bet · H901SkU16 · 2022-04-07 00:00:00 — I motion 2021/22:2290 av (L) föreslås att en översyn görs av svensk turistmoms för att göra den mer enhetlig och i linje med våra nordiska grannländer. I kommittémotion 2021/22:2449 av m.fl. (SD) yrkande 8 föreslås att momssatser i besöksnäringen harmoniseras. I motion 2021/22:55 av (SD) anförs följande. För att övernatta med sin båt i en gästhamn gäller en momssats på . Om du däremot ska övernatta i tält, husbil eller husvagn gäller momssatsen . Det blir en obalans inte minst då säsongsperioderna ser annorlunda ut för båtägare och campare. Enligt motionären bör en översyn göras på området. Enligt förslag i motion 2021/22:3026 av (SD) ska momsen på gästhamnsavgifter sänkas till en motsvarande den för campingplatser på land. Även i kommittémotion 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 22 föreslås att momssatser inom besöksnäringen ses över och harmoniseras. I motion 2021/22:2193 av (M) föreslås att införandet av enhetlig moms ses över. I kommittémotion 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkande 8 anförs att omfattningen av normalmoms behöver utvärderas. I kommittémotion 2021/22:4202 av m.fl. (KD) yrkande 14 föreslås en översyn av mervärdesskatten i förenklingssyfte. I kommittémotion 2021/22:2501 av m.fl. yrkande 6 föreslås att momssatsen på digitala spel och licenser sänks till . I partimotion 2021/22: 3666 av m.fl. yrkande 118 föreslås att möjligheten att införa lägre momssats på mensskydd ses över. I motion 2021/22:2690 av (S) föreslås att momssatsen på begagnade kläder och andra begagnade produkter ses över i samband med en skattereform för att bidra till omställningen till en cirkulär ekonomi. I motion 2021/22:3172 av (KD) yrkande 4 föreslås att momssatsen för elsparkcyklar ses över. ser den annorlunda ut för elsparkcyklar och elcyklar än för taxiresor och kollektivtrafik. Utskottet vill inte föreslå några förändrade regler – i synnerhet inte när det enbart rör sig om sänkningar av momssatserna för berörda områden, dvs. ofinansierade skattesänkningar vars jobbeffekter skulle bli ytterst kostsamma och som i det nuvarande statsfinansiella läget inte har ekonomiskt utrymme för. Utskottet har den här ståndpunkten även om gränsdragningar mellan områden som behandlas olika, beroende på utgångspunkt, kan förefalla ge upphov till ibland svårförklarade skillnader i behandling, t.ex. gränsdragningen mellan campingverksamhet och uthyrning av gästhamnsplatser. Utskottet noterade i föregående års betänkande om mervärdesskatter (bet. 2020/21:SkU21) det förslag som presenterades av kommissionen och som medger en ökad flexibilitet för medlemsstaterna när det gäller att bestämma skattesatser. Utskottet noterar också nu den ståndpunkt om förslaget som regeringen presenterat och som skatteutskottet vid överläggning med regeringen gav sitt stöd till: Det finns flera fördelar med en ökad flexibilitet för medlemsstaterna när det gäller att bestämma skattesatser. riskerar förslaget medföra en ökad komplexitet, särskilt för de företag som säljer sina varor och tjänster i flera olika medlemsstater. Det riskerar även att leda till skattekonkurrens mellan medlemsstaterna. Effekterna av förslaget, inklusive den vägda genomsnittliga skattesatsen, behöver därför analyseras närmare. Mervärdesskatten är också en viktig intäktskälla för att finansiera välfärden. Som utgångspunkt bör möjligheterna till reducerade skattesatser och nollskattesats för varor som motverkar EU:s miljö- och klimatmål begränsas. Utskottet konstaterar också i detta sammanhang att utredningsförslag om en ny mervärdesskattelag, som tagits fram för att bl.a. göra lagstiftningen på området mer översiktlig, bereds i . Utskottet ser mot denna bakgrund inte heller nu någon anledning att rikta ett tillkännagivande till regeringen om något förslag om förändring av skattesatsstrukturen på mervärdesskatteområdet. Därmed avstyrks de aktuella motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om att ändra reglerna för skattskyldighet inom mervärdesskatteområdet. Jämför reservation 6 (M), 7 (SD) och 8 (KD). Bakgrund och gällande rätt ML finns bestämmelser som särskilt anger vilka omsättningar av varor och tjänster som är undantagna från skatteplikt. Dessa är bl.a. fastighetsuthyrning eller fastighetsförsäljning (2 och 3 §§), sjukvårdstjänster, tandvård, social omsorg (4–7 §§), utbildning inom grundskola, gymnasieskola och högskola och universitet (8 §) och bank- och försäkringstjänster (9 och 10 §§). Så kallad dold moms I verksamhet som är undantagen från mervärdesskatteplikt eller faller utanför tillämpningsområdet för ML, saknas som regel avdragsrätt för ingående skatt. Kommuner får emellertid med stöd av 2 § lagen (2005:807) om ersättning för viss mervärdesskatt för kommuner, regioner, kommunalförbund och samordningsförbund (förkortad LEMK) ersättning för den ingående skatt som inte kan dras av eller återbetalas enligt ML. När en kommun upphandlar verksamhet från en privat utförare, för vilken verksamheten är undantagen från skatteplikt, blir den ingående skatten som inte kan dras av eller återbetalas enligt ML en kostnad för utföraren. Denna merkostnad utgör en del av kostnaderna som ska kompenseras vid bestämmandet av priset för upphandlingen, s.k. dold mervärdesskatt. Ersättningen för dold mervärdesskatt utgår enligt schablon och uppgår som huvudregel till av upphandlingskostnaden eller bidragsbeloppet (huvudregeln). Om det framgår att en viss andel av upphandlingskostnaden eller bidragsbeloppet avser lokalkostnad kan ersättning ges för denna del och för resterande del (18/5-regeln). I de fall kommunen eller hyr lokaler för att användas som sådana boendeformer som anges i 5 kap. 5 § andra stycket och 5 kap. 7 § tredje stycket socialtjänstlagen, (2001:453), förkortad SoL och 9 § 8 och 9 lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, förkortad LSS, kan ersättning ges av hyresbeloppet (18-regeln). Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att se över den ersättning som kommuner, regioner (då landsting), kommunalförbund och samordningsförbund får för s.k. dold mervärdesskatt vid upphandling av eller bidragsgivning till verksamhet inom sjukvård, tandvård, social omsorg, utbildning och vid hyra av lokaler för vissa boendeformer. beslutades att vissa frågor som avser ersättning för dold mervärdesskatt vid upphandling av ambulansflygverksamhet skulle redovisas . Genom beslut förlängdes tiden för deluppdraget, och utredningen överlämnade sitt delbetänkande, SOU 2014:78 Ersättning för s.k. dold mervärdesskatt vid upphandling av luftburen ambulanssjukvård, . Utredningen presenterade sitt slutbetänkande (SOU 2015:93). Utredningen gjorde i sitt slutbetänkande bl.a. bedömningen att ersättning till kommuner för dold mervärdesskatt även fortsättningsvis bör ges med en schablonersättning och inte genom ersättning för de privata utförarnas faktiska kostnader för ingående skatt. Vidare bör schablonersättningens nivåer grundas på beräkningarna av kommunernas andel ingående skatt inom sjukvård, tandvård, social omsorg samt utbildning och inte på beräkningarna av de privata utförarnas andel ingående skatt. Betänkandet bereds i . () beslutade i en dom (målnr 7270-17) att ett bemanningsföretags uthyrning av sjukvårdspersonal inte ska undantas från momsplikt. HFD konstaterade att uthyrning av vårdpersonal inte utgör sådan sjukhusvård, sjukvård eller sjukvårdande behandling som enligt artikel 132.1 b eller c i mervärdesskattedirektivet ska undantas från skatteplikt. Eftersom bolaget är ett bemanningsföretag som inte självt bedriver sjukvård kan uthyrningen enligt HFD inte heller undantas på den grunden att den ska ses som en transaktion nära knuten till vården. Uthyrningen omfattades därmed inte av direktivets undantag från skatteplikt. Bestämmelserna om undantag från skatteplikt i 3 kap. 4 och 5 §§ ML ska enligt HFD tolkas mot bakgrund av bestämmelserna i mervärdesskattedirektivet. Vid tolkningen är det den personaluthyrningstjänst som bolaget tillhandahåller som ska prövas mot undantagsbestämmelserna. Uthyrningstjänsten som sådan utgör enligt HFD inte sjukvård enligt definitionen i 5 § och ska därmed inte undantas från beskattning enligt 4 §. HFD konstaterar avslutningsvis att det för den bedömningen saknar betydelse om de åtgärder som de uthyrda läkarna vidtar i arbetet hos den som hyr in dem i och för sig omfattas av definitionen av sjukvård i 5 §. tolkade domstolens beslut i ett rättsligt ställningstagande om moms vid inhyrning av vårdpersonal (dnr 202398355- 18/111). HFD meddelade en dom (mål nr 3477-19) där () förhandsbesked (se ovan) fastställdes. I domen konstaterar HFD att det anses som en mervärdesskattepliktig personaluthyrningstjänst när ett bolag tillhandahåller läkare till en privat vårdgivare som i sin tur tillhandahåller hälso- och sjukvårdstjänster till patienter via en digital plattform. Det är således inte att anse som en från sjukvårdstjänst undantagen från skatteplikt. avsåg att börja tillämpa den nya tolkningen . SRN meddelade beslut i tre ärenden om förhandsbesked som föranletts av tolkning av mervärdesskatteundantaget för sjukvård (dnr 42-18/I, 2-19/I och 1-19/1). Två av förhandsbeskeden rör konsultläkarbolag som tillhandahåller tjänster till andra vårdgivare, och det tredje rör ett företags tillhandahållande av sjukskötersketjänster till äldreboenden när uppdragsgivaren själv inte har personal på plats. SRN vidhåller tolkning och gör bedömningen att de aktuella tjänsterna utgör mervärdesskattepliktig uthyrning av personal. Vårdföretagarna lämnade in en begäran om förtydligande av mervärdesskattelagen till . beslutade (rskr. 2018/19:299) att ställa sig bakom skatteutskottets initiativ till tillkännagivande om att regeringen skyndsamt bör göra en konsekvensanalys av tolkning att konsultlösningar i vården är mervärdesskattepliktiga och vid behov återkomma med ett förslag som neutraliserar konsekvenserna för vårdgivare och patienter möjligt. tillsatte regeringen en särskild utredare för att undersöka förutsättningarna för förändrad lagstiftning i fråga om mervärdesskatt vid inhyrd vårdpersonal och inhyrd personal för social omsorg (dir. 2020:20). Huvudmotivet är att neutralisera konsekvenserna av en förändrad skatteplikt, för att på så sätt uppnå flexibilitet för bemanningen inom hälso- och sjukvården, tandvården och den sociala omsorgen. • undersöka de EU-rättsliga förutsättningarna att ändra ML så att uthyrning av personal för sjukvård och tandvård och uthyrning av personal för social omsorg undantas från mervärdesskatt • om en ändring av mervärdesskattelagen inte bedöms möjlig, undersöka förutsättningarna för att på annat sätt neutralisera konsekvenserna av en förändrad skatteplikt vid uthyrning av personal till hälso- och sjukvård, tandvård och social omsorg och • om det finns förutsättningar för det, lämna nödvändiga författningsförslag. Genom tilläggsdirektiv (dir. 2020:137) förlängdes utredningstiden, och uppdraget redovisades i betänkandet SOU 2021:40 Mervärdesskatt vid inhyrd personal för vård och social omsorg. Utredarna drar bl.a. följande slutsatser (s. 14): Avsaknaden av vägledning från när det gäller sjukvårdsundantaget innebär att det är osäkert hur mervärdesskattedirektivet ska tolkas i fråga om var gränsen dras mellan skattefri sjukvård och skattepliktig personaluthyrning. Med anledning av den osäkerheten vore det riskabelt att ändra det svenska undantaget. En utvidgning av undantaget från skatteplikt för uthyrning av personal för sjukvård/tandvård eller för viss typ av bemanning, skulle kunna komma att underkännas av vid ett eventuellt överträdelseförfarande. Osäkerheten vad gäller rättsläget kan inte lösas av den svenska lagstiftaren utan måste lösas på EU-nivå. Utredningen har mot den bakgrunden stannat vid att inte föreslå någon lagändring i den här delen. [...] Det saknas EU-rättsliga möjligheter att ändra mervärdesskattelagen så att uthyrning av personal för social omsorg undantas från mervärdesskatteplikt. För det fall de förutsättningar som har slagit fast är uppfyllda kan uthyrning av personal för social omsorg undantas som nära knuten till social omsorg. Det är inte möjligt att utöka eller inskränka detta utrymme för undantag på ett nationellt plan. Betänkandet bereds i . Moms på interna tjänster Omsättning av tjänster som tillhandahålls inom fristående grupper av fysiska eller juridiska personer undantas från skatteplikt enligt 3 kap. 23 a § ML under förutsättning att – verksamheten i övrigt inte medför skattskyldighet hos gruppen eller hos de fysiska eller juridiska personerna – tjänsterna är direkt nödvändiga för utövandet av verksamheten och – ersättningen för tjänsterna exakt motsvarar den fysiska eller juridiska personens andel av de gemensamma kostnaderna för tjänsternas tillhandahållande. Undantaget avser vidare endast sådana tjänster som normalt inte tillhandahålls av någon annan utanför gruppen. Bestämmelsen har utformats efter artikel 132.1 f i mervärdesskattedirektivet. Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att genomföra en författningsteknisk översyn av mervärdesskattelagstiftningen och föreslå en ny mervärdesskattelag (dir. 2016:58). Utredningen lämnade sitt betänkande SOU 2020:31 En ny mervärdesskattelag. En särskild målsättning är att den föreslagna lagstiftningen i högre grad ska stå i överensstämmelse med mervärdesskattedirektivet, särskilt när det gäller terminologi och struktur. I direktiven till utredningen anges att terminologiska och strukturella skillnader mellan mervärdesskattelagen och direktivet bidrar till att det kan vara svårt att t.ex. bedöma vilka konsekvenser en dom från får för tillämpningen i . I utredningsdirektiven nämns vissa enskilda undantag från skatteplikt (3 kap. ML) som ger upphov till tveksamheter kring vad som är gällande rätt och som det kan finnas skäl att se över; bl.a. nämns undantaget för vissa interna tjänster (3 kap. 23 a § ML). I utredningens förslag till ny lag har bestämmelsen fått en utformning närmare direktivets lydelse. I författningskommentaren till 10 kap. 19 § i den nya mervärdesskattelagen (NML) uttalas följande om bestämmelsen om undantag för vissa interna tjänster (lagrådsremissen s. 396 f.): Paragrafen motsvarar 3 kap. 23 a § ML och genomför artikel 132.1 f i mervärdesskattedirektivet. I första stycket byts ”omsättning” ut mot ”tillhandahållanden” och ”skattskyldighet” slopas. Gruppen eller personernas verksamhet ska omfattas av undantag från skatteplikt eller vara en sådan verksamhet för vilka de inte är en beskattningsbar person. I fråga om verksamheten har HFD funnit att undantaget från skatteplikt i 3 kap. 23 a § ML ska tillämpas i enlighet med praxis (HFD 2019 not. Det medför enligt HFD att undantaget endast gäller fristående grupper vars medlemmar utövar en verksamhet av allmänt intresse i den mening som avses i artikel 132.1 i direktivet. Någon ändring i sak är inte avsedd i den delen. I första stycket görs också några språkliga ändringar. Andra stycket innehåller det s.k. konkurrensrekvisitet. Det har anpassats till mervärdesskattedirektivets lydelse genom att ”normalt inte tillhandahålls av någon annan utanför gruppen” byts ut mot ”inte kan befaras vålla snedvridning av konkurrensen”. Någon ändring i sak är inte avsedd (se HFD 2014 ref. 20). Utbildning för personligt ändamål, t.ex. körkortsutbildning, sömnadsutbildning, teaterutbildning eller dansutbildning, är skattepliktig. Det saknar betydelse om utbildningen syftar till att ge eleven möjlighet att få ett visst arbete. Sådan utbildning som sker inom ramen för en i övrigt skattebefriad utbildning ska däremot vara undantagen. I kommittémotion 2021/22:3368 av m.fl. (M) yrkande 4 föreslås att regeringen utreder möjligheterna att helt avskaffa momsen på tidningar. I motion 2021/22:1852 av (M) föreslås att regeringen undersöker möjligheten att sänka eller ta bort momsen på trähus för att öka viljan att bygga trähus och därmed kunna använda fler trähus som kolsänka. I motion 2021/22:1973 av (M) yrkande 1 föreslås en översyn av möjligheten att inom EU-samarbetet verka för att momsen på körkortsutbildningar avskaffas. I motion 2021/22:2008 av och (båda M) anför motionärerna att regeringen bör göra en översyn av kostnader för hyrpersonal inom vården och vad en vårdmoms på har inneburit och kommer att innebära för alla privata vårdföretag efter den treåriga kompensationstiden. I motion 2021/22:2128 av (M) föreslås att regeringen ges i uppdrag att komma fram med förslag som gör alla typer av vårdtjänster momsfria. I motion 2021/22:2515 av och (båda M) anförs att regeringen bör överväga att införa ett fungerande konkurrensneutralt system för lika villkor mellan kommunala och fristående verksamheter, exempelvis genom att hela utbildningssektorn görs momspliktig med tillämpning av en nollskattesats eller reducerad skattesats. I motion 2021/22:3109 av (M) yrkande 8 anförs följande. Hästnäringen omsätter och sysselsätter uppskattningsvis 28 000 personer samt engagerar oräkneliga arbetstimmar av ideella krafter. Den momsbefrielse som ideella föreningar har haft kan komma att förändras eftersom reglerna ska vara lika i hela EU. Om reglerna förändras måste ambitionen vara att näringen ska kompenseras. Förändrade regler för mervärdesbeskattningen får inte leda till att villkoren för ridning och annan föreningsdriven verksamhet försämras. I kommittémotion 2021/22:3809 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 12 föreslås att regeringen verkar för att skynda på den statliga utredning som ser över vårdmomsen. I kommittémotion 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkande 9 föreslås en översyn av förutsättningarna för en konkurrensneutral moms inom vården oavsett driftsform. I motion 2021/22:312 av och (båda SD) yrkande 6 föreslås att körkortsutbildningar momsbefrias. I motion 2021/22:473 av (SD) yrkande 1 anförs att dj-framträdanden ska vara momsbefriade. I kommittémotion 2021/22:3879 av m.fl. (KD) yrkande 74 föreslås att momseffekten för ambulansflyg utreds. Motionärerna anför att eftersom ambulansflyg räknas som sjukvård, som är en momsbefriad tjänst, kan inte privata aktörer lägga på moms på sina fakturor. Efter en lagändring 2014 kan de inte längre göra avdrag för ingående moms på sina inköp av flygplan, helikoptrar, reservdelar, tillbehör osv. Därigenom uppstår en dold momskostnad. Regionerna ersätts schablonmässigt för detta , vilket dock är en alldeles för låg nivå för att täcka flyg- och helikopterverksamhetens ingående momskostnader. Utskottet konstaterar att regeringen har låtit undersöka förutsättningarna för förändrad lagstiftning i fråga om mervärdesskatt vid inhyrd vårdpersonal och inhyrd personal för social omsorg, för att uppnå flexibilitet för bemanningen inom hälso- och sjukvården, tandvården och den sociala omsorgen. Utskottet anser inte att beredningsarbetet i ska föregripas och avstyrker därför motionerna 2021/22:2008 (M), 2021/22:2128 (M), 2021/22:3809 (SD) yrkande 12 och 2021/22:3954 (SD) yrkande 9. Utskottet noterar vidare att den utredning som regeringen tillsatte 2014 för att bl.a. undersöka den ingående mervärdesskattens andel av den totala kostnaden inom verksamhet med ambulansflyg och för att bedöma behovet av en särskild författningsreglering som avser ersättning för dold mervärdesskatt vid upphandling av en sådan verksamhet, fann att det varken fanns behov av eller var lämpligt att införa en särskild författningsreglering av ersättningsnivån för dold mervärdesskatt på verksamhet inom luftburen ambulanssjukvård. Utskottet anser inte att momseffekten på ambulansflyg nu behöver utredas vidare och avstyrker motion 2021/22:3879 (KD) yrkande 74. Utskottet är inte heller berett att tillstyrka förslag om att förändra reglerna om skattskyldighet för mervärdesskatt inom utbildningssektorn och avstyrker motion 2021/22:2515 (M). Utbildning för personligt ändamål, som t.ex. körkortsutbildning, är mervärdesskattepliktig. Det saknar betydelse om utbildningen syftar till att ge eleven möjlighet att få ett visst arbete. En utbildning som sker inom ramen för en i övrigt skattebefriad utbildning ska däremot vara undantagen. Utskottet anser inte att denna ordning bör förändras och avstyrker motionsförslag om att undanta körkortsutbildningar från mervärdesskatt. Utskottet anser att det är viktigt att den verksamhet som bedrivs av ideella föreningar kan fortsätta att bedrivas. Utskottet finner dock nu som i tidigare motionsbetänkanden om mervärdesskatt, senast i betänkande 2020/21:SkU21, inget skäl att tillstyrka förslag om att ska rikta tillkännagivande till regeringen om att inte försämra för bl.a. ideella föreningar inom hästnäringen och avstyrker motion 2021/22:3109 (M) yrkande 8. Gage på artistframträdanden är befriade från mervärdesskatt om artisten är en utövande konstnär, framträder inför publik och framför ett litterärt eller konstnärligt verk som är skyddat av upphovsrättslagen. Det är däremot inte fråga om ett momsfritt artistframträdande när artisten själv är arrangör av föreställningen. Exempel på utövande konstnärer som kan uppträda momsfritt är sångare, musiker, dansare, skådespelare, recitatörer och dirigenter. Regelverket är komplext, och tillämpningen är i huvudsak beroende på omständigheterna i det enskilda fallet. Något förslag om förändrat regelverk är inte aktuellt. Utskottet ser inte nu skäl att föreslå någon ändring av reglerna om skattskyldighet för mervärdesskatt för dessa yrkesutövare och avstyrker motion 2021/22:473 (SD). Utskottet anser inte heller att mervärdesskatten på tidskrifter eller trähus ska avskaffas och avstyrker därför motionsförslag med denna innebörd. Mervärdesskatt på interna tjänster Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen skyndsamt ska utreda hur frågan om intern mervärdesskatt mellan föreningar i samma organisation kan lösas utan att orsaka snedvridning av konkurrensen i strid med och utan att öka risken för fusk med mervärdesskattesystemet, och tillkännager detta för regeringen. Omsättning av tjänster som tillhandahålls inom fristående grupper av fysiska eller juridiska personer undantas från skatteplikt enligt 3 kap. 23 a § ML under förutsättning att verksamheten i övrigt inte medför skattskyldighet hos gruppen eller hos de fysiska eller juridiska personerna, tjänsterna är direkt nödvändiga för utövandet av verksamheten och ersättningen för tjänsterna exakt motsvarar den fysiska eller juridiska personens andel av de gemensamma kostnaderna för tjänsternas tillhandahållande. Undantaget avser vidare endast sådana tjänster som normalt inte tillhandahålls av någon annan utanför gruppen. Bestämmelsen har utformats efter artikel 132.1 f i mervärdesskattedirektivet. Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att genomföra en författningsteknisk översyn av mervärdesskattelagstiftningen och föreslå en ny mervärdesskattelag (dir. 2016:58). Utredningen lämnade sitt betänkande SOU 2020:31 En ny mervärdesskattelag. Betänkandet har lagrådsremitterats. En särskild målsättning är att den föreslagna lagstiftningen i högre grad ska stå i överensstämmelse med mervärdesskattedirektivet, särskilt när det gäller terminologi och struktur. I direktiven till utredningen anges att terminologiska och strukturella skillnader mellan ML och direktivet bidrar till att det kan vara svårt att t.ex. bedöma vilka konsekvenser en dom från får för tillämpningen i . I utredningsdirektiven nämns vissa enskilda undantag från skatteplikt (3 kap. ML) som ger upphov till tveksamheter kring vad som är gällande rätt och som det kan finnas skäl att se över; bl.a. nämns undantaget för vissa interna tjänster (3 kap. 23 a § ML). I utredningens förslag till ny lag har bestämmelsen, som i förslaget återfinns i 10 kap. 19 § NML, fått en utformning närmare direktivets lydelse. I författningskommentaren till 10 kap. 19 NML uttalas följande om bestämmelsen om undantag för vissa interna tjänster (lagrådsremissen s. 396 f.):