bet · H901TU9 · 2022-04-07 00:00:00 — Särskilt runt storstäderna där det är trångt på spåren får varje stopp eller hastighetsnedsättning snabbt stora konsekvenser för punktligheten. När människor vistas otillåtet i spårområdet stoppas antingen tågen eller så sänks hastigheten. uppgick förseningstimmarna på grund av att obehöriga vistas i spåret till över . Regeringens skrivelse 2021/22:107 om statens suicidpreventiva arbete I om statens suicidpreventiva arbete framhåller revisionen att har haft ett halveringsmål för omkomna på statliga järnvägar för perioden –2020. Flertalet fall handlar om suicid och antalet har varit oförändrat . pekar på att regeringen trots avsaknaden av resultat fattade ett nytt beslut om ett halveringsmål för samtliga trafikslag . framhåller att det är angeläget att regeringen ställer krav på att systematiskt följer upp vilka insatser som görs för att uppnå etappmålet och redovisa resultatet, eftersom arbetet inte har lett till någon minskning av antalet omkomna på järnvägarna. Syftet med uppföljningen bör vara att ta reda på varför insatserna inte har haft effekt. framför vidare att regeringen också bör se till att ökar graden av systematik i de åtgärder som vidtas. I skrivelsen pekar regeringen på det arbete som redan pågår inom i syfte att följa upp det förra etappmålet. När det gäller det nya etappmål som har satts för perioden –2030 kommer myndigheten att följa upp hur arbetet med att nå målet fortskrider. Förslag till nationell plan 2022–2033 framför i förslaget till nationell plan att den främsta utmaningen i järnvägssystemet är att förhindra att personer tar sitt liv i spårmiljön. Det kräver ökat samarbete med andra myndigheter som kan påverka personer med psykisk ohälsa. Åtgärder behöver också vidtas för att intrångssäkra anläggningen och stoppa obehöriga i spårmiljön, i första hand utmed linjen inom tätort, åtgärder på stationer samt rätt säkerhetsstandard i plankorsningar. trädde ändringar i kamerabevakningslagen (2018:1200) i kraft som innebär att kravet på tillstånd till kamerabevakning tas bort för bevakning i färdmedel som används i kollektivtrafik och för stations-, terminal- och hållplatsområden som används för sådan trafik. Kravet på tillstånd togs även bort för bevakning av vissa platser vid spårområden och av flygplatser. Undantagen ska gälla om bevakningen sker i brottsbekämpande syfte, i syfte att förhindra olyckor eller i syfte att hålla ordning. I propositionen Fjärde järnvägspaketet framför regeringen att om en överträdelse är ursäktlig eller det av någon annan anledning skulle vara oskäligt att ta ut en sanktionsavgift, ska avgiftsskyldigheten helt eller delvis sättas ned. Detta gäller även om det inte har framställts något yrkande om nedsättning av sanktionsavgift. Mot bakgrund av de förpliktelser som följer av artikel 6 i och att det nu föreslås att ansvaret för överträdelser som kan utlösa sanktionsavgift görs strikt, anför regeringen att det bör införas en regel om rätt till hel eller delvis nedsättning av sanktionsavgiften. Sådan nedsättning bör kunna meddelas i fall där förutsättningarna för att besluta om en sanktionsavgift i och för sig är uppfyllda men överträdelsen framstår som ursäktlig eller det av någon annan anledning skulle framstå som oskäligt att ta ut sanktionsavgift med fullt belopp. Regeringen framför att nedsättningsgrunderna får bedömas med utgångspunkt i omständigheterna i det enskilda fallet. Nedsättning kan tänkas bli aktuell t.ex. när det är fråga är om rena engångsföreteelser som inte ger intryck av att vara särskilt förslagna eller kvalificerade och som inte har fått några uppenbara eller i vart fall inte avsevärda negativa konsekvenser. Vidare framhåller regeringen att i detta sammanhang ska det vidare tillses att sanktionsavgiften blir proportionell med beaktande av överträdelsens allvar. Rent slarv eller okunskap om regelverket bör som regel inte i sig utgöra grund för nedsättning, men inom ramen för nedsättningsgrunderna måste även subjektiva omständigheter kunna beaktas. På så sätt kan omständigheter såsom ursäktlig okunnighet eller missuppfattning om reglerna ändå komma att beaktas inom ramen för nedsättning. Regeringen framför att det kan konstateras att det är svårt att i denna reglering på förhand specificera i vilka situationer det kan bli aktuellt att sätta ned en sanktionsavgift. Det är också en fördel om regelverket i detta avseende ger utrymme för viss flexibilitet och att därmed en skälighetsbedömning kan göras utifrån omständigheterna i det enskilda fallet. bör dock inte åläggas en skyldighet att göra någon mer ingående undersökning eller prövning av förekomsten av nedsättningsgrunder. Men om tillsynsmyndigheten får information som kan utgöra grund för nedsättning ska denna information givetvis beaktas innan beslut fattas. Prövning av om det finns förutsättningar för nedsättning bör enligt regeringen ske oavsett om det framställts något yrkande om detta eller inte. Förvaltningsrätten i har under remissbehandlingen framfört att domstolen anser att nedsättningsgrunderna bör anges i lag. Särskilt om vissa skyddsaspekter I den senaste infrastrukturpropositionen konstaterar regeringen att är en viktig myndighet inom totalförsvaret. Regeringen påminner om att den i proposition Totalförsvaret 2021–2025 (prop. 2020/21:30) anger att utgångspunkten för planeringen av totalförsvaret bör vara att kunna hantera en säkerhetspolitisk kris i och närområde som innebär allvarliga störningar i samhällets funktionalitet samt krig under del av . Vidare anger regeringen att totalförsvarets förmåga behöver fortsätta att stärkas och att det civila försvaret, som är en viktig del i detta arbete, behöver utvecklas samordnat med det militära försvaret. Det behövs en ökad motståndskraft och redundans samt förstärkt säkerhetsskydd, informationssäkerhet och säkra kommunikationssystem inom transportområdet. En grundläggande funktionalitet inom transportområdet är en förutsättning för att viktiga samhällsfunktioner inklusive totalförsvaret ska kunna upprätthållas vid kriser i fredstid, höjd beredskap och då ytterst i krig. Vidare pekar regeringen på att , utifrån sitt utökade ansvar för samordning och övergripande planering av krisberedskap och civilt försvar inom transportområdet, bl.a. har fört fram att det behövs säkerhetshöjande åtgärder i den egna anläggningen samt att en rad förmågehöjande insatser behöver genomföras så att objekt som har pekats ut som verksamhetskritiska eller samhällsviktiga i väg- och järnvägsanläggningen som är byggda under andra förutsättningar kan anpassas till dagens och morgondagens förutsättningar och hotbild. Vidare påminner regeringen om att efter förslag i propositionen Totalförsvaret 2021–2025 har anslagsmedel avsatts för åren 2021–2025 i syfte att utveckla det civila försvaret avseende transportområdet. Kommissionen har inrättat en särskild arbetsgrupp, Landsec, som arbetar med skyddsfrågor inom transporter på land. Inom Landsec finns det en arbetsgrupp, Railsec, som arbetar särskilt med frågor om skydd på järnväg. Arbetsgruppen arbetar bl.a. med informationsutbyte och framtagande av dokument med rekommenderade tillvägagångssätt, s.k. best practices. Nationella rådet för järnvägs- och kollektivtrafikskydd Det nationella rådet för järnvägs- och kollektivtrafikskydd (NRJK) är ett råd som skapades för att arbeta med skyddsfrågor inom järnvägen och kollektivtrafiken. Rådet arbetar för att utveckla och genomföra åtgärder som syftar till att förebygga, förhindra och hantera kriminella och olagliga handlingar riktade mot kollektivtrafiken, såväl lokal och regional, samt mot fjärrtrafik och övrig spårtrafik. Rådets medlemmar är Jernhusen, i , , , , Tågoperatörerna och Landsec. Vid behov kan också andra deltagare adjungeras. gav regeringen i uppdrag att redovisa behovet av åtgärder för att utveckla krisberedskap och uppgifter vid höjd beredskap och då ytterst krig inom transportområdet. skulle med utgångspunkt från föreslagen nivå på medel till krisberedskap och uppgifter vid höjd beredskap i inriktningsunderlaget, inför transportinfrastrukturplaneringen för perioden –2033 och 2022–2037, analysera och redovisa konkreta prioriterade åtgärder för att utveckla krisberedskap och uppgifter vid höjd beredskap för minst tre olika ambitionsnivåer samt beräknade kostnader för dessa. Uppdraget redovisades till . Järnvägsbranschens samverkansforum (JBS) har bildats av aktörer inom järnvägsbranschen i för att prioritera och driva på järnvägens förbättringsarbete. Inom JBS samverkar säkerhetsansvariga parter för att lyfta fram och utveckla särskilda områden inom säkerhet. I de gemensamma insatserna har en grupp med företrädare för de aktörer som samverkar inom JBS tagit fram förslag till insatser för att gemensamt stärka arbetet med säkerhet. uppger att kopparstölder innebär förseningar och drabbar människor och gods. Inställda och försenade transporter genererar höga samhällskostnader, men även direkta kostnader för och järnvägsföretagen. I samband med stöld är det även vanligt att kablar som inte innehåller koppar skadas, men som är viktiga för järnvägsanläggningens säkerhet och funktion. Det riskerar att leda till stora störningar. arbetar aktivt med åtgärder för att öka robustheten i järnvägsanläggningen för att förhindra stölder, men också för att minska konsekvenserna och riskerna om de ändå inträffar. framhåller bl.a. att verket arbetar för att minska tillgängligheten på koppar och ersätter t.ex. koppar med andra material. Andra förebyggande åtgärder är att verket stöldskyddsmärker med dna och samarbetar med andra företag och organisationer, inte minst polisen. Exempel på övriga åtgärder som har vidtagit är bevakning med väktare och/eller kameraövervakning, mindre tillgänglig anläggning, stängsel och skyltning och borttagning av övertaligt material och buskage för att minska möjligheten för obehöriga att vistas i skymundan. Svar på skriftliga frågor och interpellationer till statsråd I sitt svar på en skriftlig fråga framförde statsrådet att stölder av koppar och andra metaller är ett problem som drabbar samhället på flera sätt och som kan medföra stora samhällskostnader. Statsrådet konstaterade att regeringens politik präglas av krafttag mot allvarliga samhällsproblem som bl.a. innefattar att den brottslighet som förekommer i samhället ska bekämpas med samhällets fulla och samlade kraft. För att motverka stölder ska kraftfulla åtgärder vidtas på flera olika områden. En tillgänglig polis, ett starkt rättsväsende, en god myndighetssamverkan men också ändamålsenlig lagstiftning kan bidra till att alla former av brottslighet bekämpas. Statsrådet påminde om att återvinningsindustriernas medlemmar har infört ett kontantförbud på eget initiativ. Det möjliggör spårbarhet för myndigheter och försvårar penningtvätt för kriminella aktörer. Statsrådet förde även fram att aktivt arbetar med åtgärder för att öka robustheten i järnvägsanläggningen och för att förhindra stölder, men också för att minska konsekvenserna och riskerna om de ändå inträffar. medverkar i nätverk och samarbeten med järnvägsföretag, entreprenörer, polisen och andra drabbade företag och myndigheter i jakten på att minska kopparstölder. För att minska tillgängligheten på koppar ersätter det med andra material där det är möjligt. Andra förebyggande åtgärder är stöldskyddsmärkning med dna, bevakning med väktare och kameror samt att göra anläggningen mindre tillgänglig med t.ex. stängsel. Det är viktigt att ett systematiskt förebyggande arbetet fortsätter så att brottsligheten kan bekämpas och störningar i tågtrafiken motverkas. Statsrådet framförde att han kommer att fortsätta att följa frågan noga. Statsrådet framhöll i en interpellationsdebatt (ip. 2019/20:233) att en ökad trygghet för såväl anställda som resenärer i kollektivtrafiken är viktig för att öka attraktiviteten och möjliggöra ett ökat resande med kollektiva färdmedel. Statsrådet pekade på att när det gäller säkerheten och tryggheten för de anställda ombord på tågen är detta i första hand ett tydligt utpekat ansvar för arbetsgivaren. Vidare lyfte statsrådet fram att Nationella rådet för järnvägs- och kollektivtrafikskydd inrättades och bedriver samverkan i säkerhetsfrågor på nationell nivå. I rådet medverkar myndigheter som , och men även företrädare för branschen såsom , Kommuner och Regioner, Svensk Kollektivtrafik, i Region och Jernhusen. Inom ramen för det nationella rådet bedrivs ett strukturerat samarbete i säkerhets- och skyddsfrågor. Statsrådet framförde i ett svar på en interpellation (ip. 2016/17:603) att arbetet med skyddsfrågor inom landtransportområdet på EU-nivå samordnas av kommissionen med hjälp av dess särskilt inrättade arbetsgrupp Landsec. När det gäller järnvägsskydd har arbetet i Landsec, liksom arbetet på nationell nivå, fokuserats på risk-, sårbarhets- och åtgärdsidentifiering, men med den skillnaden att huvudsyftet är att bedöma om åtgärder på EU-nivå bör vidtas för att komplettera det nationella skyddsarbetet. Vidare informerade statsrådet om att det på nationell nivå hade inletts ett systematiskt risk-, sårbarhets- och åtgärdsidentifieringsarbete i järnvägssektorn. Arbetet koordineras inom ramen för det nationella rådet för järnvägs- och kollektivtrafikskydd (NRJK). Statsrådet framhöll att han självfallet följer utvecklingen både i och på EU-nivå och att han är beredd på att ytterligare åtgärder kan komma att behöva vidtas, inte minst som en följd av det arbete som pågår inom NRJK och Landsec. Dåvarande statsrådet framförde i svar på en skriftlig fråga (fr. 2015/16:272) i fråga om att säkerställa att obehöriga inte ska kunna ta sig in till lokföraren under färd, att detta främst är en uppgift för järnvägsföretagen själva. De är enligt järnvägslagens (2004:519) EU-harmoniserade bestämmelser skyldiga att inrätta särskilda s.k. säkerhetsstyrningssystem i syfte att inom ramen för sin verksamhet bedriva ett systematiskt förebyggande säkerhetsarbete baserat på riskvärdering och riskhantering och vidta nödvändiga åtgärder för att hantera identifierade risker. De har i samband med detta också att beakta gällande bestämmelser om krav på järnvägsfordons tekniska utformning samt på när och hur riskvärdering och riskhantering rent praktiskt ska utföras. Sådana krav återfinns både i direkt tillämpliga bestämmelser i olika EU-rättsakter och i svenska EU-harmoniserade bestämmelser. Statsrådet framförde vidare att Transportstyrelsen i egenskap av behörig tillsynsmyndighet är ansvarig för att se till att bl.a. järnvägsföretagen uppfyller sina skyldigheter enligt lag och vidtar de åtgärder som är nödvändiga för att järnvägsverksamheten ska kunna bedrivas i enlighet med föreskrivna krav. har behandlat frågor om säkerhet och straff inom järnvägsområdet tidigare, senast i betänkande 2020/21:TU15. Utskottet avstyrkte motionerna och beslutade i linje med utskottets förslag. Utskottet konstaterar inledningsvis att nollvisionen som är beslutad av utgör grunden för trafiksäkerhetsarbetet i . Utskottet vill lyfta fram att säkerhet är en förutsättning för ett fungerande transportsystem och att färre olyckor i första hand räddar liv, men det bidrar också till att transportsystemet är effektivt och tillförlitligt. När det gäller motionsförslagen om spårspring vill utskottet vidare påminna om att det är som ansvarar för åtgärder och arbetssätt när det gäller säkerhet på den statliga järnvägen. måste också förhålla sig till de transportpolitiska målen, där aspekten säkerhet ingår. Utskottet vill understryka att frågan om att minska obehöriga på spåren har stor betydelse inte minst för säkerhet och punktlighet. Dessutom är det ett allvarligt arbetsmiljöproblem. Många lokförare upplever stress och oro inför att obehöriga ska dyka upp på spåren. Utskottet välkomnar därför det arbete som bedriver för att minska antalet olyckor och förseningar bl.a. till följd av att obehöriga befinner sig på spåren. Utskottet förutsätter också att och andra berörda aktörer inom järnvägsbranschen fortsätter att bedriva ett aktivt arbete på området. Utskottet anser därmed inte att det finns skäl att vidta något initiativ med anledning av motionsförslagen. Motionerna 2021/22:2953 (SD) yrkandena 41–43, 45 och 51, 2021/22:3752 (M) yrkande 15 och 2021/22:3879 (KD) yrkande 24 avstyrks. Med anledning av motionsförslagen om skärpta straff för spårspring vill utskottet framföra att det delar motionärernas oro när det gäller obehöriga i spåren och de konsekvenser i form av förseningar, och inte minst fara för liv, som detta innebär. Såsom framförts ovan anser utskottet att de åtgärder som har vidtagit för att motverka obehöriga i spåren är mycket angelägna. Utskottet är dock inte berett att ställa sig bakom motionsförslagen 2021/22:2953 (SD) yrkande 47 och 2021/22:3752 (M) yrkande 14 som därmed avstyrks. När det gäller motionsförslaget om ett förtydligande i lagstiftningen när det gäller vilka grunder som ska gälla för nedsättning av sanktionsavgifter gör utskottet inte någon annan bedömning än den regeringen har gjort i propositionen Fjärde järnvägspaketet. Utskottet instämmer således med regeringen om att det kan konstateras att det är svårt att på förhand specificera i vilka situationer det kan bli aktuellt att sätta ned en sanktionsavgift och att det är en fördel om regelverket i detta avseende ger utrymme för viss flexibilitet och att därmed en skälighetsbedömning kan göras utifrån omständigheterna i det enskilda fallet. Mot den bakgrunden avstyrker utskottet motion 2021/22:4385 (SD). Säkerheten inom transportsystemet prioriteras högt av utskottet. Utskottet vill därför framhålla att de frågor som tas upp i motionsförslagen om åtgärder för att förstärka säkerheten och skyddet på järnväg och stationer är av stor betydelse. Mot den bakgrunden välkomnar utskottet även statsrådet uttalanden i sitt svar på en skriftlig fråga (fr. 2018/19:195) om att regeringen anser att ska ha en robust, miljöanpassad och pålitlig transportinfrastruktur som bl.a. håller en hög trafiksäkerhet. Statsrådet framförde att det är angeläget att stärka ett aktivt säkerhetsarbete i transportsystemet och att regeringens mål är att antalet omkomna i trafiken ska minska. Utskottet instämmer vidare med det som statsrådet framhöll i en interpellationsdebatt (ip. 2019/20:233) om att en ökad trygghet för såväl anställda som resenärer i kollektivtrafiken är viktig för att öka attraktiviteten och möjliggöra ett ökat resande med kollektiva färdmedel. Utskottet vill understryka vikten av att tågpersonalen kan känna sig trygg och att arbetet organiseras på ett sätt så att risker och ohälsa förebyggs så långt som möjligt. Utskottet anser att det är helt oacceptabelt att människor utsätts för hot i sin tjänsteutövning. Utskottet förutsätter att de rättsvårdande myndigheterna kopplas in när detta sker. Utskottet vill även framhålla att säkerheten och tryggheten för de anställda ombord på tågen i första hand är ett tydligt utpekat ansvar för arbetsgivaren. Utskottet ser mycket positivt på det arbete som bedrivs för att öka skyddet inom järnvägen både på EU-nivå men också av och . Utskottet vill i sammanhanget även peka på att kampen mot terrorism och arbetet med att förebygga våldsbejakande extremism är högt prioriterade frågor för regeringen. strategier mot terrorism är utgångspunkten för långsiktiga nationella och internationella arbete på området. Vidare vill utskottet peka på det som dåvarande statsrådet framförde i svaret på en skriftlig fråga (fr. 2015/16:272) när det gäller att säkerställa att obehöriga inte ska kunna ta sig in till lokföraren under färd nämligen att detta främst är en uppgift för järnvägsföretagen själva. Utskottet är mycket positivt till det viktiga arbete och de satsningar som regeringen gör för att öka säkerheten inom transportsystemet. Utskottet förutsätter att frågeställningarna beaktas även i fortsättningen i det arbete som pågår inom transportsektorn och som bedrivs inom ramen för strategier mot terrorism. Utskottet vill i sammanhanget även påminna om de ändringar som trädde i kraft och som innebär ett enklare förfarande när det gäller kamerabevakning, bl.a. bevakning i färdmedel som används i kollektivtrafik och för stations-, terminal- och hållplatsområden som används för kollektivtrafik. När det gäller motionsyrkandet om kopparstölder kan utskottet konstatera att kopparstölder innebär förseningar och drabbar människor och gods. Utskottet har inhämtat att arbetar aktivt med åtgärder för att öka robustheten i järnvägsanläggningen för att förhindra stölder, men också för att minska konsekvenserna och riskerna om de ändå inträffar. Utskottet välkomnar det aktiva arbete som bedriver för att minska kopparstölder och förutsätter att de rättsvårdande myndigheterna kopplas in i arbetet. Mot denna bakgrund anser inte utskottet att det finns anledning att vidta någon åtgärd med anledning av motionsförslagen. Motionerna 2021/22:920 (V) yrkandena 17 och 18 samt 2021/22:2953 (SD) yrkandena 46, 48–50, 52, 53 och 55 avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. punktlighet, godståg med högre hastighet och ansvarsfördelning. Utskottet hänvisar främst till pågående arbete. Jämför reservation 23 (M), 24 (SD) och 25 (V). I kommittémotion 2021/22:3752 av m.fl. (M) yrkande 6 framförs att nationella mål om punktlighet och ekonomiska incitament för att hålla dessa ska införas. Motionärerna anser därför att regeringen bör initiera en utredning om punktlighet och ekonomiska incitament som gynnar de som uppfyller kraven avseende punktlighet. I kommittémotion 2021/22:2534 av m.fl. (SD) yrkande 33 föreslås att och ges i uppdrag att ta fram förslag till hur fullgod punktlighet och information kan uppnås. Detta ska enligt motionärerna ske genom förnyad ansvarsfördelning och utökad samordning mellan berörda inom kollektivtrafiken. I kommittémotion 2021/22:2953 av m.fl. (SD) yrkande 16 framhålls att arbetet med att möjliggöra för godståg med högre hastigheter än dagens måste stärkas. I yrkande 26 framhåller motionärerna att har ett stort behov av mer järnvägstrafik. Motionärerna anser därför att det är fel att – som regeringen gör – satsa på nattåg till när behoven är avsevärt större i vårt eget land. I kommittémotion 2021/22:3214 av m.fl. (V) yrkande 6 framförs att det bör tas fram förslag på en nationell ansvarsfördelning i syfte att stärka information, ledsagning, tillgänglighet samt service genom ökad bemanning på landets järnvägsstationer. I motion 2021/22:221 av och (båda SD) framförs att riktlinjer för familjevänlig tågtrafik behöver tas fram. Riktlinjerna kan bl.a. innehålla råd om tillhandahållande av familjevänliga vagnar med gott om plats för uppställda vagnar, tågvärdars möjlighet att vara behjälpliga med av- och pålastning av barnvagnar osv. I motion 2021/22:9 av (KD) framförs att förutsättningarna för att fortsätta arbetet med att skapa säkra och trygga stationsmiljöer behöver utredas. Det transportpolitiska funktionsmålet innebär att transportsystemets utformning, funktion och användning ska medverka till att ge alla en grundläggande tillgänglighet med god kvalitet och användbarhet samt bidra till utvecklingskraft i hela landet. Transportsystemet ska vara jämställt, dvs. likvärdigt svara mot kvinnors respektive mäns transportbehov. Av den senaste infrastrukturpropositionen framgår att för att ytterligare förbättra förutsättningarna, för att såväl resande som de som transporterar gods, ser järnvägen som ett attraktivt val har regeringen bl.a. uppdragit åt att utreda förutsättningarna för att minska förseningar i järnvägstrafiken orsakade av järnvägsföretag samt att upprätta en handlingsplan avseende åtgärder för att möjliggöra förbättrad trafikinformation i järnvägstrafiken. Ansvar för stationer m.m. Inom stationsplatsen är plattformar och förbindelser ansvarsområde. framhåller att dessa ska vara enkla att nå och trygga att vistas på, och där är öppenhet och ljus är viktiga delar.