bet · H901TU6 · 2022-02-07 00:00:00 — Motionären påpekar att de flesta tjänster, såsom exempelvis Bank-id och Kivra, erbjuds av företag och anser att det är läge för en statlig identifieringstjänst som är säker och ger alla medborgare tillträde och tillgång till det digitaliserade samhället. I motion 2021/22:2864 av (M) yrkande 3 efterfrågas en utvärdering av införandet av krav på digital autentisering samt stark kundautentisering. Motionären belyser de hinder som många äldre upplever med de omfattande krav på digital autentisering som har inrättats hos banker, myndigheter m.fl. och s.k. stark kundautentisering där kunden måste bekräfta köpet med t.ex. bank-id eller säkerhetsdosa. I digitaliseringsstrategin understryks att digital identitet utgör en samhällskritisk infrastruktur och är en förutsättning för fortsatt utveckling av digital service till privatpersoner och företag. Det är avgörande för individers möjligheter att ta del av digitala tjänster inom såväl den privata som den offentliga sektorn att kunna styrka sin digitala identitet på ett enkelt och säkert sätt. En stor andel av befolkning har en e-legitimation, men det är enligt strategin viktigt att alla som behöver kan få tillgång till enkla och säkra e-legitimationer. Det offentliga måste enligt digitaliseringsstrategin säkerställa att lösningarna uppfyller högt ställda krav på säkerhet och användbarhet och att nödvändig samordning mellan inblandade aktörer sker. Rutinerna för identifiering och underskrifter i samband med användning av digitala tjänster bör fungera på ett enkelt sätt för användaren, oavsett om han eller hon befinner sig i eller i något annat land. Regeringen konstaterar i budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 22) att för att medborgarna ska använda och ha förtroende för digitala tjänster behöver de ha tillgång till och förmåga att använda samt känna tillit till en digital identitet. finns det tre etablerade e-legitimationer som privatpersoner kan skaffa: Bank-id (utgiven av bankerna som bankkunder med ett svenskt personnummer kan använda), e-ID Plus (utgiven av e-ID Group AB) och AB Svenska Pass (utgiven av ). Alla dessa tre e-legitimationer har fått kvalitetsmärket e-legitimation som visar att de har granskats och godkänts av staten genom myndigheten . erbjöd även e-legitimation till privatpersoner, men denna tjänst är inte längre möjlig att skaffa. De privatkunder som har en e‑legitimation från utfärdad kommer endast att kunna använda tjänsten , därefter avslutas tjänsten. Enligt rapporten och internet 2020 saknade av internetanvändarna bank-id. har i sin statistik uppgifter om att hade ca 8 miljoner bankkunder , varav ca 7,8 miljoner hade mobilt bank-id. Bank-id-användningen fördelade sig på internet- och mobilbankstjänster (), offentlig sektor (9,), finansiella tjänster (13,), övriga portal- och privattjänster () och betaltjänster, t.ex. Swish (15,). Regeringen uppger i budgetpropositionen att det fanns ca 142 000 registrerade e‑legitimationsanvändare enligt statistik från e-legitimationsutfärdaren e-ID AB, vilket är en ökning jämfört med . Den svenska infrastrukturen för e-legitimationer kan ta emot gränsöverskridande inkommande trafik från elva av EU:s medlemsstater, en ökning med fyra medlemsstater . I betänkandet Ett säkert statligt – med e-legitimation (SOU 2019:14) konstaterades att den ökade digitaliseringen gör det allt svårare att klara sig i samhället utan tillgång till en e-legitimation. Det är enligt utredningen därför viktigt att alla ges möjlighet att skaffa en säker e-legitimation. En säker elektronisk identifiering bidrar också till att motverka den identitetsrelaterade brottsligheten. Med en säker grundidentifiering som görs av en myndighet vid ett personligt besök minskar risken för att fel person får tillgång till e-legitimationen. Utredningen föreslog att statlig e-legitimation på högsta tillitsnivå ska kunna finnas på det statliga identitetskortet. E-legitimationen ska även kunna användas för att skapa en elektronisk underskrift. Utredningen föreslog även en ny lag och förordning om statliga identitetshandlingar med bestämmelser om ett statligt identitetskort och en statlig e-legitimation. kan utfärdas med eller utan funktion som resehandling och ersätter både det nationella identitetskortet och identitetskortet för folkbokförda i . Utredningens förslag har remissbehandlats och bereds inom . Svar på skriftliga frågor och interpellationer Finansmarknadsminister fick en skriftlig fråga om personer som saknar bank-id (fr. 2018/19:868). Statsrådet framhöll i sitt svar att digital identitet är en samhällskritisk infrastruktur. Utskottet har tidigare behandlat frågan om digital identitet, senast i betänkande 2020/21:TU4. Utskottet noterade i betänkandet att det är införstått med att frågan är av samhällskritisk betydelse och därför avvaktar pågående beredning inom . Utskottet avslog motionsyrkandena. biföll utskottets förslag. Frågan om digital autentisering är av samhällskritisk betydelse. Utskottet vill därför understryka vikten av säkra och tillförlitliga elektroniska legitimationstjänster som är enkla för konsumenten att använda. När det kommer till motionsyrkanden om Bank-id:s marknadsställning uppmärksammar utskottet att det finns ytterligare två elektroniska identifikationstjänster för konsumenterna att välja bland: e-ID Plus och AB Svenska Pass. Utskottet påminner även, när det gäller motionsyrkanden om behovet av grundidentifiering samt en statlig identifieringstjänst, att dessa frågor har behandlats i utredningen säkert statligt – med e‑legitimation (SOU 2019:14) som bereds inom . Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2021/22:1287 (S), 2021/22:2864 (M) yrkande 3, 2021/22:3227 (C) yrkande 19, 2021/22:3245 (C) yrkande 30 och 2021/22:4184 (KD) yrkande 20. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om digital delaktighet. Utskottet konstaterar att den digitala delaktigheten i är hög även om det fortfarande finns behov av främjandeåtgärder bland delar av befolkningen. Utskottet hänvisar till de omfattande insatser som görs på området. Jämför reservation 9 (M), 10 (SD), 11 (C), 12 (KD), 13 (L) och 14 (MP). I kommittémotion 2021/22:3762 yrkande 14 efterfrågar m.fl. (M) initiativ för att höja den digitala kompetensen. Motionärerna lyfter fram vikten av att bygga ut it-infrastrukturen och säkerställa goda möjligheter till uppkoppling för att minska det digitala utanförskapet och uppmärksammar särskilt dem som har svårt att eller inte alls kan nyttja olika digitala tjänster och verktyg. I kommittémotion 2021/22:3841 av m.fl. (M) yrkande 16 vill motionärerna säkerställa att äldre får kunskap och information som medger god tillgång till och användande av det digitala samhället. Motionärerna påpekar att många äldre ställs utanför delar av samhällets service då allt högre krav ställs på digital kompetens och många tjänster enbart kan fås genom webbplatser och digital anslutning. I kommittémotion 2021/22:3803 yrkande 18 framför m.fl. (SD) att digitalt utanförskap ska motverkas. Motionärerna uppmanar regeringen att skyndsamt ta fram en handlingsplan eftersom drygt 400 000 personer lever i digitalt utanförskap. I kommittémotion 2021/22:3227 av m.fl. (C) yrkande 35 framför motionärerna att tillgången till offlinebetalningar i digitala betalningssystem som t.ex. Swish måste säkras. Motionärerna uttrycker oro över säkerheten i betalningssystemen och menar att det är problematiskt att de digitala systemen grundas på allt färre tjänster som tillhandahålls av ett mindre antal producenter. I kommittémotion 2021/22:4165 av m.fl. (KD) yrkande 3 lyfts att hänsyn ska tas till behoven hos personer med funktionsnedsättning i utvecklingen av samhällets digitalisering. Motionärerna understryker vikten av att främja digitaliseringsutvecklingen men betonar att personliga möten med olika myndigheter och andra relevanta aktörer fortsatt måste vara möjligt för denna grupp för att bl.a. säkerställa att blanketter blir rätt ifyllda och inskickade i rätt tid. I kommittémotion 2021/22:3378 yrkande 16 efterfrågar m.fl. (L) en uppföljning av webbtillgänglighetslagstiftningen för att säkerställa att digital service utformas enligt principen om design för alla. Lagen om tillgänglighet till digital offentlig service trädde i kraft och motionärerna betonar att digital service behöver vara tillgänglig även för elever och lärare för att tillgodose deras behov. I kommittémotion 2021/22:4065 av m.fl. (MP) yrkande 7 föreslås en översyn av att tekniska lösningar kan erbjudas till dem som behöver det. Alla äldre över en viss ålder behöver erbjudas tekniska lösningar, anser motionärerna, som vill förstärka bibliotekens roll i att bistå med digitalt stöd eller att andra stödfunktioner inom t.ex. civilsamhället utvecklas. Vidare tar motionärerna i yrkande 9 upp förslag för att nå ökad digital jämlikhet och påpekar att det är angeläget att regeringen analyserar och går vidare med förslaget. I motion 2021/22:1529 av (S) anförs att samtliga medborgares möjlighet att ta del av det offentligas digitala tjänster bör ses över. Motionären tar upp det digitala utanförskapet och poängterar att digital tillgänglighet är ett grundläggande jämlikhetskrav där det offentliga har ett särskilt stort ansvar för att beakta samtliga innevånares möjlighet att använda nya publika tjänster i offentlig sektor. I motion 2021/22:3073 betonar m.fl. (S) vikten av att teknikutvecklingen inte lämnar äldre utanför. Motionärerna framhåller att de äldres situation bör beaktas vid digitaliseringsbeslut eftersom det snabba teknikskiftet försvårar livet för många äldre när digitaliserade tjänster tränger undan tidigare metoder för att utföra bankärenden och ha kontakt med myndigheter. har regeringens digitaliseringsstrategi varit vägledande för politiken på sakområdet. Ett av delmålen i digitaliseringsstrategin är digital kompetens som innebär att alla ska vara förtrogna med digitala verktyg och tjänster samt ha förmåga att följa med och delta i den digitala utvecklingen utifrån de egna förutsättningarna. Digital kompetens handlar dels om tekniska färdigheter att använda digitala verktyg och tjänster, dels om medie- och informationskunnighet, som omfattar de kunskaper och förmågor som krävs för att finna, analysera, kritiskt värdera och skapa information i olika medier och sammanhang. har hög digital delaktighet och hamnar enligt 2020 (Digital Economy och Society Index) på andra plats inom EU när det gäller befolkningens användning av internettjänster. av såväl kvinnor som män i åldern 16–använder internet i stort sett enligt SCB:s undersökning av befolkningens it-användning 2020. Nivån är oförändrad . Digitaliseringen har satts på prov under pandemin, enligt undersökningen Svenskarna och internet 2020, som den till stora delar har hållit måttet. De flesta nya internetanvändarna under var eller äldre och andelen användare i denna grupp ökade . I sin delrapport utanförskap Q1 konstaterar att sällan- och icke-användare är en jämförelsevis liten grupp men att den är sammankopplad med faktorer som inkomst, utbildning och ålder. till kön är skillnaderna små, även om något fler kvinnor () än män () är sällan- eller icke-användare. Enligt Internetstiftelsens delrapport anger de flesta av de som inte använder internet (fem av tio) att de inte har något intresse för nätet och inte ser det som användbart, medan en mindre andel (två av tio) anger att de inte vet hur de ska använda internet och att tekniken är krånglig. Kostnaden eller bristen på någon uppkopplad enhet uppfattas inte som ett större hinder, då en väldigt liten andel () uppger detta som skäl. Enligt undersökningen Svenskarna och internet 2021 använder var femte pensionär inte internet alls. Bland de äldsta har inte ens hälften använt sig av samhällets olika e-tjänster. I när digitala verktyg och tjänster har blivit det normala i nästan alla samhällets institutioner lyfter att de som inte använder internet hamnar i ett utanförskap. Även bland dem som använder internet finns det en stor grupp som riskerar att hamna i det som kallar för ett utvidgat utanförskap. Dessa saknar kunskaperna att nyttja internets olika funktioner – en del av dem känner inte till flera samhällsviktiga digitala tjänster över huvud taget. Andra känner till men kan inte använda tjänsterna utan hjälp. De flesta av dessa använder internet mer sällan än genomsnittet, men även bland de som är på nätet finns ett utbrett behov av hjälp med olika saker. Många har t.ex. problem med att på egen hand installera mobilt bank-id, en tjänst som är en nödvändig för att identifiera sig på nätet och betala för olika saker online. Många kan heller inte ändra inställningarna för s.k. kakor i sin webbläsare eller ställa in hur appar får använda och dela mobilens platsinformation. noterar även att i synnerhet äldre inte känner till eller ens har hört talas om olika digitala begrepp som t.ex. molntjänst och 5G. Bland internetanvändare är det också många som visserligen har hört talas om dessa och andra digitala begrepp men som inte känner till dem så bra att de skulle kunna förklara dem för andra. konstaterar att livet för äldre som inte känner till uttryck som ”casta” eller artificiell intelligens kanske inte påverkas särskilt mycket av det, men betonar att livet på nätet är mer riskfyllt om individer inte förstår innebörden av t.ex. cybersäkerhet och digital källkritik. Personer med funktionsnedsättning ska ha tillgång till vissa viktiga kommunikationstjänster på likvärdiga villkor och i samma utsträckning som andra. Om marknaden inte tillgodoser behoven upphandlar () dessa tjänster. PTS upphandlade fyra samtalsförmedlande tjänster till en total kostnad av ca . PTS fick även uppdrag av regeringen att bidra till tillgänglighet och användning av it för äldre med anledning av pandemin (I20020/01296) och myndigheten har tagit fram vägledningar avsedda för äldre och personal som stöttar äldre inom områdena videosamtal, fjärrstyrningstjänster samt e-handel av mat och medicin. På Digitalhjälpen, en plattform som är en del av PTS webbplats, finns insatserna samlade. PTS har regeringens uppdrag att stärka utvecklingen av kommunikationslösningar för personer med funktionsnedsättning och särskilda behov. Myndigheten arbetar även för att långsiktigt förbättra den generella tillgängligheten inom ansvarsområdena elektronisk kommunikation och post. För att främja digital kompetens i samhället gav regeringen i uppdrag åt PTS att inrätta ett antal användarråd. Syftet med användarråden är att öka kunskapen om aktuella behov och hinder för personer med olika slag av funktionsnedsättning, att säkerställa att personer med funktionsnedsättning får tillgång till it, elektronisk kommunikation och elektroniska tjänster på lika villkor som andra samt att identifiera relevanta åtgärder för att öka den digitala delaktigheten. Regeringen har tidigare också gett PTS i uppdrag att göra en förstudie av hur internetombud inom vård och omsorg ska kunna etableras över landet för att kunna hjälpa sina brukare med it och internet. I samarbete med Myndigheten för delaktighet (MFD) och Myndigheten för digital förvaltning (Digg), som i likhet med PTS har uppdrag som innefattar att främja digital inkludering och tillgänglighet, organiserar PTS en s.k. nätverksdag (Digin) om digital inkludering och tillgänglighet. Digin vänder sig till alla inom offentlig sektor som arbetar med att se till att verksamheten och informationen är tillgängliga för alla medborgare. Syftet är att erbjuda en plattform för att samlas kring gemensamma frågor och utmaningar som rör digital inkludering och tillgänglighet. PTS arbetar också med att öka fokus på användarmedverkan, eftersom en kontinuerlig och fördjupad dialog med användare kan ge vinster på många områden och för många aktörer. En del av myndighetens arbete på området har resulterat i metodguider för de aktörer som vill arbeta inkluderande och för att öka den digitala delaktigheten bland utsatta grupper, som exempelvis personer med funktionsnedsättning, nyanlända och äldre personer. Guiderna tar även hänsyn till andra bakgrundsvariabler som kön, ålder, teknikvana, utbildningsnivå, boendeort etc. PTS medverkar också i olika nätverk inom området digital delaktighet och tillgänglighet. anordnar PTS årliga innovationstävlingar för att bidra till att smarta idéer blir verklighet och underlättar vardagen för berörda. Genom dessa innovationstävlingar kan företag och organisationer få finansiering av tjänste- och produktutveckling på . Även utbildningsinsatser kan komma i fråga. PTS hade 2021 stöttat 181 projekt med sammantaget . I genomsnitt per tävling har elva vinnare tilldelats var i finansiering. Det har varit alltifrån breda digitala lösningar för många till smala lösningar som möter specifika behov och som erbjuder nya möjligheter och ökad livskvalitet för personer som annars riskerar att hamna utanför det digitala samhället. PTS meddelade i ett pressmeddelande att funktionen Delad kontroll i e-legitimationstjänsten finns i e-ID . Delad kontroll innebär att två individer kan ansluta sina e-ID-konton så att den ene blir medhjälpare eller assistent åt den andre – exempelvis en familjemedlem eller vårdgivare. Medhjälparen kan inte göra några transaktioner på egen hand och respektive part kan avsluta kopplingen när som helst. För att aktivera funktionen Delad kontroll behöver både användare och den som ska hjälpa till vara registrerade användare och ha ett e-ID utfärdat. När användaren ska e-legitimera sig startas en parallell transaktion hos medhjälparen som kan välja att godkänna eller avbryta identifieringen. Det går att aktivera funktionen direkt i mobilappen, men både användare och medhjälpare måste fysiskt vara på samma plats vid aktivering. Funktionen Delad kontroll är ett resultat av PTS innovationstävling utanför till internet, som utlystes och där vinnarna utsågs . Tävlingen skulle hitta lösningar som motiverar och underlättar för de ca 1 miljon människor som halkat efter digitaliseringens framfart och som bedöms leva i digitalt utanförskap. Regeringen har, i syfte att främja den digitala delaktigheten, tidigare beviljat medel till som arbetar med att samordna och sprida kunskap om frågan till relevanta aktörer. är ett samarbete för alla som vill främja digital delaktighet och inkluderar exempelvis bibliotek, folkbildningsorganisationer, funktionshindersorganisationer och andra ideella organisationer men även kommuner och myndigheter. Nätverket startades i samband med den nationella Digidelkampanjen. har även arrangerat kampanjer såsom Get Online Week och E-medborgarveckan som syftar till att få fler personer att använda internet. Regeringen beviljade 2018 i i bidrag för att främja digital delaktighet genom att inrätta s.k. digidelcenter dit invånare kan vända sig för att få hjälp med digitala tjänster och teknik (N2018/02458/D). Etableringen av digidelcenter syftade till att stärka kommuninvånarnas möjligheter att öka sin digitala kompetens. Centren drivs i regi och är en del i ett större digitaliseringsarbete. Via Internetfonden, som drivs av , kunde kommuner söka medel. Hela 50 ansökningar kom in, och därför bistod med ytterligare 2,2 miljoner så att 15 kommuner fick stöd för att starta digidelcenter. finns det inga besked om ytterligare finansiering eller kommande utlysningar. beslutade regeringen att ge (genom föreningen i ) för aktiviteter som främjar digital delaktighet. Digitaliseringsminister motiverade beslutet med att digitaliseringen av tjänster och samhällsservice ökar, vilket i grunden är bra, men alla måste också ges möjlighet att vara en del av utvecklingen, och i sammanhanget har en viktig funktion i arbetet. gav regeringen i uppdrag att i samverkan med Digg kartlägga och analysera erfarenheter av den digitala omställning som har ägt rum med anledning av covid-19-utbrottet (I2020/01584). PTS har i uppdragets slutredovisning visat att det bl.a. finns brister i förmågan att verka digitalt inom många sektorer t.ex. när det gäller kompetens, delaktighet och betalningsmodeller. Myndighetens analys visar att digital kompetens och inte minst digital delaktighet är nödvändigt för att digital omställning ska vara möjlig (I2021/00116). Rapporten bereds inom . När det gäller lagen (2018:1937) om tillgänglighet till digital offentlig service , och det undantag som görs i lagen för sådan digital service inom skolområdet som inte hänför sig till en verksamhets väsentliga administrativa funktioner, hänvisar regeringen i propositionen (prop. 2017/18:299) till skollagen och diskrimineringslagen. Regeringen gör bedömningen att befintliga bestämmelser innebär att elever med funktionsnedsättning får det stöd de behöver och framhåller att kraven i den nya lagen gäller generellt och inte i förhållande till varje enskild person som har behov av särskilda anpassningar, t.ex. i undervisningssammanhang. Digg fortsatte uppbyggnaden av sin tillsynsverksamhet över lagen (2018:1937) om tillgänglighet till digital offentlig service. Ingen av de webbplatser som myndigheten granskade uppfyllde samtliga krav i lagen. Utskottet har i olika sammanhang behandlat frågan om digital delaktighet, senast i betänkande 2020/21:TU4. Utskottet föreslog att skulle avslå motionsyrkandena och hänvisade till de omfattande insatserna på området och pågående beredningsarbete. biföll utskottets förslag. Utskottet bedömer att den digitala delaktigheten i är hög i en internationell jämförelse även om det alltjämt finns behov av att främja en ökad digital delaktighet bland delar av befolkningen. Utskottet konstaterar vidare när det gäller motionsyrkanden om digitalt utanförskap att omfattande och angelägna insatser görs av ansvariga myndigheter och organisationer för att höja den digitala delaktigheten i samhället. När det gäller motionsyrkandet om tillgänglighet till digital offentlig service bedömer utskottet att befintliga bestämmelser hörsammar de behov som finns. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2021/22:1529 (S), 2021/22:3073 (S), 2021/22:3227 (C) yrkande 35, 2021/22:3378 (L) yrkande 16, 2021/22:3762 (M) yrkande 14, 2021/22:3803 (SD) yrkande 18, 2021/22:3841 (M) yrkande 16, 2021/22:4065 (MP) yrkandena 7 och 9 och 2021/22:4165 (KD) yrkande 3. Tillgång till elektronisk kommunikation Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om tillgången till elektronisk kommunikation. Utskottet bedömer att utvecklingen på området fortsätter i positiv riktning och välkomnar de många initiativ som har tagits för att främja bredbandsutbyggnaden och mobiltäckningen i landet, inte minst på landsbygden. Jämför reservation 15 (M), 16 (SD), 17 (C), 18 (V), 19 (KD) och 20 (MP). I partimotion 2021/22:3232 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 1 framförs att regeringen bör återkomma med förslag på hur man garanterar en god mobiltäckning för hela den fastboende befolkningen. Motionärerna menar att den s.k. bastäckningen är en alldeles för låg ambitionsnivå eftersom den i praktiken inte ens räcker till för att ringa och ta emot samtal och är helt otillräcklig för att använda internetbaserade appar och tjänster. I kommittémotion 2021/22:3689 av m.fl. yrkande 13 framhålls vikten av digital infrastruktur för att gynna den regionala utvecklingen. Motionärerna betonar att staten måste ta sitt ansvar och prioritera en fungerande digital infrastruktur vad gäller både fasta och mobila uppkopplingsmöjligheter. I kommittémotion 2021/22:3753 yrkande 7 efterfrågar m.fl. (M) tydliga och mätbara mål för bredbandsutbyggnaden. Motionärerna påpekar att bredbandsmålet ser ut att bli svårt att nå och att det därför behövs tydligare nationella mål för bredbandsutbyggnaden, som i sin tur kan brytas ned på lokal nivå och användas för att försöka påskynda utbyggnaden. I yrkande 10 vill motionärerna tillsätta en statlig utredning för att undersöka för- och nackdelar med nationell roaming för att förbättra enskilda användares täckning, framför allt på landsbygden.