bet · H901FöU9 · 2022-03-25 00:00:00 — Ett annat exempel på när polisens resurser inte räcker till kan enligt propositionen vara om flera terrorattentat inträffar på olika håll i landet. Regeringen framhåller i propositionen att det inte kan komma i fråga att Försvarsmakten lämnar stöd till polisen som kan innebära användning av våld eller tvång i samband med sådan brottslighet som polisen återkommande har att hantera, t.ex. ordningsstörningar vid demonstrationer, gängbrottslighet eller fotbollshuliganism (s. 29). Vidare finns i skyddslagen (2010:305) bestämmelser om vissa åtgärder till förstärkt skydd för byggnader, andra anläggningar, områden och andra objekt mot sabotage, terroristbrott enligt 2 § lagen om straff för terroristbrott, spioneri samt röjande i andra fall av hemliga uppgifter som rör totalförsvaret och grovt rån (1 §). Av 9 § skyddslagen framgår att poliser, militär personal eller annan särskilt utsedd personal får anlitas för bevakning av ett skyddsobjekt. Utskottet behandlade ett motionsyrkande om att Försvarsmakten ska kunna stödja polisen vid extraordinära händelser i betänkande 2020/21:FöU4. Utskottet anförde i sitt ställningstagande att justitieutskottet i sitt yttrande avstyrkte yrkandet och konstaterade också att motionärernas förslag var mer långtgående än Försvarsberedningens förslag, som utgick från situationer då beslut om beredskapshöjningar eller höjd beredskap har fattats och inte fredstida situationer. delade justitieutskottets uppfattning när det gäller denna fråga och avstyrkte motionsyrkandet. Motionsyrkanden om polisens samarbete med Försvarsmakten har också tidigare behandlats av justitieutskottet i flera betänkanden. I betänkande 2018/19:JuU10 anförde justitieutskottet att det är viktigt att polisen i olika situationer kan samverka med andra myndigheter och få avlastning och hjälp i olika situationer. Man vidhöll sin tidigare uppfattning att de bestämmelser som finns om detta i t.ex. förordningen om Försvarsmaktens stöd till civil verksamhet är ändamålsenligt utformade. noterade att polisen har möjlighet att förordna ordningsvakter att medverka till att upprätta den allmänna ordningen och att polisen samarbetar med frivilligorganisationer i många sammanhang. Det fanns också ett fungerande samarbete mellan polisen och hemvärnet i olika situationer. var mot den bakgrunden inte berett att ställa sig bakom förslaget att Försvarsmakten ska ha möjlighet att använda militära resurser för att avlasta polisen. I justitieutskottets betänkande om polisfrågor konstaterade utskottet att rikspolischefen hade lämnat in en begäran till regeringen om en författningsöversyn med syftet att se över polisens behov av stöd från Försvarsmakten (bet. 2019/20:JuU25). Utskottet gjorde ingen annan bedömning än tidigare och uttalade att man inte var berett att föreslå att ska ta något initiativ om dessa frågor. I justitieutskottets senaste betänkande om polisfrågor vidhöll utskottet den uppfattningen och avstyrkte motionsyrkanden om utökade möjligheter för att få stöd av Försvarsmakten (bet. 2020/21:JuU23). I betänkande 2017/18:FöU6 behandlade utskottet motionsyrkanden om att använda innovations- respektive funktionsupphandling inom försvaret. I sitt ställningstagande hänvisade utskottet till att Försvarsmaktens operativa behov ska vara styrande för materielförsörjningen och till pågående arbete med att förbättra materielförsörjningen, inklusive förslagen till investeringsplaner. Utskottet anförde att man inte såg skäl att förändra materielförsörjningsstrategin och de principer för materielförsörjning som hade fastställts för att tjäna detta syfte, och avstyrkte därför motionsyrkandet om innovationsupphandling. När det gäller motionsyrkandet om funktionsupphandling anförde utskottet att ansvaret för vidmakthållandet av materiel och tillhörande upphandling borde överföras till Försvarsmakten i enlighet med förslagen från utredningen för högre försvarsberedskap. Utskottet föreslog att skulle tillkännage det för regeringen och tillstyrkte delvis yrkandet om att upphandla hela förmågor. I ett svar på en skriftlig fråga (fr. 2015/16:825) om att i ökad utsträckning använda innovationsupphandling inom försvarssektorn för att bibehålla den tekniska kompetensen och konkurrenskraften hos den svenska försvarsindustrin, har försvarsministern tidigare anfört att regeringens mål är att den offentliga upphandlingen ska vara effektiv, rättssäker och tillvarata konkurrensen på marknaden som innovativa lösningar ska främjas. I svaret anges att regeringen anser att det är av stor vikt att ligger i framkant när det gäller både tekniskt kunnande och konkurrenskraft inom den svenska industrin, och att man har vidtagit åtgärder för att skapa förutsättningar för ett ökat stöd till myndigheter att tillämpa innovationsupphandling. Försvarsministern beskrev att all materielförsörjning i det militära försvaret ska bedömas utifrån uppgiften att höja krigsförbandens operativa förmåga. I de fall då de operativa behoven tillgodoses snabbast och billigast genom innovationsupphandling och det är förenligt med principerna för materielförsörjningen utgår regeringen från att berörda myndigheter kommer att välja innovationsupphandling. Vidare beskrevs att viktiga delar av Försvarsmaktens materielförsörjning sköts genom beställningar av materiel som är innovationer. Exempel på det är anskaffningen av stridsflygsystemet JAS 39E och nästa generations ubåt A26. I inriktningen för materielförsörjningen för perioden –2025, som framgår av regeringens proposition Totalförsvaret 2021–2025 (prop. 2020/21:30), har regeringen anfört att materielförsörjningen syftar till att säkerställa Försvarsmaktens behov av materiel och tjänster i fred, höjd beredskap och ytterst i krig, och att Försvarsmaktens operativa förmåga ska vara styrande för materielförsörjningen. Enligt de principer som tillämpas för materielförsörjningen ska materielförsörjningen i första hand ske genom vidmakthållande och uppgradering av befintlig materiel, i andra hand genom anskaffning av befintlig och beprövad materiel och i tredje hand genom utveckling av ny materiel. Vid tillämpningen av dessa principer är det enligt regeringen nödvändigt att beakta det ökade fokuset på nationellt försvar och väpnat angrepp, kraven på försörjningstrygghet, väsentliga säkerhetsintressen och förändrade internationella förutsättningar. Regeringen underströk också vikten av att ha en i verksam försvarsindustri som utvecklar och producerar kvalificerad försvarsmateriel. Vid utskottets behandling av ovan nämnda proposition delade utskottet regeringens uppfattning om materielförsörjningsprinciperna. Utskottet ansåg likt regeringen att Försvarsmaktens operativa förmåga ska vara styrande för materielförsörjningen och att försörjningstryggheten, dvs. möjligheten att erhålla den materiel och de förnödenheter som verksamheten kräver, behöver utvecklas. Vidare underströks vikten av god kostnadskontroll, transparens och uppföljning, och utskottet utgick från att regeringen skulle följa () effektivitet och leveransförmåga. I FMV:s årsredovisning anges att myndigheten har fortsatt arbetet med att utveckla och förtydliga krav på försörjningstrygghet vid upphandlingar utifrån Försvarsmaktens behov i alla beredskapsnivåer. Klausuler för försörjningstrygghet och beredskapskrav har tagits fram, som senare kan ingå i förfrågningsunderlag och kontrakt med leverantörer och nyttjas för vissa strategiska produkter. Ambitionen är enligt myndigheten att försörjningstrygghet ska avspeglas i allt från systemförsörjningsstrategier, kravdokument, initiering av uppdrag och beställning mot leverantör till produktionsuppföljning och leveranser samt stöd för logistikberedningar inom vidmakthållande. ska utredningen om en långsiktig materielförsörjningsstrategi för det militära försvaret redovisa resultatet av uppdraget. I uppdraget ingår bl.a. att klarlägga förutsättningarna för materielförsörjningen, analysera försvarsmarknaden och utveckla statens relation till försvarsföretagen. Enligt uppdragsbeskrivningen är syftet med materielförsörjningsstrategin att understödja det politiska beslutsfattandet och strategiska beslut av relevanta statliga myndigheter. Regeringens nationella upphandlingsstrategi riktar sig till statliga myndigheter och innehåller bl.a. regeringens mål för den offentliga upphandlingen. Ett av regeringens mål är att den offentliga upphandlingen ska främja innovationer och alternativa lösningar. I strategin beskrivs att har tagit fram olika typer av stöd och hjälpmedel, bl.a. för att ställa funktionskrav i upphandlingar. Utskottet behandlade ett motionsyrkande om bredbandsutbyggnad i betänkande 2020/21:FöU6. Utskottet anförde i sitt ställningstagande att Försvarsmakten är i behov av lämpliga övningsområden och andra mark-, luft- och vattenområden för att skapa, utveckla och bibehålla sin förmåga. ville utskottet betona vikten av en kontinuerlig och öppen dialog mellan Försvarsmakten och andra aktörer som vill bedriva verksamhet som kan komma att påverka Försvarsmaktens övningsområden. Utskottet såg positivt på det arbete som Försvarsmakten gör i det här avseendet. Mot bakgrund av det anförda avstyrkte utskottet motionsyrkandet. I avsnittet Miljöfrågor ovan redogörs för olika uppdrag som Försvarsmakten har när det gäller dess medverkan i samhällsplaneringen, och för myndighetens pågående medverkan i planerings- och prövningsprocesser om vindkraftsutbyggnad. I avsnittet beskrevs att Försvarsmakten hade fått i uppdrag att redovisa hur myndigheten bidrar till samexistens mellan olika samhällsintressen inom samma geografiska områden och samverkar med relevanta myndigheter och organisationer i samhällsplaneringen. har ett förnyat uppdrag getts till myndigheten. Vidare beskrevs att Försvarsmakten i årsredovisningen redogjort för hur man medverkar i planerings- och prövningsprocesser för utbyggnaden av vindkraft och samverkar med och . Som ett led i detta arbete kommer Försvarsmakten bl.a. att utreda möjligheten att åstadkomma fler lämpliga områden för vindkraft genom att i planeringsunderlag presentera villkor för vissa geografiska områden. I enlighet med mål ska det militära försvaret ha förmåga att skydda samhället och dess funktionalitet genom att med befintlig förmåga och befintliga resurser bistå övriga samhället såväl i fred som vid höjd beredskap. När utskottet behandlade totalförsvarspropositionen bedömde utskottet att det militära försvarets förutsättningar att bistå övriga samhället kan öka med en förstärkt grund- och krigsorganisation samt utökad utbildning av totalförsvarspliktiga m.m. Utskottet delade justitieutskottets uppfattning när det gällde Försvarsmaktens möjlighet att stödja polisen vid extraordinära händelser. hade anfört att de bestämmelser om detta som finns i t.ex. förordningen om Försvarsmaktens stöd till civil verksamhet var ändamålsenligt utformade, och att det inte finns anledning att föreslå att ska ta något initiativ i denna fråga. Utskottet välkomnade regeringens inriktning att Försvarsmakten tillsammans med andra berörda myndigheter ska samverka och planera för hur resurser ska kunna användas effektivt vid olika situationer. Utskottet står fast vid sin tidigare bedömning i denna fråga och avstyrker mot bakgrund av det ovan anförda motion 2021/22:3640 (M) yrkande 11. Mot bakgrund av den säkerhetspolitiska utvecklingen och behovet av att öka den svenska försvarsförmågan kan utskottet inte nog understryka vikten av väl fungerande materielanskaffningsprocesser. Utskottet anser likt regeringen att Försvarsmaktens operativa förmåga ska vara styrande för materielförsörjningen. Utskottet har tidigare ställt sig bakom rådande materielförsörjningsprinciper och konstaterat att det i tillämpningen av principerna är nödvändigt att beakta det ökade fokuset på nationellt försvar och väpnat angrepp, kraven på försörjningstrygghet, väsentliga säkerhetsintressen och förändrade internationella förutsättningar. Utskottet vidhåller den bedömningen. Utskottet ser inte skäl att vidta några åtgärder i fråga om funktions- och innovationsupphandling. Motion 2021/22:3643 (M) yrkande 21 avstyrks därmed. I likhet med utskottets ställningstagande i betänkande 2021/21:FöU6 anser utskottet att Försvarsmakten är i behov av lämpliga övningsområden och andra mark-, luft- och vattenområden för att skapa, utveckla och bibehålla sin förmåga. vill utskottet betona vikten av en kontinuerlig och öppen dialog mellan Försvarsmakten och andra aktörer som vill bedriva verksamhet som kan komma att påverka Försvarsmaktens övningsområden. Utskottet ser positivt på det arbete som Försvarsmakten gör i det här avseendet. Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottet motion 2021/22:3680 (C) yrkande 11. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår samtliga motionsyrkanden som bereds förenklat Jämför det särskilda yttrandet (SD). I denna del behandlas motionsförslag som utskottet avstyrker utan att bereda dem materiellt i betänkandet. Flertalet yrkanden rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare en eller . har i samtliga fall avslagit motionsyrkandena. Utskottet står fast vid sina senaste ställningstaganden och finner inte skäl att åter behandla motionsförslagen. Organisation, ledning och lokalisering, punkt 1 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3641 av m.fl. (M) yrkandena 20 och 23 samt 2021/22:2531 av m.fl. (SD) yrkande 17 och 2021/22:3908 av m.fl. (KD) yrkandena 17 och 26. För att klara omställningen till kraftig tillväxt anser vi att det behövs en översyn som syftar till att effektivisera ledningen av Försvarsmakten och klargöra de framtida resursbehoven hos den politiska ledningen. I den ledningsutredning som genomfördes av Försvarsmakten finns bl.a. förslag med utgångspunkt i att officerarna i huvudsak ska fortsätta vara kvar på förbanden istället för på högkvarteret. Detta förslag bör beaktas. Totalförsvarets ammunitions- och minröjningscentrum (Swedec) är för nationella och internationella uppgifter inom ammunitions- och minröjning. Förbandet utför viktiga uppgifter både nationellt och internationellt och tillhandahåller en allt mer efterfrågad kompetens. Swedec är dock inte en del av försvarets krigsorganisation. Vi anser att Swedec bör integreras i krigsorganisationen för att garantera att förbandets samlade kompetens tillvaratas. Organisation, ledning och lokalisering, punkt 1 (SD) av (SD), Per (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2531 av m.fl. (SD) yrkande 17 och 2021/22:3641 av m.fl. (M) yrkandena 20 och 23 samt 2021/22:3908 av m.fl. (KD) yrkandena 17 och 26. har ansvar för huvuddelen av försvarets infrastruktur, vilket har medfört att Försvarsmakten betalar hyra för sina egna lokaler. Det rör sig dock om en artificiellt konstruerad marknadshyra som har en högst illusorisk koppling till normala marknadsprocesser. I realiteten är det många lokaler som administreras av , men som knappast har någon annan tänkbar hyresgäst än just Försvarsmakten. Även om det kan finnas ekonomiska argument för att underhåll och andra liknande uppgifter hanteras av någon annan är Försvarsmakten, så bör systemet som det ser ut bli föremål för en utredning, som ska syfta till att klarlägga olika tänkbara konstruktioner för försvarets lokalförsörjning och dess effektivitet. Innan avyttrar infrastruktur av större militärstrategisk betydelse, eller som har ett större ekonomiskt värde, ska tillstånd inhämtats från regeringen. Vid all avyttring ska det finnas en klausul i kontraktet som ger staten förköpsrätt vid en framtida försäljning av objektet. Regeringen bör regelbundet informera försvarsutskottet om vilka objekt som avses avyttras. Det militära försvarets förmåga, punkt 2 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3641 av m.fl. (M) yrkande 14 och 2021/22:2531 av m.fl. (SD) yrkandena 18, 19 och 23 samt 2021/22:3908 av m.fl. (KD) yrkandena 7, 20–22 och 29. Ytterligare åtgärder bör övervägas för att stärka hemvärnets materielförsörjning. Det finns ett flertal saker som kan göras för att ge hemvärnet mer kvalificerade uppgifter och modern materiel. har hemvärnet tilldelats granatkastare, något som ger förmåga till indirekt eld, som resultat av försvarsuppgörelsen 2015. Försvarsberedningen har även tidigare föreslagit att hemvärnet skulle kunna utbildas och utrustas med luftvärn av typen Robot 70. Utöver luftvärn finns även förslag på att hemvärnet skulle kunna bistå med att lägga reservbroar. Vi skulle även vilja lyfta möjligheten att även utnyttja robotsystemen 55 och 56, vilka fortfarande finns i svenska militära förråd. skulle de flesta hemvärnsbataljoner kunna tillföras pansarvärnsförmåga genom att använda de system som redan finns hos försvaret. Hemvärnet torde också vara relevant inom skydd av digital infrastruktur och när det gäller cyber. Det militära försvarets förmåga, punkt 2 (SD) av (SD), Per (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2531 av m.fl. (SD) yrkandena 18, 19 och 23 samt 2021/22:3641 av m.fl. (M) yrkande 14 och 2021/22:3908 av m.fl. (KD) yrkandena 7, 20–22 och 29. En fältarmé med flera olika typer av brigader och ett väl spritt lokalförsvar är nödvändig om ska kunna försvaras. Med befintliga anläggningar, materiel, yrkesofficerare, kontrakterade och värnpliktiga kan två mekaniserade brigader sättas upp under kommande försvarsbeslutsperiod. Ytterligare en brigad med tillhörande divisionsledning ska vara uppsatt . behöver ytterligare brigader krigsplaceras, och målbilden är att armén ska bestå av nio brigader. På detta sätt kan tre stycken armédivisioner inrättas. Divisionerna kommer, utöver brigaderna, bl.a. att bestå av förstärkningsförband såsom divisionsartilleri, ingenjörsförband och logistikförband. Utöver dessa förband ska tre stycken stadsskyttebataljoner utbildas och krigsplaceras. Bataljonerna utgångsgrupperas i , och . För försvar av särskilt viktiga platser, såsom flygplatser, hamnar och andra förbindelsepunkter, ska ett antal lokalförsvarsbataljoner sättas upp. Bataljonerna ska så långt som möjligt vara bemannade med lokalt rekryterade värnpliktiga. I och med att värnplikten återigen har aktiverats kommer bataljonerna efter hand att kunna bemannas av värnpliktiga från fältarmén. För att klara av att utbilda dessa lokalförsvarsförband behöver fler regementen sättas upp. Motionärerna lämnar även förslag om flygvapnets utformning där de föreslår att antalet stridsflygdivisioner behöver uppgå till tio stycken utspridda på fem flygflottiljer (yrkande 23). Antalet stridsflygdivisioner är för lågt för att på allvar utgöra en nödvändig tröskeleffekt. Att återupprätta ytterligare flygflottiljer är därför av yttersta vikt. I närtid kommer det åter att finnas stridsflyg baserat på F 16 i . Denna återetablering är inte bara positiv ur ett militärstrategiskt perspektiv utan kommer även att underlätta rekryteringen av personal till flygvapnet. anser vi att flygflottilj F15 i ska återupprättas. Flottiljen föreslås även få ansvar för viss flygutbildning. Genom att nya E tillförs flygvapnet och att ett antal Gripen C/D vidmakthålls, bedömer vi att antalet stridsflygdivisioner framöver kan uppgå till tio, utspridda på fem flygflottiljer. Utöver detta skulle även framtida skolflygplan kunna ingå i krigsorganisationen som lätt attack. Miljötillstånd, punkt 5 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3641 av m.fl. (M) yrkande 24 och 2021/22:2083 av (M) och 2021/22:2531 av m.fl. (SD) yrkande 47. I när säkerhetsläget i vårt närområde är sämre måste försvarsförmåga stärkas. En viktig del i det är att Försvarsmakten behöver kunna öva mer. Frågan om Försvarsmaktens möjligheter att öva är dock inte okomplicerad då försvarets övningar kan vara bullriga och miljöpåverkande. Detta kan komma i konflikt med t.ex. möjligheten att bygga bostäder eller bedriva turistverksamhet. På grund av ibland motstående intressen är processen kring försvarets miljötillstånd är dock ofta mycket utdragen. Försvarsmakten har uppmärksammat problemet med utdragna tillståndsprocesser i sitt budgetunderlag. Där begär de ändringar i som innebär att tillståndsprocessen förkortas. Detta kan åstadkommas genom att ta bort ett av de tre steg som krävs för att få miljötillstånd, samt att få till en författningsreglering som säger att länsstyrelserna ska hantera ärendena skyndsamt. Det steg som föreslås tas bort är mark- och miljödomstolen och dess yttrande till regeringen. En sådan ändring skulle skyndsamt möjliggöra fler militära övningar. Vi vill också peka på ytterligare ett par möjligheter att förenkla processen kring miljötillstånd och hitta sätt att jämka olika intressen utifrån behovet att snabb kunna öka försvarets övningsmöjligheter i en allt mer osäker omvärld. Möjligheten att göra bullerregler dispositiva för Försvarsmakten i samband med servitutstecknande bör ses över. Slutligen vill vi lyfta fram möjligheten att ändra lagstiftningen så att Försvarsmakten i avvaktan på slutgiltigt besked om miljöprövning ska få möjlighet att bedriva övningsverksamheten interimistiskt, mot bakgrund av det försämrade säkerhetsläget och behovet av att öva en växande krigsorganisation samt de långa ledtiderna för beslut om miljötillstånd. Miljötillstånd, punkt 5 (SD) av (SD), Per (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2531 av m.fl. (SD) yrkande 47 och 2021/22:2083 av (M) och 2021/22:3641 av m.fl. (M) yrkande 24. För att kunna producera krigsförband är Försvarsmakten beroende av regementen samt övnings- och skjutfält. För att få bedriva verksamhet vid övnings- och skjutfälten krävs det miljötillstånd. Processen från ansökan till slutligt tillstånd tar , som regel . Den långdragna processen påverkar Försvarsmaktens möjlighet att etablera nya regementen och skjutfält. Vi anser därför att nödvändiga miljötillstånd ska utfärdas i anslutning till beslut om upprättande av nya regementen eller övnings- och skjutfält. Samexistens, punkt 6 (S, C, V, MP) av (S), (S), (V), (S), (S), (MP) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3199 av m.fl. (V) yrkande 12 och 2021/22:3233 av m.fl. (C) yrkandena 8 och 9 samt 2021/22:1207 av (C). Försvarsmaktens verksamhet är under kraftig tillväxt och det nya säkerhetsläget medför att såväl takten som tillväxtens omfattning behöver öka ytterligare. Bristen på verklig samexistens mellan försvarets verksamhet och övriga samhällsintressen riskerar här att bli en avgörande bromsfaktor. Vi bedömer att en god lokal folkförankring är grundläggande för framgångsrika och nödvändiga etableringar och för försvarets utvecklig på redan befintliga orter. En sådan kan bl.a. uppnås genom en tidig och lösningsorienterad samverkan i olika skeden av tillstånds- och beslutsprocesser. En god folkförankring och acceptans på lokala nivåer kan ledda till färre överklaganden och snabbare tillståndsprocesser, vilket är nödvändigt kommande år.