bet · H901MJU21 · 2022-04-01 00:00:00 — All form av genteknik är en snabbare teknik än konventionell växtförädling och kan därmed snabbare bidra till grödor med fördelar som de som räknas upp ovan. Det är enligt vår mening tveksamt om det kan anses vara någon avgörande principiell skillnad mellan om arters gener redigeras via gensax än om det sker med konventionell förädlingsteknik. Det är de förändrade egenskaperna och deras potentiella miljö-, avkastnings- eller hälsoeffekter som är viktiga att ta ställning till, inte förädlingsmetoden som sådan. Den potential som finns i att utveckla nya grödor genom växtförädlingstekniker bör tas till vara. Lagstiftningen för odling av genetiskt modifierade grödor behöver ses över. Det handlar om att skapa ett modernt regelverk som möjliggör ökad livsmedelsförsörjningen och mindre miljö- och klimatpåverkan från jordbruket. Inte en enda genetiskt modifierad gröda har godkänts för odling i EU sedan det nya regelverket trädde i kraft . En dom i har dessutom slagit fast att grödor framtagna med CRISPR-Cas9-tekniken ska klassificeras som GMO, trots att teknikerna är väsensskilda. Detta innebär de facto ett förbud och understryker ytterligare behovet av att regelverket för växtförädling förändras. Forskarsamhället har uttalat sig om att detta får långtgående konsekvenser för växtforskning, växtförädling och företagens vilja att investera i och . Vi anser att lagstiftningen för växtförädling i EU måste moderniseras och göras mer teknikneutral och att CRISPR-Cas9 inte ska bedömas som en GMO. Lagstiftningen om genteknik, punkt 10 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2454 av m.fl. (SD) yrkandena 44 och 45 samt 2021/22:3437 av m.fl. (M) yrkandena 63 och 65 samt 2021/22:3880 av m.fl. (KD) yrkande 53. Nya växtförädlingsmetoder inom bl.a. gentekniken skapar nya möjligheter att exempelvis få fram nya sorter som kräver mindre bekämpningsmedel genom resistens mot olika skadegörare. Det pågår en ständig utveckling av nya tekniker och koncept inom området genetisk modifiering. En internationellt uppmärksammad ny teknik, som har tagits fram på bl.a. , kallas CRISPR-Cas9. Det är en teknik som tillåter förändring av det genetiska materialet i organismer på ett enkelt och mycket precist sätt, s.k. genomredigering. Tekniken har revolutionerat området, och tillämpningar finns inom såväl medicin som växtförädling och på många andra områden. Teknikutvecklingen ställer frågan på sin spets om vad som ska regleras som GMO. Viss användning av CRISPR-Cas9 leder definitivt till en GMO, som när främmande DNA införs. Annan tillämpning resulterar i förändringar som lika väl kunde ha skett genom naturlig mutation. Lagstiftningen om genteknik reglerar vissa tekniker, och exempelvis CRISPR-Cas9 var inte uppfunnen när direktivet skrevs. Det är tydligt att gentekniklagstiftningen är föråldrad och inte fungerar. Regeringen bör arbeta aktivt och skyndsamt på EU-nivå för att uppfylla tillkännagivande om att verka för en moderniserad och teknikneutral gentekniklagstiftning. Vi anser att ska ges i uppdrag att försöka få till stånd förenklade förfaranden under direktiv /18/EG för grödor med de mest okomplicerade genomredigeringarna i väntan på att regeringen fullföljt tillkännagivande att åstadkomma en moderniserad, teknikneutral reglering. Lagstiftningen om genteknik, punkt 10 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3880 av m.fl. (KD) yrkande 53 och 2021/22:2454 av m.fl. (SD) yrkandena 44 och 45 samt 2021/22:3437 av m.fl. (M) yrkandena 63 och 65. Genetiskt modifierade organismer (GMO) innebär både möjligheter och risker. Jag anser att möjligheterna ska tas till vara som riskerna förebyggs på ett lämpligt sätt. Varje ny växtsort, oavsett vilken förädlingsteknik som använts, bör granskas ur miljö- och hälsosynpunkt innan den odlas och används. Nya växtsorter, oavsett förädlingsteknik, behövs för att öka produktiviteten i jordbruket och säkra jordbrukets framtid. Försiktighetsprincipen ska gälla vid introduktionen av nya genetiskt modifierade grödor. Det är angeläget att produkter som innehåller eller tillverkats av GMO hanteras så att nästa led i foder- eller livsmedelskedjan ges valfrihet i sitt förhållningssätt till GMO. Det ska även vara praktiskt möjligt för odlare att odla utan inblandning av GMO. Det bör finnas tydliga regler för märkning och spårbarhet av genetiskt modifierade produkter. Patentreglerna bör vara balanserade och inte hämma yrkesmässigt lantbruk eller fritidsodlingen. Regelverket för godkännande av nya sorter bör förenklas. Det är viktigt att även universitet och små förädlingsföretag kan delta i utvecklingen av nya växtsorter för att tillgodose det svenska behovet av sorter med nya egenskaper. SLU Grogrund, punkt 11 (M, KD) av (M), (M), (KD) och Kopparklint (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3437 av m.fl. (M) yrkande 62. Vi anser att modern växtförädling är en viktig framtidsfråga för den globala livsmedelsförsörjningen, men också för miljön och klimatet. Det är därför välkommet att SLU Grogrund, som är ett center för nationell växtförädling, har etablerats för att driva på det nationella växtförädlingsarbetet. Vi anser dock att det är viktigt att verksamheten vid SLU Grogrund följs upp . Biologiskt nedbrytbara bekämpningsmedel, punkt 12 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3981 av m.fl. (L) yrkande 6. Utvecklingen av bekämpningsmedel behöver fortsätta. Idealt träffar bekämpningsmedel just de skadedjur de är tänkta att motverka utan att påverka andra arter. De bekämpningsmedel som används bör snabbt brytas ned till ofarliga ämnen. Det är ett problem att EU:s jordbruksforskning ska vara förenlig med det ekologiska jordbrukets principer och därmed inte medger att medel satsas på att ta fram bättre bekämpningsmedel. Jag anser att EU:s jordbruksforskningsmedel bör kunna användas för att utveckla träffsäkra och biologiskt nedbrytbara bekämpningsmedel. Strategiskt arbete med kompetensförsörjning, punkt 13 (M, C, KD) av (C), (M), (M), (KD), (C) och Kopparklint (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3650 av m.fl. (C) yrkande 21. Vi vill lyfta fram att i en rapport till regeringen anför att svensk livsmedelssektor har stora behov av att arbeta mer systematiskt och strategiskt med kompetensförsörjning. Myndigheten efterlyser kompetensförsörjningsstrategier på nationell nivå såväl som branschspecifika, där det ingår aktiviteter för att åstadkomma viktiga positionsförflyttningar. Vi delar bedömningen att det behövs ett mer systematiskt och strategiskt arbete med kompetensförsörjningen inom livsmedelskedjan. Kompetensförsörjningen är central för att nå målen i livsmedelsstrategin. Anpassade utbildningar, punkt 14 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2454 av m.fl. (SD) yrkande 40. föreslog att SLU i samarbete med näringslivet samt svensk och internationell expertis inom universitet och högskola skulle få i uppdrag att analysera och lämna förslag till hur kompetensförsörjningen för primärproduktionen kan stärkas genom högre utbildning. Utredningen föreslog också att viktiga kunskapsområden för att stärka konkurrenskraften prioriteras inom ramen för kompetensutveckling och rådgivning inom landsbygdsprogrammet. Genom anpassade utbildningar för ändamålet, både på gymnasie- och högskolenivå, kan goda förutsättningar för framgångsrika företag och tillgång till kompetent arbetskraft skapas. Vi anser att det är viktigt att säkerställa kompetensförsörjningen för de areella näringarna och att anpassa utbildningarna mer efter arbetslivets behov, särskilt i fråga om bristyrken. Söktrycket är inte så högt till jordbruksrelaterade utbildningar, vare sig till naturbruksgymnasier eller agronomutbildningen. Även här spelar troligen den dåliga lönsamheten in. Lönsamheten måste höjas och krånglet minskas för att jordbruk ska bli en framtidsnäring igen. Gårdsslakterier och mobila slakterier, punkt 15 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2454 av m.fl. (SD) yrkande 31 och 2021/22:2479 av m.fl. (SD) yrkande 22 och 2021/22:4061 av m.fl. (MP) yrkande 27. Mobila slakterier har en positiv effekt på djurproduktionen och medför att djurtransporter kan undvikas helt. De möjliggör dessutom en stor flexibilitet. Det har dock varit svårt att driva sådana slakterier med tillräcklig lönsamhet. Andra åtgärder än regelförenkling kan behöva göras för att möjliggöra fler småskaliga slakterier och mobila slakterier. Därför bör regeringen utreda vilka åtgärder som krävs för att öka tillgången på sådana. Gårdsslakterier och mobila slakterier, punkt 15 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4061 av m.fl. (MP) yrkande 27 och 2021/22:2454 av m.fl. (SD) yrkande 31 och 2021/22:2479 av m.fl. (SD) yrkande 22. Jag vill minimera slakteritransporterna och utveckla en decentraliserad slakterinäring så att transporterna kortas. Jag anser att mobila slakterier och ny teknik för gårdsslakterier bör fortsätta att utvecklas. Tilldelning av mark vid omarrondering, punkt 16 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2462 av m.fl. (SD) yrkande 24. Vid omarronderingsprojekt måste det säkerställas att mark som någon tilldelas inte innehåller områden som riskerar att bli reservat. Markägaren ska inte heller hindras i sitt brukande genom att beslut tas om nyckelbiotoper eller andra begränsningar. Det finns fall där markägare har godtagit omarronderingsförslag, men där det sedan, , har tagits beslut om nyckelbiotoper, reservatsbildning eller andra begränsningar. Detta riskerar att allvarligt skada förtroendet för och viljan att medverka i omarrondering. Det bör därför utredas hur fastigheter i samband med omarrondering ska inventeras för att sådana situationer ska kunna undvikas. Det bör också utredas om man kan fastlägga en period på förslagsvis ett eller ett par tiotal år efter omarrondering, under vilka ytterligare areella begränsningar inte får åläggas markägaren utan synnerliga skäl. Bevattning, punkt 17 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3650 av m.fl. (C) yrkande 13. Vi ser en potential att använda kommunala avloppsdammar för bevattning av lantbruksgrödor. samlas totalt en miljard ton avloppsvatten in från våra reningsverk som innehåller en mängd resurser, i synnerhet kväve och fosfor, som skulle kunna tas tillvara mycket bättre, t.ex. som bevattning inom jordbruket och trädgårdsnäringen. Vi vill utreda hur detta vatten kan komma bättre till användning, bl.a. genom att se över hur tillståndsprocessen för bevattning kan bli tydligare och ta mindre tid. Potentialen och behovet av nya regler och styrmedel bör utredas för att kommuner i ökad utsträckning ska kunna tillhandahålla renat avloppsvatten för företag. Utveckling av företagande i livsmedelskedjan, punkt 18 (M) av (M), (M) och Kopparklint (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3689 av m.fl. (M) yrkande 20. Förordningen (2017:868) med länsstyrelseinstruktion ger en instruktion till länsstyrelserna att främja länens utveckling och verka för att nationella mål får genomslag i länen. Med det perspektivet som grund vill vi ge länsstyrelserna en tydlig roll att hjälpa till för att hitta lösningar för framtiden tillsammans med näringslivet. På så vis blir länsstyrelserna behjälpliga med att hitta lösningar för att främja hållbar utveckling. Det uppdrag som regeringen gav att , och länsstyrelserna i samråd ska ta fram konkreta tjänster för att effektivisera och förenkla för företag och andra verksamhetsutövare inom livsmedelskedjan bör utvidgas till ett generellt uppdrag att verka för att hitta hållbara lösningar. Fäbodbruk och djurhållning, punkt 19 (SD, KD) av (SD), (KD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3880 av m.fl. (KD) yrkandena 27 och 28 samt 2021/22:2094 av (C) yrkande 2. har ca 200 lantbrukare ett fäbodåtagande där traditionen med mulbete och fritt bete i skog och utmarker hålls vid liv. Fäbodåtaganden måste omfatta . Många fäbodbrukare med mindre markareal saknar därför incitament att ha betesdjur vid sina fäbodar. Jag anser därför att arealen bör sänkas till . Kunskapen om fäbodbruk är låg, och omfattningen av betesdriften är inte heltäckande. Det behövs bättre statistik som visar vad som betas, vad som kan betas och vilka beten som kan återupptas eller utökas med hjälp av rätt incitament. Vissa frågor om odling av blommor, punkt 20 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4100 av (MP) yrkandena 1–3. Miljöpåverkan i samband med intensiv odling av färska blommor är stor, och odlingarna som ofta finns utomlands besprutas kraftigt och är energi- och vattenkrävande. Dessutom orsakar transporten av blommorna till höga koldioxidutsläpp. De största producenterna av snittblommor är , , , och . exporterade av snittblommor 2017. Regeringen borde utreda importerade blomsters miljö- och klimatpåverkan. Användning av kemiska bekämpningsmedel i blomsterodlingar är vanligt förekommande, och reglerna för vilka bekämpningsmedel som får användas är inte lika strikta som för ätbara grödor. Ändå sätter vi ofta blommorna i en vas på köksbordet där vi äter, spelar spel och läser läxor. Kemikalierna orsakar också problem för odlingarnas närliggande mark- och vattenområden. Därför bör regleringen när det gäller bekämpningsmedel ses över och likställas så att samma regler gäller för blomster som för ätbara grödor. Intresset för de blommor vi väljer att sätta på bordet ökar, och snittblomsodlarna blir allt fler. För att vi som konsumenter ska kunna göra medvetna val skulle en ursprungsmärkning av blomster underlätta. Det bör därför införas en obligatorisk ursprungsmärkning. Motioner som bereds förenklat, punkt 22 (M) (M), (M) och Kopparklint (M) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2. När det gäller vårt partis förslag hänvisar vi till våra kommittémotioner. Vi vidhåller de synpunkter som vi har framfört men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 22 (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2. När det gäller vårt partis förslag hänvisar vi till våra kommittémotioner. Vi vidhåller de synpunkter som vi har framfört men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 22 (C) (C) och (C) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2. När det gäller vårt partis förslag hänvisar vi till våra kommittémotioner. Vi vidhåller de synpunkter som vi har framfört men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 22 (KD) (KD) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2. När det gäller mitt partis förslag hänvisar jag till våra kommittémotioner. Jag vidhåller de synpunkter som vi har framfört men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 22 (L) (L) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2. När det gäller mitt partis förslag hänvisar jag till våra kommittémotioner. Jag vidhåller de synpunkter som vi har framfört men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 2021/22:26 av och (båda SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för ett slopat stöd till sockerproduktion för livsmedelsändamål och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:196 av (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om bekämpning av ogräsen stånds och renkavle och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:211 av (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om implementering av livsmedelsstrategin och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:293 av och (båda SD): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en ändring i utsädeslagen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:597 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förenkla regelverk för att gynna småskalig livsmedels- och djurproduktion och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:615 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att tillåta markförsäljning och byggnation ovanför odlingsgränsen och i renbetesfjällen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:852 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det inte är politikens uppgift att ta ställning till vilka produktionsmetoder som lantbrukare ska använda och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att produktionsmålen för ekologisk odling bör ersättas med strävansmål för ett mer resurseffektivt jordbruk och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:858 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ekologisk odling och dess lägre avkastningsförmåga samt vilka konsekvenser det får för klimat, miljö samt en globalt växande befolkning och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen då det gäller synen på mervärdet i ekologisk odling bör agera i enlighet med relevant forskning samt slutsatser från regeringens expertmyndigheter, och detta tillkännager för regeringen. 2021/22:895 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om tydligare uppdrag till länsstyrelser och regioner att stötta svenskt mathantverk och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1048 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör överväga att verka för att skolmjölksstödet bibehålls eller utökas och att ansökningsförfarandet förenklas och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1123 av och (båda M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör förstärka livsmedelsstrategin på så sätt att den ska inkludera hur kan bli världsledande på forskning, utveckling, produktion och export av vegetariska och veganska livsmedel och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1132 av (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur regelförenklingar och avregleringar i jordbruket kan införas och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1204 av (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att staten bör utreda och verka för att tillskapa en katastroffond för jordbrukets behov framgent och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1613 av och (båda C): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra en översyn av ägofredslagstiftningen så att fäboddrift kan fortsätta och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1616 av och (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om förenklad metod för utbetalning av stöd till lantbruket och landsbygden och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1900 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att jordbrukare inte ska drabbas av mer än en ekonomisk sanktion för ett och samma fel och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1918 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram ett konkret handlingsprogram för konkurrenskraft inom växtbaserade livsmedel och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1919 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om skånskt jordbruks produktionskraft och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att koppla anslag till myndigheter och länsstyrelser utifrån hur väl de samverkar med näringslivet, och detta tillkännager för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om det skånska jordbruket och livsmedelsindustrin och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2094 av (C): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uttala vikten av att kunna upprätthålla öppna landskap genom betande får på landsbygden genom småföretag med djurhållning och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2178 av (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillåta privatpersoner att sälja hönsägg till detaljhandlare och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillåta privatpersoner att sälja ägg som sorterats efter vikt och kvalitet och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillåta privatpersoner att sälja ägg som tvättats och rengjorts och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2222 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör få i uppdrag att se över rekommendationerna kring varroabehandling och dess mätmetoder i syfte att främja en långsiktigt hållbar biavel och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2340 av (L): ställer sig bakom det som anförs i motionen om hästnäringen och dess effekter på öppna landskap och kretslopp och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2341 av (L): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om jordbruksmark och livsmedelsförsörjningen i och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda försöksverksamhet i med avbytare inom lantbruket och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2432 av m.fl. (SD): 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda regelverket för markförsäljning ovanför odlingsgränsen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2451 av m.fl. (SD): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förenkla reglerna för småskaliga slakterier och tillkännager detta för regeringen. 10.2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om regellättnader gällande strandskydd och att undersöka möjligheterna till markförsäljning ovanför odlingsgränsen och tillkännager detta för regeringen. Förslaget behandlas i den del som avser om att undersöka möjligheterna till markförsäljning ovanför odlingsgränsen