bet · H901TU9 · 2022-04-07 00:00:00 — (KD), (M), (M), (M), (M), (C) och (L) anför: Det är positivt att EU tar nya steg för en avreglering av tågmarknaden inom unionen. Summan av lagstiftningen är ett kostnadsdrivande paket eftersom standardisering som sådan förutsätter reinvesteringar hos både infrastrukturhållare och operatörer. Lagstiftningen är kostnadsdrivande på kort sikt men syftar till att generera stora systemfördelar på . EU och ska fortsatt och med kraft driva på en systemutveckling och teknikstandardisering. Detta kommer dock inte att ske utan noggrann uppföljning så att tågföretag och tågoperatörer ges förmåga att hänga med i teknikstegen. Det är alltså av största vikt att löpande analysera förutsättningarna och vara beredda att bidra med det stöd som är nödvändigt för branschen för att klara kostnadsökningarna utan försämrad konkurrenskraft. Med stöd avses då inte enbart pengar utan i minst lika hög grad att ett land har förmåga att ge stabila besked och förutsättningar vid teknikskiften som t.ex. vid införande av ERTMS. Målet måste dock vara tydligt att det ska vara lätt att boka en biljett och smidigt att ta sig till olika destinationer i hela och att det finns en mångfald av aktörer. Flygtrafiken är som jämförelse längre fram i detta arbete där vem som helst med några enkla klick kan boka en flygresa med byten mellan olika flygbolag på en sund och konkurrensutsatt marknad. I propositionen konstateras att när den internationella persontrafik–marknaden inom EU öppnades för konkurrens infördes en möjlighet att begränsa tillträdesrätten. Medlemsstaterna ges rätt att skydda offentligt avtalad trafik från bortfall av intäkter som den nya kommersiella trafiken kan förorsaka. För att konstatera att ett sådant intäktsbortfall råder ska en s.k. skadlighetsprövning eller ett ekonomiskt jämviktstest genomföras. Prövningen ska utföras av det nationella regleringsorganet (i Transportstyrelsen). Den som avser att bedriva persontrafik på järnväg ska offentliggöra sin avsikt. Regleringsorganet ska på begäran pröva om den tänkta trafiken skulle äventyra den ekonomiska jämvikten för ett avtal om allmän trafik på järnväg. Berörda behöriga myndigheter, järnvägsföretag (som utför den avtalade trafiken) och infrastrukturförvaltaren kan begära prövningen. Om prövningen visar att den tänkta trafiken skulle kunna äventyra den ekonomiska jämvikten för ett avtal, behöver inte den nya trafiken ges tillträde. Ny kommersiell trafik kan därmed − om medlemsstaten tillämpar en skadlighetsprövning – begränsas eller inte alls tillåtas om den skulle äventyra den ekonomiska jämvikten för den offentligt avtalade trafiken. I infördes ingen skadlighetshetsprövning när persontrafikmarknaden öppnades för konkurrens. Den dåvarande alliansregeringen var mycket tydlig i proposition 2008/09:176 Konkurrens på spåret. Där kan man läsa att ”marknadsöppningen för såväl internationell som nationell kommersiell persontrafik bör ske utan att nya möjligheter att begränsa upphandlad eller kommersiell trafik införs. Den möjlighet som finns att med stöd av järnvägsförordningen skydda samhällsstödd trafik, som bedrivs på det av staten förvaltade järnvägsnätet, gentemot kommersiell trafik bör tas bort”. I proposition 2021/22:83 står det ”Att införa en skadlighetsprövning skulle innebära ytterligare skydd men ytterligare försvåra möjligheterna att starta ny kommersiell persontrafik”. Det är positivt att regeringen följt linjen och inte infört skadlighetsprövning. Det är dock av största vikt att regeringen inom ramen för EU driver frågan om huruvida den möjlighet som finns att med stöd av järnvägsförordningen skydda samhällsstödd trafik som bedrivs på det statligt förvaltade järnvägsnätet, gentemot kommersiell trafik bör tas bort. Vägen mot en bättre fungerande tågmarknad genom hela EU går via samverkan inom unionen kring standard och utveckling men också genom rivande av hinder för att en mångfald av aktörer ska kunna köra tåg. Det är genom samarbete, noggrann uppföljning, sund marknadsekonomi och konkurrens vi långsiktigt stärker den viktiga spårbundna trafiken inom EU. Projektet –, punkt 4 (KD, L) (KD) och (L) anför: Vi vill inledningsvis framhålla att i och Liberalernas riksdagsmotioner om infrastruktur framför vi att den gränsöverskridande infrastruktur som vi delar med grannländerna också ska rustas upp och byggas ut i samverkan mellan länderna. Samordningen mellan de nordiska länderna är helt avgörande. För att detta ska bli möjligt anser vi att regeringen bör få i uppdrag att se över möjligheten att organisatoriskt underlätta för framtida gemensamma nordiska infrastruktursatsningar. När det gäller projektet –anser vi att en väl fungerande järnväg mellan och skulle vara mycket positivt för utvecklingen mellan städerna. Vi vill peka på att det finns fler viktiga och angelägna projekt för att utveckla välfungerande gränsöverskridande transporter mellan och , t.ex. sträckan –och . Sträckan –ingår också i EU:s prioriterade TEN-T nätverk för järnväg, Scandinavian Link. Sträckan ––leder mot resten av och är intressant, inte minst ur ett godsperspektiv. från Hamn, största hamn, skulle kunna flyttas från lastbil till järnväg och ge betydande klimatvinster. Vi vill påminna om att det dessutom finns möjligheter till kraftfull medfinansiering från EU. Vi anser därför att sträckan bör ingå i dialogen mellan och Jernbanedirektoratet för att åstadkomma ett underlag som ger en överblick över alla gemensamma infrastrukturprojekt. Enligt vår uppfattning skulle det underlätta en framtida prioritering mellan olika projekt. I förslag till ny nationell plan för transportinfrastrukturen 2022–2033 framförs att det finns en stor efterfrågan på bättre gränsöverskridande förbindelser med framför allt tåg. lyfter fram att det finns betydande brister i utbud, kapacitet och restidernas tillförlitlighet för det gränsöverskridande resandet. har också själva föreslagit att det görs en fördjupad utredning av stråket ––och dess kapacitetsproblem och långa restider. föreslår att fokus ska ligga på sträckan mellan och , men vi anser att även andra gränsöverskridande förbindelser bör studeras. Vi förutsätter att regeringen ger detta uppdrag till möjligt. Uppdraget bör utöver sträckan –även inbegripa andra gränsöverskridande transporter som t.ex. sträckan ––och . Mot ovanstående bakgrund anser vi att det är beklagligt att utskottsinitiativet är begränsat till sträckan –och skulle hellre vilja se att regeringen ger ett mer utvidgat uppdrag till . anser vi att sträckan –behöver utredas vidare som en del i helheten över alla gemensamma gränsöverskridande projekt. Mot den bakgrunden ställer vi oss bakom utskottsinitiativet. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2021/22:83 Fjärde järnvägspaketet: 1.Riksdagen antar regeringens förslag till järnvägsmarknadslag. 2.Riksdagen antar regeringens förslag till järnvägstekniklag. 3.Riksdagen antar regeringens förslag till järnvägssäkerhetslag. 4.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om nationella järnvägssystem. 5.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1958:205) om förverkande av alkohol m.m. 6.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2022:000) om ändring i lagen (1958:205) om förverkande av alkohol m.m. 7.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1976:1090) om alkoholutandningsprov. 8.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi. 9.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1995:1649) om byggande av järnväg. 10.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i körkortslagen (1998:488). 11.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1999:216) om ögonundersökning vid misstanke om vissa brott i trafiken. 12.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2008:475) om kör- och vilotid vid internationell järnvägstrafik. 13.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). 14.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2010:1065) om kollektivtrafik. 15.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2011:725) om behörighet för lokförare. 16.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i järnvägstrafiklagen (2018:181). 17.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om upphävande av järnvägslagen (2004:519). 2021/22:4385 av m.fl. (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag till ett förtydligande av lagen när det gäller vilka grunder som ska gälla för nedsättning av sanktionsavgifter och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4389 av Axel m.fl. (MP): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att direkttilldelning av skäl hänförliga till strukturella och geografiska särdrag ska vara tillåtet och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ges i uppdrag att genomföra en fördjupad konsekvensanalys av hur ökade kostnader för järnvägsföretag och fordonsägare kommer att påverka järnvägssektorns konkurrens med andra trafikslag och tillkännager detta för regeringen. Motioner från allmänna motionstiden /22 2021/22:9 av (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna för att fortsätta arbetet med att skapa säkra och trygga stationsmiljöer och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:124 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna kring vite på ej nyttjade beviljade spårlägen på järnväg för att skapa en optimalt nyttjad infrastruktur och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:221 av och (båda SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om riktlinjer för en familjevänlig tågtrafik och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:503 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skyndsamt förändra prioriteringskriterierna för tilldelning av spårlägen för tåg för att underlätta studie- och arbetspendling och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:523 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över infrastrukturplaneringen så att tågplanerna skapar en förutsägbar robusthet i infrastruktursystemet för en framtida kollektivtrafik när det gäller tåg och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:920 av m.fl. (V): 17.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag för lagstiftning om bemanningskrav och förbud mot ensamarbete i spårbunden trafik och tillkännager detta för regeringen. 18.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag för en handlingsplan för en säkrare och tryggare järnvägstrafik och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1349 av (M): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en heltäckande plan för beredskapslager av sliprar och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1525 av (KD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en strategi för beredskapslager av sliprar och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2534 av m.fl. (SD): 33.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att och bör ges i uppdrag att ta fram förslag till hur fullgod punktlighet och information kan uppnås genom förnyad ansvarsfördelning och utökad samordning mellan berörda inom kollektivtrafiken och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2953 av m.fl. (SD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör återta en betydande del av järnvägsunderhållet i egen regi samt därefter besluta om att Infranord likvideras och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att administration bör ses över i syfte att minska onödig administration till förmån för ökade resurser till underhållsarbete i spåren och tillkännager detta för regeringen. 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka arbetet med att få till stånd godståg med högre hastigheter än dagens och tillkännager detta för regeringen. 17.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbetet med att möjliggöra längre och tyngre godståg bör stärkas och tillkännager detta för regeringen. 20.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kontroller av anställdas arbetstider och fordonsunderhåll bör stärkas vid gränsöverskridande trafik och tillkännager detta för regeringen. 23.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att finansieringen på EU-nivå av det europeiska signalsystemet ERTMS bör ses över och tillkännager detta för regeringen. 26.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om nattåg till och tillkännager detta för regeringen. 32.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka arbetet med digitalisering inom järnvägssektorn och tillkännager detta för regeringen. 38.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om signalsystemet ATC och tillkännager detta för regeringen. 39.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skjuta upp implementeringen av ERTMS och tillkännager detta för regeringen. 40.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att svenska tågoperatörer bör kompenseras för de kostnader ett införande av ERTMS för med sig och tillkännager detta för regeringen. 41.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att minska olyckor, stärka suicidprevention och prioritera förebyggande underhåll för att minimera risken för olyckor och tillkännager detta för regeringen. 42.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om fler fasta kameror på strategiska platser och tillkännager detta för regeringen. 43.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att använda drönare som kompletterande åtgärd och tillkännager detta för regeringen. 45.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att som rutin köra i siktfart vid misstänkt spårspring och tillkännager detta för regeringen. 46.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skärpa straffen för sabotage och hot mot järnvägssystemet och tillkännager detta för regeringen. 47.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att straffet bör skärpas för olovlig vistelse i spårområde och tillkännager detta för regeringen. 48.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skärpa straffet för kopparstölder i järnvägsanläggningar och tillkännager detta för regeringen. 49.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att intensifiera arbetet med att ersätta eller DNA-märka stöldbegärliga komponenter för att förebygga kopparstöld och tillkännager detta för regeringen. 50.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det inte bör vara tillåtet att köra tåg med passagerare utan säkerhetsutbildad ombordpersonal och tillkännager detta för regeringen. 51.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten till ekonomisk ersättning till lokförare som på grund av upplevd personpåkörning går miste om ordinarie inkomst och tillkännager detta för regeringen. 52.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka intrångsskyddet till lokförare ombord på tåg och tillkännager detta för regeringen. 53.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om inhägning och säkerhetsklassning av bangårdar och tillkännager detta för regeringen. 55.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökad säkerhet för personal och passagerare på tåg och tillkännager detta för regeringen. 56.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att dieseldrivna lok/motorvagnar bör ersättas med mer miljövänligt bränsle och tillkännager detta för regeringen. 57.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör prova vätgasdrivna motorvagnar i passagerartrafik på oelektrifierad sträcka och tillkännager detta för regeringen. 66.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att museitrafik bör ges ökat stöd och bättre förutsättningar och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3214 av m.fl. (V): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med ett ägardirektiv om samhällsuppdrag som stärker SJ AB:s samhällsnytta senast till bolagsstämman 2023 och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förändrade ägardirektiv för så att trafikeringsrätten för också innebär en skyldighet att genom plikt bidra till att upprätthålla en väl fungerande trafik på järnväg i hela landet senast till bolagsstämman 2023 och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag på nationell ansvarsfördelning i syfte att stärka information, ledsagning, tillgänglighet samt service genom ökad bemanning på landets järnvägsstationer och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med ändrade ägardirektiv för Jernhusen så att bolaget får ökat resenärsfokus och erbjuder avgiftsfria väntsalar i hela landet senast till bolagsstämman 2023 och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för förändring av EU:s reglering av banavgifter i syfte att minska dess negativa effekt för järnvägstrafiken och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag på hur staten kan införa lämpliga former för finansiering av installation av ERTMS-ombordutrustning samt skälig kompensation för risker och störningar och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med en tidssatt färdplan med förslag på åtgärder och utredningar för att drift och underhåll inklusive reinvesteringar ska genomföras på det statliga järnvägsnätet i statlig regi genom och tillkännager detta för regeringen. 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen skyndsamt bör återkomma med en åtgärdsplan för genomförande av kompetensförsörjning och kompetenslyft inom järnvägssektorn som även omfattar och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3394 av m.fl. (L): 42.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att främja en fortsatt konkurrensutsatt marknad för underhåll av järnvägen och tillkännager detta för regeringen. 45.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa att längre och tyngre tåg skyndsamt tillåts på ett tillräckligt, funktionellt och sammanhållet järnvägsnät i hela och tillkännager detta för regeringen. 46.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avvakta med och utreda förutsättningarna för att underlätta implementering av ERTMS och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3663 av m.fl. (C): 27.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fasa ut kvarvarande fossila drivmedel i tågsektorn och se över möjligheten att ges i uppdrag att upphandla vätgaståg på en eller flera utvalda sträckor, och detta tillkännager för regeringen. 2021/22:3679 av m.fl. (C): 39.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att järnvägsunderhåll på statliga järnvägar ska upphandlas i konkurrens på en marknad och att detta förutsätter att besitter rätt kunskap och kompetens, och detta tillkännager för regeringen. 43.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna för att underlätta implementering av ERTMS såväl i statens infrastruktur som tågoperatörernas ombordutrustning av ERTMS och tillkännager detta för regeringen. 44.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge – i samverkan med övriga järnvägsintressenter – i uppdrag att ta fram en handlingsplan för riskreduktion i samband med införande av ERTMS och tillkännager detta för regeringen. 45.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna att söka delfinansiering av ERTMS inom ramen för EU:s finansieringsinitiativ CEF och tillkännager detta för regeringen. 46.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att följa upp utfallet av implementering i ERTMS-frågan, dvs. att installera signalutrustning som medför att dagens fordon med ATC samt ombyggda fordon med ERTMS kan trafikera samma bana, och tillkännager detta för regeringen. 47.2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att åtgärder ska vidtas för att med stöd i genomförda utredningar och fattade beslut säkerställa att längre och tyngre lastbilar och tåg skyndsamt tillåts på ett tillräckligt, funktionellt och sammanhållet väg- och järnvägsnät i hela och tillkännager detta för regeringen. Förslaget behandlas i den del som avser längre och tyngre tåg. 2021/22:3683 av m.fl. (C): 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen via ska se över möjligheten att direktupphandla järnvägsunderhåll i tider när ordinarie trafik ligger nere så att den lägre trafikvolymen kan utnyttjas för underhåll och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3689 av m.fl. (M): 25.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underhållet av befintlig järnväg behöver stärkas och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3752 av m.fl. (M): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om järnvägsunderhåll och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om nationella mål om punktlighet och ekonomiska incitament att hålla dessa och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om konkurrensneutral tillgång till järnvägens infrastruktur och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbättra arbete med underhåll av järnväg för att säkra gods- och pendlingsflöden och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om konkurrensneutral tillgång till digital infrastruktur och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att främja en fortsatt konkurrensutsatt marknad för underhåll av järnvägen och tillkännager detta för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om fler längre och tyngre tåg och tillkännager detta för regeringen. 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpta straff för personer som otillbörligen befinner sig inom spårområde, och detta tillkännager för regeringen. 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om böter på plats vid otillbörligt uppehållande inom spårområde och tillkännager detta för regeringen. 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om tydliga regler avseende operatörers ansvar för att inte förorsaka onödigt slitage på järnvägar och tillkännager detta för regeringen. 17.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om sanktionsavgifter för bokade men icke nyttjade tåglägen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3879 av m.fl. (KD): 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utifrån framväxten av vätgasdrivna tåg omvärdera funktionskapaciteten för person- och godsstråk längs inlandet och tillkännager detta för regeringen. 21.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att drift och underhåll av väg och järnväg även i fortsättningen ska upphandlas i konkurrens och tillkännager detta för regeringen. 24.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en åtgärdsplan för att minska antalet personolyckor på järnvägsspår och försvåra för obehöriga att beträda spåren och tillkännager detta för regeringen.