bet · H901TU20 · 2022-06-15 00:00:00 — Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till lag om ändring i lagen om åtgärder vid hindrande av fortsatt färd, med en lagteknisk justering. Syftet med förslagen är att säkerställa att sanktionsavgifter som ska påföras utlandsetablerade företag vid regelöverträdelser faktiskt betalas, vilket bidrar till en ökad regelefterlevnad på vägtransportområdet, främjar en sund konkurrens mellan aktörerna och förbättrar förarnas sociala villkor. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Utskottet föreslår vidare två tillkännagivanden till regeringen med anledningen av yrkanden i fyra följdmotioner: – Regeringen bör tillsätta en utredning som ser över möjligheten dels för klampning att kvarstå till dess att grunden för klampningen har åtgärdats, dels att klampa fordon för fler typer av lagöverträdelser i enlighet med vad utskottet anför. – Regeringen bör se över behovet av att i större utsträckning samordna arbetet mellan olika myndigheter när det gäller kontroll av yrkestrafiken. I betänkandet finns två reservationer (S, V, MP) där det föreslås att inte ska göra något tillkännagivande. Proposition 2021/22:234 Fordon ska kunna klampas i fler fall. Sex yrkanden i följdmotioner. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Önskemål om ytterligare åtgärder i fråga om klampning 1.Tidsgräns och grunder för klampning, punkt 2 (S, MP) 2.Samordning av myndigheternas arbete, punkt 3 (S, V, MP) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Regeringens lagförslag Bilaga 3 Utskottets lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2014:1437) om åtgärder vid hindrande av fortsatt färd med den ändringen att 7 § ska ha den lydelse som utskottet föreslår i bilaga 3. Därmed bifaller proposition 2021/22:234. Önskemål om ytterligare åtgärder i fråga om klampning Tidsgräns och grunder för klampning ställer sig bakom det som utskottet anför om förlängd tidsgräns för klampning och möjlighet till klampning vid fler typer av lagöverträdelser och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4701 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2021/22:4735 av m.fl. (M) och 2021/22:4737 av m.fl. (KD) yrkandena 1 och 2. Reservation 1 (S, MP) Samordning av myndigheternas arbete ställer sig bakom det som utskottet anför om behovet av ökad samordning av myndigheternas arbete när det gäller kontroll av yrkestrafiken och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4739 av och (båda C). Reservation 2 (S, V, MP) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (V), (C), (KD), (S), (S), (M), (S), (M), (SD), (M), (SD), (S), (L), (SD), (M), (S) och (MP). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet proposition 2021/22:234 Fordon ska kunna klampas i fler fall. I propositionen finns en redogörelse för ärendets beredning fram till propositionen. Regeringens förslag till riksdagsbeslut återges i bilaga 1. Regeringens lagförslag finns i bilaga 2. I bilaga 3 återfinns ett förslag från utskottet till ändring i regeringens lagförslag av lagtekniska skäl. I betänkandet behandlar utskottet även fyra motioner med sex yrkanden som har väckts med anledning av propositionen. Förslagen i motionerna återges i bilaga 1. I propositionen föreslås att lagen (2014:1437) om åtgärder vid hindrande av fortsatt färd kompletteras så att åtgärder enligt lagen ska få vidtas i fler fall än . Åtgärder – omhändertagande av vissa föremål eller fastlåsning av fordon (klampning) – får enligt lagen bl.a. vidtas i syfte att säkra verkställighet av sanktionsavgifter. Detta är möjligt när det enligt andra författningar har meddelats ett beslut att ett fordon eller fordonståg inte får fortsätta färden på grund av att ett förskott för sanktionsavgift inte har betalats vid kontrollen. Förslaget innebär att omhändertagande eller klampning får ske när beslut om förskott och om att färden inte får fortsätta har meddelats i fråga om sanktionsavgift som ska påföras när vissa handlingar inte visas upp vid en vägkontroll. Det gäller handlingar som krävs enligt bestämmelser om utstationering av förare inom vägtransportområdet eller enligt bestämmelser om internationella vägtransporter och annan yrkesmässig trafik med fordon som är registrerade i ett land utanför Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). Lagändringarna föreslås träda i kraft . Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen om åtgärder vid hindrande av fortsatt färd med den ändringen av lagtekniska skäl att 7 § ska ha den lydelse som utskottet föreslår i bilaga 3. Utredningen om effektivare kontroller av yrkestrafik på väg Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppgift att se över hur kontrollverksamheten för yrkestrafik på väg bedrivs och lämna förslag på förbättrande åtgärder, inklusive organisatoriska åtgärder, för att fler ska följa reglerna på området (dir. 2019:51). Bakgrunden till uppdraget var att regeringen ansåg att det finns skäl att kartlägga och analysera den nuvarande kontrollverksamheten på yrkestrafikområdet för att få en samlad bild av hur och i vilken omfattning den bedrivs av behöriga myndigheter samt vilken effekt den har på hur yrkestrafikens regler följs. Utredaren redovisade betänkandet Kontroller på väg (SOU 2021:31). I utredningen lämnades förslag om bl.a. framtidens kontroller av yrkestrafik, sanktionsväxling och trafiksäkerhetskontrollanter. När det gäller frågan om en organisatorisk lösning där resurser flyttas från och Transportstyrelsen till en ny myndighet föreslog utredaren att den nuvarande strukturen skulle behållas. Utredaren föreslog att resurserna i form av personal inom de båda myndigheterna skulle utökas för att upprätthålla och utveckla en effektiv samlad kontrollverksamhet. Utredaren pekade vidare på behovet av att även beakta påverkan på övriga myndigheter i kontrollkedjan vid resurstilldelningen. Utredaren pekade på att samverkan mellan de båda kontrollmyndigheterna är grundläggande för den samlade effektiviteten, och därmed ska även krav på gemensam inriktning, utveckling och uppföljning av kontroller av yrkestrafiken beslutas av regeringen. Utredaren föreslog vidare att det inom ska inrättas en samlad nationell organisation för verksamheten inom yrkestrafikområdet som ska omfatta ledning, samordning och operativ verksamhet samt uppföljning och utveckling av verksamheten. Den nya organisationen ska författningsregleras och myndighetens roll som kontrollmyndighet ska förtydligas vad gäller dialoger med aktörerna inom yrkestrafiken och det brottsförebyggande arbetet med t.ex. informationsinsatser om gällande regelverk. Utredaren konstaterade att ett stort antal myndigheter är involverade i kontrollerna av yrkestrafiken på väg och att informationsflödet mellan dessa är avgörande för att tillsyn och kontroller ska kunna bedrivas på ett effektivare sätt än . Enligt utredaren tycks de problem som har identifierats främst handla om praktiskt samarbete och tekniska frågor som myndigheterna arbetar med och har möjlighet att lösa. Utredningen var ute på remiss fram till och bereds inom . presenterade Europeiska kommissionen förslag till tre större lagstiftningspaket med reglering av olika aspekter med direkt eller indirekt koppling till det transporträttsliga området. Kommissionen benämnde dessa det första, andra respektive tredje mobilitetspaketet. Det första mobilitetspaketet har den inre vägtransportmarknadens funktionssätt och villkor för arbetstagare som huvudsakliga teman. Denna del innehöll bl.a. ett samlat förslag på ändringar i EU:s s.k. trafiktillstånds- och godsförordningar. Vidare föreslogs ett direktiv med bl.a. särskilda regler för utstationering av förare i vägtransportsektorn. antogs inom EU ett antal rättsakter inom vägtransportområdet, det s.k. mobilitetspaketet, med syftet att bl.a. ge bättre arbetsvillkor för yrkesförare, mer rättvis konkurrens mellan transportföretag och ökad trafiksäkerhet i den europeiska transportsektorn. I paketet finns regler om tillstånd, godstransporter, kör- och vilotider, färdskrivare och vägarbetstid. Genomförandet av mobilitetspaketet innebär en skärpning av kraven på dem som bedriver yrkesmässig trafik. Med anledning av mobilitetspaketet införs flera nya bestämmelser gemensamt inom EU. Regeringen överlämnade propositionen Genomförande av mobilitetspaketet (prop. 2021/22:166). I propositionen lämnades förslag till lagändringar på yrkestrafikområdet som syftar till att genomföra och komplettera det s.k. mobilitetspaketet. Utskottet välkomnade i sitt ställningstagande de nya regler som regeringen föreslagit med hänvisning till att de syftar till att stärka kontrollen av transportföretagen och göra det svårare att utnyttja utländska yrkesförare. Utskottet uttalade vidare att regeringens lagförslag är väl avvägda och föreslog att skulle anta dem. beslutade i enlighet med utskottets förslag (bet. 2021/22:TU15, rskr. 2021/22:303). Lagändringarna kommer i huvudsak att träda i kraft . Regeringen föreslår i propositionen att lagen om åtgärder vid hindrande av fortsatt färd kompletteras så att åtgärder enligt lagen ska få vidtas i fler fall än . Syftet med förslaget är att säkerställa att sanktionsavgifter som ska påföras utlandsetablerade företag vid regelöverträdelser faktiskt betalas, vilket bidrar till en ökad regelefterlevnad på vägtransportområdet. Detta ska också främja en sund konkurrens mellan aktörerna inom detta område och förbättra förarnas sociala villkor. Enligt regeringens förslag ska föremål få omhändertas och fordon ska få klampas (låsas fast) när det enligt andra regler har meddelats ett beslut att ett fordon eller fordonståg inte får fortsätta färden på grund av att förskott för sanktionsavgift inte betalats vid en vägkontroll. Omhändertagande och klampning ska få ske för att säkra verkställighet av sanktionsavgift som ska påföras enligt regler om att vid en vägkontroll – visa upp en kopia av en utstationeringsdeklaration vid utstationering av förare inom vägtransportområdet eller – visa upp bevis om tillstånd att utföra internationella vägtransporter och annan yrkesmässig trafik med fordon som är registrerade i ett land utanför EES. Regeringen anger att syftet med förslaget är att säkerställa att sanktionsavgifter som ska påföras utlandsetablerade företag vid regelöverträdelser faktiskt betalas och att detta ska bidra till en ökad regelefterlevnad på vägtransportområdet. Regeringen bedömer att förslaget främjar en sund konkurrens mellan aktörerna på vägtransportområdet och förbättrar förarnas sociala villkor. Regeringen bedömer att det i första hand är utlandsetablerade transportföretag som berörs av lagförslaget som de föreslagna reglerna inte innebär några utökade skyldigheter för transportföretagen. Regeringen bedömer att förslaget ökar förutsättningarna för att svenska och utländska företag ska kunna konkurrera på lika villkor, eftersom det syftar till att motverka att oseriösa transportföretag kringgår reglerna. Regeringen bedömer vidare att förslaget förbättrar förarnas sociala villkor, detta mot bakgrund av att de nya reglerna om utstationering inom vägtransportsektorn kommer att innebära höjda löner för förare från länder med lägre lönelägen än de som gäller i . Regeringen bedömer slutligen att den föreslagna lagändringen om åtgärder vid hindrande av fortsatt färd bidrar till en effektiv reglering i samband med utstationering inom vägtransportsektorn samt att förslaget är förenligt med . Regeringen föreslår att ändringarna i lagen om åtgärder vid hindrande av fortsatt färd ska träda i kraft . Som skäl för detta anger regeringen att bestämmelserna om utstationering av förare ska träda i kraft enligt förslagen som lämnats i propositionen Genomförande av mobilitetspaketet. Sanktionsavgift ska då påföras det transportföretag som inte visar upp en kopia av en utstationeringsdeklaration för en utstationerad förare vid en vägkontroll. Regeringen anger vidare att den avser att i förordning ange att en sanktionsavgift ska påföras ett företag som överträder krav på att visa upp bevis om tillstånd att utföra internationella vägtransporter och annan yrkesmässig trafik med fordon som är registrerade i ett land utanför EES. För att säkerställa verkställighet av de nu aktuella sanktionsavgifterna bör enligt regeringen de nu föreslagna ändringarna träda i kraft därefter. I propositionen föreslår regeringen att lagen om åtgärder vid hindrande av fortsatt färd kompletteras så att åtgärder enligt lagen ska få vidtas i fler fall än . Utskottet välkomnar de nya regler som föreslås i regeringens proposition eftersom de syftar till att säkerställa att sanktionsavgifter som ska påföras utlandsetablerade företag vid regelöverträdelser faktiskt betalas, vilket bidrar till en ökad regelefterlevnad på vägtransportområdet, främjar en sund konkurrens mellan aktörerna och förbättrar förarnas sociala villkor. Utskottet anser att regeringens lagförslag är väl avvägt och föreslår mot denna bakgrund att antar detta tillsammans med den ändring i lagen om åtgärder vid hindrande av fortsatt färd som utskottet av lagtekniska skäl föreslår i bilaga 3. Önskemål om ytterligare åtgärder i fråga om klampning Utskottets förslag i korthet riktar ett tillkännagivande till regeringen om att den bör tillsätta en utredning som ser över möjligheten dels för klampning att kvarstå till dess att grunden för klampningen har åtgärdats, dels att klampa fordon för fler typer av lagöverträdelser i enlighet med vad utskottet anför. Vidare tillkännager för regeringen behovet av att i större utsträckning samordna arbetet från olika myndigheter när det gäller kontroll av yrkestrafiken. Därmed bifalls motionsförslag om detta. Jämför reservation 1 (S, MP) och 2 (S, V, MP). beslutade trafikutskottet att inleda en uppföljning av tillsynen av yrkesmässiga godstransporter på väg, och en rapport publicerades med anledning av detta (2011/12:RFR8). Bakgrunden till uppföljningen var bl.a. att tidigare undersökningar hade visat att de regelverk som finns för att säkerställa hög trafiksäkerhet, bra arbetsmiljö och sund konkurrens m.m. inte alltid följs, som risken för att bli kontrollerad är förhållandevis liten. Något som också framkom i uppföljningen var att polisen och andra myndigheter som genomför kontroller och tillsyn av yrkesmässiga godstransporter på väg i andra europeiska länder har lagliga hjälpmedel att hindra fortsatt färd. Mot denna bakgrund konstaterades att det utifrån hur situationen ser ut vid vägkontroller i finns behov av att överväga om polisen bör ges utökade verktyg för att i förekommande fall kunna hindra fortsatt färd när regelöverträdelser har skett och böter eller förskott på sanktionsavgiften inte kan betalas på plats. När trafikutskottet behandlade uppföljningen i betänkandet Yrkestrafik och taxi (bet. 2011/12:TU8) pekade trafikutskottet i sitt ställningstagande bl.a. på att det behövs mer effektiva verktyg för att komma till rätta med de överträdelser som sker så att seriös åkeriverksamhet på lika villkor kan säkerställas. Utskottet framhöll även behovet av kraftfulla åtgärder för förbättrad samverkan mellan myndigheterna och mellan myndigheter och åkeribranschen. Utskottet välkomnade mot denna bakgrund att regeringen efter trafikutskottets uppföljning hade fattat beslut om att ge Transportstyrelsen och i uppdrag att ta fram en ordning för återkommande uppföljning och analys av regelefterlevnaden inom yrkestrafiken på väg och utföra tillståndsmätningar. I uppdraget ingick även att lämna förslag till eventuella åtgärder för att underlätta och effektivisera myndigheternas tillsyn och kontroll av yrkestrafiken på väg. Uppdraget slutredovisades och har därefter följts av ett antal ytterligare uppdrag som har genomförts av berörda myndigheter. Skälen för nuvarande tidsfrist för klampning I proposition 2017/18:198 Förlängd klampning anges de skäl som ligger till grund för de nuvarande reglerna om att klampning kan ske i . Regeringen hänvisade till att föraren eller fordonets registrerade ägare enligt 12 § lagen om åtgärder vid hindrande av fortsatt färd kan begära omprövning av beslutet om omhändertagande eller klampning i de fall åtgärden inte är tidsbegränsad. Vidare framgår att om vid en omprövning beslutar att åtgärden ska bestå, får beslutet enligt 13 § överklagas till tingsrätten. Regeringen pekade även på den tidigare reglerade tidsfristen som gällde för klampning med upp till högst , och att den innebar att det saknas möjligheter att begära omprövning och överklaga åtgärdsbeslutet. Regeringen påminde om att ett åtgärdsbeslut visserligen torde betraktas som en sådan inskränkning i den enskildes rätt att använda sin egendom att han eller hon som regel borde kunna få beslutet prövat av domstol (prop. 2013/14:256). Regeringen konstaterade dock att för att systemet med åtgärder vid hindrande av fortsatt färd ska fungera på ett tillfredsställande sätt måste det vara smidigt och enkelt för de myndigheter som ska besluta om och verkställa åtgärderna att använda och att ett domstolsförfarande riskerar att komplicera hanteringen på ett oönskat sätt. Det var mot denna bakgrund som tidsgränsen för åtgärder tidigare begränsades då en domstolsprövning i praktiken ändå inte kunde komma till stånd inom , och därmed föreslogs inte någon rätt till överprövning av de tidsbegränsade åtgärdsbesluten. I proposition 2017/18:198 bedömde regeringen att 24-timmarsgränsen bör kunna förlängas något utan att det krävs att beslutet ska kunna överklagas. Vidare framgick att ingen av remissinstanserna hade haft synpunkter på detta. Utifrån detta konstaterade regeringen att en domstolsprövning av åtgärdsbeslutet därför kan undvaras utan att den enskildes rättigheter enligt den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna kränks, om åtgärden får bestå i högst . Myndigheternas tillsynsarbete och ansvarsfördelningen för genomförandet av företagskontroller och vägkontroller I det s.k. kontrolldirektivet regleras hur stor andel av kontrollerna av kör- och vilotider som ska genomföras som vägkontroller respektive företagskontroller. Enligt direktivet ska kontroller göras regelbundet, både på vägarna och i företagens lokaler, på sådant sätt att de täcker av arbetsdagarna för förare av fordon som omfattas av förordningarna (EG) nr 561/2006 och (EU) nr 165/2014. När det gäller kontroller av överträdelser av kör- och vilotidsregler finns det en ansvarsfördelning i som innebär att det är polisen som genomför vägkontroller och Transportstyrelsen som genomför företagskontroller. I består hälften av kör- och vilotidskontrollerna av företagskontroller och hälften av vägkontroller. Kontroller på väg av yrkestrafiken utförs främst av bilinspektörer och poliser med specialistkompetens inom . De bilinspektörer som arbetar inom med att kontrollera tunga godstransporter på väg har befogenhet att besluta om vissa avgifter såsom sanktionsavgifter, utföra flygande inspektioner, utfärda förelägganden om kontrollbesiktning eller körförbud, utföra kontroller av fordons last och vikt, utföra kontroller av tillstånd och utföra kontroller av förares kör- och vilotider m.m. Till skillnad från en polis har en bilinspektör dock inte rätt att utan beslut av förundersökningsledare hålla förhör och inte heller rätt att utfärda ordningsböter. Bilinspektörerna saknar också i övrigt polisiära befogenheter. Även tulltjänstemän utför vissa kontroller på väg, och har samma möjlighet som att hindra fortsatt färd genom klampning. Den tillsyn som Transportstyrelsen genomför är avgiftsfinansierad och urvalet görs i huvudsak utifrån ett riskvärderingssystem. Transportstyrelsen, och är myndigheter vars kontrollverksamhet för yrkestrafik främst är av administrativ karaktär. Tidsgräns och grunder för klampning m.fl. (M) pekar i kommittémotion 2021/22:4735 på behovet av att ge ökade befogenheter att klampa fordon tills böterna är betalade eller felet på fordonet åtgärdats. Motionärerna anser att möjligheten till klampning har visat sig vara ett viktigt verktyg för polis och tull men att den begränsande tidsfaktorn har gjort lagen onödigt tandlös. m.fl. (SD) framför i kommittémotion 2021/22:4701 yrkande 1 att den nuvarande tidsgränsen för klampning bör tas bort. Motionärerna framför vidare i yrkande 2 att klampningen bör kvarstå till dess att grunden för klampningen har åtgärdats. Motionärerna pekar på att fordon hålls kvar till dess att bristerna är åtgärdade och eventuella böter eller sanktionsavgifter är betalda i flera andra europeiska länder. För att säkerställa en sund konkurrens anser motionärerna att likartade villkor bör gälla för de utländska aktörer som väljer att bryta mot regelverket i . m.fl. (KD) framför i kommittémotion 2021/22:4737 yrkande 1 att klampning av fordon ska kunna genomföras vid alla relevanta typer av lagöverträdelser. Motionärerna pekar på att svensk åkerinäring har pressats hårt av utländska åkerier bland vilka det är vanligt förekommande med olika typer av problem som i sin tur gör att konkurrensen för de svenska åkerierna blir snedvriden. Motionärerna anser vidare i yrkande 2 att klampningen ska finnas kvar till dess att åkeriet betalat böter eller sanktionsavgifter eller i övrigt åtgärdat de brister som framkommit. Motionärerna pekar på att utländska bilar inte sällan väntar ut den tid fordonet är klampat och därefter fortsätter färden utan att ha gjort rätt för sig. Samordning av myndigheternas arbete och (båda C) betonar i kommittémotion 2021/22:4739 behovet av att i större utsträckning samordna arbetet från olika myndigheter – med deras olika metoder – när det gäller kontroll av yrkestrafiken i syfte att komma till rätta med oseriösa aktörer. Motionärerna anser att den nuvarande tillsynsorganisationen måste få möjlighet att arbeta effektivt med bl.a. ett ökat antal kontroller och fler poliser som genomför tillsyn. Lagen (2014:1437) om åtgärder vid hindrande av fortsatt färd trädde i kraft . Lagen möjliggör åtgärder för att säkra verkställighet av sanktionsavgift och överlastavgift, för att hindra fortsatta överträdelser av yrkestrafiklagstiftningen samt för att hindra trafik med fordon där föraren eller själva fordonet utgör en påtaglig fara för trafiksäkerheten. Det ska finnas ett bakomliggande beslut med stöd av någon annan författning som förbjuder den fortsatta färden. I lagen finns bestämmelser om åtgärder som får vidtas i syfte att säkra verkställighet av sanktionsavgift enligt lagen (1972:435) om överlastavgift, förordningen (1993:185) om arbetsförhållanden vid vissa internationella vägtransporter, förordningen (2004:865) om kör- och vilotider samt färdskrivare, m.m. samt förordningen (1998:786) om internationella vägtransporter inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). I lagen anges vilka åtgärder som får vidtas när en polis, bilinspektör eller tulltjänsteman har beslutat att fordonet inte får fortsätta färden. En polis eller tulltjänsteman får då omhänderta fordonsnycklar och andra föremål, frakthandlingar och registreringsskyltar. För att söka efter sådan egendom får en polis eller tulltjänsteman kroppsvisitera fordonets förare och genomsöka fordonet. Om det finns synnerliga skäl, ska även fordonets passagerare kunna kroppsvisiteras. Om det av särskilda skäl kan antas att ett omhändertagande av egendom inte är tillräckligt för att säkerställa att förbudet mot fortsatt färd följs, får eller besluta att fordonet ska förses med låsanordning (klampning). Enligt lagen kan fordon klampas eller egendom omhändertas för att säkra verkställighet av sanktionsavgift hindra fortsatta överträdelser av yrkestrafiklagstiftningen hindra trafik med fordon vars förare utgör en påtaglig fara för trafiksäkerheten eller hindra trafik med fordon som utgör en påtaglig fara för trafiksäkerheten. Enligt lagen ska omhändertagande av egendom eller klampning upphöra så snart det inte längre finns skäl för åtgärden. Åtgärder som vidtagits på någon av de första tre grunderna får enligt nuvarande regler bestå i högst .