bet · H901NU16 · 2022-03-08 00:00:00 — I kommittémotion 2021/22:4230 förordar Per Schöldberg m.fl. (C) i yrkande 2 att regeringen ska införa en implementeringsfunktion på . I kommittémotionerna 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 7 och 2021/22:4223 av m.fl. (KD) yrkande 6 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen ska ta fram en sammanhållen handlingsplan med tydligt mätbara mål om hur regelbelastningen för företag ska minska. Planen ska enligt motionärerna även innehålla delmål och beskriva insatser som ska göras för att nå dessa. För att säkerställa att planen följs ska regeringen återkommande redovisa för hur arbetet med planen fortlöper. I den sistnämnda motionen förordas även i yrkande 1 att regeringen ska återkomma med konkreta förslag på hur de övergripande målen för förenklingspolitiken ska uppnås. (M) anför i motion 2021/22:163 yrkande 1 att regeringen bör se över möjligheterna att förbättra regelverken för småföretag. (M) framhåller behovet av ett minskat regelkrångel i motion 2021/22:172. Motionären anser att regeringen måste arbeta aktivt för att minska regelkrånglet för företagare och i en skrivelse rapportera till hur arbetet med att minska regelkrånglet fortskrider. (M) föreslår i motion 2021/22:600 att regeringen ska se över möjligheten att permanenta de regelförenklingar för företagen som införts under pandemin. (M) begär i motion 2021/22:1111 en översyn för att åstadkomma regelförenklingar i syfte att skapa ett bättre företagsklimat i . (M) förordar i motion 2021/22:1125 ett tillkännagivande om att regeringen ska verka för att minska byråkrati och krångel för företagen. (M) föreslår i motion 2021/22:1745 att det ska införas en ny ordning vid utfärdande av myndighetsföreskrifter som innebär ökade kostnader för att driva näringsverksamhet. Enligt förslaget ska det ställas krav på varje myndighet som utfärdar föreskrifter och regler som riktar sig till företag att redogöra för de kostnadsökningar som en föreskriven regel eller föreskrift väntas föra med sig i ökad administration eller faktiska avgifter för de berörda företagen. I de fall de föreslagna ändringarna medför en inte ringa kostnadsökning för att bedriva näringsverksamhet ska utfärdandet prövas politiskt. (M) lyfter olika förslag om regelförenklingar i flera motioner. I motion 2021/22:1925 (M) yrkande 2 förordar motionären att myndigheter ska ha ett tydligt uppdrag att samordna sina kontroller av företagen och deras verksamhet. Vidare föreslår motionären i motion 2021/22:1998 (M) att regeringen ska ta fram en tydlig plan och strategi för minskat regelkrångel och byråkrati för företagen och ta fram mätbara mål på hur regelbelastningen ska minska. Slutligen föreslår motionären i motion 2021/22:2707 (M) att regeringen ska se över möjligheten att ge fler dispenser vid uppstarten av företag. (M) betonar i motion 2021/22:2841 yrkande 1 vikten av att företagens regelkrångel minskar. I motionen framhålls vidare att regelförenklingsarbetet ska bli mer systematiskt och i yrkande 2 förordas ett tillkännagivande med den innebörden. Vidare förordar motionären i yrkande 3 att även fortsättningsvis ska ges i uppdrag att mäta företagens regelkostnader. I yrkande 4 föreslås vidare ett tillkännagivande om att företagens regelkostnader ska minska. Slutligen förordas i yrkande 5 att regeringen ska återrapportera till om hur arbetet med regelförenklingar fortskrider. (M) förordar i motion 2021/22:3540 ett tillkännagivande om att regeringen ska sätta upp konkreta mål för att regelkrånglet ska minska betydligt . m.fl. (SD) förordar i motion 2021/22:340 yrkande 3 ett tillkännagivande om processen i samband med att nya regler som påverkar småföretag antas. Enligt motionärerna bör det i samband med att nya regler tillkommer bl.a. göras beräkningar på företagens totala regelkostnader. Nya regler ska också följas upp efter att de har införts. (C) begär i motion 2021/22:701 yrkande 2 att regeringen ska utreda möjligheten att utse en samordnare som tillsammans med företag granskar lagstiftningens krav med syftet att förenkla. (C) föreslår i motion 2021/22:1645 att regeringen ska inrätta en . Bakgrund och pågående arbete Utredningen om enklare regelverk för mikroföretagande och en modernare bokföringslag Regeringen tillsatte en utredning med uppdrag att föreslå förenklingar av regelverken för mikroföretag och en modernisering av bokföringslagen (dir. 2020:48). Utredaren skulle brett analysera och identifiera vilka regelverk som är mest betungande för mikroföretag och föreslå förenklingar av sådana regelverk. Utredaren skulle också se över bokföringslagen (1999:1078) för att åstadkomma ett modernt, teknikneutralt och enkelt regelverk som är anpassat till dagens förhållanden. Utredningen om enklare regelverk för mikroföretagande och en modernare bokföringslag (fortsättningsvis benämnd utredningen om förenklingar för mikroföretag m.m.) överlämnade sitt betänkande SOU 2021:60 till regeringen . Betänkandet innehåller förslag till förenklingar av regelverk för mikroföretagande genom avskaffande av hotelltillståndet, avgränsade förenklingar av möjligheterna att ersätta eller ändra befintliga små byggnader i strandskyddade områden och förenklingar i reglerna om kör- och vilotider. Utredningen föreslår också att flera andra identifierade regelförenklingar bereds eller utreds vidare. Utredningen har varit på remiss. Remisstiden gick ut . Enligt uppgifter på regeringens webbplats har drygt 90 remissvar inkommit. Utredningen och remissvaren är under beredning inom . I det följande redogörs lite närmare för några av utredningens förslag med utgångspunkt i de motionsförslag som behandlas i betänkandet. Förslag på förenklingar av myndigheters tillämpning av regler Utredningen föreslår att myndigheter ska ha en plan för hur de ska arbeta med regelförenkling och regeltillämpning. Utredningens bedömning är att regeringen utöver vad som framgår av t.ex. förvaltningslagen behöver besluta om tillkommande åtgärder för att styra förvaltningsmyndigheterna så att de lever upp till relevanta principer om god handläggning av ärenden och också arbetar systematiskt mot regeringens mål för förenklingspolitiken. Utredningen föreslår därför att regeringen i utvalda myndigheters regleringsbrev och instruktioner ska skriva in att de ska presentera en plan för hur de ska arbeta med regelförenkling och regeltillämpning. I myndigheternas instruktioner bör en beskrivning av regeringens mål för förenklingspolitiken tas med för att arbetet ska bära . Arbetet ska bedrivas utifrån de företagsgrupper och branscher som har störst behov. Myndigheterna ska , i årsredovisningen, redovisa utfallet av regelförbättringsarbetet och effekten hos enskilda som myndigheten arbetar med. Sammantaget föreslår utredningen följande: • De utpekade myndigheterna ska ha en plan för hur de ska arbeta strukturerat och behovsdrivet för att förenkla regelverken för mikroföretagen samt för hur de ska uppnå en mer likartad regeltillämpning och återrapportera det till regeringen. • Myndigheterna ska löpande identifiera regelverk inom sina verksamhetsområden som behöver förenklas, med utgångspunkt i målen för förenklingspolitiken, och utifrån detta återrapportera förenklingsförslag till regeringen. • De utpekade myndigheterna ska med utgångspunkt i dialog med berörda företag, företagsgrupper, branschorganisationer och andra intressenter bedöma vilka förbättringsinsatser som är mest prioriterade och motiverade i varje enskilt fall. • De utpekade myndigheterna ska se över och modernisera de regelverk som utgör hinder för att ny teknik ska kunna användas. Enligt utredningens bedömning bör det inrättas en tydlig och sammanhållen process för att omhänderta förenklingsbehov för företag och säkra att regelgivningen utgår från proportionalitetsprincipen samt för att säkra företagens tillväxt, konkurrenskraft och innovationsförmåga. Den sammanhållna processen bör bl.a. innefatta – ex-ante-utvärderingar i samband med det ursprungliga beslutet om att inrätta en regel – påkallade löpande analyser när en existerande regel inte upplevs fylla sitt syfte eller motsvara proportionalitetsprincipen – systematiska planerade och genomförda ex-post-utvärderingar när en regel använts en period. Ett kansli för förenklingspolitik Utredningen föreslår att regeringen inrättar ett kansli för förenklingspolitikens genomförande inom bl.a. för att säkra en sammanhållen process för att regelgivningen ska baseras på proportionalitet, samhällsekonomisk effektivitet och målen för förenklingspolitiken. Kansliet bör bl.a. ha i uppgift att – samordna och ansvara för genomförandet och uppföljningen av de förenklingspolitiska mål som beslutas av regeringen och – ansvara för uppföljningen av arbetet med konsekvensutredningar i de delar som inte redan gör det – ansvara för att en årlig plan för en systematisk utvärdering av befintliga regelverk upprättas och följs. Utredningen föreslår att följande samordningsfunktioner inrättas: – en statsråds- eller statssekreterargrupp för förenklingsarbete som samlar de statsråd eller statssekreterare vars departement är mest avgörande för genomförandet av förenklingspolitiken – en interdepartemental arbetsgrupp för förenklingspolitiken inom som har utsedda representanter för samtliga departement som arbetar med regelgivning Det kansli för förenklingspolitiken som inrättas bör fungera som samordnande och föredragande kanslifunktion för dessa båda grupperingar. Bland regeringens förvaltningsmyndigheter skapas vidare ett samordningsforum för förenklingspolitikens genomförande. Det bör omfatta de myndigheter som dels har uppdrag inom förenklingsområdet, dels hanterar regelgivning som anses särskilt betungande. Dess arbete samordnas av . Utredningen föreslår att det föreslagna kansliet för förenklingspolitiken också får i uppgift att – ta emot anmälningar av regler som upplevs som problematiska utifrån beaktande av proportionalitet, samhällsekonomisk effektivitet och målen för förenklingspolitiken – i samverkan med lämpliga myndigheter upprätta en process för att identifiera vilka sådana anmälda regler som behöver genomgå en fullständig utvärdering – säkra att en fullständig ex post facto-utvärdering görs av de regler som anmälts och som identifierats för vidare utvärdering genom den ovan nämnda processen. Systematisk och löpande utvärdering av befintliga regelverk Utredningen föreslår att regeringen beslutar om en årlig plan för en löpande utvärdering av befintliga regelverk baserat på förslag från det föreslagna kansliet för förenklingspolitiken. Reglerna i fråga bör utvärderas med utgångspunkt i kriterierna proportionalitet, samhällsekonomisk effektivitet och överensstämmelse med målen för förenklingspolitiken. Utvärderingarna inom ramen för planen bör genomföras av oberoende organisationer eller myndigheter med stor trovärdighet. Utvärderingarna i fråga bör resultera i ett förslag till regeringen om vilka regler som kan förenklas och på vilket sätt. Det föreslagna kansliet för förenklingspolitiken bör få ansvar för att leda utvärderingsprocessen och sammanställa en rapport över vilka regelverk som utvärderats och vilka förenklingar det lett till. De regler som ska omfattas av den årliga planen för systematisk utvärdering ska vara regler som identifierats inom , av det föreslagna kansliet för förenklingspolitiken och relevanta myndigheter samt som inkommit genom anmälningar från berörda aktörer. Kansliet för förenklingspolitikens genomförande ska upprätta en sammanställning av de regler som förvaltningsmyndigheterna har utvärderat. De systematiska utvärderingarna av regler bör, om det är möjligt, genomföras i form av genomgångar och utvärderingar av mer omfattande områden. Utgångspunkten bör vara att de områden som uppfattas som mest tyngda av regleringar bör prioriteras för utvärdering. Utredningen om förenklade skatteregler för att underlätta och främja egenföretagande Regeringen tillsatte en utredning för att se över beskattningen av enskilda näringsidkare (dir. 2019:102). Syftet med utredningen är att göra det mindre komplicerat att starta och driva enskild näringsverksamhet och underlätta för den skattskyldige att göra rätt och undvika oavsiktliga fel. Utredningen överlämnade sitt slutbetänkande till regeringen (SOU 2021:55). Remisstiden gick ut . Åtgärder inom ramen för livsmedelsstrategin gav regeringen i uppdrag att genomföra åtgärder –2025 inom ramen för Livsmedelsstrategin (N2019/03240/JL). ska bl.a. löpande analysera den samlade regelgivningen inom livsmedelskedjan för att identifiera regler som försämrar konkurrenskraften, tillväxtmöjligheterna eller innovationsförmågan för företagen i livsmedelskedjan samt identifiera eventuella brister i transparens och tillämpning av regelverken. Myndigheten ska utifrån dessa analyser lämna förslag på förenklingar. ska också genomföra regelförenkling med fokus på hela livsmedelskedjan genom utveckling av , inklusive Serverat, i linje med den s.k. värdemodellen, dvs. ett gemensamt system för enkla digitala myndighetskontakter som har föreslagits av , och . ska vidta nödvändiga åtgärder för att realisera värdemodellen för några centrala grenar inom livsmedelskedjan, bl.a. genom att skapa tjänster för sammanhållna guidade processer och för samlad information till uppgiftslämnare om hur ärendet fortskrider. Uppdraget ska genomföras i nära samarbete med Myndigheten för digital förvaltning. En modern och effektiv miljöprövning Regeringen beslutade att tillsätta en utredning om modern och effektiv miljöprövning (dir. 2020:86). Den särskilda utredaren (chefsrådman ) ska se över det nuvarande systemet för miljöprövning och lämna förslag på de ändringar och åtgärder som krävs för att uppnå en modernare och mer effektiv miljöprövning. Syftet är att genom horisontella förändringar i miljöprövningen underlätta miljö- och klimatförbättrande investeringar och åstadkomma snabbare och enklare prövningsprocesser som ett bibehållet miljöskydd säkerställs. Av kommittédirektivet framgår att utredaren även får föreslå andra förändringar i nuvarande miljöprövningssystem som bidrar till en grön omställning genom mer förutsebara och effektivare prövningsprocesser och som förkortar den samlade prövningstiden och minskar administrationen som nuvarande miljöskyddsnivå bibehålls. Sådana förslag ska dock inte avse mark- och miljödomstolarnas organisation eller handläggning av mål eller ärenden i dessa domstolar. beslutade regeringen om ett tilläggsdirektiv till utredningen (dir. 2021:57) med flera punkter som bl.a. omfattar domstolarnas handläggning och frågan om det bör införas ett begränsat förtursförfarande för mål och ärenden om tillstånd som innebär en omställning för miljöfarlig verksamhet som på ett väsentligt sätt bidrar till att nå målen i det klimatpolitiska ramverket för minskade utsläpp av växthusgaser. Utredningen ska även titta på hur tidsbegränsning av tillstånd och omprövning av tillstånd och villkor skulle kunna bli effektiva och verkningsfulla medel för att säkerställa att verksamheter och åtgärder bedrivs med moderna miljövillkor i syfte att nå miljö- och klimatmålen. Förslagen ska vara förenliga med ambitionen om en snabb, enkel och förutsägbar prövningsprocess. Utredningstiden har förlängts och uppdraget ska redovisas . Regeringen beslutade att tillsätta en utredning om företagares trygghetssystem (dir. 2020:71). Den särskilda utredaren (riksdagsledamoten ) fick i uppdrag att lämna förslag på hur företagares trygghetssystem kan bli tydligare, enklare och mer förutsebart. Utskottet har i ett tidigare betänkande beskrivit uppdraget närmare (bet. 2020/21:NU17). Uppdraget slutredovisades (SOU 2021:98). I betänkandet görs ett antal bedömningar när det gäller enklare regler och processer i företagens trygghetssystem. Bland annat görs bedömningen utifrån vikten av tydlig och lättillgänglig information för att öka förutsägbarheten och tryggheten för företagare att , och bör få i uppdrag att ta fram anpassade informationsinsatser som kan ge stöd och vägledning när det gäller regler och allmänna villkor i socialförsäkringssystemet som rör företagare. Meddelande om bättre lagstiftning Europeiska kommissionen (i det följande kommissionen) antog ett meddelande om bättre lagstiftning där det förs fram flera förslag för att anpassa EU:s lagstiftningsprocess för framtiden (COM(2021) 219). Kommissionen föreslår bl.a. följande åtgärder: • Eliminera hinder och onödig byråkrati som fördröjer investeringar och uppbyggnaden av 2000-talets infrastruktur, i samarbete med medlemsländerna, regioner och viktiga aktörer. • Förenkla offentliga samråd genom att införa en enda uppmaning att inkomma med synpunkter på den förbättrade portalen Kom med synpunkter. • Införa principen ”En in, en ut” som ska minska bördorna för invånarna och företagen genom att man särskilt uppmärksammar konsekvenserna av och kostnaderna för att tillämpa lagstiftningen, särskilt för små och medelstora företag. Med den här principen kan man säkerställa att nya bördor som införs kompenseras genom att likvärdiga bördor på samma politikområde tas bort. • Förbättra det sätt på vilket lagstiftning behandlar och stöder hållbarhet och den digitala omställningen. • Integrera strategisk framsyn i politiken för att anpassa den efter framtida behov, exempelvis genom att ta hänsyn till nya stora trender på olika områden som miljö, digitalisering, geopolitik och samhällsekonomi. I rapporten, som är den tredje i serien, följer organisationen bl.a. upp sina tidigare rekommendationer. konstaterar att på ett mer systematiskt sätt än tidigare använder regeringens webbplats för att publicera samråd och tillhörande dokumentation för att få synpunkter från myndigheter, organisationer, kommuner, berörda intressenter och allmänheten. Intressenter kan lämna sina synpunkter per e-post som därefter offentliggörs på samma webbplats. menar att skulle gynnas av att ha en mer interaktiv webbplats där allmänheten skulle kunna lämna synpunkter och reagera på förslag från andra intressenter. Vidare konstaterar att förenklingar är en central del av regelpolitiken. När det gäller utvärderingar anser organisationen att skulle kunna överväga att utöka ex-post-utvärderingarna genom att genomföra omfattande och grundliga granskningar inom särskilda sektorer eller politikområden. förslag om en central webbplattform I slutrapporten – sammanställda, analyserade och konkretiserade förenklingsförslag, som publicerades , föreslår bl.a. att regeringen ska upprätta en central webbplattform (informationsnod) där regelgivare kan informera företag och branschorganisationer om kommande och pågående arbeten inom förenkling. Plattformen ska enligt förslaget innehålla följande: • information när regelgivningsarbeten planeras och påbörjas • information om kommande konsultationer samt när, var och hur intressenter kan lämna inspel • publicering av inkomna synpunkter från intressenter, t.ex. remissvar • information om nya tolkningar eller vägledningar som t.ex. myndigheter gör. anför att webbplatsen skulle kunna utvecklas inom ramen för alternativt en fristående webb inom som samlar frågor som rör förenkling för företag. Myndigheten uppger vidare att förslagets nyttor är svåra att bedöma eftersom de i stor utsträckning beror på hur mycket plattformen används av regelgivarna, företagen och andra intressenter. Om plattformen får genomslag och börjar användas brett bedöms den kunna medföra minskade sök- och informationskostnader. Bedömningen är också att plattformen kan komma att bidra till en förbättrad samrådsprocess mellan regelgivare och företag, men även regelgivare emellan. Enligt kan regelgivare fatta bättre beslut när de har en ökad förståelse för företagens behov, något de kan få genom att involvera företag tidigt i processen. Företagen kan i sin tur fatta bättre beslut och anpassa sina verksamheter med en bättre framförhållning. De samhällsekonomiska effekterna bör i alla händelser enligt myndigheten bli begränsade. EU:s förordning om en gemensam digital ingång Förordning (EU) 2018/1724 om inrättande av en gemensam digital ingång utgör en del av för den inre marknaden och den fria rörligheten för människor, varor, tjänster och kapital. Genom förordningen ska en gemensam digital ingång inrättas i syfte att minska den administrativa bördan för privatpersoner och företag när de utövar sin rätt till fri rörlighet och utför ärenden eller bedriver sin verksamhet över gränserna. Den digitala ingången ska integreras i kommissionens befintliga portal Ditt och fungera som en central kontaktpunkt där länkar bl.a. ger tillgång till information om rättigheter, skyldigheter och regler och tillgängliga onlineförfaranden. Ansvaret för att uppfylla de skyldigheter som framgår av förordningen vilar på flera aktörer, såsom medlemsstaterna, nationella samordnare och behöriga myndigheter. Förordningen ska börja tillämpas stegvis. Den digitala ingången inrättades och ska samtliga behöriga myndigheter, undantaget kommunala myndigheter, tillhandahålla information om dels rättigheter, skyldigheter och regler, dels förfaranden, dels hjälp- och problemlösningstjänster, som anges i förordningen. Till de sistnämnda ska det även finnas länkar. För kommunala myndigheter inträder skyldigheter som omfattar dem . ska alla de förfaranden som omfattas av förordningen finnas tillgängliga via ingången. har fattat beslut om en ny lag med kompletterande regler för att anpassa svensk lag efter förordningen (prop. 2021/22:66, bet. 2021/22:TU3, rskr. 2021/22:151). Lagen ska i huvudsak börja gälla . Översyner och uppföljningar av näringslivsåtgärder som införts mot bakgrund av pandemin Regeringen beslutade (dir. 2020:74) att tillsätta en kommitté i form av en kommission med uppdrag att utvärdera regeringens, berörda förvaltningsmyndigheters, regionernas och kommunernas åtgärder för att begränsa spridningen av det virus som orsakar sjukdomen covid-19, den s.k. . Kommissionen ska även titta på åtgärdernas effekter ur flera olika aspekter. Till de åtgärder som vidtagits för att lindra de samhällsekonomiska konsekvenser som omnämns i direktivet hör bl.a. det statliga stödet vid korttidsarbete, den tillfälliga hyresrabatten för utpekade utsatta branscher och möjligheten till anstånd med skatteinbetalningar. Kommissionen ska när det gäller de åtgärder som vidtagits för att lindra de samhällsekonomiska konsekvenserna bl.a. belysa åtgärdernas effekter för olika typer av företag och för anställda med olika anställningsformer och lämna förslag på åtgärder som kommissionens iakttagelser ger anledning till. Uppdraget slutredovisades (SOU 2022:10). gav regeringen för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys) i uppdrag att påbörja en strukturerad uppföljning och utvärdering av de sammanlagda effekterna på företagen av stöden till näringslivet med anledning av den pågående pandemin (N2020/03083). Delredovisningar av uppdraget lämnades till regeringen och . Ytterligare en delredovisning ska lämnas . Uppdraget ska slutredovisas . beslutade regeringen att tillsätta en kommitté som ska se över stödet vid korttidsarbete (dir. 2021:79). Kommittén ska enligt direktivet bl.a. utvärdera stödets betydelse för att lindra effekterna av pandemin för näringsliv, sysselsättning och samhällsekonomi och analysera om regelverket kan förenklas och göras mer flexibelt. Kommittén ska samråda med och Tillväxtanalys. Den del av uppdraget som handlar om att utvärdera stödets betydelse för att lindra effekterna av pandemin ska redovisas i ett delbetänkande . Uppdraget i övrigt ska redovisas . Utskottet har tidigare behandlat liknande förslag som flera av de här aktuella om regelförenkling för företag, bl.a. när det gäller utvärdering av regelförenklingsarbetet, en sammanhållen process, en årlig skrivelse, myndighetsuppdrag och jämförelser med andra länder (bet. 2020/21:NU17). Utskottet avstyrkte motionsyrkandena främst med hänvisning till pågående utredningar och den kommande skrivelsen från regeringen om förenklingspolitiken.