bet · H901NU19 · 2022-04-29 00:00:00 — Regeringen bör således återkomma till med ett förslag på ett nytt mål för området utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande inom utgiftsområde 24 i statsbudgeten där det tydligt framgår att minskade klyftor, ökad jämställdhet och hållbar utveckling är överordnade övriga målsättningar. Vidare anser jag att regeringen ska verka för att ska lämna energistadgefördraget. Avtalet innehåller en tvistlösningsmekanism (investor-state dispute settlement, ISDS) som innebär att bolag, utanför det ordinarie rättsväsendet, kan stämma stater för förlorade investeringar och uteblivna framtida vinster. Jag menar att fördraget med dess tvistlösningsmekanism kan underminera staters klimat- och miljöarbete. Det har även varit fallet att miljölagstiftningar urvattnats, eller t.o.m. försvagats då länder varit oroliga för risken att behöva betala bolagen stora skadestånd vid stämningar. pågår en process med att reformera avtalet, där tvistlösningsmekanismen kan förändras eller helt tas bort. Eftersom avtalet inte lever upp till globala klimat- och miljökrav och försvårar möjligheterna att föra en progressiv politik på andra viktiga områden anser jag att bör lämna fördraget. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övriga frågor om internationell handel, punkt 15 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1884 av (M), 2021/22:3022 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2021/22:3877 av m.fl. (KD) yrkande 18 och 2021/22:3881 av m.fl. (KD) yrkande 41, 2021/22:2401 av (M) och 2021/22:110 av (KD) yrkande 2, 2021/22:443 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 8, 2021/22:1531 av (S), 2021/22:2389 av m.fl. (SD) yrkandena 2, 7, 10, 14, 20 och 21, 2021/22:2553 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2021/22:3038 av (SD) yrkande 2, 2021/22:3247 av m.fl. (C) yrkandena 23 och 24, 2021/22:3431 av m.fl. (M) yrkande 5, 2021/22:3692 av m.fl. (M) yrkandena 3, 9 och 30, 2021/22:3753 av m.fl. (M) yrkande 24, 2021/22:3774 av m.fl. (M) yrkandena 3, 6, 13, 16, 17 och 23, 2021/22:3775 av m.fl. (M) yrkandena 6 i denna del, 8, 9 och 17, 2021/22:3776 av m.fl. (M) yrkandena 16 i denna del, 17, 19 och 20, 2021/22:4061 av m.fl. (MP) yrkande 8, 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 93, 2021/22:4211 av m.fl. (MP) yrkande 23 och 2021/22:4216 av (MP) yrkandena 1 och 3. Jag vill påminna om att riktade ett tillkännagivande till regeringen om att den ska väcka och driva frågan om att upphäva förbudet mot handel med sälprodukter. Jag kan konstatera att regeringen trots tillkännagivandet inte vidtagit någon åtgärd. Jag vill understryka vikten av att jakten på säl utökas. De stora sälstammarna hotar fisket, dels genom konkurrens om fångsten, dels genom att täta sälpopulationer ökar spridningen av sjukdomar till fisk. En mycket viktig del av jakten är att ta vara på det fällda bytet. är det dock inte tillåtet att bedriva handel med sälprodukter. Jag menar att regeringen ska söka undantag för när det gäller förbudet mot handel med sälprodukter. Detta är viktigt inte minst ur ett etiskt perspektiv. Regeringen bör även ta internationella initiativ för att utverka ett nordiskt undantag. På anser jag att regeringen ska agera för ett slopat förbud för handel med sälprodukter. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övriga frågor om internationell handel, punkt 15 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 93 och 2021/22:110 av (KD) yrkande 2, 2021/22:443 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 8, 2021/22:1531 av (S), 2021/22:1884 av (M), 2021/22:2389 av m.fl. (SD) yrkandena 2, 7, 10, 14, 20 och 21, 2021/22:2401 av (M), 2021/22:2553 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2021/22:3022 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2021/22:3038 av (SD) yrkande 2, 2021/22:3247 av m.fl. (C) yrkandena 23 och 24, 2021/22:3431 av m.fl. (M) yrkande 5, 2021/22:3692 av m.fl. (M) yrkandena 3, 9 och 30, 2021/22:3753 av m.fl. (M) yrkande 24, 2021/22:3774 av m.fl. (M) yrkandena 3, 6, 13, 16, 17 och 23, 2021/22:3775 av m.fl. (M) yrkandena 6 i denna del, 8, 9 och 17, 2021/22:3776 av m.fl. (M) yrkandena 16 i denna del, 17, 19 och 20, 2021/22:3877 av m.fl. (KD) yrkande 18, 2021/22:3881 av m.fl. (KD) yrkande 41, 2021/22:4061 av m.fl. (MP) yrkande 8, 2021/22:4211 av m.fl. (MP) yrkande 23 och 2021/22:4216 av (MP) yrkandena 1 och 3. De allt större variationerna i vädret utgör en utmaning för jordbruket och även skogsbruket. I delar av världen kan dåliga skördar orsaka politiska spänningar. Jag anser att utmaningar i livsmedelsförsörjningen behöver hanteras långsiktigt. För att göra livsmedelsförsörjningen mer robust menar jag att det behövs en nationell beredskap för att hantera brist på insatsvaror under en kris. blir frihandel och internationellt samarbete ännu viktigare för att klara livsmedelsförsörjningen när klimatet förändras. Extremt väder slår inte till överallt , vilket gör den globala handeln till det viktigaste verktyget för att undvika bristsituationer. Isolationism är sannolikt ett större hot mot den svenska livsmedelsförsörjningen än effekterna av klimatförändringarna i sig. Jag anser därför att regeringen ska verka för att säkra internationella leveranser av livsmedel under kris genom att stärka frihandeln. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övriga frågor om internationell handel, punkt 15 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4061 av m.fl. (MP) yrkande 8 och 2021/22:110 av (KD) yrkande 2, 2021/22:443 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 8, 2021/22:1531 av (S), 2021/22:1884 av (M), 2021/22:2389 av m.fl. (SD) yrkandena 2, 7, 10, 14, 20 och 21, 2021/22:2401 av (M), 2021/22:2553 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2021/22:3022 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2021/22:3038 av (SD) yrkande 2, 2021/22:3247 av m.fl. (C) yrkandena 23 och 24, 2021/22:3431 av m.fl. (M) yrkande 5, 2021/22:3692 av m.fl. (M) yrkandena 3, 9 och 30, 2021/22:3753 av m.fl. (M) yrkande 24, 2021/22:3774 av m.fl. (M) yrkandena 3, 6, 13, 16, 17 och 23, 2021/22:3775 av m.fl. (M) yrkandena 6 i denna del, 8, 9 och 17, 2021/22:3776 av m.fl. (M) yrkandena 16 i denna del, 17, 19 och 20, 2021/22:3877 av m.fl. (KD) yrkande 18, 2021/22:3881 av m.fl. (KD) yrkande 41, 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 93, 2021/22:4211 av m.fl. (MP) yrkande 23 och 2021/22:4216 av (MP) yrkandena 1 och 3. Jag har tidigare i detta betänkandet uttryckt min uppfattning att EU ska ställa strikta krav på miljöhänsyn och mänskliga rättigheter i sina frihandelsavtal. Därutöver anser jag EU har en viktig roll att spela internationellt genom att se till att djurvälfärd främjas i de handelsavtal som EU ingår med tredje land. Min uppfattning är att EU:s handelsavtal även ska säkerställa att de animaliska produkter som säljs på EU:s marknad lever upp till EU:s djurskyddslagstiftning. Dessvärre kan jag konstatera att EU:s djurhälsolag som trädde i kraft utgör ett problem eftersom den hindrar från att genomföra provtagning för sjukdomar som inte finns i men förekommer inom EU före införsel av levande djur till . Frihandel får inte innebära fri rörlighet av smittsamma sjukdomar. Oaktat detta anser jag att regeringen bör verka för att djurskydd och djurhälsa ska vara en uttalad del i handelsavtal. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övergripande frågor om den inre marknaden, punkt 16 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3692 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 4, 2021/22:3753 av m.fl. (M) yrkande 33 och 2021/22:3775 av m.fl. (M) yrkande 16, 2021/22:3686 av m.fl. (C) yrkande 26 i denna del och 2021/22:3996 av m.fl. (L) yrkandena 6 och 8 i denna del och 2021/22:2389 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2021/22:3226 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 7, 2021/22:3692 av m.fl. (M) yrkande 15 och 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 55. Vi vill framhålla vikten av att säkra den inre marknaden i . har länge tjänat mycket på den inre marknaden där runt tre fjärdedelar av handel bedrivs. Den inre marknaden är EU:s största tillgång och central för konkurrenskraft. kan vi se att det finns stora möjligheter till utveckling. Ju bättre den inre marknaden fungerar desto starkare blir EU globalt. Regeringen bör verka för att kvarvarande hinder rivs. Existerande regler bör genomföras fullt ut för att underlätta handeln inom EU. Regeringen bör särskilt fokusera sitt arbete på handeln med tjänster och digitala produkter. Den gamla tidens produktion och försäljning av varor har mångt och mycket ersatts av produkter kopplade till tjänster, det gäller t.ex. många industriprodukter. Tjänstesektorn har därför ökat rejält . Runt en tredjedel av utrikeshandel består av tjänster. Av den totala tjänsteexporten går drygt hälften till andra EU-länder. Det är därför av största vikt att den inre marknaden för tjänster fungerar lika bra som den för varor. Vi vill att tjänstesektorn ska bli helt integrerad och att regeringen verkar för att ta bort de hinder som står i vägen för att den visionen ska bli verklighet. Vidare anser vi att fler sektorer bör omfattas av tjänstehandel. Det gäller inte minst tjänster inom välfärdssektorn för att ge svenska aktörer, som internationellt sett håller hög klass, möjlighet att växa internationellt. Vi vill i detta sammanhang även framhålla att handelsavtalen behöver ses över i den delen som gäller tjänstehandel för att införa s.k. Mode 5 inom WTO som innebär att varor och tjänster kopplas samman. Som vi redan nämnt anser vi vidare att det finns möjligheter att förbättra den digitala inre marknadens funktion. Vi anser att inriktningen bör vara att främja en digital inre marknad med övergripande gemensamma regler och borttagandet av särregler i olika länder. EU bör ha som ledstjärna att bli världsledande där uppkoppling, avreglering och rimlig reglering av datahantering är ledstänger i arbetet. Genom att stärka den digitala inre marknaden stärker EU sin konkurrenskraft ytterligare. Vi vill vidare särskilt framhålla vikten av att främja en digital inre marknad som underlättar för små och medelstora företag. Flera medlemsstater har redan antagit olika alternativ för nationell lagstiftning för att hantera de utmaningar som AI medför. Detta ökar risken för fragmentering av den inre marknaden, något som vi menar att EU behöver komma bort ifrån. Nationella regler som avviker från varandra kommer sannolikt att skapa hinder för företag som vill sälja och driva AI-system på den inre marknaden. En gemensam strategi på EU-nivå skulle göra det möjligt för europeiska företag att lättare få tillträde till den inre marknaden och öppna upp för en mer konkurrenskraftig global marknad. Det ökar också förutsättningarna för att nå EU:s mål om en digital inre marknad. Vi vill särskilt framhålla vikten av att beakta den inre digitala marknadens funktion när det gäller molntjänster och upphovsrätt, områden där vi ser att risken för att det uppstår hinder för den fria rörligheten är överhängande, särskilt för mindre aktörer. Vi anser att EU ska underlätta och inte göra det svårare för små och medelstora företag att vara verksamma på den inre digitala marknaden. Det skulle gynna innovation och entreprenörskap som kan bli avgörande för att ta itu med olika problem som finns i världen. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övergripande frågor om den inre marknaden, punkt 16 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2389 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 55 och 2021/22:3226 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 7, 2021/22:3686 av m.fl. (C) yrkande 26 i denna del, 2021/22:3692 av m.fl. (M) yrkandena 2, 4 och 15, 2021/22:3753 av m.fl. (M) yrkande 33, 2021/22:3775 av m.fl. (M) yrkande 16 och 2021/22:3996 av m.fl. (L) yrkandena 6 och 8 i denna del. Genom medlemskapet i EU får svenska företag tillgång till den inre marknaden, vilket gagnar som exportnation. Vi ser värdet i en välfungerande inre marknad med förutsägbara och rättvisa regler. menar vi att synergieffekterna av en strömlinjeformad inre marknad alltid ska vägas mot riskerna med en alltför byråkratiserad inre marknad eftersom det finns en risk för onödigt kostnadsdrivande regelkrångel för svenska företag. Vi motsätter oss också de marknads- och handelsfientliga tendenser som blossat upp inom EU med förslag likt det som vissa medlemsländer diskuterat om att lätta på EU:s prövning av företagskoncentrationer för att skapa s.k. European Champions. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övergripande frågor om den inre marknaden, punkt 16 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3226 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 7 och 2021/22:3686 av m.fl. (C) yrkande 26 i denna del, 2021/22:3692 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 4, 2021/22:3753 av m.fl. (M) yrkande 33, 2021/22:3775 av m.fl. (M) yrkande 16 och 2021/22:3996 av m.fl. (L) yrkandena 6 och 8 i denna del och 2021/22:2389 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2021/22:3692 av m.fl. (M) yrkande 15 och 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 55. EU är världens största integrerade marknad. Den ökade rörligheten för varor, tjänster, människor och kapital som EU möjliggjort har bidragit till tillväxt och skapat jobb, inte minst i . Vi kan dock konstatera att EU och dess medlemsländer står inför stora utmaningar. Redan innan den pågående pandemin och dess ekonomiska konsekvenser brottades många medlemsländer med svaga statsfinanser, hög arbetslöshet och låg tillväxt. Vi menar att dessa länder behöver ta krafttag för att sanera sina offentliga finanser och reformer såväl som sina arbetsmarknader och sin byråkrati. Att värna den ekonomiska stabiliteten i unionen möjliggör fler investeringar. För att säkra unionens långsiktiga överlevnad ser vi framför oss att det krävs mer av det som en gång gjorde medlemsländerna framgångsrika – samarbete, handel och öppenhet. Vi vill öppna den inre marknaden ytterligare. Särskilt gäller det inrättandet av en digital inre marknad, med stark nätneutralitet, som är en viktig del i att skapa fler jobb och ökad tillväxt. För att värna den svenska ekonomins konkurrenskraft och tillväxtmöjligheter samt rörligheten av arbetskraft inom EU behöver EU även utvecklas för att bättre kunna hantera nya utmaningar som en ökad globalisering för med sig som innebär att människor och handel behöver röra sig alltmer över nationsgränserna. Den inre marknaden och den fria rörligheten är EU:s viktigaste styrkor och vi ser en enorm potential att öppna tjänstemarknaden. Regeringen behöver därför verka för att principen om ömsesidigt erkännande tillämpas fullt ut inom den europeiska tjänstesektorn och att fler begränsningar av yrkestjänster därigenom avskaffas. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övergripande frågor om den inre marknaden, punkt 16 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 55, 2021/22:2389 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2021/22:3226 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 7, 2021/22:3686 av m.fl. (C) yrkande 26 i denna del, 2021/22:3692 av m.fl. (M) yrkandena 2, 4 och 15, 2021/22:3753 av m.fl. (M) yrkande 33, 2021/22:3775 av m.fl. (M) yrkande 16 och 2021/22:3996 av m.fl. (L) yrkandena 6 och 8 i denna del. Jag menar att måste säkerställa att inte sätts permanent ur spel. Kommissionen har öppnat för att revidera de regelverk som säger att medlemsländer inte får subventionerna den egna industrin. Inte minst driver på för en ordning där reglerna tillåter subventioner av några få europeiska storföretag, med syftet att det ska bli enklare för att möta den globala konkurrensen. Trots det vällovliga syftet menar jag att konsekvensen snarare skulle bli att små och medelstora företag i hamnar i kläm som EU-länderna genom sådana subventioner riskerar att trissa upp ett redan spänt läge i världshandeln. bör därför slå vakt om de regelverk som finns och agera motpol till dem som vill öppna för subventioner till storföretag. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övergripande frågor om den inre marknaden, punkt 16 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3996 av m.fl. (L) yrkandena 6 och 8 i denna del, 2021/22:3686 av m.fl. (C) yrkande 26 i denna del, 2021/22:3692 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 4, 2021/22:3753 av m.fl. (M) yrkande 33 och 2021/22:3775 av m.fl. (M) yrkande 16 och 2021/22:2389 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2021/22:3226 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 7, 2021/22:3692 av m.fl. (M) yrkande 15 och 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 55. EU:s marknad är en stor bidragande faktor till dagens välstånd. Jag vill framhålla vikten av att EU fortsätter slå vakt om den fria rörligheten för varor, tjänster och kapital och fortsätter motsätta sig medlemsländernas försök till protektionism. Vidare vill jag understryka behovet av att utveckla den inre marknaden. Det ska vara enkelt för företag att verka inom EU, och regelbördan för näringsidkarna måste därmed minska. anser jag att medlemsländerna måste bli mer transparenta med hur de genomför EU:s lagstiftning. Det skulle bidra till en förenklad planering för företag, säkrare investeringar och ett företagsklimat som är enklare att förhålla sig till. Klyftan mellan arbetslösa och företag som behöver arbetskraft behöver också minska. Den fria rörligheten inom EU spelar här en nyckelroll och innebär att arbetssökande kan ta sig till de områden som efterfrågar arbetskraft. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Den inre marknadens funktion vid kriser, punkt 17 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3692 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2021/22:3246 av m.fl. (C) yrkande 32 och 2021/22:3686 av m.fl. (C) yrkande 27. Pandemin har slagit hårt mot och resten av världen. På det ekonomiska planet har företag försatts i konkurs och jobb gått förlorade. har ekonomiska trender som pågått accentuerats. Det gäller t.ex. digitaliseringen inom handeln. Olika länder och regioner har drabbats olika hårt. Dessvärre har vi kunnat se hur världen och slutit sig, vilket bara varit till nackdel. Behovet av medicinsk skyddsutrustning runt om i EU ökade t.ex. de protektionistiska dragen inom unionen, bl.a. stoppade och beslagtog flera länder skyddsutrustning som redan var inköpt och på väg för leverans. Vi menar att måste vara pådrivande i EU för att ta lärdom av den problematik som uppkom för att undvika liknande situationer framöver. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Den inre marknadens funktion vid kriser, punkt 17 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3246 av m.fl. (C) yrkande 32 och 2021/22:3686 av m.fl. (C) yrkande 27 och 2021/22:3692 av m.fl. (M) yrkande 5. Att koordineringen och samarbetet inom EU har brustit under pandemin är uppenbart för alla. Stegvis har det dock visat sig att EU-samarbetet kan fungera även av kris. ser vi fortfarande att det finns en risk för ökad nationell egoism. Det är vidare viktigt att inse att coronapandemin med största sannolikhet inte är den sista kris som kommer att ställas inför, och framtida hot och utmaningar kan likaväl drabba enskilda länder som EU i sin helhet. Vi menar därför att EU måste börja rusta för att klara av nya kriser och konflikter, och att det i vissa fall kan innebära en breddning av de uppgifter som unionen har . På en rad områden är fördjupad samverkan inte bara önskvärd utan också nödvändig, och vi vill se att driver på övriga medlemsstater att bidra till detta. Till dessa områden hör bl.a. EU:s inre marknad och fri rörlighet för personer och varor. I framtida kriser liksom den nu pågående är det av stor vikt att gränshinder används ytterst restriktivt och endast under korta perioder. För att upprätthålla en stark resiliens och motståndskraft är det nödvändigt att varor och förnödenheter tillåts passera nationella gränser. Detta är särskilt viktigt för länder som som har en exportberoende ekonomi. Vi menar därför att regeringen bör verka för att EU upprättar förtroendet för den inre marknaden och den fria rörligheten för personer och varor efter pandemin och för att denna upprätthålls även i kristider. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Ekodesignkrav för vattenförbrukande produkter, punkt 18 (C, MP) av (C), (C) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3681 av m.fl. (C) yrkande 14 och 2021/22:4062 av m.fl. (MP) yrkande 20. Vi anser att det ska ställas skarpare ekodesignkrav på vattenförbrukande produkter för att nå en mer effektiv vattenkonsumtion. Genom nationella riktlinjer och i förlängningen EU:s ekodesigndirektiv vill vi att det införs krav på att bl.a. toaletter, duschar och blandare ska vara vattensnåla. Toaletter som är snålspolande eller använder gråvatten (dvs. från bad, disk och tvätt) är redan vanligt förekommande, men vi vill att det ska bli standard. Studier gör gällande att vattenförbrukningen i hushållen kan minskas med rätt åtgärder. En bonus i sammanhanget är att en stor del av besparingen görs på varmvatten, vars uppvärmning påverkar effektsituationen i elsystemet negativt. Det finns således dubbla anledningar till att fasa ut de sämsta produkterna. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Produkters livslängd och reparerbarhet, punkt 19 (V, MP) av (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3277 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 26 och 27, 2021/22:4063 av och (båda MP) yrkandena 1 och 2 i denna del och 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 14. är många produkter medvetet designade för en kort livslängd med syfte att öka företagens försäljning. Det förekommer också att företag förstör och slänger helt fungerande produkter, t.ex. kläder eller möbler. Vi menar att det är ett helt orimligt resursslöseri, och kan dessvärre konstatera att det är fullt lagligt. Vi vill att det införs krav på produktdesign, produkters livslängd samt konsumenters och oberoende reparatörers rätt att reparera. Inom ramen för för cirkulär ekonomi, som antogs 2015, rör sig unionen så sakteliga mot lagstiftning som ska sätta stopp för planerat åldrande och tvinga producenter att ta hänsyn till reparationsmöjligheterna när de utformar sina produkter. behöver dock inte vänta på att EU ska ta beslut i frågan. Vi vill i sammanhanget framhålla som ett gott exempel. var först i världen med att införa lagstiftning mot s.k. planerat åldrande i produkter.