksmetoder som i betydande delar försvagar ekosystemens långsiktiga bärkraft. tillåts t.ex. plantering av främmande trädslag som contortatall, stubbrytning för användning som biobränsle, dikning och dikesrensning samt gödsling för att öka produktionen trots att det försvagar ekosystemet. Regeringen bör återkomma med förslag på lagstiftning som förbjuder åtgärder inom skogsbruket som försvagar ekosystemets bärkraft. Vidare finns i ingen förutbestämd kantzonsbredd som ska sparas för att skydda vattendrag vid avverkning. I stället bygger detta på frivilliga åtaganden för dessa känsliga miljöer. Laglig miniminivå för miljöhänsyn inom skogsbruket bör tydliggöras och höjas och det bör införas lagkrav på skyddszoner mot vatten samt hänsyn för att återskapa naturvärden. För att uppnå ett långsiktigt hållbart skogsbruk i enlighet med våra miljömål krävs förutom ökat skogsskydd även stärkt miljöhänsyn i skogsbruket. De utvärderingar som har gjort av miljöhänsynen i skogsbruket visar att det finns brister. Av skogsvårdslagens portalparagraf framgår att produktions- och miljömål ska vara jämställda. I det skogsbruk som bedrivs under devisen frihet under ansvar är produktionen dock oftast överordnad miljöhänsynen. Skogsvårdslagen är skriven med trakthyggesbruk som norm och med syftet att garantera virkesförsörjningen. När det gäller naturvård saknas i mycket stor utsträckning sanktionsmöjligheter. Undersökningar gjorda av visar att andelen underkända avverkningar är betydande och att generell naturvårdshänsyn inte tas i tillräcklig omfattning. Påföljder för dessa överträdelser av skogsvårdslagen uteblir. konstaterar i sin fördjupade utvärdering av miljömålen 2019 att för att komma närmare miljömålet behövs stora förbättringar av den miljöhänsyn som tas vid skogsbruksåtgärder, särskilt vad gäller kulturmiljöer och hänsynskrävande biotoper. Det ska löna sig att göra rätt och man ska inte gynnas och slippa ekonomiska påföljder om man missköter sig. Då uppnår vi både högre miljöhänsyn och rättvisare konkurrensvillkor. Miljöhänsynen ska stärkas genom att effektiva sanktionsmöjligheter införs för brott mot hänsynsreglerna i skogsvårdslagen. Åtgärder för att stärka skogsbruket genom ökade möjligheter till klimatanpassning, punkt 46 (M, KD) av (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 46 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3432 av m.fl. (M) yrkande 3 i denna del och 2021/22:3880 av m.fl. (KD) yrkande 89 och 2021/22:1899 av m.fl. (M) och 2021/22:4058 av (MP) yrkande 1. Klimatförändringarna påverkar också den svenska skogen. Det är därför angeläget att fortsätta att stimulera forskning och utveckling av olika plantslag för att dra nytta av den möjlighet till ökad produktivitet inom skogsbruket som klimatförändringen kan medföra. Det bör även utredas om man bör tillåta bruket av nya trädslag till följd av ett förändrat klimat och i syfte att öka avkastningen. Åtgärder för att stärka skogsbruket genom ökade möjligheter till klimatanpassning, punkt 46 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 46 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4058 av (MP) yrkande 1 och 2021/22:1899 av m.fl. (M), 2021/22:3432 av m.fl. (M) yrkande 3 i denna del och 2021/22:3880 av m.fl. (KD) yrkande 89. För att ska bli klimatpositivt behöver skogen bidra med råvaror till byggande, olika produkter och energi. Men en skarpare strategi behövs också för att skogen ska fungera som en växande kolsänka. Klimatförändringarna innebär dock att förutsättningarna för skogen och skogsbruket förändras. Det är mycket viktigt att vi förbereder oss noga så att negativa effekter av klimatförändringar, som skogsbränder, torka och skadeangrepp, kan förebyggas och minimeras. Brukandet av skogen behöver klimatanpassas så att skogen ger en fortsatt god avkastning som den biologiska mångfalden behålls och hänsyn tas till allmänna intressen. En bevarad biologisk mångfald är i sig ett viktigt verktyg för att klara klimatutmaningarna. Ju bättre klimatanpassad skogen blir, desto mindre behöver de framtida avverkningarna påverkas av olika slags skador och angrepp. Svenska myndigheter har ett uppdrag att arbeta med klimatanpassning, i enlighet med förordningen (2018:1428) om myndigheters klimatanpassningsarbete. har skrivit en utmärkt rapport om sitt arbete som jag önskar att fler skogsägare och skogsintresserade får möjlighet att ta del av. I rapporten framkommer att ”skador förebyggs långsiktigt och kostnadseffektivt genom att skogen är ståndortsanpassad och stormsäker och har hög grad av variation”. En viktig del i riskspridningen är satsningar på mer bland- och lövskog samt våtmarker och ökad kunskap om stormtåliga beståndskanter. Man kan också läsa: ”Färre stora hyggen innebär t.ex. både en minskad risk för vattenrelaterade skador nedströms och en större variation på landskapsnivå till nytta för biologisk mångfald och friluftsliv.” För att få ett mer variationsrikt skogsbruk behövs aktiva skogsägare, och hyggesfria metoder kan vara en strategiskt viktig del affärsmässigt, miljömässigt och för klimatanpassningen. måste på ett genomgripande och systematiskt sätt introducera ett omfattande arbete för klimatanpassning av skogar. Staten som föregångare i hållbart skogsbruk, punkt 47 (M, SD, KD) av (M), (M), (M), (SD), (KD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 47 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4335 av m.fl. (KD) yrkande 12 och 2021/22:4336 av m.fl. (M) yrkande 18. I propositionen anförs att staten ska vara föregångare i hållbart skogsbruk med ett stort ansvar för natur- och kulturmiljöhänsyn. Regeringen föreslår att delar av förslaget från skogsutredningen genomförs genom att produktiv statlig skogsmark ovan och i nära anslutning till gränsen för fjällnära skog som står på och mark ges formellt skydd. Vi förordar ett gott förvaltarskap och att staten ska säkerställa ett välskött skogsbestånd men ser inte behov av att ta en stor areal skog ur produktion. Utöver de ekonomiska konsekvenserna för statens intäkter medför åtgärden även stor risk för förlorade arbetstillfällen och en utarmning av landsbygden i norr samt en minskning av tillgången till skogsråvara. Vi anser därför att förslaget att så snart det är möjligt ge områdesskydd för statliga skogar ovan och i nära anslutning till gränsen för fjällnära skog inte bör genomföras. Finansiering av åtgärderna i propositionen, punkt 48 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 48 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4338 av Per m.fl. (MP) yrkande 1. av intensivt förhandlingsarbete med syftet att nå en uppgörelse om skogspolitiken som skulle kunna bidra till en bättre balans och bättre förutsättningar för fortsatt dialog presenterade tillsammans med Socialdemokraterna och en gemensam inriktningsproposition som lagts på bord. Propositionen innehåller många olika delar som tillsammans utgör en helhet som står bakom och som skulle kunna minska konflikten i skogsdebatten om innehållet i skälstexterna respekteras. Flera av delarna i propositionen är dock kopplade till satsningar i regeringens förslag till budgetproposition . Om inte budgetmedel finns, saknas förutsättningar att genomföra bärande delar av propositionen. Den rödgröna regeringen lade fram förslag inom utgiftsområdena 20 och 23 som skulle täcka de kostnader som skogspropositionen väntas medföra. Vissa kostnader är inte enbart en följd av propositionen utan är konsekvensen av de domslut som tvingar staten att betala ut ersättning till markägare i det fjällnära området när skogsmark inte får avverkas. Följden av att regeringens budget röstades ned är nu att riskerar att tvingas prioritera ned annat viktigt arbete, för att kunna bekosta ersättning till markägare som nekats avverkning i det fjällnära området. Förslag i skogspropositionen som inte kan genomföras med den ekonomiska ram som antagit är exempelvis stärkt äganderätt och ersättning till markägare, ökat engagemang för frivilligt formellt skydd, mer förmånliga skattevillkor, väntansavtal, biotopskydd, nationalparkssatsningar, rådgivning för hållbar tillväxt, rådgivning om betesskador, ersättning för naturvårdsavtal och skötsel av naturreservat. Skogsprogrammet riskerar att läggas ned då långsiktig finansiering nu saknas. Om delar av förslaget till riksdagsbeslut nu är ofinansierade går de inte heller att genomföra om inte regeringen kommer med en ändringsbudget. När det gäller de extra budgetmedel som saknas för utgiftsområde 20 anslaget 1:14 Skydd av värdefull natur och för utgiftsområde 23 anslagen 1:1 och 1:2 Insatser för skogsbruket, behöver likväl betala ut ersättningar till skogsägare i fjällnära skog då dessa nekats avverkningstillstånd, som det inte finns tillräckligt med medel i budgeten. Det är en konsekvens av pågående rättsutveckling och kostnaderna förväntas stiga dramatiskt enligt myndigheternas och regeringens analys. Staten är enligt lag skyldig att ersätta markägarna och därmed att anslå medel i budgeten. Utöver den fjällnära skogen finns dessutom ett fortsatt stort behov av skydd av värdefull natur av andra naturtyper. Utan tillräckliga budgetresurser kommer inte att ha möjlighet att skydda natur i hela landet i enlighet med gällande lagstiftning och med EU:s art- och habitatdirektiv. Grunden i skogspropositionen är att det ska finnas tillräckligt med medel avsatta i budgeten. Regeringens och bedömning är att dagens situation med otillräckliga ekonomiska medel, brist på ersättningsmark samt långa handläggningstider för ersättning hos beslutande myndigheter är ett stort problem för markägarna ifall de har nekats avverkning. Omkring 700 markägare har öppna ärenden som rör ersättning för naturreservat. Framför allt är det markägare med nyckelbiotopsrika marker som kommer att drabbas ännu hårdare när den budget som antagit nu inte kommer att täcka behoven. Genom att radera budgetsatsningarna kopplade till skogspropositionen bär , , ansvaret för att möjligheterna till frivilligt formellt skydd minskar drastiskt och konfliktnivån i skogen riskerar att öka då resurser för ersättningar till markägare kommer att saknas, vilket framför allt kommer att drabba mindre familjeskogsbrukare. Jag anser att regeringen ska återkomma till med en redovisning av hur de åtgärder som föreslås i propositionen nu ska finansieras. EU:s inflytande över skogspolitiken, punkt 49 (M, SD, KD) av (M), (M), (M), (SD), (KD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 49 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2451 av m.fl. (SD) yrkande 26, 2021/22:2456 av m.fl. (SD) yrkandena 48–52 och 55, 2021/22:3432 av m.fl. (M) yrkandena 7 och 8, 2021/22:3880 av m.fl. (KD) yrkande 70 i denna del och 2021/22:4030 av m.fl. (M) yrkande 49. Inom EU är det inte tänkt att finnas någon gemensam skogspolitik, vilket underströks inte minst i samband med EU-inträde. Skogen är uttryckligen en nationell kompetens inom unionen. När , och gick med i EU 1995 fördubblades unionens samlade skogsareal, vilket ledde till inrättandet av en gemensam skogsbruksstrategi som antogs av EU 1998. Strategin var tänkt att fungera som ett ramverk för skogsrelaterade åtgärder på EU-nivå och strävade efter bättre samordning av politikområden i frågor som rör skog och skogsbruk. Skogsbruksstrategin betonade skogarnas multifunktionella roll för samhällets utveckling och vikten av hållbart skogsbruk. Det är positivt att ett redskap tas fram för att samordna EU-politik för att ta till vara skogens bidrag till ett hållbart samhälle och dess potential för jobb och tillväxt. Dock måste ett sådant tydligt avgränsas för att undvika att EU får inflytande över detaljer i den svenska skogspolitiken. Förutsättningarna för skogen är inte likadana i som i andra EU-länder. påverkas svensk skogspolitik av en lång rad direktiv och förordningar som berör skogsbruket, t.ex. timmerförordningen, regelverket för förnybar energi med avseende på hållbarhetskriterier för bioenergi från skog samt reglerna för utsläpp och upptag av växthusgaser från markanvändning (LULUCF). En stor risk med för stort inflytande från EU i den svenska skogspolitiken är att onödiga administrativa och byråkratiska hinder tillkommer. Vi ser därför med oro på det förslag till ny skogsstrategi som kommissionen presenterade och som riskerar att kraftigt inskränka det nationella självbestämmandet i skogsfrågor. Det finns en risk att är ett första steg mot en gemensam skogspolitik, vilket med stor sannolikhet skulle få betydande negativa konsekvenser för svenskt skogsbruk. är tänkt att inte underordnas utan likställas med för biologisk mångfald. Regeringen och måste nu bevaka utvecklingen så att strategin för biologisk mångfald inte leder till styrning av medlemsländernas skogsbruk, inklusive undantagande av skogsarealer från brukande, vilket ska vara nationell kompetens. Detaljer i fråga om hur medlemsländer sköter sin skog ska beslutas av länderna själva. måste inom EU verka för att skogsrika länders perspektiv på frågorna hörs och tas hänsyn till. Regeringen bör tillsammans med andra skogsländer inom EU agera starkt för att skogsfrågor även i fortsättningen ska vara nationell kompetens inom unionen. Regeringen bör vidare i kontakterna med EU framhålla att i motsats till de folkrika länderna i ägs skogen i (och ) huvudsakligen inte av det allmänna utan av enskilda. Detta måste EU och ta hänsyn till såväl som rättsliga skäl i förhållande till äganderätten och allmänt för att upprätthålla hög motivation hos ägarna. Vi anser även att borde ha ställt sig bakom den kritik som framfördes från ett tiotal EU-länder med i spetsen till över hur kommissionen hanterat arbetet med skogsstrategin. Vi vill att de svenska insatserna i dessa frågor inom EU stärks, och basen för detta arbete ska vara att försvara det framgångsrika svenska skogsbruket och det svenska självbestämmandet över skogen. Skogens bidrag till såväl exporten som klimatomställningen måste värnas. Regeringen och bör också utnyttja möjligheten att begära subsidiaritetsprövning oftare än av EU-förslag som berör skogsfrågor. Det är också av största vikt att vid genomförandet av direktiv med direkt eller indirekt påverkan på skogen slår vakt om skogsbrukets förutsättningar. Det vilar ett stort ansvar på regeringen att garantera att EU-lagstiftning som påverkar skogsnäringen i , direkt eller indirekt, genomförs så att det svenska aktiva skogsbruket inte begränsas eller inskränks. Nationell lagstiftning, inklusive tillämpning av internationella konventioner och EU:s föreskrifter och förordningar, bör utformas för att i minsta möjliga mån inskränka på svenskt självbestämmande över skogspolitiken, äganderätten eller markägarens förfoganderätt. EU:s inflytande över naturtillgångar i övrigt, punkt 50 (SD, KD) av (SD), (KD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 50 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3880 av m.fl. (KD) yrkande 70 i denna del. Utifrån subsidiaritetsprincipen bör skogspolitiken vara en nationell fråga. Vi anser att det inte ska införas någon gemensam skogspolitik inom EU. Vår utgångspunkt är att varje land självt ska råda över sina naturtillgångar i form av skog, berg, rinnande vattendrag och andra naturtillgångar. Angrepp av granbarkborren i skyddade områden, punkt 51 (S, V, MP) av (MP), (S), (S), (V), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 51 borde ha följande lydelse: 2021/22:1886 av (M), 2021/22:2456 av m.fl. (SD) yrkande 19 i denna del, 2021/22:2760 av (M), 2021/22:3432 av m.fl. (M) yrkande 20 och 2021/22:3682 av m.fl. (C) yrkandena 25 och 26. Vi anser inte att det finns skäl för ett sådant tillkännagivande som motionärerna efterfrågar. Vi anser därför att bör avslå motionerna. Vi utvecklar våra skäl för detta i våra särskilda yttranden 10 och 11. Angrepp av granbarkborren i övrigt, punkt 52 (M, KD) av (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 52 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3432 av m.fl. (M) yrkande 19 och 2021/22:2300 av (L) yrkande 2, 2021/22:2670 av (M), 2021/22:2671 av (M) och 2021/22:3682 av m.fl. (C) yrkande 24. Det är av största vikt att regeringen ålägger att bedriva ett effektivt arbete och samordning för att hantera granbarkborren. behöver agera kraftfullt för att inte hamna i samma läge som har gjort. Där har man i princip förlorat kriget mot granbarkborren. Enligt inventering angreps av granbarkborren – den största volym som uppmätts. Enskilda skogsägare har insett allvaret och jobbar hårt med att bekämpa pågående angrepp. Angrepp av granbarkborren i övrigt, punkt 52 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 52 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3682 av m.fl. (C) yrkande 24 och 2021/22:2300 av (L) yrkande 2, 2021/22:2670 av (M), 2021/22:2671 av (M) och 2021/22:3432 av m.fl. (M) yrkande 19. Granbarkborren har orsakat skador för för svensk skogsnäring och skadorna riskerar att förvärras om inte nödvändiga insatser görs. Tack vare och januariavtalet har det i budgeten skjutits till extra medel för att bekämpa granbarkborren, och flera myndigheter har haft i uppdrag att bekämpa skadorna. Den typen av kortsiktiga insatser behöver på kompletteras av en mer generell kapacitetsuppbyggnad när det gäller olika typer av skogsskador. befinner vi oss i en situation där vi tvingas konstatera att vår kunskap om skogsskador inte är uppdaterad och att nästan inget utvecklingsarbete för skogsskydd har bedrivits . Flera andra skogsländer i har drabbats av både skadedjursangrepp, torka och stormar, vilket medfört att länderna har tvingats anpassa sig till de nya förutsättningarna. Även behöver arbeta förebyggande med skogsskador för att utveckla kunskap och rutiner vid angrepp och skador i skogen. Arbetet behöver göras tillsammans med representation från såväl skogsägarna och akademin som myndigheterna. Åtgärder vid skogsbrand, punkt 53 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 53 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2456 av m.fl. (SD) yrkande 19 i denna del. har inom drabbats av flera allvarliga skogsbränder. Efter den stora branden i tillsattes en utredning, vars rekommendationer inte kom att omsättas i praktiska förändringar. Trots detta lyckades berörda myndigheter med stöd av olika organisationer och frivilliga och med hjälp från en lång rad andra länder hantera de allvarliga bränderna . Det är av största vikt att rekommendationer från utredningen efter branden , tillsammans med erfarenheter och de utredningar som gjorts därefter, verkligen omsätts i förbättrad praktik. En tydlig ledningsorganisation och rollfördelning är av stor vikt. För att möjliggöra breda beslut måste krisplaneringen innefatta även politiska ledare på berörda nivåer. Praktiska övningar måste genomföras, där även lokala organisationer, inklusive jordbrukare, övar med sin respektive utrustning. Arealbegränsning av kalhyggen, punkt 54 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 54 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3279 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 20. visade i en granskning av skogen 2020/21 med tydlighet de existerande bristerna i de marknadsstyrda och frivilliga åtgärderna i form av certifiering samt effekterna av storskaliga slutavverkningar med enorma kalhyggen. Det finns skäl att begränsa storleken på kalhyggen inom skogsvårdslagen. finns endast en begränsning på hur stora kalhyggen får vara i den fjällnära skogen. I den fjällnära skogen gäller att avverkning på en sammanlagd yta som är större än inom samma brukningsenhet får göras endast om det finns särskilda skäl för det. I övrig skog finns ingen laglig begränsning för hur stora kalhyggen får vara, trots att fragmentering av livsmiljöer för många skogsarter är ett känt problem och att mycket stora kalhyggen även påverkar rennäring och sociala värden. Enligt nuvarande föreskrifter på övrig produktiv skogsmark gäller att hyggens storlek och utläggning ska anpassas till natur- och kulturmiljön samt att en begränsning av hyggenas storlek ska eftersträvas. Det saknas således tydlig reglering av hur stora dessa kalhyggen får vara i areal. Regeringen bör ges i uppdrag att införa en tydlig arealbegränsning av kalhyggen inom skogsbruket. Hantering av tillkännagivande om almsjuka och askskottsjuka, punkt 55 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 55 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2456 av m.fl. (SD) yrkande 47. Ädellövträd, till vilka alm och ask räknas, upptar bara av skogsarealen i , men många hotade arter är knutna till dessa trädslag. Almen är på väg att utrotas av almsjukan (en svampsjukdom) i och . Försvinner den försvinner även ett stort antal arter som är beroende av almen. För asken är situationen likartad. I det fallet utgörs hotet av askskottsjukan. Hotbilden mot asken är något mindre allvarlig än mot almen. En nationell strategi för bevarande av inhemska lövträdsarter bör infogas i arbetet med det nationella skogsprogrammet. Om vi kan rädda almen och asken kvar i räddas upp till ett hundratal andra arter som är beroende av dem. Det vore ett mycket effektivt miljöarbete. Därför föreslår vi att ett projekt startas för växtförädling av naturligt förekommande svenska almar och askar som gör dem resistenta mot sjukdomarna, vilket tillsammans med kompletterande åtgärder kan rädda trädslagen kvar i . Det finns ett antal tekniker som kan underlätta och påskynda arbetet. Man bör arbeta på flera spår . Skogforsk bör ges uppdraget att ansvara för projektets genomförande. Samverkan bör sökas med andra länder inom och EU. riktade ett tillkännagivande till regeringen om ett växtförädlingsprojekt för resistens mot almsjuka och askskottsjuka. Regeringen bör skyndsamt följa detta. Skoglig statistik, punkt 56 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 56 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2456 av m.fl. (SD) yrkande 68. För att politiker och andra beslutsfattare, offentliga liksom privata, ska kunna fatta väl underbyggda beslut i en så långsiktig verksamhet som skogsbruk är det avgörande att långsiktig statistik finns tillgänglig med jämförbara siffror. Därför anser vi att den tidigare utgivna Skogsstatistisk årsbok behöver fortsätta att publiceras. Toleranskrav vid miljöhänsyn, punkt 57 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 57 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2456 av m.fl. (SD) yrkande 16 och 2021/22:2462 av m.fl. (SD) yrkande 44.