bet · H901KU27 · 2022-02-18 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3402 av (MP) och 2021/22:95 av (SD), 2021/22:979 av m.fl. (S), 2021/22:2432 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2021/22:2451 av m.fl. (SD) yrkande 16, 2021/22:3232 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 2, 2021/22:3379 av m.fl. (L) yrkandena 3 och 4, 2021/22:3686 av m.fl. (C) yrkande 37, 2021/22:3880 av m.fl. (KD) yrkande 90 och 2021/22:4219 av m.fl. (KD) yrkande 5. De flesta kommuner har kommunala servicecenter dit medborgarna kan ta sig för att få hjälp av kommunens personal med allt från bygglov till att ansöka om förskoleplats. Dessa servicecenter är ofta välbesökta och ett populärt komplement till digitala eller digitaliserade kommunala offentliga servicetjänster. Staten har satsat på en ökad regional och lokal närvaro med servicecenter men det är fortfarande långt ifrån alla 290 kommuner som har servicecenter. Jag anser att – även om det kanske inte är ett rimligt mål att det ska finnas servicecenter i alla kommuner och stadsdelar – regeringen bör verka för att man regelbundet bemannar samtliga servicecenter eller månad. Digitalisering, punkt 2 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3689 av m.fl. (M) yrkande 18 och 2021/22:3753 av m.fl. (M) yrkande 5, 2021/22:2933 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2021/22:3227 av m.fl. (C) yrkandena 3, 14 och 15 samt 2021/22:3879 av m.fl. (KD) yrkande 85 och 2021/22:1655 av (C) yrkande 1. I har av befolkningen en digital brevlåda medan av befolkningen har en digital brevlåda i . Användningen av digitala brevlådor har ökat markant men mer behövs för att fler ska nyttja möjligheten. Myndigheter kan genom olika incitament stimulera människor och företag att använda digitala verktyg och brevlådor. Vi anser att regeringen bör verka för att alla myndigheter och övrig offentlig förvaltning ska erbjuda digital post via en digital brevlåda till de medborgare som önskar det. Digitalisering, punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2933 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2021/22:2933 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2021/22:3227 av m.fl. (C) yrkandena 3, 14 och 15, 2021/22:3689 av m.fl. (M) yrkande 18, 2021/22:3753 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2021/22:3879 av m.fl. (KD) yrkande 85 och 2021/22:1655 av (C) yrkande 1. har användningen av digitala posttjänster ökat. Över 5 miljoner svenskar har en digital brevlåda och antalet användare växer mycket snabbt. Fördelarna är uppenbara. Mottagaren nås direkt och avsändaren kan vara säker på att rätt person får brevet. Medan distributionen av vanlig post räknas kommer digital post fram . Medan företagen varit snabba med att erbjuda fakturor och lönebesked digitalt har dock de offentliga aktörerna varit sämre på att hänga med i utvecklingen. Mot den bakgrunden anser vi att regeringen bör verka för att det ska vara en rättighet för medborgare och företag att kunna ta emot myndighetspost elektroniskt och att det ska vara obligatoriskt för myndigheter, regioner och kommuner att erbjuda myndighetspost digitalt. Digitalisering, punkt 2 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3227 av m.fl. (C) yrkandena 3 och 14, 2021/22:2933 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2021/22:3689 av m.fl. (M) yrkande 18 och 2021/22:3753 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2021/22:1655 av (C) yrkande 1, 2021/22:3227 av m.fl. (C) yrkande 15 och 2021/22:3879 av m.fl. (KD) yrkande 85. och svenskt näringsliv har en stark position i den nya digitaliserade ekonomin som måste vårdas och utvecklas. finns en överhängande risk att byråkrati och regler bromsar digitaliseringens möjligheter för nya tjänster, nya idéer och arbetstillfällen. Dessutom har digitaliseringen kommit olika långt i den offentliga sektorn vilket påverkar möjligheterna till bättre service för medborgarna. Jag anser att regeringen bör verka för att den offentliga verksamheten – såväl myndigheter som välfärdsverksamheter –digitaliseras i större utsträckning och att alla offentliga tjänster ska kunna hanteras digitalt. Digitalisering, punkt 2 (KD) av Skånberg (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3879 av m.fl. (KD) yrkande 85, 2021/22:2933 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2021/22:3227 av m.fl. (C) yrkandena 3, 14 och 15, 2021/22:3689 av m.fl. (M) yrkande 18 och 2021/22:3753 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2021/22:1655 av (C) yrkande 1. Med nya digitala lösningar kan servicen till medborgarna förbättras. Digital post främjar en levande landsbygd, når mottagaren effektivt och snabbt, gör att id-kapningar upptäcks snabbare, är billigare än fysisk post och är i förlängningen bättre för miljön. Flera myndigheter har börjat använda digitala brevlådor för sin kommunikation. Även om mycket har gjorts inom den offentliga sektorn återstår mycket arbete innan digitaliseringen av myndigheterna har nått en nivå som medborgarna kan förvänta sig. Jag anser att regeringen bör verka för att det införs ett lagkrav på att alla kommuner, regioner och statliga myndigheter ska använda digital post till mottagare som önskar det om inte särskilda skäl för ett undantag föreligger. Opinionsbildande verksamhet, punkt 3 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3791 av m.fl. (M) yrkandena 12 och 13 samt 2021/22:1816 av m.fl. (M) yrkande 1, 2021/22:1875 av (M) och 2021/22:3565 av och (båda M). Regeringen och dess myndigheter lyder under lagen och kärnan i myndighetsuppdraget ligger i att se till att de lagar och förordningar som riksdag och regering har beslutat om blir verklighet och följs. Med stöd i lag och regleringsbrev är det ytterst myndigheter som verkställer nationella politiska beslut. Inom dessa ramar är dock möjligt för statliga myndigheter och företag att bedriva informations- och lobbykampanjer. De statliga myndigheterna har dock en unik tillgång till både riksdag och regering och kan genom regelbundna möten, myndighetsdialog, besök och dragningar vid sammanträden sprida både generell information och mer specifika synpunkter på vad som inte fungerar eller skulle behöva ses över och ändras. Det går därför även ur ekonomisk synpunkt att ifrågasätta varför stora summor pengar på dyrt informationsmaterial och andra aktiviteter med beslutsfattare som målgrupp skulle behövas. Ett annat liknande men ändå skiljt exempel är när myndigheter får till uppdrag att opinionsbilda med medborgaren som målgrupp. Ofta i syfte att övertyga befolkningen om sin egen förträfflighet eller för att uppmuntra ett viss beteende. Den typen av opinionsbildande uppdrag riskerar att motverka den objektivitet och opartiskhet som myndigheter enligt regeringsformen ska ha. Vi anser därför att regeringen bör verka för att myndigheter inte bedriver opinionsbildande verksamhet och att förbjuda myndigheter att bedriva skattefinansierat påverkansarbete gentemot , regeringen och andra offentliga beslutsfattare. Språktolkar, punkt 4 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkande 13, 2021/22:579 av (M), 2021/22:614 av (M), 2021/22:818 av (M), 2021/22:1000 av (SD), 2021/22:1453 av Boriana (M), 2021/22:1868 av m.fl. (M), 2021/22:3293 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2021/22:3704 av m.fl. (SD) yrkande 9 och 2021/22:4212 av m.fl. (KD) yrkande 42 och 2021/22:1958 av m.fl. (M), 2021/22:2969 av (SD) och 2021/22:4212 av m.fl. (KD) yrkandena 43 och 44. Tolktjänster och tolkningens infrastruktur kostar det offentliga . Rätten till tolk vid kontakter med myndigheter är obegränsad för individer som inte behärskar svenska. Det spelar ingen roll hur länge en person har varit i . Det gör att behovet av att lära sig svenska minskar, vilket skickar helt fel signaler om det egna ansvaret att lära sig svenska och värdet av det svenska språket. Vi anser därför att regeringen bör verka för att rätten till betald tolk upphör för personer som har permanent uppehållstillstånd. Språktolkar, punkt 4 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3293 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2021/22:3704 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2021/22:579 av (M), 2021/22:614 av (M), 2021/22:818 av (M), 2021/22:1000 av (SD), 2021/22:1453 av Boriana (M), 2021/22:1958 av m.fl. (M), 2021/22:2969 av (SD), 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkande 13 och 2021/22:4212 av m.fl. (KD) yrkande 42 och 2021/22:1868 av m.fl. (M) och 2021/22:4212 av m.fl. (KD) yrkandena 43 och 44. En förutsättning för att kunna bli en del av majoritetssamhället är att man talar och förstår det svenska språket. i ett nytt land är det förståeligt att en tolk nyttjas för att kommunicera med landets medborgare och myndigheter. Det är dock orimligt att en fullt frisk person som varit bosatt i behöver tolkhjälp i kontakten med myndigheter, och i synnerhet att denna tolkhjälp ska bekostas av det allmänna. Vi anser att regeringen bör verka för att myndigheterna inte ska vara skyldiga att erbjuda tolk, eller att översätta handlingar, utan kostnad till personer som haft sin hemvist här i landet , om inte särskilda omständigheter föreligger. Särskilda undantag ska göras för dels de nationella minoritetsspråken, dels för personer som på grund av ålder, funktionsnedsättning eller andra medicinska skäl saknar förmåga att lära sig det svenska språket eller har tappat sina språkkunskaper. Undantag ska även kunna göras i brottmål. Vidare anser vi att regeringen bör verka för att myndigheter vars verksamhet riktar sig till privatpersoner som bor i i största möjliga utsträckning bör erbjuda information huvudsakligen på svenska. Handläggningstider, punkt 5 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3580 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 15 och 2021/22:1648 av (C), 2021/22:1871 av (M) yrkande 1 och 2021/22:2068 av och (båda C). Jag anser att regeringen bör verka för att offentliga handläggningsavgifter bör helt eller delvis betalas tillbaka om handläggningen går utöver fastställda tidsfrister. Regelförenkling, punkt 6 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3580 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkandena 1, 5 och 6 samt 2021/22:2865 av (M) yrkande 2 och 2021/22:3983 av m.fl. (L) yrkande 32. Att minska regelbördan för det svenska näringslivet är viktigt. Servicekulturen hos svenska myndigheter är på många ställen god, men måste utvecklas och förbättras. Det finns förebilder bland myndigheterna; bl.a. har med stor framgång arbetat med detta och åtnjuter därför ett stort förtroende hos allmänheten. Inställning, bemötande och kundfokus är lika viktigt som regelverk, processer och handläggningsrutiner. Regelförenkling handlar mycket om ledarskap, styrning och tillämpning. Det handlar om att tillämpa lagar och föreskrifter på ett sätt som minskar väntetider och att se möjligheter istället för problem i varje ärende. Jag anser att regeringen bör verka för en mer sammanhållen och transparent regelförenklingsprocess. Regeringen bör också i sin styrning och ledning av myndigheterna tydliggöra arbetet med regelförenklingar. Vidare bör regeringen ta fram index och nyckeltal för att kunna mäta och utvärdera förenklingsarbetet. Regelförenkling, punkt 6 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3983 av m.fl. (L) yrkande 32 och 2021/22:2865 av (M) yrkande 2 och 2021/22:3580 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkandena 1, 5 och 6. Jag anser att regeringen bör verka för att det införs en utmanarrätt för regler och föråldrade arbetssätt där medarbetare kan kräva motiveringar till regler på sin arbetsplats. Den regel eller det arbetssätt som inte kan försvaras ska därefter plockas bort. Tjänstemannaansvar, punkt 7 (S, C, V, MP) av (S), (S), (V), (S), (S), (MP), (S) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: 2021/22:268 av m.fl. (SD), 2021/22:595 av (M), 2021/22:1872 av (M), 2021/22:2462 av m.fl. (SD) yrkande 10, 2021/22:3293 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2021/22:3388 av m.fl. (L) yrkande 15, 2021/22:3791 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2021/22:3844 av (M). Utredningen om ett förstärkt straffrättsligt skydd för vissa samhällsnyttiga funktioner och några andra straffrättsliga frågor föreslår inga ändringar i det straffrättsliga tjänstefelsansvaret. Utredningen bedömer att den nuvarande utformningen av straffbestämmelsen om tjänstefel inte medför några större tillämpningssvårigheter. Vidare framhåller utredningen att det individuella ansvarsutkrävandet för offentligt anställda inte bara vilar på straffrätten och att det därför funnits skäl till en viss försiktighet med att föreslå förändringar i en del av systemet när övriga delar inte varit uppe till bedömning. Utredningen har funnit att de principiella skäl som kan anföras för ett utvidgat tjänstefelsansvar inte väger upp riskerna med en sådan utvidgning. Utskottet anser att beredningen av utredningens betänkande inte bör föregripas och finner därför inte skäl för att ta något initiativ i frågan. Rättstillämpning och vägledning, punkt 8 (M, KD) av (M), (M), (M), Skånberg (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3791 av m.fl. (M) yrkande 6, 2021/22:4219 av m.fl. (KD) yrkande 4 och 2021/22:1646 av (C), 2021/22:1817 av och (båda M), 2021/22:1871 av (M) yrkande 2, 2021/22:2640 av (M), 2021/22:3004 av och (båda SD), 2021/22:3260 av (M) och 2021/22:3261 av (M) yrkande 1. bedrivs tillsynsverksamhet av flertalet olika aktörer i : kommuner, länsstyrelser och statliga myndigheter. Av detta följer ett problem med likabehandling när olika handläggare och kommuner tolkar lagen på olika sätt. För att motverka och justera detta finns flertalet olika instanser så som JO samt möjligheten att överklaga. Det är dock långt ifrån alla som kan, orkar och vill driva den typen av process. Det bör därför finnas dokumentation rörande de råd, krav och villkor som ges i samband med en tillsyn och tillståndsgivning. Om samtliga beslut i tillsynsärenden sker skriftligt finns större möjlighet till studier och jämförelser på området likväl som ökad rättssäkerhet och möjlighet för överklagan. Detta bör därför regeringen verka för. Myndigheters ledningsformer, punkt 10 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3686 av m.fl. (C) yrkande 39. I näringslivet är det en självklarhet att en styrelse leder ett företag. Forskning visar att företag som har diversifierade styrelser uppnår ett bättre resultat. I är det endast en liten andel av myndigheterna som leds av en styrelse. Om en myndighet leds av en styrelse som består av personer med olika bakgrund, erfarenhet och kompetens leder detta till att frågor som gäller verksamhetsutveckling belyses i ett bredare perspektiv. har även en viktig roll att spela i att avlasta generaldirektören. Denne får då möjlighet att fokusera på det operativa arbetet. Mot denna bakgrund anser jag att regeringen bör verka för att alla myndigheter ska ledas av en styrelse. Demokratisk delaktighet, punkt 15 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3217 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 5. En livskraftig och stark demokrati förutsätter allmänhetens delaktighet på många olika sätt och i många olika former. Med detta som utgångspunkt måste alla ha faktiska möjligheter att ta del av och själva delta i de demokratiska processerna. Det handlar om allt från möjlighet att delta i val till att kunna ta del av offentliga handlingar. Människor med olika typer av funktionsnedsättningar, men även såväl yngres som äldres specifika möjligheter och utmaningar när det gäller delaktighet, och den digitala utvecklingens potential för att öka delaktigheten måste ständigt utvärderas och följas upp med anpassade lösningar. Jag anser därför att regeringen bör verka för att framför allt stärka möjligheten till demokratisk delaktighet för personer med funktionsnedsättning. Översyn av förvaltningslagen, punkt 16 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3293 av m.fl. (SD) yrkande 3. Den gamla förvaltningslagen ersattes med en sämre lag. Enligt den nya förvaltningslagen gäller att om ett ärende som har inletts av en enskild part inte har avgjorts i första instans får parten skriftligen begära att myndigheten ska avgöra ärendet. Myndigheten ska då från den dag en sådan begäran kom in antingen avgöra ärendet eller i ett särskilt beslut avslå begäran. Ett sådant beslut att avslå en begäran om att ärendet ska avgöras får överklagas. Eftersom det verkliga problemet ofta är kapacitetsbristen hos myndigheten får detta till följd att de som känner till systemet och gör en överklagan kommer före alla andra i kön. Lagen är därmed utan avsedd effekt eftersom kapaciteten hos myndigheten inte blir större bara för att det går att överklaga en lång väntan på handläggning som beror på myndighetens kapacitetsbrist. Ett annat misstag var att inte ta med begreppet myndighetsutövning i förvaltningslagen. Vi anser därför att regeringen bör tillse att det sker en översyn av förvaltningslagen i dessa avseenden. Språktolkar, punkt 4 (KD) Skånberg (KD) anför: Många utrikes födda som bor i är beroende av tolk för sina kontakter med myndigheter, kommuner och regioner. Tolkar är ovärderliga för att patienter ska få rätt information, för att en asylsökande ska kunna lämna korrekta uppgifter till och för att polisen ska kunna förhöra misstänka eller vittnen. Men jag vill framhålla att det betydande tolkanvändandet inte är oproblematiskt. Kostnaderna för tolktjänster - som det offentliga står för - har ökat med . En viktig förklaring är att användandet av tolkar har ökat snabbt, inte minst beroende på det stora antalet asylsökande som kom 2015. Men det extensiva användandet är också kopplat till lågt ställda krav på svenskkunskaper – även i . anser att rätten till offentligt finansierad tolk behöver begränsas. I våra grannländer finns inte samma breda rätt till tolk som i . Vidare bör barntolkning förbjudas. Det är också viktigt att det införs en statlig auktorisering och utbildning av tolkar. har lagt fram förslag om tolkar och dess förslag bereds inom . Jag väljer därför att inte reservera mig. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 2021/22:95 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur , och kan samlokaliseras och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:268 av m.fl. (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett reellt tjänstemannaansvar och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:556 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om de statliga myndigheternas behov av ökade kunskaper om barnperspektivet i sin myndighetsutövning och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:579 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att begränsa rätten till tolk och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:595 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tjänstemannaansvaret ska genomföras enligt beslut och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:611 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka den försvagade svenska äganderätten genom skarpare direktiv vad gäller myndigheternas hänsynstagande till egendomsskyddet i regleringsbreven och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:614 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att begränsa rätten till skattefinansierad tolk och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:767 av Per Schöldberg och (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om bättre dialog med allmänheten och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:818 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda en tydlig bortre gräns för skattefinansierad tolk och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:860 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga ett införande av ”declaration of interest” för offentligt anställda och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:979 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga ökad statlig närvaro i hela landet och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1000 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa tidsgräns för användandet av samhällsfinansierad språktolk och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1021 av Per Lodenius och (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om regelverk kring lättläst text och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1453 av Boriana (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att begränsa rätten till gratis tolkservice och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1646 av (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att myndigheters besked i rättsliga frågor ska vara bindande och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1648 av (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sätta skarpa deadlines för myndigheternas tillståndsgivning och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1655 av (C): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att erkänna fler handlingar i digital form och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1816 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör se över myndigheternas regleringsbrev med syftet att myndigheterna ska ägna sig åt myndighetsutövning, inte politisk opinionsbildning, och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1817 av och (båda M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om myndigheternas vägledningsansvar och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1868 av m.fl. (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över reglerna kring utbetalning för kostnader för tolk i syfte att öka medfinansieringsgraden för den som anser sig vara i behov av tolk, och detta tillkännager för regeringen. 2021/22:1871 av (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör skärpa kraven på landets myndigheter att deras handläggningstider ska följa kraven från svensk och europeisk lagstiftning om maxtider och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör förtydliga för våra myndigheter att de måste följa lagar och regler i och tillkännager detta för regeringen.