bet · H901NU22 · 2022-06-09 00:00:00 — Företrädare för i utskottet ställde sig därför bakom tillkännagivande om att regeringen bör arbeta för att revidera direktivet. Utöver att detta viktiga arbete bör genomföras av regeringen i enlighet med tillkännagivandet menar vi att de upphovsrättsliga regler som gäller och begränsar yttrandefriheten bör ses över. Vi vill vidare framhålla att de inskränkningar som finns i upphovsrätten grundar sig i omoderna förhållanden när det gäller hur information används och sprids och behöver anpassas efter det moderna samhället. är inskränkningar möjliga t.ex. när det gäller framställning av tillfälliga exemplar av ett verk i en teknisk process, för privatkopiering och för undervisningsändamål. Det är också möjligt med undantag från upphovsrätten för att citera utifrån vad som överensstämmer med god sed. Citaträtten gäller dock inte bildmedier. Det är enligt vår mening nödvändigt att lagstiftaren verkar för att införa mer flexibla inskränkningar i upphovsrätten utifrån vad som är skäligt med hänsyn till samhällets utveckling, intresset av att nya informationstjänster ska kunna utvecklas och vad som i övrigt kan anses brukligt i samhället. Vi menar att det t.ex. innebär att rätten att använda upphovsrättsskyddade alster i satir, opinionsbildning och samhällskritik särskilt bör bejakas. Citaträtten bör därtill vidgas så att den även tillåter legitimt användande av framställningar i bildmaterial. I ett sådant sammanhang bör man särskilt dra lärdom av hur andra länder i västvärlden valt att utforma flexibla inskränkningar i upphovsrätten, t.ex. den amerikanska modellen för s.k. fair use. En oinskränkt ensamrätt till tankegods kan inte vara en självklarhet, och upphovsrätt kan inte rakt av jämföras med äganderätt. En väsentlig skillnad från äganderätt är att upphovsrätten inte är evig, och huvudregeln i gällande rätt är att upphovsrätten löper ut efter upphovsmannens död. I praktiken innebär det att ett verk oftast är skyddat från fri användning i mer än ett århundrade efter att det skapats. Långa skyddstider kan innebära att allmänhetens respekt och förtroende för upphovsrätten undergrävs och att tillväxt-och utvecklingsintressen hämmas. Vi menar att detta inte är rimligt i dagens digitala värld. Skyddstiderna bör ses över, och det bör tas hänsyn till om det eventuellt bör krävas en aktiv åtgärd från upphovsmannen för att bevara ensamrätten till hans eller hennes verk efter att förflutit. Vi vill vidare belysa behovet av att skapa goda förutsättningar för branschen att utveckla nya legala tjänster för spridning av upphovsrättsskyddat material. Vi ser att nya affärsmodeller vuxit fram som ger konsumenterna enkel och snabb tillgång till ett stort utbud av kultur och underhållning. Därmed minskar incitamenten att nyttja illegala tjänster. Med fullgoda alternativ till illegala tjänster som lever upp till konsumenternas förväntningar upprätthålls också den allmänna respekten för upphovsrätten. Det förutsätter självklart att upphovsrättslagstiftningen också är utformad för att uppmuntra och underlätta framväxten av sådana affärsmodeller. I sammanhanget bör även system för licensiering av skyddade verk, särskilt när det gäller rörliga medier, ses över för att en sådan utveckling ska bli verklighet. Avslutningsvis vill vi påpeka att ett internationellt rättsligt samarbete är viktigt för att bekämpa storskaliga intrång och illegala tjänster vars affärsmodeller bygger på att olovligen tillhandahålla upphovsrättsskyddat material genom nedladdning eller streamning. I ett sådant arbete är det dock viktigt att öppenheten på internet värnas. Strävan att bekämpa upphovsrättsintrång får aldrig bli överordnad intresset av ett fortsatt öppet internet och enskildas tillgång till ett fritt informationsflöde. bör därför inom ramen för EU och internationella forum motverka en utveckling som innebär att internetplattformar och tillhandahållare av sociala medier åläggs ett övergripande tillsyns- och ersättningsansvar för vad enskilda användare publicerar. Som nämnts ovan måste också särskilt respekten för åsiktsyttringar och en fri opinionsbildning genom satir, referat och nyhetsförmedling värnas när man överväger nya åtgärder mot upphovsrättsintrång. Detta är något som bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vissa frågor om upphovsrätt, punkt 1 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3227 av m.fl. (C) yrkande 10 och 2021/22:274 av och (båda SD), 2021/22:845 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:2430 av m.fl. (SD) yrkandena 1–5 och 2021/22:3368 av m.fl. (M) yrkande 22. Ett starkt skydd för immateriella rättigheter är avgörande för växande och välfärdsskapande företag. En del av de immateriella skydden är upphovsrätten, som är grundläggande för att uppmuntra och stimulera kreativt skapande. Vi vill understryka att upphovsrätten måste värnas och respekteras även på internet. Därför är det viktigt att det finns en modern lagstiftning som på ett ändamålsenligt sätt kan hantera upphovsrättsfrågor på den digitala marknaden. Ett arbete med att ta fram ett nytt upphovsrättsligt ramverk pågick inom EU och mynnade ut i att ett nytt upphovsrättsdirektiv antogs 2019. Tyvärr kan vi konstatera att det finns bestämmelser i direktivet som inte är väl avvägda och där balansen mellan olika viktiga intressen saknas. Det handlar främst om direktivets artiklar 15 och 17 (tidigare 11 och 13) som vi menar hotar yttrandefriheten på internet. Företrädare för i utskottet stod följaktligen bakom det tillkännagivande som utskottet förordade om att direktivet bör revideras i dessa delar. I anslutning till detta vill vi understryka att ett ogenomtänkt genomförande av direktivet i medlemsstaterna riskerar att göra situationen än värre. Självfallet borde regeringen ha hanterat dessa frågor på ett bättre sätt när direktivet arbetades fram. Beklagligt nog antogs direktivet i strid med den svenska uppfattningen, och vi kan inte annat än att konstatera att det svenska genomförandearbetet alltjämt pågår. Mot bakgrund av de regler som inom ramen för denna process ska genomföras i svensk rätt anser vi att det är nödvändigt att regeringen vidtar åtgärder för att genomförandearbetet tar utgångspunkt i att bevara yttrandefriheten på internet och att detta även sedan får genomslag i den kommande lagstiftningen. Detta är något som bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Upphovsrättsskyddade konstverk på offentliga platser, punkt 2 (SD, C) av (SD), (C), (SD), (SD) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2430 av m.fl. (SD) yrkande 8 och 2021/22:3227 av m.fl. (C) yrkande 30. Den tekniska utvecklingen är snabb, och vi lever i ett alltmer digitaliserat samhälle. Det är därför viktigt att lagar och regler är anpassade efter dagens verklighet. Upphovsrättslagstiftningen är i flera avseenden föråldrad och reglerar i mångt och mycket förhållanden som gällde . Ett sådant område är den s.k. panoramafriheten. Efter ett beslut i Patent- och finns det tveksamheter om huruvida man får dela bilder på offentlig konst digitalt utan att betala ersättning till konstnären. Att dela bilderna analogt är däremot tillåtet. Det är märkligt att avbildningar av offentlig konst, vars syfte är att fritt vara tillgänglig för folket, inte kan spridas fritt i digitala kanaler. För att upphovsrättslagen inte ska få negativa konsekvenser i detta hänseende behöver den moderniseras och bli teknikneutral så att bilder på offentlig konst kan delas online utan restriktioner. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Kostnader i mål om patent, punkt 3 (S, C, MP) av (S), (S), (S), (C), (S), (S), (MP) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: 2021/22:2435 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 4, 2021/22:3199 av m.fl. (V) yrkande 25, 2021/22:3380 av m.fl. (L) yrkande 6 i denna del och 2021/22:3687 av m.fl. (M) yrkande 11 i denna del. Vi vill först och främst framhålla att patentskyddet och möjligheterna att värna patent är avgörande för det svenska näringslivet och den svenska innovationskraften. De skapar viktiga förutsättningar för att tillgängliggöra de kommersiella värdena av forskning och innovation. Ett väl fungerande patenträttsligt skydd är därmed grundläggande för svenska företags konkurrenskraft och tillväxtmöjligheter. I några motioner anförs att regeringen bör se över processkostnader och tider i civilrättsliga patentmål. I en motion anförs att regeringen bör se över möjligheterna att införa dels ett tak för rättegångskostnader i patentmål, dels en försäkringslösning för att täcka kostnader för den som hamnar i en patenttvist. Som en del i ett starkt patentskydd vill vi betona vikten av att det finns möjligheter för även mindre aktörer att försvara patent i domstol. Vi ställer oss dock frågande till lämpligheten i att inrätta denna typ av system på nationell nivå. Vi vill i stället framhålla att det pågår arbete på EU-nivå inom ramen för det enhetliga patentsystemet för att begränsa kostnader för mindre företag. Att arbeta för att få till stånd sådana lösningar är enligt vårt sätt att se betydligt lämpligare än att införa regler som kan innebära att frångår nationellt etablerade begränsningsregler och grundläggande principer om att vinnande part ska få ersättning för sina skäligen påkallade rättegångskostnader. Vi vill påminna om att det har genomförts förändringar som har lett till att handläggningstiderna har förkortats och processkostnaderna minskat. Det har t.ex. inrättats särskilda patent- och marknadsdomstolar som innebär ökad förutsebarhet och minskade kostnader för patenthavarna. Som redovisats i det föregående finns tydliga indikationer från domstolarna på att handläggningstiderna förkortas allt mer och därmed bidrar till att minska rättegångskostnaderna. Därmed avstyrks motionsyrkandena. Åtalsprövning vid patentintrång, punkt 4 (M, KD, L) av (M), (M), (M), (KD) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3380 av m.fl. (L) yrkande 6 i denna del och 2021/22:3687 av m.fl. (M) yrkande 11 i denna del. Vi har i det föregående framhållit att regeringen bör se över tider och kostnader i civilrättsliga mål om patent med inriktningen att dessa ska hållas nere. En ytterligare åtgärd som vi ser som betydelsefull för att patent på ett effektivt sätt ska kunna skyddas är att åklagare ska få ökade möjligheter att väcka åtal vid patentintrång. Vi är medvetna om att dessa regler justerades , vilket innebar något sänkta trösklar för åklagare att kunna väcka åtal. Vi menar dock att mer måste göras och att regeringen bör se över åtalsprövningsreglerna i patentlagen. Detta är något som bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Ny immaterialrättsstrategi, punkt 5 (M, KD, L) av (M), (M), (M), (KD) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3687 av m.fl. (M) yrkande 10. Ett starkt skydd för immateriella rättigheter är avgörande för växande och välfärdsskapande företag. I takt med utvecklingen av innovationer, digitalisering och ny teknik måste skapa ökade möjligheter för svenska företag att stå starka i den internationella konkurrensen. Ett första nödvändigt steg vore att inrätta en nationell strategi för immaterialrättsfrågor. Immaterialrättsområdet, som i stora delar har ett juridiskt fokus, måste på ett mycket tydligare sätt bli en integrerad del av näringspolitiken. Det är enligt vår mening en mycket viktig utgångspunkt som regeringen borde ha anammat för länge sedan. I ett första skede bör det göras en kartläggning av de immaterialrättsliga aspekterna i det svenska näringslivet. Det är av stor vikt att utreda hur stor andel av svenska företag som skyddar sina immateriella tillgångar och om det finns potential att öka den andelen. Vidare bör informations- och utbildningsinsatserna kring immaterialrätten stärkas. PRV måste ges en tydlig roll att aktivt informera svenska företag om immaterialrättens möjligheter. Även andra myndigheter, såsom och , bör få tydliga uppdrag att sprida kunskap och information om immaterialrätten. Ett ökat kunskapsutbyte mellan myndigheter skulle dessutom vara ett steg i denna riktning. En immaterialrättsstrategi bör även innefatta en plan för hur lagstiftaren löpande ska arbeta för en anpassning av lagstiftningen i relation till den rådande tekniska utvecklingen. Inom exempelvis digitalisering och AI går utvecklingen fort, och får inte halka efter och riskera att förlora växande företag på grund av brister i de immaterialrättsliga skydden. Detta anser vi att bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övriga frågor om immaterialrätt, punkt 6 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3687 av m.fl. (M) yrkande 12 och 2021/22:1798 av (S), 2021/22:2037 av (SD), 2021/22:2430 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2021/22:2435 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2021/22:3355 av (KD) yrkande 6 och 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 44. Vi vill framhålla att mönsterskyddet, liksom skyddet för andra immateriella tillgångar, är viktigt för företagen allteftersom konkurrens på marknaden ökar. Att vara ensam om sin design är en konkurrensfördel och stora ekonomiska värden kan finnas i ett designskydd. Vi vill understryka vikten av att det finns ett väl fungerande regelverk för mönsterskydd och att det behöver vara lätt för företag att ansöka och förnya sådana skydd. Vi ser att det finns ett stort behov av förenklade regler när det gäller mönsterskydd, exempelvis för ansöknings- och förnyelseförfaranden. Mot denna bakgrund anser vi att regeringen behöver se över reglerna på mönsterskyddsområdet. Detta anser vi att bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övriga frågor om immaterialrätt, punkt 6 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2430 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 2021/22:2435 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2021/22:1798 av (S), 2021/22:2037 av (SD), 2021/22:3355 av (KD) yrkande 6, 2021/22:3687 av m.fl. (M) yrkande 12 och 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 44. Som vi i det föregående framhållit anser vi att staten bör ta ett större ansvar för att hjälpa svenska företag att skydda sina immateriella rättigheter. En ytterligare åtgärd som vi här vill framhålla som mycket betydelsefull är att ett kunskapscenter för immaterialrättsliga frågor bör inrättas. Där ska man kunna samla och knyta samman kompetenser inom patent och övriga immaterialrättsliga frågor. Centret ska även arbeta med uppsökande verksamhet när det gäller exempelvis utbildningar och fungera som ett stöd för svenska företagare som söker kunskap eller har hamnat i trångmål. Kunskapscentret bör ha representation från såväl myndigheter och som näringslivet. Som komplement till ett sådant kunskapscenter bör en myndighet få i uppdrag att assistera svenska företag och uppfinnare som råkar ut för immaterialrättsliga intrång i exempelvis , och . När det närmare gäller de svenska lagar som innehåller regler om de olika immaterialrättsliga skydden ställde vi oss bakom regeringens proposition om skärpta straff för allvarliga fall av immaterialrättsintrång. Denna lagstiftningen är viktig, inte minst för att skydda kreatörers och företags rättigheter till sin egendom. Vi vill dock återigen uttrycka vår oro för hur den nya lagstiftningen framöver kommer att tillämpas i förhållande till t.ex. fildelning som utförts av enskilda individer. För att undvika att reglerna i praktiken kommer att leda till att enskilda jagas i stället för att omfattande organiserad brottslig verksamhet bekämpas anser vi att den skärpta lagstiftningen bör utvärderas efter att den trädde i kraft. Detta är något som bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övriga frågor om immaterialrätt, punkt 6 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 44 och 2021/22:1798 av (S), 2021/22:2037 av (SD), 2021/22:2430 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2021/22:2435 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2021/22:3355 av (KD) yrkande 6 och 2021/22:3687 av m.fl. (M) yrkande 12. Som framgår av det föregående ställde jag mig bakom de förslag som regeringen lade fram i propositionen Stärkt skydd för geografiska beteckningar och tydligare regler vid registrering av varumärken och företagsnamn i ond tro (prop. 2020/21:125, bet. 2020/21:NU23). Jag ser i grunden positivt på de ändringar i varumärkeslagens bestämmelser som genomfördes om skadestånd och andra sanktioner som ska kunna tillämpas i samband med intrång i geografiska beteckningar. Det är för mig en självklarhet att både konsumenter och företag vill veta ursprunget på de varor man köper och säljer och att det vid förfalskningar och bedrägerier ska finnas kännbara sanktioner. Verkligheten är emellertid något mer komplicerad än så. I den nämnda propositionen tog regeringen t.ex. inte hänsyn till att det utöver sådana beteckningar som i princip alla känner till (som ) finns många okända beteckningar som är skyddade. Det är inte en självklarhet att ett företag kan lotsa sig fram till vilka beteckningar som är skyddade utan en bra vägledning och lätthanterliga system. Regelkrångel, byråkrati och onödig administration ska enligt min uppfattning undvikas i största möjligaste mån för att underlätta för företag att göra rätt. I detta fall menar jag att det är tydligt att ytterligare åtgärder bör vidtas. Jag anser att regeringen därför bör återkomma till med förslag som säkerställer att företag kan informera sig på ett snabbt och effektivt sätt om vilka geografiska beteckningar som skyddas. Detta är något som bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 2021/22:274 av och (båda SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbeta inom EU för att riva upp lagen om civilrättsliga sanktioner på immaterialrättens område och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:845 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en åtgärdsplan för att komma till rätta med bristande upphovsrättsregistrering av digitalt innehåll och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att upphovsrättsregistrering bör utföras under reglering av de svenska myndigheterna i likhet med befintlig företagsregistrering och handel med företagsaktier och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1798 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över förutsättningarna för att göra universitet till immaterialrättscenter och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2037 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att köp och vidareförsäljning av falska produkter bör kriminaliseras och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2430 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att modernisera upphovsrätten och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda vidgade inskränkningar i upphovsrätten och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om upphovsrättsliga skyddstider och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta legalt tillgängliggörande av upphovsrättsskyddade verk och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska verka för att avskaffa regler på upphovsrättsområdet som står i konflikt med intresset av ett fritt internet och en fri åsiktsbildning, och detta tillkännager för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvärdera straffskärpningarna i och med antagandet av proposition 2019/20:149 Skärpta straff för de allvarligaste fallen av immaterialrättsintrång och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att revidera lagstiftningen så att fri spridning av offentlig konst möjliggörs och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2435 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta ett kunskapscenter för immaterialrättsliga frågor och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utse en myndighet för att assistera svenska företag och uppfinnare vid immaterialrättsligt intrång och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda en försäkringslösning för den som hamnar i en tvist om intrång, och detta tillkännager för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda ett tak för rättegångskostnad vid patenttvist och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3199 av m.fl. (V): 25.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda hur patenträttigheterna kan ses över, bl.a. med avseende på hur obalansen mellan parterna vid rättegångar påverkar nyttiggörande av forskning och innovationsviljan, och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3227 av m.fl. (C): 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om implementeringen av och rådets direktiv /790 och tillkännager detta för regeringen. 30.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att legalisera digital publicering av avbildningar av konstverk som finns i det offentliga rummet och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3355 av (KD): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en utredning för att se hur samernas gemensamma immateriella och kulturella rättigheter kan skyddas, och detta tillkännager för regeringen. 2021/22:3368 av m.fl. (M): 22.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en digital inre marknad inom EU förutsätter att skyddet för immateriella tillgånger liksom villkoren för att träffa upphovsrättsliga avtal harmoniseras och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3380 av m.fl. (L): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att patenträttigheterna ska stärkas för att bättre skydda de företag som drabbas av patentintrång, och detta tillkännager för regeringen. 2021/22:3687 av m.fl. (M): 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en svensk immaterialrättsstrategi och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över processrätten i patenträttsliga mål och tillkännager detta för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över reglerna för mönsterskydd och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4217 av m.fl. (KD): 44.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om skyddade geografiska beteckningar och tillkännager detta för regeringen.