bet · H901JuU22 · 2022-04-29 00:00:00 — Brå pekar bl.a. på att det är viktigt att den nationella nivån, inklusive Brå, i högre utsträckning gör effektutvärderingar av insatser på nationell, regional och lokal nivå. Brå framhåller också att de metodstöd som tar fram behöver utvärderas kontinuerligt. I årsredovisning (s. 97 f.) anges att försöksverksamheten med snabbare lagföring har införts i delar av alla polisregioner . Polisområden som deltagit i försöksverksamheten har med stort engagemang anammat den nya arbetsmetoden med goda resultat när det gäller både kvalitet och antalet hanterade ärenden och målet att nå ett avgörande på från brott till lagföring. Ytterligare en etapp i försöksverksamheten inleddes med start . överlämnade Utredningen om snabbare lagföring sitt betänkande, Snabbare lagföring – ett snabbförfarande i brottmål (SOU 2021:46) till regeringen. I betänkandet föreslås att försöksverksamheten med snabbare lagföring ska permanentas från . Utskottet har återkommande behandlat motionsyrkanden om polisens effektivitet och har, på utskottets förslag, riktat flera tillkännagivanden till regeringen, bl.a. om en effektivare polis (bet. 2015/16:JuU1 s. 49, rskr. 2015/16:106) samt om tydligare och mätbara mål (bet. 2017/18:JuU1, rskr. 2017/18:92). Det sistnämnda tillkännagivandet redovisades som slutbehandlat . avstyrkte utskottet motionsyrkanden om ett tydligt ansvar för resultatredovisning och resultatuppföljning, effektivisering av och samordning i utredningsarbetet (bet. 2020/21:JuU23). Utskottet uttalade då följande (s. 22): Utskottet vidhåller sin tidigare uppfattning att en större effektivitet i polisorganisationen är av största angelägenhet. Som framgår har utskottet också efterfrågat tydliga och mätbara mål för verksamheten för att kunna öka effektiviteten och uppnå en större likvärdighet över landet när det gäller arbetssätt, brottsutredningars kvalitet och utredningsresultat. Detta kan även förväntas leda till bättre möjligheter att kunna följa resultaten på lokalnivå. Mot bakgrund av tidigare tillkännagivanden och vad som redovisats ovan om det arbete som pågår inom finns det enligt utskottet inte anledning att göra sådana tillkännagivanden som motionärerna efterfrågar i fråga om redovisning och uppföljning av resultat, effektivisering och samordning. följde utskottets förslag (rskr. 2020/21:395). I samband med behandlingen av regeringens skrivelse om arbete i utsatta områden (skr. 2020/21:108) behandlade utskottet ett yrkande om att ge i uppdrag att stärka förmågan till bl.a. strategisk planering, styrning och verksamhetsutveckling, som är likalydande med ett yrkande som behandlas i detta avsnitt (bet. 2020/21:JuU32 s. 6 f.). Utskottet fann inte skäl att ställa sig bakom förslaget och avstyrkte motionsyrkandet. följde utskottets förslag (rskr. 2020/21:399). Större effektivitet i polisens verksamhet är, som utskottet har anfört, av största angelägenhet. Mot bakgrund av tidigare tillkännagivanden och vad som redovisats ovan om det strategiska arbete som pågår inom finns det enligt utskottet inte skäl att göra sådana tillkännagivanden som motionärerna begär i fråga om styrning inom myndigheten, uppföljning och utvärdering, resultatredovisning och lokal statistik. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2021/22:3778 (M) yrkande 19, 2021/22:3781 (M) yrkandena 4, 21 och 22, 2021/22:3974 (L) yrkande 9 och 2021/22:4031 (M) yrkandena 32 och 35. Bland annat mot bakgrund av den pågående utbyggnaden av verksamheten med snabbare lagföring saknas det enligt utskottet anledning att rikta ett sådant tillkännagivande om effektivisering av flöden till regeringen som föreslås i motion 2021/22:3579 (C) yrkande 13. Utskottet vidhåller sin tidigare uppfattning att det inte finns skäl att ställa sig bakom förslag om att ge i uppdrag att stärka förmågan till bl.a. strategisk planering, styrning och verksamhetsutveckling. Vidare är utskottet inte berett att ta initiativ med anledning av ett förslag om att inrätta en polisberedning. Motion 2021/22:454 (V) yrkandena 1 och 2 avstyrks. Slutligen anser utskottet att det inte har framkommit något som ger anledning för utskottet att ställa sig bakom förslaget om ökat ledaransvar i motion 2021/22:2528 (SD) yrkande 3. Antalet poliser och deras placering Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om antalet poliser och tillkännager detta för regeringen. avslår motionsyrkanden om poliser i yttre tjänst och polisernas placering. Jämför reservation 8 (S, V), 9 (C, L, MP), 10 (M, KD, L), 11 (SD) och 12 (KD, L, MP). I partimotion 2021/22:4031 av m.fl. (M) yrkande 24 föreslås att polisens kapacitet ska stärkas . Ett likalydande förslag finns i kommittémotion 2021/22:3781 av m.fl. (M) yrkande 1. Förslag om fler poliser finns även i kommittémotionerna 2021/22:2528 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2021/22:4190 av m.fl. (KD) yrkande 1. I kommittémotion 2021/22:3579 av m.fl. (C) yrkande 12 föreslås att polistätheten i ska utökas till europeisk standardnivå. I kommittémotion 2021/22:3974 av m.fl. (L) yrkande 1 efterfrågas en fortsatt utbyggnad av polisen . Poliser i yttre tjänst I kommittémotion 2021/22:3781 av m.fl. (M) yrkande 3 efterfrågas fler poliser i yttre tjänst. I motionerna 2021/22:1232 av m.fl. (S) och 2021/22:2248 av m.fl. (M) yrkande 4 efterfrågas fler poliser i yttre tjänst, framför allt i utsatta områden. I kommittémotion 2021/22:2528 av m.fl. (SD) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om fördelningen av polisanställdas verksamhet. Enligt motionärerna bör regeringen genom regleringsbrev se till att prioriterar en utökad lokal närvaro. Ett liknande yrkande finns i motion 2021/22:2991 av och (båda SD). I kommittémotion 2021/22:3974 av m.fl. (L) yrkande 2 anförs att utbyggnaden av polisen måste få genomslag i hela landet. I samma motion yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om områdespoliser och ökad synlighet i lokalsamhället. I motion 2021/22:774 av (C) föreslås att regeringen ska fastställa mål för antalet områdespoliser i varje kommun och redovisa detta för . Regeringen har satt upp ett mål om att ska växa med 10 000 fler anställda . har i en rad budgetar tillförts medel i syfte att möjliggöra denna expansion och i regleringsbrev fått återrapporteringskrav om hur arbetet med att uppnå målet går. I regleringsbrevet anges att månatligen ska redovisa särskilda nyckeltal som visar personaltillväxten mot 2024. I detta ingår att tydliggöra prognoser över förväntat antal anställda, poliser respektive civila, . I årsredovisning (s. 141 f.) anges att antalet polisanställda /25 ska växa till drygt 38 000, varav drygt 26 000 poliser. Vid utgången av uppgick antalet polisanställda till 34 211, varav 21 386 var poliser och 12 825 var civila. Sedan ingången av 2016 har antalet poliser vuxit med 1 496 och antalet civila med 4 464. har haft en medveten strategi att växa med civil kompetens inom främst utredningsverksamheten i början av tillväxtperioden. De viktigaste tillväxtfrågorna har varit att säkerställa den fortsatta tillväxten av poliser för att /25 vara drygt 26 000 poliser samt att anpassa tillväxten av civil kompetens och där så är påkallat påbörja kompetensväxling av civil kompetens. För att leda arbetet med att säkra tillväxten av poliser beslutades om ett utökat uppdrag till den nationella samordnaren för polisens tillväxt. Rikspolischefen har också beslutat om målvärden för antalet poliser vid respektive polisregion och nationell avdelning. antog en tillväxtstrategi (PM 2020:9) och togs en ny myndighetsöverskridande kompetensförsörjningsplan fram. Syftet med planen är att säkerställa en enhetlig och effektiv styrning av myndighetens kompetensförsörjningsarbete utifrån myndighetens behov. beslutade regeringen att ge Brå i uppdrag att följa upp och analysera resursanvändningen inom och resultatet av anslagshöjningarna till myndigheten. Uppdraget ska delredovisas och samt slutredovisas . Stark lokal närvaro är ett av tre långsiktiga mål enligt den strategiska verksamhetsplanen. Enligt planen ska aktiviteter genomföras för att öka den polisiära närvaron i lokalsamhället, i hela landet. Delmålet om stark lokal närvaro ska bl.a. följas upp utifrån följande indikatorer: andelen anställda respektive antalet anställda i ingripandeverksamheten på lokalpolisområdesnivå, antalet områdespoliser per 10 000 invånare samt tider för påbörjat uppdrag och beordrad patrull enligt prio 1-larm. fattade rikspolischefen ett beslut om att det ska finnas minst en områdespolis per 5 000 invånare i utsatta områden, särskilt utsatta områden och riskområden. Områdespoliserna ska arbeta fredat med kontaktskapande, brottsförebyggande och trygghetsskapande arbete till av sin arbetstid. gjorde en enkätundersökning i samtliga 32 lokalpolisområden för att följa upp beslutet, inom ramen för en granskningsrapport om polisens arbete i utsatta områden. granskning visar att beslutet att det ska finnas minst en områdespolis per 5 000 invånare i utsatta områden inte var genomfört i 10 av 32 lokalpolisområden (). Den högsta observationen var 7,1 fredade områdespoliser per 5 000 invånare och den lägsta var 0. Sammantaget motsvarar resultatet 1,9 områdespoliser, relaterat till den totala befolkningen i de utsatta områdena. Slutsatserna i granskning är att beslutet var genomfört sett till totalsumman områdespoliser som är fördelade över befolkningen i samtliga utsatta områden, men att det finns stora variationer mellan lokalpolisområdena (Rätt insats på rätt plats – polisens arbete i utsatta områden, RiR 2020:20 s. 51 f.). I regleringsbrev (s. 2) anges följande återrapporteringskrav: ska fortsatt redovisa vilka åtgärder som vidtas för att säkerställa en långsiktig och tydlig polisiär närvaro i hela landet. Särskild vikt ska läggas vid att redovisa hur resurser fördelas så att det finns en stark lokal närvaro i utsatta områden. Myndigheten ska härutöver redovisa i vilken omfattning det finns områdespoliser på lokalpolisområdesnivå och vad som görs för att dessa ska få större möjligheter att arbeta långsiktigt med kontaktskapande, brottsförebyggande och trygghetsskapande arbete utan att tas i anspråk för annan verksamhet. Fördelningen av områdes-poliser i utsatta områden ska särskilt redovisas. En redovisning över antalet kommunpoliser och fördelningen av dessa i hela landet ska också lämnas. I årsredovisning (s. 27 f.) anges bl.a. följande om återrapporteringskravet. Antalet områdespoliser ökade med 253 jämfört med och var 1 087. Det motsvarar en ökning . I utsatta områden arbetar 267 områdespoliser, vilket motsvarar av alla områdespoliser. ökade antalet kommunpoliser från 217 till 221. I brottsförebyggande linje-verksamhet (2021:6) konstateras att antalet områdespoliser har ökat i betydligt högre grad i allmänhet vid lokalpolisområdena, vilket delvis beror på att poliser vid lokalpolisområdena bytt kategori i det administrativa systemet. Så även om antalet områdespoliser verkar ha ökat är den generella uppfattningen att det faktiska antalet inte är tillräckligt för det långsiktiga kontaktskapande, brottsförebyggande och trygghetsskapande arbete som behöver göras. Med anledning av tillsynsrapporten har rikspolischefen beslutat att det ska tas fram ett nytt underlag för beslut om en ny strategisk inriktning för områdespoliser. Underlaget ska klargöra vilka vägval som behöver göras för att hålla balans mellan uppgifterna och resurserna. Enligt den nationella uppföljningen av det lokala brottsförebyggande arbetet arbetade områdespoliserna i genomsnitt av sin tid med sitt områdespolisuppdrag 2021, vilket är en minskning jämfört med . Även om den fredade tiden minskat så har rimligtvis den sammanlagda tiden för områdespolisarbete ökat eftersom antalet områdespoliser ökade. I regleringsbrevet (s. 2 f.) anges att ska redogöra för hur resurser har fördelats för att uppnå en stark lokal närvaro i hela landet, med fler poliser i yttre tjänst. En redovisning ska lämnas av antalet kommunpoliser respektive områdespoliser per polisregion samt antalet anställda totalt inom brottsförebyggande verksamhet och ingripandeverksamhet. Redovisningen ska möjliggöra jämförelser . Utskottet har föreslagit tillkännagivanden till regeringen om betydelsen av en lokalt förankrad, närvarande och synlig polis i hela landet, (bet. 2017/18:JuU1). Utskottet anförde då följande (s. 89 f.): Utskottet vidhåller sin uppfattning om den lokala polisens betydelse. Den lokala polisnärvaron brister dock på många håll i landet och många poliser upplever att de egna resurserna inte räcker till. Lokalt arbetande poliser flyttas inte sällan till andra arbetsuppgifter som gränskontroller eller hantering av gängskjutningar och annan grov kriminalitet i andra delar av landet. Enligt utskottet ska man kunna känna trygghet i att polisen är närvarande oavsett var i man bor. Poliser ska vidare vara lokalt förankrade och de som bor i området ska veta vilka poliserna är. Med kontinuitet och erfarna poliser som stannar i samma tjänst kan långsiktiga kontakter mellan polisen och medborgarna skapas. Därmed underlättas det brottsförebyggande och trygghetsskapande arbetet. Medborgarnas förtroende för polisen bygger på att man inte bara hinner med att bekämpa grov kriminalitet utan även s.k. vardagsbrottslighet som skadegörelse, stölder och buskörningar. […] Även om tidigare tillkännagivanden åter står som öppna anser utskottet att frågan är så angelägen att det finns anledning att åter uppmärksamma regeringen på vikten av en lokalt närvarande polis. Utskottet föreslår därför att ställer sig bakom det som utskottet anför om en lokalt förankrad, närvarande och synlig polis i hela landet och tillkännager detta för regeringen. följde utskottets förslag (rskr. 2017/18:92). Utskottet behandlade förslag om antalet poliser och deras placering liknande de som behandlas (bet. 2020/21:JuU23 s. 23 f.). Utskottet uttalade då att utskottet välkomnade den fortsatta satsningen på och att det inte fanns tillräckliga skäl att föreslå något nytt tillkännagivande om fler poliser eller att antalet poliser ska bestämmas i enighet med ett rikttal. Vidare vidhöll utskottet sin tidigare inställning att bör förfoga över vilken kompetens som ska rekryteras inom ramen för de anslag som myndigheten tilldelas samt bestämma över fördelningen av poliser mellan yttre och inre tjänst och hur poliserna ska placeras geografiskt i landet. Mot bakgrund av åtgärder som hade vidtagits och pågående arbete fann utskottet inte heller skäl att åter rikta tillkännagivanden till regeringen om vikten av en lokalt förankrad, närvarande och synlig polis i hela landet. Mot denna bakgrund avstyrkte utskottet samtliga motionsyrkanden i avsnittet och följde utskottets förslag (rskr. 2020/21:395). För att klara upp fler brott och kunna åtgärda problemen med gängkriminalitet, hög utsatthet för brott och en utbredd otrygghet i samhället är behovet av fler poliser stort. har i linje med detta också, på utskottets förslag, beslutat att i budgeten för tidigare och innevarande år ska få ökade resurser. Trots det står polisen inför stora utmaningar – polistätheten har minskat ; på många platser i landet upplevs polisen som frånvarande och varje termin står utbildningsplatser tomma på polisutbildningen. För att komma till rätta med situationen menar utskottet att det behövs åtgärder som stärker på kort sikt, som grundligt arbete behöver göras för att långsiktigt lösa problemen och stärka svensk polis. Mot den bakgrunden anser utskottet att det finns skäl att införa ett nytt polismål som grundar sig på polistäthet snarare än ett bestämt antal poliser vid en viss angiven tidpunkt. Fördelen med ett sådant mål är att det svarar upp mot de behov som följer av en ökad befolkningsmängd. Enligt utskottets mening skulle en rimlig utgångspunkt för ett sådant mål kunna vara 300 poliser per 100 000 invånare, vilket är ungefär i linje med det nuvarande genomsnittet inom EU. I enlighet med detta anser utskottet att åtgärder behöver vidtas för att antalet poliser ska öka och uppgå till 30 000 . Vad utskottet nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Utskottet tillstyrker därmed motionerna 2021/22:2528 (SD) yrkande 1, 2021/22:3781 (M) yrkande 1, 2021/22:4031 (M) yrkande 24 och 2021/22:4190 (KD) yrkande 1 samt tillstyrker delvis motionerna 2021/22:3579 (C) yrkande 12 och 2021/22:3974 (L) yrkande 1. Utskottet gör samma bedömning som tidigare i fråga om att det är som bör avgöra vilken kompetens som ska rekryteras inom ramen för det anslag som myndigheten tilldelas och bestämma fördelningen av poliser mellan yttre och inre tjänst, liksom placeringen av poliserna. Utskottet ser därför inte något skäl att ställa sig bakom motionsyrkanden om fler poliser i yttre tjänst eller motionsyrkanden om att dessa poliser ska placeras i utsatta områden. Motionerna 2021/22:1232 (S), 2021/22:2248 (M) yrkande 4 och 2021/22:3781 (M) yrkande 3 avstyrks. Utskottet har riktat flera tillkännagivanden till regeringen om vikten av en lokalt förankrad, närvarande och synlig polis i hela landet, . Mot bakgrund av vad som redovisats ovan om åtgärder som har vidtagits och pågående arbete finner utskottet inte skäl att göra ett nytt tillkännagivande till regeringen om detta. Vidare vidhåller utskottet sin tidigare uppfattning att det bör vara upp till att bestämma hur poliserna ska placeras geografiskt i landet. Mot denna bakgrund avstyrks motionerna 2021/22:774 (C), 2021/22:2528 (SD) yrkande 2, 2021/22:2991 (SD) och 2021/22:3974 (L) yrkandena 2 och 4. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om forensisk verksamhet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig även bakom det som utskottet anför om att inrätta en beredskapspolis och tillkännager detta för regeringen. avslår motionsyrkanden om att inrätta en nationell gängkommission. Jämför reservation 13 (S, V, MP) och 14 (S, MP). I kommittémotion 2021/22:3781 av m.fl. (M) yrkande 18 anförs att Nationellt forensiskt centrum bör stärka sin närvaro på fler platser i landet. Enligt motionärerna bör detta särskilt göras i områden där den forensiska verksamheten används i stor utsträckning, t.ex. i storstäderna. I samma motion yrkande 19 anförs att fler lokala brottsplatsundersökare bör anlitas. Vidare anser motionärerna i yrkande 20 att fler mobila utredningsresurser, s.k. , bör inrättas. Ett liknande yrkande finns i partimotion 2021/22:4031 av m.fl. (M) yrkande 31. (M) föreslår i motion 2021/22:2186 att möjligheten för att köpa in it-forensiska tjänster i ökad omfattning ska ses över, i syfte att förbättra utredningsresultaten och korta undersökningstiderna. I motion 2021/22:4138 av Aphram (C) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att överväga att inrätta en nationell gängkommission under Nationella operativa avdelningen för att komma till rätta med gängkriminaliteten. I samma motion yrkande 2 föreslås att gängkommissionen även ska arbeta med avhopparverksamhet. Motionärerna föreslår vidare i yrkande 3 att poliser som arbetar under gängkommissionen ska få ett risktillägg månatligen. I kommittémotion 2021/22:2528 av m.fl. (SD) yrkande 31 begärs att beredskapspolisen ska återinföras. Liknande yrkanden finns även i kommittémotionerna 2021/22:3579 av m.fl. (C) yrkande 21, 2021/22:3640 av m.fl. (M) yrkande 12, 2021/22:3974 av m.fl. (L) yrkande 18 och 2021/22:4190 av m.fl. (KD) yrkande 23 samt i motionerna 2021/22:1494 av Boriana (M) och 2021/22:3110 av (M). I kommittémotion 2021/22:451 av m.fl. (V) anförs att regeringen bör tillsätta en utredning om att återinföra en beredskapspolis. Motionärerna anser att utredningen bör få i uppdrag att belysa för- och nackdelar med en beredskapspolis samt möjliga former för organisering. är en enrådsmyndighet och leds av rikspolischefen, som utses av regeringen. I myndigheten finns sju polisregioner med verksamhetsansvar för polisverksamheten inom ett angivet geografiskt område. Ansvaret omfattar bl.a. utredningsverksamhet, brottsförebyggande verksamhet och serviceverksamhet. Arbetet i en polisregion leds av en regionpolischef. Inom varje polisregion finns vidare ett antal enheter och polisområden. Inom varje polisområde finns lokalpolisområden. Inom myndigheten finns åtta nationella avdelningar: ekonomiavdelningen, HR-avdelningen, it-avdelningen, kommunikationsavdelningen, Nationella operativa avdelningen (), Nationellt forensiskt centrum (NFC), rättsavdelningen och säkerhetsavdelningen. Vid finns även internrevisionen, tillsynsenheten och avdelningen för särskilda utredningar samt ett insynsråd och ett etiskt råd. NFC styr och samordnar forensiska och it-forensiska verksamhet. Operativt driver avdelningen polisens samtliga forensiska labb på tolv orter i landet och utför forensiska undersökningar, främst inom brottsutredningar på uppdrag av förundersökningsledare. NFC bedriver också strategisk forskning och utveckling för att framtidssäkra polisens forensiska förmåga. NFC agerar även expertstöd och bedriver utbildning. När det gäller NFC:s verksamhet anges följande i resultatredovisningen i årsredovisning (s. 104): bedömning är att resultatet för den forensiska processen övergripande utvecklades positivt . Antalet avslutade ärenden ökade jämfört med . såg vi en positiv utveckling inom den laborativa verksamheten, med en omfattande minskning av antalet öppna ärenden. forensiska verksamhet präglades av ett ansträngt operativt läge med bland annat ökade handläggningstider, vilket var en följd av det kraftigt ökade inflödet 2020 efter framgångsrika polisutredningar. Resultatutvecklingen påverkades också av att de mest resurskrävande typerna ökade, som förtursärenden. För att få ner handläggningstiderna i de mest prioriterade ärendena pågick en särskild insats () under större delen av året. Syftet med insatsen var att korta handläggningstiderna för forensiska undersökningar kopplade till grova brott med frihetsberövade, brott där brottsoffret är särskilt utsatt och brott där unga är involverade. Insatsen gav märkbart förkortade handläggningstider för det specifika urvalet av ärenden och lägre ärendebalanser inom nationellt forensiskt centrum (NFC). De positiva resultaten var en effekt av insatsen , ett starkt operativt fokus på förändrade arbetssätt och rutiner inom den laborativa verksamheten, och en stärkt operativ samverkan internt inom myndigheten. inleddes Operation Dictum som en av flera åtgärder mot rådande obalans mellan utredningsverksamhetens behov av forensiska undersökningar och den forensiska verksamhetens möjligheter att utföra undersökningar. Obalansen beror bland annat på det ökade antalet omfattande forensiska undersökningar till följd av allt fler grova våldsbrott i kriminella miljöer med komplexa samband och sammanhang. Operation Dictum är ett samarbete mellan och . Det är en åtgärd med förnyad översyn av begärda forensiska undersökningarna för att bedöma om de kan återkallas, begränsas eller ska genomföras fullt ut, vilket bedöms kunna öka effektiviteten. I , som utkom med tre nummer 2021, anges bl.a. följande om den forensiska verksamheten: • har fattat beslut om en nationell utredningsstrategi. Av strategin framgår att brottsutredningen ska ha forensiskt perspektiv och tillgång till forensisk kompetens. • /21 finns det minst en forensisk station i varje polisområde. På stationen arbetar t.ex. kriminaltekniker, lokala brottsplatsundersökare, forensiska handläggare och fotografer. Dessa gör brottsplatsundersökningar men arbetar också med att utföra undersökningar inne på stationen och säkerställa att man arbetar med rätt material, rätt bevisning och att rätt material skickas vidare till NFC för forensiska undersökningar. På en del håll finns det fler forensiska stationer och vissa regionpolischefer har beslutat om att även ha lokala forensiska stationer med delvis begränsade möjligheter och förmågor. • gäller en nationellt styrande riktlinje i för begäran om forensisk undersökning, som innebär att forensisk station eller it-brottscentrum ska konsulteras innan begäran görs.