bet · H901UbU15 · 2022-04-01 00:00:00 — Totalförsvarsutbildning, punkt 11 (M, KD) av (M), (M), (KD) och Noria Manouchi (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3990 av m.fl. (M) yrkande 31. Begreppet och innebörden av allmän värnplikt har varit självklar för den svenska befolkningen. Sedan den allmänna värnplikten avskaffades har kunskapen om allmän värnplikt avtagit. Begrepp som civilförsvar och totalförsvar har också delvis fallit i glömska. Det här skedde då det säkerhetspolitiska läget var stabilt och tryggt för vidkommande. Läget ser tyvärr sämre ut och den allmänna värnplikten har återupptagits. har fall uppmärksammats där personer hamnat i domstol för att de inte infunnit sig till mönstring eller värnplikt. Skälet kan vara okunskap. Vi anser att information från Försvarsmakten till gymnasieelever är angelägen eftersom kallelsen till mönstring kommer . Det kan dock inte enbart vila på försvarsmakten att lära ut om totalförsvaret. saknas insikt om vad som förväntas av befolkningen i händelse av krig. Att införa totalförsvarsutbildning för skolelever är ett effektivt sätt att säkerställa kommande generationers beredskap. Därför bör det senast på höstterminen i årskurs 2 införas en obligatorisk utbildning i vad totalförsvaret innebär och gärna också komplettera detta tidigare i årskurserna. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Skolans lärdoms- och bildningstradition m.m., punkt 12 (SD, KD) av (SD), (SD), (KD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4162 av m.fl. (KD) yrkande 6 och 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkandena 19 och 38. Skolans uppgift ska vara att skapa förutsättningar för att varje barn ska få lära så mycket som möjligt, utvecklas som person och förverkliga sin potential. Skolan ska därför inte bara rusta eleverna för arbetsmarknaden utan också ge förståelse för vårt samhälle – för vår historia, vårt kulturarv samt de värdefulla dygder och den etik som förvaltats av och västerländsk idétradition. För att uppvärdera bildningen som ideal behöver skolan respektera lärdoms- och bildningstraditionen. Ett uppvärderat bildningsideal förutsätter att lärare får vara lärare. Läraren ska lära ut fakta och kunskap, värdera den, strukturera den hierarkiskt och faktiskt hjälpa eleven till en ökad förståelse om varför viss kunskap är viktigare än annan, på vilka grunder man kan värdera och selektera. Att behärska det svenska språket är en nyckel för framgång i samhället. För ett barn som växer upp i ett hem utan böcker och utan en lästradition är det särskilt viktigt att skolan stimulerar och uppmuntrar läsning. Vi menar att det är viktigt att eleverna ägnar mer tid till läsning, att skolan fokuserar mer på läsinlärning och att kunskaperna kontrolleras . En vana att läsa påverkar attityd, läsförståelse och läsandet utanför skolan. En bred satsning på läsning och kunskapsinhämtning görs genom att betona skolans bildningsuppdrag och riktade insatser för ökad läsförståelse och läsinlärning som kommer alla barn till del. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Bedömning, kunskapskrav och kunskapskontroller m.m., punkt 13 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2542 av m.fl. (SD) yrkande 12 och 2021/22:689 av (SD) yrkande 1 och 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkandena 25, 26, 31 och 33. Elever som är praktiskt och estetiskt lagda har små möjligheter att briljera på grund av de teoretiska krav som ställs för att få höga betyg. En elev i årskurs 9 som med egna händer och stor kreativitet exempelvis har snidat en utsökt slidkniv bör rimligen erhålla högsta betyg. ställs följande teoretiska kunskapskrav för att få betyget A i slöjd: ”Eleven kan ge välutvecklade omdömen om arbetsprocessen med god användning av slöjdspecifika begrepp och visar då på enkla samband mellan form, funktion och kvalitet. Dessutom tolkar eleven slöjdföremåls uttryck och för då välutvecklade resonemang med kopplingar till egna erfarenheter samt trender och traditioner i olika kulturer.” Liknande kunskapskrav ställs inom övriga praktiska ämnen. Teoretiska moment – i den mån de behövs – ska inte utgöra kunskapskrav för bild, slöjd, musik och idrott, utan det är utövandet eller bemästrandet av själva hantverket som ska utgöra betygsgrund. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Bedömning, kunskapskrav och kunskapskontroller m.m., punkt 13 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkandena 25, 26, 31 och 33 samt 2021/22:689 av (SD) yrkande 1 och 2021/22:2542 av m.fl. (SD) yrkande 12. Nästan en fjärdedel av eleverna går ut utan fullständiga betyg. Jag anser därför att det behövs tidiga kunskapskontroller och stödinsatser för att höja andelen elever som går ut skolan med fullständiga betyg. Alla elever ska testas för skrivsvårigheter och det ska finnas krav som säkerställer att alla skolor återkommande arbetar med diagnostiska prov, mäter elevernas progression och systematiskt arbetar för att ge tidiga stödinsatser – exempelvis i form av utökad undervisningstid, läxhjälp och lovskola – samt speciallärarstöd och särskilda undervisningsgrupper. Det är viktigt att alla skolor har ett systematiskt kvalitetsarbete för att säkerställa en likvärdig betygsättning. Men det finns också skäl att utreda frågan hur undervisande lärare skulle kunna kompletteras av oberoende lärare och fristående examinatorer vid betygsättning för att undvika betygsinflation. Detta är förslag som skulle ge förutsättningar för att sätta kunskapen i fokus och för rättvisa betyg. Vidare bör lämplig myndighet få i uppdrag att på elevnivå samla in provpoäng för såväl ordinarie prov som ersättningsprov när de nationella proven genomförs. utvärdering (IFAU) har påpekat att trovärdiga effektutvärderingar av olika åtgärder och reformer i skolan förutsätter att elevers kunskapsutveckling kan följas genom skolgången. Förutsättningarna för effektutvärdering skulle därmed kunna förbättras avsevärt om detaljerad information på elevnivå om resultat i form av provpoäng på nationella prov, inte bara som provbetyg, i årskurs 3, 6 och 9 samlades in nationellt. För att informationen ska vara heltäckande och representativ fordras att också ersättningsprov, när ordinarie prov har läckt, samlas in på samma sätt som ordinarie prov. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Mätbara kunskapsunderlag, punkt 14 (M, KD) av (M), (M), (KD) och Noria Manouchi (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3990 av m.fl. (M) yrkande 2. En stor brist i det svenska utbildningssystemet är att det inte går att mäta hur väl våra skolor lyckas med sitt huvuduppdrag: att rusta alla elever med goda kunskaper. De två huvudsakliga nationella verktygen för att mäta detta är de nationella proven och slutbetygen. Dagens kunskapsunderlag – betygsutvecklingen och resultaten från de nationella proven – ger en bristfällig bild av kunskapsläget i svensk skola. Sedan avskaffade studentexamen saknas möjlighet till centrala uppföljningar av de faktiska kunskapsresultaten. Det är därmed ytterst svårt att besvara frågan både hur enskilda elever, lärare, skolenheter och generationer presterar kunskapsmässigt. Det är också näst intill omöjligt att utvärdera reformer, läroplaner och andra förändringar. Utöver att elevernas betyg inte är förankrade i resultaten på de nationella proven är proven inte heller konstruerade för att kunna jämföra kunskapsutvecklingen . Andra problem är bristande tillförlitlighet i bedömningarna och att proven är utsatta för ett omfattande fusk. Den nuvarande konstruktionen av de nationella proven ger därmed ett undermåligt underlag för att utvärdera hur svensk skola presterar och hur elevernas kunskapsutveckling ser ut. Att det saknas ett kvalitetssäkrat underlag att fatta skolpolitiska beslut och genomföra utbildningsreformer utifrån, är enligt vår mening ett allvarligt systemfel i det svenska utbildningsväsendet. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Tydliga faktakunskaper, punkt 15 (SD, KD) av (SD), (SD), (KD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 24. Vi arbetar för en skola där kunskapen står i fokus. Yngre barns fokus ska inte vara att leta efter fakta, däremot att lära sig fakta. Kurs- och läroplanerna behöver därför vara utformade med fokus på tydliga faktakunskaper i varje ämne. Kunskapskraven ska vara höga i ämne för ämne och årskurs för årskurs. Faktakunskap ska komma först och analys och diskussion därefter. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Central rättning av nationella prov m.m., punkt 16 (M, SD, KD) av (M), (SD), (M), (SD), (KD), Noria Manouchi (M) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2542 av m.fl. (SD) yrkande 11 och 2021/22:4178 av m.fl. (M) yrkande 12. Vi anser att de nationella proven ska rättas centralt, bl.a. för att underlätta lärarnas arbetsbörda, förhindra glädjebetyg och ge alla elever en likvärdig och rättvis bedömning. Proven bör genomföras digitalt och rättas och bedömas externt av lämplig skolmyndighet. Vi föreslår även att en utredning ska se över om de nationella proven även kan innehålla uppgifter som gör att de blir jämförbara och kan användas som underlag för att följa elevernas kunskapsutveckling. bör också en översyn göras för att säkerställa att elever med särskilda behov, på grund av t.ex. synskada eller dyslexi, får det stöd de har rätt till. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Rätten till läromedel, punkt 17 (SD, KD) av (SD), (SD), (KD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkandena 79 och 80. som digitaliseringen tilltar, minskar tillgången till fysiska läromedel. När skolböcker får ge plats för olika appar och länkar riskerar överblicken över vad som ska läras in att försvåras och rent av helt gå förlorad. Digitaliseringen har lett till mer fragmenterade läromedel. får eleverna ett antal länkar att ta del av snarare än det grundmaterial som en lärobok innehåller. Det gör att det är svårare både för barnen att få en överblick över vad de ska lära sig, och likaså blir det svårare för föräldrar att sätta sig in i och förhöra barnen inför prov och läxförhör. Detta ska jämföras med läromedel från svenska läromedelsförlag, som bygger på vetenskaplig evidens. De har som regel tydlig sekvens för de olika momenten i kursen och lärarhandledning som är till stöd inte minst för obehöriga lärare. Utredningen om stärkta skolbibliotek och läromedel presenterade sina resultat om hur ändamålsenliga och tillgängliga läromedel av hög kvalitet kan underlättas. Vi ser positivt på flera delar i utredningens slutsatser, bl.a. att skollagen bör garantera elever rätt till läromedel. Vi anser även att det är ett bra förslag att läroboken, i synnerhet den tryckta, har ett särskilt värde och ska finnas med i en lagreglering av läromedel. Läroboken spelar stor roll för överblicken för ett ämne och underlättar läsningen. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Övriga frågor om läromedel och skolbibliotek, punkt 19 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2542 av m.fl. (SD) yrkande 9 och 2021/22:2358 av (L), 2021/22:4118 av m.fl. (MP) yrkande 3, 2021/22:4162 av m.fl. (KD) yrkande 5 och 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 81. Vi anser att det bör inrättas ett läromedelsråd med syfte att garantera tillgång till högkvalitativa, tryckta, neutrala och faktabaserade läromedel. Det är bra att det finns ett stort utbud av läromedel. Däremot förekommer en ”spretighet” där kvalitetsnivån, neutraliteten och faktanivån varierar. Lärare är kompetenta och ska självklart även framgent välja de läromedel de vill använda i sin undervisning. Däremot vittnar många lärare om betydande svårigheter att finna tid att själva bedöma vilka läromedel som håller tillräckligt hög kvalitet. Vi menar att ett läromedelsråd bör inrättas som består av profession, forskare och skolmyndigheter som granskar och kvalitetsmärker läromedel och att lärarna därefter väljer utifrån detta certifierade urval. Vidare anser vi att det behöver fastställas en lägstanivå för kostnader för läromedel per elev och år. Den genomsnittliga svenska kommunen lägger per elev och år på läromedel, men var femte skola spenderar . Jämförelsevis kan nämnas att i genomsnitt satsar och . För övrigt måste läroböckers betydelse för undervisningen särskilt understrykas och elevers tillgång till dem ska garanteras i skollagen. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Övriga frågor om läromedel och skolbibliotek, punkt 19 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4162 av m.fl. (KD) yrkande 5 och 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 81 och 2021/22:2358 av (L), 2021/22:2542 av m.fl. (SD) yrkande 9 och 2021/22:4118 av m.fl. (MP) yrkande 3. Läroboken spelar stor roll för överblicken för ett ämne och underlättar läsningen. Det är viktigt att skolor låter elever låna hem läroböcker för att möjliggöra repetition, fördjupning och förberedelse, men också för att föräldrar ska kunna ta sitt föräldraansvar och följa med och hjälpa eleverna i deras studiegång. Skolbiblioteken är av stor vikt för elevers bildning och lästräning. En bred satsning på läsning och kunskapsinhämtning görs genom att betona skolans bildningsuppdrag och att rikta insatser för ökad läsförståelse och läsinlärning där de kommer alla barn till del. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Övriga frågor om läromedel och skolbibliotek, punkt 19 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4118 av m.fl. (MP) yrkande 3 och 2021/22:2358 av (L), 2021/22:2542 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2021/22:4162 av m.fl. (KD) yrkande 5 och 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 81. Av skollagen följer att eleverna i , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan ska ha tillgång till skolbibliotek. Personalens roll är den viktiga länken. För att elevens självständiga lärande ska bli meningsfullt behövs det personal med expertis i informationshantering och källkritik. Det är inte enbart samlingen böcker som skolan har tillgång till som är avgörande utan tillgången till en skolbibliotekarie. Skolbiblioteket ska vara bemannat med för uppdraget utbildad personal. Skollagen behöver förtydligas om det som ovan anförts. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Modersmålsundervisning, punkt 20 (M) av (M), (M) och Noria Manouchi (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkande 54 och 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 94. Modersmålsundervisning kan schemaläggas både under och efter ordinarie skoldag och inom eller utom den garanterade undervisningstiden. Modersmålsundervisningen kan t.ex. ges som elevens val eller skolans val men ska inte ges som undervisning i andra ämnen. Det kan förekomma att modersmålsundervisning sker parallellt med andra ämnen. Hur undervisningen i modersmål schemaläggs styrs av hur rektor och huvudman väljer att organisera undervisningen. Vi menar att modersmålsundervisning aldrig ska ske på bekostnad av undervisning i andra ämnen, i synnerhet inte svenska. Den bör därför ske utöver ordinarie lektionstid. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Modersmålsundervisning, punkt 20 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 94 och 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkande 54. Det bör tillsättas en utredning om att reformera modersmålsundervisningen med syfte att öka tillgången till god och evidensbaserad modersmålsundervisning. Utredningen bör fokusera på ökad likvärdighet, lärarbehörighet och ökad statlig finansiering och hur fjärr- och distansundervisningens möjligheter kan tas tillvara. Eftersom har ett generöst system för modersmålsundervisning när det gäller vem som kan få del av den, bör utredningen även se över vem som ska ha rätt till modersmålsundervisning i syfte att öka träffsäkerhet, effektivitet och kvalitet. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Fritidshem, punkt 21 (M) av (M), (M) och Noria Manouchi (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkande 53 och 2021/22:1665 av (S), 2021/22:1760 av (S) och 2021/22:4209 av och (båda MP) yrkande 4. Vi har tidigare föreslagit att det ska vara obligatoriskt för skolor att erbjuda läxhjälp till alla elever i årskurs 4–9. Det är viktigt inte minst för att elever som kommer från studieovana hem och för elever vars föräldrar inte kan erbjuda hjälp med läxläsning får tillräckligt med stöd. behövs också tidiga insatser. Därför föreslår vi att det ska införas läxfritids för elever i utsatta områden i årskurs 1–3, och detta ska erbjudas inom ramen för ordinarie fritidshem. Förslaget innebär konkret att minst hälften av tiden i fritidshemmet ska ägnas åt läxor, i lugn och ro och under uppsikt av fritidspedagoger. För ett fungerande läxfritids krävs samverkan mellan skola och fritids, vilket redan finns i många kommuner. Till exempel bör fritidshemmen ha tillgång till information om hur undervisningen planeras samt vilka läxor eller större uppgifter som eleverna ska arbeta med. På de flesta fritidshem finns medarbetare med pedagogisk högskoleexamen. Dessa medarbetares särskilda kompetens bör kunna nyttjas ännu bättre inom ramen för läxfritids. Eftersom läxfritids riktar sig till elever i utsatta områden är det viktigt att tröskeln för verksamheten är låg. Därför bör läxfritids vara avgiftsfritt och erbjudas även för barn vars föräldrar t.ex. är arbetslösa eller bidragsberoende. Ytterligare ett sätt att sänka tröskeln till läxfritids är att erbjuda en måltid till eleverna, vilket skulle kunna locka fler barn till läxfritids. I slutändan är det dock upp till huvudman och rektor att avgöra vad de tror är det bästa sättet att få eleverna att delta i läxfritids. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Fritidshem, punkt 21 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4209 av och (båda MP) yrkande 4 och 2021/22:1665 av (S), 2021/22:1760 av (S) och 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkande 53. Ge alla barn rätt till fritids. Fritidshemmet är ett viktigt komplement till skolan, som stödjer barnens lärande och ger både social och språklig träning. Fritids kan fylla en viktig roll i att stötta barn med tuffast förutsättningar att klara skolan. Men de barn som har störst nytta av fritids saknar ofta rätten att gå där. Ett barn med långtidsarbetslösa föräldrar eller som av andra skäl befinner sig i en utsatt miljö riskerar att gå miste om allt som fritidshemmet erbjuder under hela sin skolgång när bara barn till föräldrar som arbetar har rätt att gå där. Vi har sett hur grupperna på fritidshemmen ökat i storlek och hur förutsättningarna för pedagogerna i fritidshemmet försämrats . Därför behöver en reform för att ge alla barn rätt till fritids kompletteras med satsningar på kvaliteten och likvärdigheten i fritidshemmet. Det kan handla om bättre stöd till verksamheten, riktmärken för gruppernas storlek och tydligare krav på lokalernas utformning. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Motioner som bereds förenklat, punkt 22 (M) (M), (M) och Noria Manouchi (M) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2 eftersom motsvarande förslag har behandlats av utskottet i betänkandena /19:UbU8, 2019/20:UbU11, 2020/21:UbU1, 2020/21:UbU11, 2020/21:UbU12 och 2020/21:UbU13. Vi vidhåller vårt partis ståndpunkter i motsvarande frågor men avstår från att ge uttryck för dem i detta betänkande. Motioner som bereds förenklat, punkt 22 (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2 eftersom motsvarande förslag har behandlats av utskottet i betänkandena /19:UbU8, 2019/20:UbU11, 2020/21:UbU1, 2020/21:UbU11, 2020/21:UbU12 och 2020/21:UbU13. Vi vidhåller vårt partis ståndpunkter i motsvarande frågor men avstår från att ge uttryck för dem i detta betänkande. Motioner som bereds förenklat, punkt 22 (C) (C) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2 eftersom motsvarande förslag har behandlats av utskottet i betänkandena /19:UbU8, 2019/20:UbU11, 2020/21:UbU1, 2020/21:UbU11, 2020/21:UbU12 och 2020/21:UbU13. Jag vidhåller mitt partis ståndpunkter i motsvarande frågor men avstår från att ge uttryck för dem i detta betänkande. Motioner som bereds förenklat, punkt 22 (V) (V) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2 eftersom motsvarande förslag har behandlats av utskottet i betänkandena /19:UbU8, 2019/20:UbU11, 2020/21:UbU1, 2020/21:UbU11, 2020/21:UbU12 och 2020/21:UbU13. Jag vidhåller mitt partis ståndpunkter i motsvarande frågor men avstår från att ge uttryck för dem i detta betänkande. Motioner som bereds förenklat, punkt 22 (KD) (KD) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2 eftersom motsvarande förslag har behandlats av utskottet i betänkandena /19:UbU8, 2019/20:UbU11, 2020/21:UbU1, 2020/21:UbU11, 2020/21:UbU12 och 2020/21:UbU13. Jag vidhåller mitt partis ståndpunkter i motsvarande frågor men avstår från att ge uttryck för dem i detta betänkande. Motioner som bereds förenklat, punkt 22 (L) (L) och (L) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2 eftersom motsvarande förslag har behandlats av utskottet i betänkandena /19:UbU8, 2019/20:UbU11, 2020/21:UbU1, 2020/21:UbU11, 2020/21:UbU12 och 2020/21:UbU13. Vi vidhåller vårt partis ståndpunkter i motsvarande frågor men avstår från att ge uttryck för dem i detta betänkande. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 2021/22:64 av (SD):