bet · H901NU15 · 2022-03-29 00:00:00 — Motionärerna konstaterar att flera länder både inom och utanför EU har kommit längre än i arbetet med att utnyttja vätgasens potential och de förordar därför i yrkande 33 att regeringen tar fram en nationell vätgasstrategi. Även i kommittémotion 2021/22:3754 av m.fl. (M) yrkande 18 efterfrågas en övergripande vätgasstrategi och att vikten av dess betydelse för flyget då beaktas. I kommittémotion 2021/22:3684 av m.fl. (C) pekar motionärerna på vätgasens potential. I yrkande 78 förordas därför att regeringen ska utreda vätgasens potential att bidra till samhällsekonomiska fördelar såsom utsläppsminskningar såväl som att möjliggöra ett förnybart energisystem. I yrkande 80 efterfrågas ett tillkännagivande om en riktad satsning på vätgasinvesteringar inom ramen för det s.k. Industriklivet. Vätgassatsningar efterfrågas också i kommittémotion 2021/22:439 av m.fl. (V). I yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag på hur vätgasproduktion, energilagring i vätgas och distribution av vätgas kan organiseras för bästa möjliga samhälls- och klimatnytta i hela landet. Motionärerna konstaterar vidare att dylika vätgassatsningar sannolikt kommer att behöva olika former av statligt stöd eller statliga investeringar, t.ex. via kreditgarantier. I yrkande 3 anser motionärerna att regeringen bör återkomma med förslag på hur staten kan ge stöd till eller finansiera vätgasinvesteringar i hela landet. Utöver detta påpekar motionärerna att eftersom vätgas kan framställas med hjälp av både fossil och förnybar energi är det viktigt att både statliga stöd och EU-stöd endast riktas till vätgas som framställs med förnybar energi. I yrkande 5 efterfrågas därför ett tillkännagivande om att regeringen bör verka för att vätgasproduktionen inom EU ska vara förnybar och att EU-stöd endast ska gå till förnybar produktion. I kommittémotion 2021/22:3879 av m.fl. (KD) betonas vikten av att det utvecklas förnybara bränslen för att minska flygets klimatpåverkan. Motionärerna konstaterar vidare att en framväxande komponent för flyg drivet av el är vätgas och de anser därför att det är angeläget att vätgasens potential för flyget beaktas i en övergripande svensk vätgasstrategi. I yrkande 69 förordas följaktligen ett tillkännagivande med den inriktningen. I kommittémotion 2021/22:4195 av m.fl. (KD) framhålls olika fördelar med vätgas. Motionärerna anser att vätgas kan bli ett viktigt verktyg för att nå klimatmålen men också som en inriktning för nya industrisatsningar som kan skapa innovationer, jobb och exportprodukter. I yrkande 24 förordar de ett tillkännagivande om en svensk vätgasstrategi. Grön vätgas och elektrobränslen lyfts fram i kommittémotion 2021/22:4066 av m.fl. (MP). I yrkande 41 efterfrågas ett tillkännagivande om en nationell strategi för satsningar på grön vätgas och andra förnybara elektrobränslen. En viktig åtgärd för att ska nå de långsiktiga klimatmålen och regeringens ambitioner är att möjliggöra en bredare användning av elektrobränslen och vätgas. Detta framhålls i motion 2021/22:1229 av (S). Motionären föreslår ett tillkännagivande till regeringen om att överväga en utredning om möjligheten med produktion av vätgas och elektrobränslen i den svenska klimatomställningen. I motion 2021/22:3739 föreslår och (båda S) yrkande 1 ett tillkännagivande om att regeringen ska överväga att ta fram en nationell strategi för vätgasproduktion. Motionärerna anser att staten behöver fånga utvecklingstrenden där allt fler företag satsar på vätgas och bränsleceller och snabbt utreda effektiva styrmedel för att påskynda en ökad produktion av och efterfrågan på grön vätgas. (M) konstaterar i motion 2021/22:2026 (M) att världens första vätgasstationer där vätgasen produceras med hjälp av solpaneler finns i . Motionären anser att det kunskapskluster och det utvecklingsområde som har växt fram kring vätgas i och bör utvecklas vidare. I yrkande 1 begärs därför ett tillkännagivande om att göra till ett centrum för en ökad produktion, utveckling och användning av vätgas. Vidare efterfrågas i yrkande 2 ett tillkännagivande om att initiera ett utvecklingsprojekt med målet att driva tågen på Kinnekullebanan med vätgas. Biogas har med rätt styrmedel stor potential för att kunna skapa lokala kretslopp och synergier mellan jord- och skogsbruk, lokalsamhällen och industrier, anförs i partimotion 2021/22:3232 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V). Motionärerna vill se en fortsatt satsning på produktion av biogas och begär därför i yrkande 6 ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med ytterligare styrmedel för att öka den inhemska biogasproduktionen. Även i partimotion 2021/22:3277 av Nooshi Dadgostar m.fl. lyfts biogasen fram som ett medel för att minska behovet av fossila drivmedel. Här poängteras också att en ökad produktion av biogas kan generera betydande mängder biokol. Biokol är träkol som framställs genom förbränning av biomassa med begränsad syretillförsel. Motionärerna vill i yrkande 18 att genom ett tillkännagivande ska uppmana regeringen att se till att en strategi tas fram för att främja en ökad nationell produktion och användning av biogas och biokol. I Liberalernas partimotion 2021/22:4199 av m.fl. yrkande 60 begärs ett tillkännagivande om att öka produktionen av biogas för att tillgodose behoven av fossilfri metan i industrin och av bränslen för de delar av transportsektorn som är svåra att elektrifiera. I kommittémotion 2021/22:3431 av m.fl. (M) yrkande 40 förordas ett tillkännagivande om att regeringen ska verka för en gemensam, långsiktig och välfungerande inre marknad för biogas och andra höginblandade förnybara bränslen. Motionärerna betonar att det är olyckligt att konkurrensen inom EU snedvrids till följd av statliga subventioner, och de anser därför att regeringen ska verka för en harmonisering av systemen mellan de berörda länderna. I kommittémotion 2021/22:2453 av m.fl. (SD) betonas vikten av rimliga förutsättningar för biogasproduktion. Motionärerna påpekar att den svenska biogasproduktionen är satt under press eftersom biogasproducenter i måste konkurrera med danska producenter som får produktionsstöd. I yrkande 8 efterfrågas ett tillkännagivande om en harmoniserad biogasproduktion. Tillverkning och användning av biogas spelar en betydande roll i omställningen till ett fossilfritt samhälle och har många viktiga samhällsfördelar, anförs i kommittémotion 2021/22:3663 av m.fl. (C). Mot den bakgrunden förordar motionärerna tre tillkännagivanden med inriktning på biogas. I yrkande 42 vill de att ska uttala sitt stöd för ett fullständigt genomförande av förslag (SOU 2019:63). I yrkande 43 föreslår de ett tillkännagivande om att regeringen ska verka för att ytterligare utveckla gröngasprincipen för att öka andelen biogas i de befintliga gasnäten. De anser också i yrkande 44 att regeringen ska uppmanas att vidareutveckla biogasanvändningen till fler användningsområden. De tre nu refererade yrkandena återfinns också med samma motivering i kommittémotion 2021/22:3684 av m.fl. (C), yrkandena 68–70. Biogas lyfts fram i kommittémotion 2021/22:3199 av m.fl. (V). Motionärerna framhåller att med rätt styrmedel har biogas stor potential för att skapa lokala kretslopp och synergier med industrier i hela landet. Därför efterfrågar de i yrkande 13 ett tillkännagivande från om en fortsatt satsning och rätt styrmedel för produktion av biogas. Ett tillkännagivande om en svensk strategi för biogas i industrin efterfrågas i motion 2021/22:3323 av (M). Motionären menar att saknade ett industrifokus och att efterfrågan på biogas därför har underskattats av utredningen. Hon menar att biogas kan driva på den gröna nyindustrialiseringen och stärka konkurrenskraft. Därför behövs en strategi för biogas i industrin. Naturgas är den största energigasen i och kommer i en rörledning från , konstateras det i kommittémotion 2021/22:4195 av m.fl. (KD). Motionärerna slår dock fast att naturgasen är av fossilt ursprung och de vill se en bortre parentes för detta energislag. I yrkande 23 efterfrågar de därför ett tillkännagivande från om en avvecklingsplan för naturgasen. har en outnyttjad potential för framställning av metangas (biogas) av olika avfallsprodukter, såsom avloppsslam, matrester, slaktavfall, stallgödsel och annan biomassa, anförs i kommittémotion 2021/22:2390 av m.fl. (SD). Motionärerna anser att en central del i att stimulera utbyggnaden av biogasproduktionen är att producenterna kan koppla in sig på gasnätet, vilket redan görs på sina håll . Motionärerna förordar därför i yrkande 19 att regeringen verkar för en utbyggnad av stamgasnätet till jordbruksintensiva regioner. Bakgrund och pågående arbete Begreppet gas syftar vanligen på ett eller flera energirika kemiska ämnen som vid rumstemperatur och atmosfärstryck (normalt lufttryck vid havsytan) är i gasform. Bränslen som vid användningen är i gasform brukar samlas under beteckningen energigaser. Till energigaserna hör bl.a. biogas, naturgas, gasol[1] och vätgas. Naturgas introducerades i genom en utbyggnad av det danska naturgassystemet till . Handeln med naturgas i det svenska systemet är helt konkurrensutsatt . Mätt med europeiska mått har en begränsad naturgasmarknad. har inte heller någon egen utvinning av naturgas, utan huvudparten tillförs från där gasen huvudsakligen kommer från de danska naturgasfälten i , men den kan också ha importerats från . Noterbart är att med naturgas avses i naturgaslagen även biogas i den mån det är tekniskt möjligt att använda gasen i ett naturgassystem. Det sydvästsvenska naturgasnätet – som kan betraktas som det svenska stamnätet eller transmissionsnätet för gas – sträcker sig från i söder till i norr, med en förgrening in i . tog över rollen som systembalansansvarig för det västsvenska naturgasnätet efter . Swedegas äger även nätet. fanns vissa planer på att dra en gasledning från till med anslutning till det svenska transmissionsnätet. Projektet – kallat Skanled – drevs som ett partnerskap mellan svenska, norska och danska intressenter. Finanskrisen och den lågkonjunktur som följde fick dock konsortiet, som bl.a. inkluderade det statligt ägda norska gasnätbolaget , att avbryta projektet 2009. Gasnätsutbyggnad innebär dock stora investeringar och är förknippat med långa tillståndsprocesser. Eventuella utbyggnadsplaner kommer därför endast att förverkligas om andelen biogas ökar i stamnätet. Även möjliga regionala gasnätsutbyggnadsprojekt kommer att inventeras. I energigasbranschens färdplan för fossilfrihet, som har tagits fram inom ramen för det statliga initiativet Fossilfritt , har branschen redovisat ett åtagande om att investera i infrastruktur för distribution av gas. Branschen anger att den ska bygga ut den infrastruktur som krävs och använda den för att leverera en växande andel förnybar gas. Vidare anges att man genom att bygga ut lokala och regionala gasnät kan effektivisera gastransporterna och möjliggöra sektorskoppling mellan el och gas. Biogas bildas när organiskt material bryts ned av mikroorganismer utan tillgång till syre (rötning). Den totala produktionen av biogas i ökade med 51 GWh eller jämfört med . Ungefär två tredjedelar av biogasproduktionen uppgraderas till fordonsgaskvalitet. Efter uppgraderingen har gasen sådana egenskaper och ett sådant energiinnehåll att den kan matas in på det västsvenska gasnätet (transmissionsnätet/stamnätet och distributionsnätet) och på fordonsgasnätet i , dvs. de nät som omfattas av bestämmelserna i naturgaslagen. Andelen biogas i fordonsgasen har stigit från . Förnybar gas kan också framställas genom olika typer av termisk förgasning av biomassa. Förgasning används ännu bara i begränsad utsträckning i , men det förekommer omfattande forskning och demonstration kring sådana tekniker. I några av motionerna efterfrågas ett genomförande av den s.k. förslag. tillsatte regeringen en särskild utredare (riksdagsledamot (S)) med uppdraget att se över de långsiktiga förutsättningarna för biogasproduktion i (dir. 2018:45). Utredningen överlämnade sitt betänkande Mer biogas! – För ett hållbart till statsrådet (SOU 2019:63). Utredaren föreslog bl.a. att det ska införas ett mål för produktion av biogas i samt en uppsättning ekonomiska styrmedel som syftar till att förbättra den svenska biogasproduktionens förutsättningar. Utredningen har remissbehandlats. I budgetpropositionen uppgav regeringen att den avsåg att återkomma med förslag på området (prop. 2020/21:1 utg.omr. 21 Energi). Det bör även påminnas om att i sitt tidigare omnämnda uppdrag att utreda behovet av ytterligare styrmedel för att främja en ökad inhemsk produktion av biodrivmedel hade i uppgift att beakta förslagen från när det gäller gasformiga biodrivmedel för olika trafikslag. Stöd till biogasproduktion i Den som driver en biogasanläggning och rötar gödsel kan ansöka om stöd för gödselgasproduktion. Syftet med stödet är att bidra till ökad produktion av gödselbaserad biogas och därmed uppnå dubbel miljö- och klimatnytta genom minskade metangasutsläpp från gödseln samt genom möjligheten att ersätta fossila energikällor. Stödet kallas emellanåt även för metanreduceringsstöd eller metangasreduceringsersättning. Gödselgasstödet är utformat som ett projekt som löper –2023. Gödselgasstödet finansieras via anslaget 1:19 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket inom statsbudgetens utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. I budgetpropositionen konstaterade regeringen att biogas framför allt används inom transportsektorn, där den ersätter bensin och diesel. För att bibehålla och öka den svenska biogasproduktionen föreslog regeringen att det skulle avsättas –2024 till stöd för produktion av biogas och att det ska genomföras en kontrollstation för att utvärdera om stödet har varit ändamålsenligt och kostnadseffektivt. Vid behandling av budgetpropositionen fick emellertid ett alternativt förslag från , majoritet, vilket innebar att det aktuella anslaget minskades med i förhållande till regeringens förslag till förmån för en omfördelning av medlen till ett nytt anslag för biogasstöd inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård (bet. 2021/22:MJU1). Det nya anslaget innebär att anslagsposten Biogasstöd under anslaget 1:7 Energiteknik inom utgiftsområde 21 Energi flyttades till det nya anslaget Biogasstöd inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Det nya anslaget får användas för utgifter för att stimulera utvecklingen av biogasproduktion och för de administrativa utgifter som detta medför. Miljö- och jordbruksutskottet anger att det bör ses över hur mer generellt kan stödja teknikutveckling och framtagande av gröna bränslen och elektrifieringsteknik. respektive 2024 beräknas att anvisas till anslaget. beslutade regeringen att biogasanläggningar för elproduktion ska kunna få stöd från det statliga investeringsprogrammet Klimatklivet. kunde investeringar i anläggningar för gödselbaserad biogas endast få stöd från Klimatklivet under förutsättning att biogasen uppgraderades till fordonsgaskvalitet. Innovationskluster för flytande biogas gav regeringen i uppdrag att utlysa medel för utveckling och användning av flytande biogas i kombination med inrättandet av ett innovationskluster för flytande biogas. Syftet med satsningen är att främja omställningen till fossilfrihet för tunga transporter. Satsningen ska verka för demonstration, tillämpning och spridning av teknik för produktion av flytande biogas, drift med gasfordon i regional- och lokaltrafik samt kombinationer av dessa tekniker i . Satsningen omfattar –2022 och uppdraget ska slutredovisas . Svar på skriftlig fråga om biogasens utvecklingspotential besvarade statsrådet en skriftlig fråga från (S) om huruvida statsrådet avser att verka för att på ett långsiktigt sätt stimulera ökad produktion och mer användning av biogas i (fr. 2021/22:692). Statsrådet slog fast att regeringens bedömning är att produktion av hållbara förnybara drivmedel bör främjas, liksom investeringar i produktion och distribution av biogas. Därför har regeringen vidtagit flera åtgärder för att öka stödet till den inhemska produktionen av biogas. Exempelvis har satsats på ett innovationskluster för flytande biogas –2022. Vidare avsätts i syfte att öka produktionen av biogas och stärka producenternas konkurrenskraft. föreslås det att tillförs för samma ändamål. Satsningen föreslås fortsätta till 2040, med en kontrollstation 2024. Statsrådet påpekade också att regeringen har beslutat att biogasanläggningar för elproduktion ska kunna få investeringsstöd från Klimatklivet . Avslutningsvis nämnde statsrådet även uppdrag att analysera behovet av och förutsättningarna för ytterligare styrmedel för biodrivmedelsanläggningar med nya tekniker. Uppdraget redovisades (se tidigare referat i detta betänkande). Enligt statsrådet analyseras förslag vidare inom . Svar på skriftlig fråga om möjligheter att tanka biogas besvarade statsrådet en fråga från (M) om vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att det ska bli lättare att tanka flytande biogas på fler orter än (fr. 2021/22:538). Utöver det som redovisades i det föregående refererade frågesvaret anförde statsrådet att regeringen främjar etableringen av nya tankstationer genom det statliga investeringsstödet Klimatklivet. Regeringen har även utökat satsningarna på investeringsstödet Klimatklivet med , från ca 2021 till ca 2022, vilket möjliggör än fler tankstationer för biogas. Vidare beklagade statsrådet att oppositionens budget avvecklar stödet till länsstyrelserna för att arbeta med och stödja den regionala klimatomställningen, vilket hon ansåg gör det svårare för kommunerna att få hjälp av länsstyrelserna, när det exempelvis gäller den här sortens frågor. Vätgas med olika ursprung Det finns flera olika metoder för att producera vätgas, vilket i dagligt tal har gett upphov till benämningar som t.ex. grön, grå, blå och rosa vätgas. I förekommer följande benämningar: – Elbaserad vätgas – produceras genom elektrolys av vatten, oavsett källan till elektriciteten. – Förnybar vätgas (också kallad ren vätgas) – produceras genom elektrolys av vatten där elektriciteten kommer från förnybara energikällor. – Fossilbaserad vätgas – producerad genom en rad olika processer med fossila bränslen som råvara, främst reformering av naturgas eller förgasning av kol. – Fossilbaserad vätgas med avskiljning av koldioxid – detta är en delmängd av den fossilbaserade vätgasen men växthusgaserna från vätgasproduktionen avskiljs och lagras i stället för att släppas ut. – Koldioxidsnål vätgas – omfattar fossilbaserad vätgas med avskiljning av koldioxid och elbaserad vätgas med livscykelutsläpp av växthusgaser som är betydligt lägre än för den nuvarande vätgasproduktionen. – Vätgasbaserade syntetiska bränslen – en rad gasformiga eller flytande bränslen som är baserade på vätgas och kol. Den fossilbaserade vätgasen står för merparten av den vätgas som produceras . undertecknade den icke-bindande vätgasdeklaration som presenterade under sitt ordförandeskap i EU . Innebörden är att EU:s medlemsstater ska forska om, och utveckla, vätgas som energikälla och fordonsbränsle. presenterade kommissionen meddelandet En vätgasstrategi för ett klimatneutralt (COM(2020) 301). I meddelandet utvecklar kommissionen sin syn på vätgas och redogör för en färdplan mot 40 GW produktionskapacitet från förnybar el till 2030. Strategin innehåller också en investeringsagenda och åtgärdsförslag för att nå ökad produktion samt efterfrågan på vätgas och en plan för utformning av ett ramverk för infrastruktur och marknadsregler. Strategin redogör även för forsknings- och utvecklingsbehov och den internationella dimensionen. Regeringen anser att vätgas är en av flera tekniker som kommer att krävas för att hantera de svåraste utmaningarna när det gäller att uppnå klimatneutralitet. Regeringen menar att vätgas bör produceras genom elektrolys från koldioxidfri el och att det inte ska vara krav på direktansluten förnybar elproduktion till produktionsanläggningar för vätgas, utan att all koldioxidfri el från nätet ska kunna användas. På användarsidan bör kommissionen fokusera på sektorer med en betalningsförmåga för vätgasens unika egenskaper och där billigare alternativ som till exempel elektrifiering eller förnybara bränslen inte är ett alternativ. Regeringen menar att utsläppsfri stålproduktion är ett bra exempel där initiativ för industriella kluster kring elektrifiering och vätgas är väl motiverat. Regeringen delar kommissionens skepsis till kostnadsdrivande initiativ som syftar till inblandning av vätgas i naturgasnätet. Regeringen anser också att vätgas kan spela en viktig roll för energilagring. överlade statssekreterare med näringsutskottet om regeringens ståndpunkt. Efter en ändring av begreppet koldioxidfri mot fossilfri fanns det stöd i utskottet för regeringens ståndpunkt (protokoll från utskottssammanträde /21:6). Tre avvikande ståndpunkter anmäldes (C, V, L). antog rådet slutsatser om arbetet med att bygga upp en europeisk vätgasmarknad som ska bidra till EU:s mål om koldioxidneutralitet utifrån kommissionens förslag. Rådet uppmanade kommissionen att vidareutveckla och genomföra , och särskilt redogöra för hur man ska kunna nå färdplanens mål om installation av minst 6 GW kapacitet och 40 GW kapacitet . presenterade kommissionen ett gasmarknadspaket som bl.a. syftar till att minska användningen av naturgas för att uppnå klimatmål och där vätgas är ett av fem fokusområden. Gasmarknadspaketet innehåller förslag till ändringar i gasmarknadsdirektiv och gasmarknadsförordning för förnybar gas, naturgas och vätgas. Behandlingen av förslaget till reviderat gasmarknadspaket kommer att inledas i rådsarbetsgruppen för energi . Inom ramen för det EU-gemensamma projektet godkänner EU statsstöd till nationella investeringar i innovativa elektrolysörer och vätgasprojekt. har i uppdrag att informera, samordna och planera ansökningsprocessen till IPCEI-Vätgas för att underlätta för svenska företag att delta. En svensk strategi för vätgas och elektrobränslen fick i uppdrag av regeringen att ta fram förslag till en övergripande strategi för vätgasens och elektrobränslens roll i det svenska energisystemet, inklusive ammoniak. Strategin och de eventuella åtgärdsförslagen ska syfta till att underlätta omställningen till fossilfrihet. Uppdraget redovisades i rapporten till nationella strategi för vätgas, elektrobränslen och ammoniak (ER 2021:34). I förslaget till strategi sätts konkreta mål till såväl 2030 som 2045 och det identifieras ett antal viktiga åtgärder och initiativ som behövs för en positiv vätgasutveckling. Det handlar bl.a. om att utreda behoven av ytterligare styrmedel som minskar kostnadsgapet mellan fossilfri- och fossil vätgas och att etablera en plattform för systematisk dialog mellan företag, branschorganisationer och offentliga aktörer. föreslår två planeringsmål för elektrolysörkapacitet. Målet är att skapa förutsättningar för 5 GW (el) elektrolysörkapacitet till 2030 och ytterligare 10 GW (el) elektrolysörkapacitet till 2045. Genom planeringsmålen blir det tydligt vilken mängd vätgas, och därmed elektrolysörkapacitet, som krävs för att ta till vara de möjligheter till fossilfrihet som finns. Kapacitet i enlighet med de föreslagna målen innebär ett ökat elbehov mellan ca 60 och . Det kan leda till utsläppsminskningar på 1,5–koldioxidekvivalenter till 2030, motsvarande 3–av totala utsläpp , och totalt 7–till 2045, motsvarande 15–av totala utsläpp . I samband med överlämnandet uttalade regeringen att den hade för avsikt att ta del av förslaget till strategi i sin helhet och bereda det vidare inom . Här kan det även nämnas att statsrådet besvarade en skriftlig fråga från (SD) om statsrådet avser att vidta åtgärder för att fossilfria vätgasstrategi inte ska hindras av kommissionens syn på hur vätgasen ska utvecklas (fr. 2021/22:610).