bet · H901NU12 · 2022-02-18 00:00:00 — Då det är stora belopp som avsätts för insatser på området anförde utskottet vidare att ordentliga underlag och effektutvärderingar bör ligga till grund för beslut, så att inte några möjligheter missas på områden där medlen skulle kunna göra större nytta för innovation och entreprenörskap. Utskottet framhöll i sammanhanget vikten av att de medel som fördelas genom verksamhet, och vid bör följas upp och effektutvärderas. Utskottet uttalade att också stöden bör utvärderas utifrån samhällsnytta, och de stöd som inte bidrar till samhällsnyttan bör avvecklas. Regeringen bedömde tillkännagivandet som slutbehandlat (skr. 2019/20:75). Regeringen anförde att den hade gett Tillväxtanalys i uppdrag att lämna förslag på hur tillämpningar av metoder och modeller för utvärdering av offentliga insatser för innovation och företagande kan utvecklas så att bl.a. spridningseffekter täcks in bättre. Tillväxtanalys redovisade uppdraget . Regeringen framhöll att redovisningen bl.a. belyser frågan om utvärderingarnas syfte och konstaterade att det framgår att utvärderingar kan ha olika syften. De kan exempelvis genomföras för att utkräva ansvar men också för att öka lärandet. Regeringen påminde vidare om att den i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 24 Näringsliv) bl.a. anförde följande. Regeringen delar syn att oberoende effektutvärderingar är av stor vikt, framför allt när det gäller större insatser. Regeringen anser dock att utvärderingar i syfte att öka lärandet hos den genomförande myndigheten också är betydelsefulla. Regeringen anser därmed att utvärderingar kan göras även av de utförande myndigheterna, där det särskilt lämpar sig för utvärderingens syfte och ambition. Regeringen avser att fortsätta att arbeta för att förbättra förutsättningarna för utvärderingar och att återkomma till med mer information om detta. I sitt yttrande till om regeringens skrivelse (yttr. 2019/20:NU7y) anförde utskottet att det inte hade någon annan uppfattning än regeringen och att tillkännagivandet kunde anses vara slutbehandlat. Företrädare i utskottet för , hade en annan uppfattning. I en avvikande mening anförde de att de visserligen ser positivt på de förslag som Tillväxtanalys tagit fram på hur tillämpningen av metoder och modeller för utvärdering av offentliga insatser för innovation och företagande kan utvecklas, men att detta inte kan anses vara likställt med att oberoende effektutvärderingar av statligt stöd till innovationer och företagande ska vara norm för stödgivande myndigheter. Att regeringen framhåller att oberoende effektutvärderingar är av stor vikt menade de inte heller kan likställas med andemeningen i det aktuella tillkännagivandet. En modern och effektiv miljöprövning Regeringen beslutade att tillsätta en utredning om modern och effektiv miljöprövning (dir. 2020:86). Chefsrådmannen utsågs till särskild utredare. Enligt utredningsdirektiven ska det nuvarande systemet för miljöprövning ses över och förslag lämnas på de ändringar och åtgärder som krävs för att uppnå en modernare och mer effektiv miljöprövning. Syftet är att genom horisontella förändringar av miljöprövningen underlätta miljö- och klimatförbättrande investeringar och åstadkomma snabbare och enklare prövningsprocesser som ett bibehållet miljöskydd säkerställs. Av kommittédirektivet framgår att utredaren även får föreslå andra förändringar av nuvarande miljöprövningssystem som bidrar till en grön omställning genom mer förutsebara och effektivare prövningsprocesser och som förkortar den samlade prövningstiden och minskar administrationen som nuvarande miljöskyddsnivå bibehålls. Sådana förslag ska dock inte avse mark- och miljödomstolarnas organisation eller handläggning av mål eller ärenden i dessa domstolar. Regeringen beslutade om ett tilläggsdirektiv till utredningen (dir. 2021:57) med flera punkter som bl.a. omfattar domstolarnas handläggning och frågan om det bör införas ett begränsat förtursförfarande för mål och ärenden om tillstånd som innebär en omställning för miljöfarlig verksamhet som på ett väsentligt sätt bidrar till att nå målen i det klimatpolitiska ramverket för minskade utsläpp av växthusgaser. Vidare ska utredningen titta på frågan om hur tidsbegränsning av tillstånd och omprövning av tillstånd och villkor skulle kunna bli effektiva och verkningsfulla medel för att säkerställa att verksamheter och åtgärder bedrivs med moderna miljövillkor i syfte att nå miljö- och klimatmålen. Förslagen ska vara förenliga med ambitionen om en snabb, enkel och förutsebar prövningsprocess. Utredningstiden har med anledning av tilläggsdirektivet förlängts och uppdraget ska redovisas . uppdrag är att tillhandahålla effektiva och ändamålsenliga system för registreringsärenden samt arbeta för att förbättra förutsättningarna för företagande och entreprenörskap genom ändamålsenlig och kvalitativ information och service. Av instruktion framgår att verket i så stor utsträckning som möjligt ska minimera riskerna för att verkets rutiner utnyttjas för ekonomisk brottslighet. överlämnade rapporten arbete till regeringen (AD 1743/2019). Bakgrunden till rapporten är de två regeringsuppdrag verket fick respektive 2019 (N2017/07675/SUN, N2019/02473/MK) med anledning av regeringens skrivelse Tillsammans mot brott – ett nationellt brottsförebyggande program (skr. 2016/17:126). I rapporten arbete anges att arbetar löpande med att minimera riskerna för att verkets rutiner utnyttjas för ekonomisk brottslighet. Vidare anges att förstärkte sin organisation med en ny enhet, som ansvarar för registret över verkliga huvudmän, registret mot penningtvätt samt vissa andra delar av verkets ekobrottsarbete. I rapporten konstateras även att verket utifrån riskanalyser har identifierat behov av kontroller och skärpta handläggningsrutiner och därför har vidtagit en rad åtgärder. De skärpta kontrollerna gäller bl.a. årsredovisningar, id-handlingar och postadresser. Sammantaget har detta enligt lett till att verket oftare inte registrerar uppgifter som inte är säkerställda samt avregistrerar oriktiga eller falska uppgifter. I förekommande fall har verket även anmält misstankar om oegentligheter till polisen. stärkte även skyddet mot företagskapning i portalen . Många av e‑tjänster på exempelvis , Post och eller Företagsärenden för ombud kräver identifiering med en e-legitimation, exempelvis Bank-id. Om en juridisk person ska logga in är det firmatecknarens eller ombudets e-legitimation som ska användas. Vidare är det enligt förordningen (2017:667) om registrering av verkliga huvudmän krav på att anmälan ska göras elektroniskt. Insatser för socialt företagande Regeringen beslutade om en samlad strategi för sociala företag (N2018.04). Strategin har som mål att stärka utvecklingen av sociala företag så att dessa bättre kan delta i att lösa utmaningar i samhället samt bidra till att den offentliga sektorn uppmärksammar och använder socialt företagande och sociala företag som värdefulla aktörer i utvecklingen av ett hållbart samhälle. Strategin innehåller fem utvecklingsområden, bl.a. att förtydliga affärsrelationer eller samarbete med de offentliga aktörerna samt att stärka företags- och rådgivningskompetensen gentemot de sociala företagen. Övriga tre områden handlar om att se över befintliga finansieringsmöjligheter, att tydliggöra och mäta effekterna av de sociala företagens verksamhet samt att dela kunskap och sprida goda exempel. Strategin syftar till att samordna insatser från olika politikområden. Som ett led i arbetet med strategin gav regeringen i uppdrag att bl.a. identifiera och genomföra insatser som bidrar till att stimulera tillväxt hos sociala företag och att stärka utvecklingen av och kunskapen om sociala entreprenörer och sociala företag i hela landet (N2018/00713/FF). överlämnade slutrapporten utvecklingen av samhällsentreprenörskap och socialt företagande 2018–2020 (N2018/00713/FF) (dnr Ä 2018-257:11). Regeringen anger i budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 24) att utvärdering av program visar att programmet bidragit med ökad kunskap på området för offentliga aktörer, företagsfrämjare och sociala företag. Inom ramarna för programmet har bl.a. finansierat flera regionala projekt och affärsutvecklingscheckar. Regionerna har bidragit till att stärka sociala företags affärsmässiga förmåga genom att förbättra deras kunskap om finansieringsmöjligheter men även genom att förbättra deras förmåga att attrahera kunder och kapital. Utvärderingen visar att av de sociala företag som deltagit i de regionala projekten anger att deras förmåga att attrahera kunder stärkts i hög eller mycket hög grad. Motsvarande siffra för att attrahera kapital är . Bland de företag som fått affärsutvecklingscheckar anger en majoritet att de framför allt har stärkt sin affärsmässiga förmåga och sin affärsmodell och /eller affärsidé. Regionerna har också bidragit till att sociala företag blivit bättre på att visa sin samhällsnytta. Av de sociala företagen uppger att aktiviteterna inom de regionala projekten stärkt deras kunskap när det gäller effektmätning. Regeringen gav även ett uppdrag att stödja utveckling av sociala företag (dnr N2018/00714/IFK). Enligt uppdraget ska bl.a. identifiera och genomföra insatser som bidrar till att främja utvecklingen av och kunskapen om social innovation genom socialt företagande samt stimulera tillväxt i sociala företag i hela landet och bland både kvinnor och män. Uppdraget ska enligt ändringarna i regleringsbrevet för slutredovisas . Uppdraget slutredovisades (dnr. Enligt rapporten har möjligheterna för sociala företag att vara med och bidra i samhällsutvecklingen ökat. Resultaten visar att utvecklingen gått i önskad riktning. har bidragit med konkreta exempel på hur offentlig sektor kan samverka med sociala företag i praktiken. Kunskapshöjning om samverkan och nya finansieringsmodeller har skett både hos sociala företag och offentlig sektor. Därtill har en förstärkning av stödsystemet för sociala företag ägt rum och överlag ses en större mognad i systemet. Regeringen beslutade vidare att tillsätta en särskild utredning om en tydlig definition av idéburna aktörer i välfärden (dir. 2018:46). Utredningen skulle ta fram ett förslag på en tydlig definition av idéburna aktörer som kan användas för att identifiera och avgränsa dessa från andra aktörer i välfärdsverksamheter och andra närliggande offentligt finansierade eller subventionerade verksamheter. Syftet med en definition av idéburna aktörer är att främja ett ökat idéburet deltagande i välfärden genom att underlätta vid bl.a. bidragsgivning, lagstiftning, köp av verksamhet och samverkan. Det skulle därför också tas fram exempel och beskrivas tänkbara tillämpningsområden inom välfärden och angränsande områden där en definition av idéburna aktörer skulle kunna användas. Utredningen föreslår bl.a. att det införs en definition av idéburna aktörer i offentligt finansierad välfärdsverksamhet och att det ges vägledning om hur partnerskap mellan offentliga myndigheter och idéburna aktörer kan utformas. Utredningen föreslår även ändringar i lagstiftningen om upphandlingar och valfrihetssystem för att underlätta för idéburna aktörer. Utredningens förslag har remissbehandlats och regeringen har aviserat en proposition om idéburen välfärd . I propositionen Staten och kapitalet – struktur för finansiering av innovation och hållbar tillväxt (prop. 2015/16:110) föreslog regeringen att ett nationellt utvecklingsbolag skulle inrättas. Bolaget ska investera indirekt i företag i utvecklingsfaser genom privat förvaltade fonder. Av propositionen framgår att bolagets val av såddfonder kan inkludera finansiering av fonder av lokal karaktär, men även fonder som arbetar med ett brett spektrum av företag, t.ex. inom den ideella sektorn och socialt företagande. Som närmare beskrivs i avsnittet Företagens kapitalförsörjning nedan startade sin verksamhet 2017. ger stöd till kooperativ utveckling genom ett verksamhetsbidrag till organisationen , som ger rådgivning och utbildning för start och utveckling av kooperativa företag. genomförde en utvärdering av verksamhetsbidraget till Coompanion –2019. I rapporten till Coompanion – utvärdering –2019 (rapport 0352) dras slutsatsen att Coompanion i huvudsak levererat väl i förhållande till uppställda mål och att Coompanions verksamhet i hög grad är relevant. Coompanion presenterade även en ny organisationsmodell för personalövertagande, med syftet att rädda många livskraftiga företag i landet. Information om socialt företagande och samhällsentreprenörskap samlas och förmedlas även via . Enligt tidigare regler kunde en försäljning av ett fåmansföretag till en närstående medföra högre beskattning än om företaget sålts till en utomstående person. För att underlätta generationsskiften i fåmansföretag föreslog regeringen i propositionen Nya skatteregler för ägarskiften mellan närstående i fåmansföretag att samma skatteregler ska gälla vid en överlåtelse av ett fåmansföretag till en närstående som till en utomstående. godkände förslaget och lagändringen trädde i kraft (prop. 2018/19:54, bet. 2018/19:SkU17, rskr. 2018/19:208). Förstärkt nedsättning av arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med forskning eller utveckling För att förbättra villkoren för forskning och utveckling i har arbetsgivaravgiften för personer som arbetar med forskning eller utveckling sänkts. höjdes avdragsmöjligheten från arbetsgivaravgiften hos den avgiftsskyldige från till (bet. 2019/20:SfU15, rskr 2019/20:184). Regeringen överlämnade proposition 2020/21:110 Ytterligare förstärkt nedsättning av arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med forskning eller utveckling till . I propositionen föreslogs bl.a. att det högsta sammanlagda avdraget från arbetsgivaravgifterna höjs från till . antog propositionen (bet. 2020/21:SfU19, rskr. 2020/21:300). Ändringarna trädde i kraft . Skattereduktion för förvärvsinkomster och utvidgad tidsgräns för expertskatt Regeringen föreslog i proposition 2019/20:68 att skattelättnaden för experter, forskare och andra nyckelpersoner skulle utvidgas från att gälla av den tidsbegränsade vistelsen i till att i stället gälla högst räknat från den dag då vistelsen i påbörjades. Regeringen anförde att det mot bakgrund av pandemins effekter på ekonomin är särskilt viktigt att kan attrahera experter, forskare och andra nyckelpersoner när verksamheterna drar igång igen och att tidsgränsen för skattelättnader därför i större utsträckning borde motsvara reglerna i andra länder i . biföll regeringens förslag, och lagändringen trädde i kraft (bet. 2020/21:SkU14, rskr. 2020/21:96). Utredningen om företagares trygghetssystem Regeringen beslutade att tillsätta en utredning om företagares trygghetssystem (dir. 2020:71). Enligt kommittédirektivet ska den särskilda utredaren (riksdagsledamoten ) lämna förslag på hur företagares trygghetssystem kan bli tydligare, enklare och mer förutsebart. I uppdraget ingår bl.a. att utreda hur sjukpenninggrundande inkomst ska fastställas för företagare med inkomst av näringsverksamhet från enskild firma, från ett handelsbolag eller från en europeisk ekonomisk intressegruppering, att utreda om åldersgränsen är ändamålsenlig som bortre gräns för möjligheten att välja karenstid i sjukförsäkringen, att kartlägga bakgrunden till och analysera skälen för de nuvarande skillnaderna i de olika regelverken beroende på val av företagsform i fråga om karensregler och sjuklöneansvar, samt att göra en helhetsöversyn av regler och processer kring företagares trygghetssystem. Även jämställdhetsaspekter ska genomgående belysas och analyseras inom ramen för utredningen. Ett deluppdrag som rör huruvida åldersgränsen är ändamålsenlig som bortre gräns för möjligheten att välja karenstid i sjukförsäkringen redovisades . Uppdraget slutredovisades (SOU 2021:98). I slutbetänkandet görs ett antal bedömningar när det gäller enklare regler och processer i företagens trygghetssystem. Bland annat görs bedömningen utifrån vikten av tydlig och lättillgänglig information för att öka förutsebarheten och tryggheten för företagare att , och bör få i uppdrag att ta fram anpassade informationsinsatser som kan ge stöd och vägledning när det gäller regler och allmänna villkor i socialförsäkringssystemet som rör företagare. presenterade kommissionen meddelandet En ny industristrategi för EU (COM(2020) 102). Kommissionen betonar i meddelandet industrins betydelse för EU:s fortsatta utveckling och välstånd och framhåller att den nya industristrategin innehåller en vision för vad som ska ha uppnåtts 2030 och senare och de förutsättningar som krävs för att nå dit. Kommissionen sätter upp tre mål för industrin: en globalt konkurrenskraftig och världsledande industri, en industri som banar väg för klimatneutralitet samt en industri som formar EU:s digitala framtid. Strategin identifierar vidare en uppsättning åtgärder för att uppnå målen bl.a. genom att skapa förutsägbarhet för industrin genom fördjupad, mer digital inre marknad och genom att skapa lika spelregler på världsmarknaden. Inom EU behöver man även fostra en kultur av industriell innovation och främja utbildning och omskolning. Det finns vidare ett behov av investeringar i och finansiering av omställningen. Statsrådet med kollegor från sju andra medlemsstater skickade i samband med att kommissionen presenterade en ny industristrategi för ett gemensamt brev till kommissionen om vikten av att inte luckra upp och att en eventuell översyn ska baseras på beprövade principer och ekonomisk forskning. I brevet framhålls bl.a. att konkurrenskraft så långt som möjligt ska uppnås på egna meriter genom dynamik på väl fungerande marknader. byggs genom konkurrens och inte genom att politiken väljer favoriter och skyddar dem från konkurrens. I stället bör alla företag ges en rättvis chans så att de bästa, mest produktiva och innovativa företagen kan växa. För att europeiska företag fortsatt ska kunna blomstra måste en väl fungerande inre marknad, understödd av en stark, ekonomiskt underbyggd konkurrenspolitik, förbli en viktig prioritering för EU. I brevet poängteras även vikten av att en eventuell översyn av konkurrensreglerna baseras på beprövade principer och ekonomisk forskning, för att inte negativt påverka företag och konsumenter på den inre marknaden. Det anförs vidare att EU inte får vara naivt inför det snabbt föränderliga globala landskapet, där orättvisa utländska subventioner eller statlig kontroll av företag har en skadlig effekt på den inre marknadens funktion. För att undvika snedvridning av marknader måste operatörer från tredjeländer konkurrera på liknande villkor och med liknande regler för statligt stöd som deras europeiska motsvarigheter. Kommissionen presenterade en uppdatering av industristrategin, som kompletterar den befintliga genom att beakta omständigheterna och hantera de utmaningar som accentuerats under pandemin. Den uppdaterade industristrategin har tre huvudsakliga inriktningar. Kommissionen lyfter i meddelandet fram vikten av att stärka den inre marknadens resiliens att upprätthålla den fria rörligheten för personer, varor, tjänster och kapital på den inre marknaden och att samarbeta för att stärka den inre marknadens motståndskraft. Kommissionen menar också att krisen visat på behovet av att analysera och åtgärda s.k. strategiska beroenden, tekniska såväl som industriella. Vidare betonar kommissionen i meddelandet att de ekonomiska argumenten för den gröna och digitala omställningen nu är starkare än någonsin och lyfter därför fram flera nya åtgärder för en snabbare grön omställning. Ett flertal motionsyrkanden liknande de nu aktuella behandlades av utskottet (bet. 2020/21:NU20). Utskottet avstyrkte dessa med hänvisning till bl.a. pågående insatser och utredningar. Förslag liknande dem som anförs i motionerna 2021/22:1729 (M) yrkande 3, 2021/22:2647 (M) yrkande 6, 2021/22:3687 (M) yrkande 5 och 2021/22:4217 (KD) yrkande 45 behandlades av utskottet i betänkandet om om effektutvärderingar av näringspolitiken (bet. 2020/21:NU26). Förslag liknande de i motion 2021/22:3684 (C) yrkande 39 behandlades i utskottets betänkande om energipolitiken (bet. 2020/21:NU21). Förslag liknande de i motionerna 2021/22:214 (C), 2021/22:738 (KD), 2021/22:740 (KD), 2021/22:945 (S), 2021/22:1556 (S), 2021/22:1806 (S), 2021/22:1808 (S), 2021/22:2000 (M), 2021/22:2192 (M), 2021/22:2294 (L) yrkande 2, 2021/22:2391 (SD) yrkande 16, 2021/22:2815 (M), 2021/22:3199 (V) yrkandena 1 och 24, 2021/22:3380 (L) yrkande 18, 2021/22:3396 (MP) yrkande 3, 2021/22:3686 (C) yrkandena 3 och 17, 2021/22:3689 (M) yrkandena 16 och 19, 2021/22:3690 (M) yrkande 26, 2021/22:3753 (M) yrkande 25 och 29, 2021/22:3800 (KD), 2021/22:4062 (MP) yrkande 19 och 2021/22:4210 (KD) yrkande 61 har inte behandlats av utskottet i närtid. Utskottets ställningstagande redovisas under följande rubriker: – Testverksamhet och innovationstävlingar – Ett reformerat system för företagsstöd – Samordning av företagsstöd – Övrigt om företagsstöd – Socialt och kooperativt företagande – Övrigt om företagsfrämjande åtgärder. I motionerna 2021/22:3199 (V) yrkande 24, 2021/22:3687 (M) yrkande 7, 2021/22:3689 (M) yrkande 16, 2021/22:3708 (M) yrkande 39 och 2021/22:4217 (KD) yrkande 42 förordas åtgärder för att främja testbäddar, bl.a. när det gäller regelverket. Med anledning av dessa förslag kan utskottet konstatera att Testbädd är ett av regeringens fyra fokusområden inom regeringens nyindustrialiseringsstrategi Smart industri och syftar till att ska vara ledande i forskning inom områden som bidrar till att stärka landets industriella produktion av varor och tjänster. Vidare noterar utskottet att regeringen gav i uppdrag att etablera en nationell samordnande funktion för stärkt test- och demonstrationsverksamhet som en del av Testbädd . Uppdraget innebär bl.a. att ska verka för framväxten av internationellt attraktiva test- och demonstrationsmiljöer med hög relevans för svensk tillväxt, tillhandahålla information om test- och demonstrationsmiljöer och främja samverkan kring testbäddar mellan olika samhällssektorer som näringsliv, offentlig sektor, berörda intresseorganisationer samt universitet och högskolor. Utskottet kan konstatera att regeringen har vidtagit olika åtgärder för att stärka förutsättningarna för testbäddar i genom den struktur som upprättats genom Testbädd och och ser därför ingen anledning att tillstyrka det som föreslås i motionerna. Utskottet kan med anledning av motionerna 2021/22:3684 (C) yrkande 39 och 2021/22:3687 (M) yrkande 9, som förordar fler innovationstävlingar, notera att 2018 etablerade ett nationellt kontor för innovationstävlingar () som finansierats av . är ett inom och har till uppgift att erbjuda stöd till dem som vill arrangera innovationstävlingar. Utskottet noterar även att offentligt finansierade tävlingar förekommer vid myndigheter och offentliga forskningsinstitut som t.ex. , , och Formas. Utskottet kan därtill notera den just nu pågående innovationstävlingen . Utskottet kan här vidare hänvisa till regeringens uppdrag till , UHM och PRV att genomföra insatser för att öka nyttiggörandet och kommersialiseringen av forskning och innovation, inklusive inrättandet av en innovationsupphandlingsarena för att stimulera myndigheter och enheter som genomför upphandlingar att genomföra fler innovationsupphandlingar och därmed skapa efterfrågan på innovationer som kan leda till mervärde för samhället. Utskottet kan konstatera att det pågår ett arbete på de områden motionärerna efterfrågar och ser därför inte ett behov av att rikta ett tillkännagivande till regeringen. Därmed avstyrker utskottet motionsyrkandena. Olika åtgärder för att främja innovation i föreslås i motionerna 2021/22:1806 (S), 2021/22:2541 (SD) yrkande 6, 2021/22:2968 (SD) yrkande 82, 2021/22:3378 (L) yrkande 7, 2021/22:3686 (C) yrkandena 15 och 30, 2021/22:4062 (MP) yrkande 19 och 2021/22:4217 (KD) yrkandena 31 och 41. Utskottet vill med anledning av dessa förslag anföra följande.