bet · H901UbU12 · 2022-02-18 00:00:00 — Utredningen hade i uppdrag att föreslå väl avvägda nivåer för fribeloppet inom studiemedelssystemet i syfte att skapa ett långsiktigt hållbart system samt att undersöka möjligheten att undanta inkomster under sommarferier. Enligt utredningens förslag bör fribeloppet åldersanpassas i tre nivåer med ett sänkt fribelopp för studerande som är och ett höjt fribelopp för studerande . Studerande som är 30 till föreslogs ha samma fribeloppsnivå som . Sänkningen respektive höjningen uppgår till ca (2018) vid heltidsstudier . Vidare framfördes att inkomstprövningen inom studiemedelssystemet genom ett åldersdifferentierat fribelopp kan ges olika mål: Genomströmning blir målet för den yngsta studerandegruppen och att underlätta omställning målet för den äldsta studerandegruppen. Utredningen angav bl.a. följande skäl för sitt förslag: Skälen till förändringen är att de senaste fribeloppshöjningarna har lett till att studerande arbetar mer och att mer arbete är förknippat med en lägre studietakt. Genom ett åldersdifferentierat fribelopp kan inkomstprövningen inom studiemedelssystemet ges olika mål: Genomströmning blir målet för den yngsta studerandegruppen och att underlätta omställning målet för den äldsta studerandegruppen. Yngre studerande uppmuntras därmed att bli klara med sina studier tidigare. Ju tidigare inträde på en kvalificerad arbetsmarknad desto högre livsinkomster kan de studerande få, vilket även är gynnsamt för samhällsekonomin. För äldre studerande bedömer vi att möjligheten till livslångt lärande och behov av omställning senare i livet väger tyngre än genomströmningsmålet. Med hänsyn till äldre studerandes livssituation och behov bör de därför få möjlighet att arbeta i högre utsträckning än yngre studerande utan att studiemedlen reduceras. När det gäller möjligheten att undanta inkomster under sommarferier bedömde utredningen att dessa inte ska undantas vid inkomstprövningen. Utredningen bedömde bl.a. att det inte är ändamålsenligt att undanta inkomster utifrån när de betalas ut samt att det saknas uppgifter om intjänandeperiod och att det inte framstår som möjligt att införa bestämmelser om att arbetsgivarna ska lämna sådana uppgifter till . En sådan ordning är inte heller förenlig med de skatterättsliga inkomstprinciperna. Utredningen föreslog i stället att fribeloppsnivån under det andra kalenderhalvåret ska vara högre än under det första kalenderhalvåret för att ta hänsyn till att samtliga inkomster under sommarferier för många studerande betalas ut under det andra kalenderhalvåret. Utredningen bereds inom . har behandlat olika frågor om fribeloppet vid ett flertal tillfällen , bl.a. i betänkandena /21:UbU8 Studiestöd och 2019/20:UbU9 Studiestöd. Liksom tidigare vill utskottet i detta sammanhang hänvisa till att de förslag som lämnades av Utredningen om tryggare och effektiva studier (SOU 2018:73), bl.a. om ett åldersanpassat fribelopp och om möjligheten att undanta inkomster under sommarferier, fortfarande bereds inom . Utskottet anser att regeringens beredning bör avvaktas och avstyrker därmed motion 2021/22:4090 (MP) yrkandena 6 och 7. Utskottets förslag i korthet avslår yrkanden med förslag om återbetalning och avskrivning av studielån. Jämför reservation 8 (SD), 9 (M, SD), 10 (V) och 11 (L). I kommittémotion 2021/22:2543 av m.fl. (SD) yrkande 8 föreslår motionärerna ett tillkännagivande om att återbetalning av studielån inte ska behöva påbörjas en student utan nya studiemedel ägnar sig åt studier på heltid. I kommittémotion 2021/22:4180 av m.fl. (M) yrkande 2 föreslår motionärerna ett tillkännagivande om att regeringen bör ta fram nödvändig lagstiftning för att införa betald polisutbildning . Enligt motionärerna innebär förslaget att den som går polisutbildningen ska få sina studielån från utbildningstiden avskrivna i yrket. I partimotion 2021/22:3232 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 14 föreslås att regeringen ger berörda myndigheter i uppdrag att utforma en modell där delar av studielånet skrivs av för personer som erhåller högskoleexamen eller påbörjar arbete inom bristyrken i glesa landsbygdskommuner. I kommittémotion 2021/22:4005 av m.fl. (L) yrkande 11 lämnas förslag om förändringar i regelverket för avskrivning av studielån. Motionärerna menar att det är viktigt att studielånet betraktas som ett lån för kompetensutveckling som inte skrivs av vid en viss ålder, och föreslår därför att framtida studielån inte ska kunna skrivas av och i det avseendet jämställas med andra lån. Enligt studiestödslagen ska den som har fått studielån betala tillbaka lånet. På lånet ska en årlig ränta betalas. Regeringen fastställer före varje kalenderårs början den ränta som ska gälla . har räntan på studielån fastställts till (4 kap. 1 § studiestödslagen). Återbetalning av studielån ska börja när det vid ingången av ett kalenderår har gått efter utgången av den senaste tidsperiod för vilken låntagaren fått studiestöd. Om låntagaren har fått nya studielån med samma villkor för beräkning av återbetalningstid och för avskrivning på grund av låntagarens ålder, ska de nya lånen läggas samman med de tidigare lånen. Återbetalningen av det sammanlagda lånet börjar året närmast under vilket låntagaren tagit emot de nya studielånen (4 kap. 3 och 5 §§ studiestödslagen). Återbetalningstiden är som mest . Årsbeloppet beräknas utifrån skuldens storlek vid ingången av varje kalenderår, ränta för kalenderåret och den återstående återbetalningstiden. Vidare beräknas årsbeloppet så att återbetalningen ökar , om full betalning sker och räntan enligt första stycket är oförändrad jämförd med föregående år (4 kap. 4 och 8 §§ studiestödslagen). Låntagaren får ansöka om nedsättning av årsbeloppet om låntagaren tar emot studiehjälp, studiemedel eller studiestartsstöd, om låntagaren fullgör grundutbildning enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt eller fullgör utbildning till reserv- eller yrkesofficer eller om det i något annat fall finns synnerliga skäl. Årsbeloppet får sättas ned till av låntagarens inkomst, beroende på om låntagaren är äldre eller . Årsbeloppet får sättas ned till noll om årsbeloppet understiger av prisbasbeloppet (4 kap. 12–14 §§ studiestödslagen). Studielån som inte har betalats vid utgången av det år då låntagaren fyller ska skrivas av. Betalningsskyldigheten kvarstår dock för årsbelopp som avser som har förfallit till betalning. Om det finns synnerliga skäl, får dock också sådana årsbelopp skrivas av. Lån ska också skrivas av om låntagaren avlider, har hel sjukersättning och en sammanlagd inkomst som inte överstiger garantinivån för hel sjukersättning enligt 35 kap. 18 § socialförsäkringsbalken eller om det annars finns synnerliga skäl till det (4 kap. 25 § studiestödslagen). Med synnerliga skäl avses exempelvis att låntagaren bedöms ha en varaktigt nedsatt betalningsförmåga på grund av sjukdom eller handikapp (prop. 1999/2000:10 s. 123). Bakgrund och pågående arbete Bättre studiestöd till äldre behandlade proposition 2020/21:122 Bättre studiestöd högre upp i åldrarna. I propositionen föreslogs bl.a. att den övre åldersgränsen för rätt till studiemedel höjs från 56 till och att nedtrappningen i rätten att låna – den s.k. lånetrappan – ska börja vid och sluta vid . Den övre åldersgränsen för rätt till studiestartsstöd föreslogs höjas från 56 till . På motsvarande sätt föreslogs vissa åldersgränser som rör återbetalning och avskrivning av studielån höjas, vilket innebär att återbetalningstiden ska vara eller det lägre antal år som återstår till utgången av det år då låntagaren fyller och att tidpunkten för avskrivning av eventuellt kvarstående skuld ska vara utgången av det år då låntagaren fyller . Därutöver föreslogs även att () ska få en något utökad möjlighet att efterkontrollera inkomster i de fall årsbeloppet för återbetalning satts ned. antog regeringens förslag. Lagändringarna i fråga om höjd åldersgräns för rätt till studiemedel, höjd ålder i lånetrappan och höjd åldersgräns för rätt till studiestartsstöd trädde i kraft och övriga lagändringar (prop. 2020/21:122, bet. 2020/21:UbU17, rskr. 2020/21:308). Utskottet har tidigare behandlat motionsyrkanden med förslag om studieskuldsavskrivning för personer som påbörjar arbete inom bristyrken i glesbygd, bl.a. i betänkandena /19:UbU15 Studiestöd, 2019/20:UbU9 Studiestöd och 2020/21:UbU8 Studiestöd. Enligt gällande rätt finns det inga möjligheter att få sina studieskulder avskrivna för personer som tar arbete i någon särskild del av landet eller utbildar sig till ett visst yrke. föreslog den parlamentariska landsbygdskommittén (N2015:04) att regeringen skulle utreda möjligheten att delvis skriva av studieskulderna för personer som väljer att bo och arbeta i landsbygdskommuner med särskilda utmaningar när det gäller demografi och produktionsförutsättningar. Om förslaget genomförs föreslog kommittén att studieskulderna ska skrivas ned , med ett tak på och (se Parlamentariska landsbygdskommitténs slutbetänkande För landsbygder – en sammanhållen politik för arbete, hållbar tillväxt och välfärd [SOU 2017:1]). Regeringen behandlade frågan om nedskrivning av studieskulder enligt landsbygdskommitténs förslag i propositionen En sammanhållen politik för landsbygder – för ett som håller ihop (prop. 2017/18:179). I propositionen framförde regeringen bl.a. att den avser att vidare analysera inom vilka sektorer som arbetsgivare har svårt att hitta kompetens på landsbygden samt återkomma med lämpliga åtgärder för att förbättra kompetensförsörjningen på landsbygden. gav regeringen i uppdrag att analysera och föreslå åtgärder för att underlätta kompetensförsörjningen i landsbygder (N2019/02735/RTL). Syftet med uppdraget var att underlätta för företag och offentliga arbetsgivare att rekrytera rätt kompetens och därigenom bidra till livskraftiga landsbygder. I redovisning av uppdraget föreslog myndigheten en rad åtgärder för att komma till rätta med problemen kring kompetensförsörjning på landsbygder, däribland att eventuellt införa avskrivning av studielån för att locka högutbildade personer till landsbygderna (, ). Enligt uppgift från () kommer regeringen inte att gå vidare med detta förslag. Låntagare som tar emot studiemedel eller studiestartsstöd enligt studiestödslagen har möjlighet att ansöka om nedsättning av det s.k. årsbeloppet. Utskottet anser att nu gällande regelverk är väl avvägt. Förslaget om att en studerande inte ska behöva betala av studielån under en ny studieperiod bör därför avstyrkas. Därmed avstyrks motion 2021/22:2543 (SD) yrkande 8. Motionsyrkanden med förslag bl.a. om studieskuldsavskrivning för personer som utbildar sig till polis eller som påbörjar arbete inom bristyrken i landsbygdskommuner har behandlats tidigare , bl.a. i betänkandena /19:UbU15, 2019/20:UbU9, 2020/21:UbU2 och 2020/21:UbU8. Utskottet står fast vid sitt tidigare ställningstagande om att det finns svårigheter med att använda studiestödssystemet som ett regionalpolitiskt instrument, exempelvis genom avskrivning av studieskulder för akademiker som bosätter sig i glesbygd. Utskottet har i dessa sammanhang bl.a. även framhållit att avskrivning av studieskulder för vissa yrkesgrupper skulle kunna leda till att låntagarna uppfattar systemet som orättvist. Utskottet står fast vid dessa uppfattningar. Som framgår ovan har regeringen också uppgett att den inte avser att gå vidare med förslag om att införa avskrivning av studielån för att locka högutbildade personer till landsbygderna. När det gäller förslag om ändringar i regelverket för avskrivning av studielån vill utskottet återigen påminna om att behandlade regeringens proposition om bättre studiestöd högre upp i åldrarna (prop. 2020/21:122) och att beslutet bl.a. innebar höjda åldersgränser för återbetalning och avskrivning av studielån. Mot denna bakgrund anser utskottet att det inte finns skäl att överväga ytterligare ändringar i regelverket. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2021/22:3232 (V) yrkande 14, 2021/22:4005 (L) yrkande 11 och 2021/22:4180 (M) yrkande 2. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motionsyrkanden som beretts i förenklad ordning. Jämför särskilt yttrande 1 (M), 2 (SD), 3 (C) och 4 (KD). I betänkandet behandlas motionsyrkanden som rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare . Under /19 har detta gjorts i betänkandena /19:UbU2 och 2018/19:UbU15, under /20 i betänkandena /20:UbU2 och 2019/20:UbU9 och under /21 i betänkandena /21:UbU2 och 2020/21:UbU8. har avslagit motionsyrkandena i enlighet med utskottets förslag. Utskottet ser ingen anledning att nu göra någon annan bedömning och avstyrker därför de motionsyrkanden som finns upptagna i bilaga 2. Villkor inom studiestödssystemet, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2543 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2021/22:3222 av m.fl. (C) yrkande 74, 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkande 12, 2021/22:4065 av m.fl. (MP) yrkandena 5 och 6 samt 2021/22:4160 av m.fl. (KD) yrkande 5. Studiestartsstödet kan inte tolkas annorlunda än att det är avsett för nyanlända personer. Syftet med satsningen skapar orättvisa mellan grupper där andra än nyanlända är hänvisade till att finansiera sina studier med studielån. Studiestartsstödet som bidragsform innebär att den nyanlände slipper ta studielån . Stödet innebär en ojämlik snedvridning i studiefinansieringen. fick 6 300 personer studiestartsstöd. Av dessa utgjorde studerande med utländskt medborgarskap. av studenterna avbröt studierna. Enligt en samlad bedömning hade hälften av de studerande, ca 3 000 personer, även studerat utan studiestartsstöd. Vi föreslår att studiestartsstödet avvecklas möjligt och att inga nya ansökningar om stöd ska beviljas. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Villkor inom studiestödssystemet, punkt 1 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3222 av m.fl. (C) yrkande 74 och 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkande 12 och 2021/22:2543 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2021/22:4065 av m.fl. (MP) yrkandena 5 och 6 samt 2021/22:4160 av m.fl. (KD) yrkande 5. Heltidsstudier är heltid och måste gå att förena med familjeliv. Det ger skäl för att stärka studiemedlet. Ensamstående föräldrar är en utsatt studentgrupp ekonomiskt, och dessutom är de som endast hade en gymnasieutbildning i klar majoritet bland ensamstående mammor. För en modern jämställd utbetalning anser jag att möjligheterna för utbetalning av tilläggsbidrag för föräldrar som studerar behöver utredas. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Villkor inom studiestödssystemet, punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4160 av m.fl. (KD) yrkande 5 och 2021/22:2543 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2021/22:3222 av m.fl. (C) yrkande 74, 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkande 12 och 2021/22:4065 av m.fl. (MP) yrkandena 5 och 6. För elever som går gymnasieskola utgår studiebidrag när man fyllt , september t.o.m. maj, med möjlighet till extra tillägg för juni månad. Om man haft ogiltig frånvaro kan studiemedlet falla bort. Beloppet är detsamma som för barnbidraget. Som ett särskilt stöd för familjer med mycket låg inkomst finns dessutom ett extra tillägg. Förutsättningen för att kunna söka extra tillägg är att familjens samlade, beskattningsbara inkomst inte överstiger . Denna inkomstgräns har varit densamma . Jag anser därför att man bör se över på vilket sätt det extra tillägget ges och hur stödet förhåller sig till andra stöd i arbetet med att förbättra stödet till ekonomiskt utsatta barn och barnfamiljer. Det faktum att det inte utbetalas studiemedel under gymnasiestudier kan också skapa problem i ekonomiskt utsatta familjer och bör därför ingå i översynen. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Villkor inom studiestödssystemet, punkt 1 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4065 av m.fl. (MP) yrkandena 5 och 6 samt 2021/22:2543 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2021/22:3222 av m.fl. (C) yrkande 74, 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkande 12 och 2021/22:4160 av m.fl. (KD) yrkande 5. Delegationen för senior arbetskraft, som tillsattes av regeringen , presenterade 2020 slutbetänkandet Äldre har aldrig varit yngre – allt fler kan och vill arbeta längre. Jag instämmer i ett flertal av de förslag som delegationen lämnade, exempelvis att åldersgränserna i studiestödssystemet bör kopplas till riktåldern för pension och därmed successivt höjas i takt med denna. Jag anser även att möjligheten att finansiera studier med studiestöd på deltidsnivån 25 procents studietakt bör övervägas. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Höjda studiebidrag, punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2543 av m.fl. (SD) yrkande 7 och 2021/22:3338 av och (båda S) och 2021/22:4090 av m.fl. (MP) yrkande 5. uppger 8 av 10 studenter att de studerar för att få jobb. Motivation och vilja är det inget fel på, men studier visar på en betydande s.k. felutbildning hos den svenska arbetskraften. Fyra av tio högskoleutbildningar är rena förlustaffärer, enligt statistiken. Man studerar helt enkelt fel inriktning om målet är att få jobb. En kvantitativ utbyggnad av det svenska utbildningssystemet ser vi därför inte som en säkerhet för att matchningsproblemen på arbetsmarknaden blir lösta. Den individ som går en utbildning på en lägre nivå riskerar att helt bli utan jobb som den som går en utbildning på en högre nivå, men i en bransch där det saknas arbetstillfällen, i stället får ett arbete som inte ställer krav på kompetens motsvarande utbildningsnivån. Den som får jobb riskerar alltså vara överkvalificerad. Felutbildning innebär också med stor sannolikhet att lönepremien påverkas negativt. Om många på arbetsmarknaden har formellt högre kvalifikationer än vad som krävs för aktuella jobb, kommer lönerna också att vara förhållandevis låga för dessa personer. Med andra ord blir utbildningspremien låg, vilket ytterligare bidrar till arbetsmarknadens matchningsproblem. Vi föreslår därför att man ska uppmuntra studenter att gå de utbildningar där det finns ett stort behov på arbetsmarknaden, och som är viktiga för ekonomi och framtida utveckling. Mot denna bakgrund föreslår vi att studenter som läser någon av de tio utbildningar som har störst arbetskraftsbrist ges högre månatligt studiebidrag. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Höjda studiebidrag, punkt 2 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4090 av m.fl. (MP) yrkande 5 och 2021/22:2543 av m.fl. (SD) yrkande 7 och 2021/22:3338 av och (båda S). En påtaglig distraktion för alltför många studenter är den ekonomiska stressen som tar stort utrymme i studenters vardag. Att stärka studenternas ekonomi är därför en central del i att ge bättre förutsättningar för att lyckas med studierna, öka studietakten och höja kvaliteten i utbildningen. Kurslitteratur, resor, boende och mat utgör stora delar av studentbudgeten. Alla delar kan kostnadsreduceras genom politiska initiativ. Genom att litteratur i högre utsträckning tillhandahålls digitalt via universitetsbiblioteken, bättre kollektivtrafik och mer utbyggd cykelinfrastruktur, lägre hyror och större tillgång på studentbostäder, och en översyn av tillgången och utbudet av restauranger m.m. på campusområdena kan kostnaderna minska avsevärt. Men jag anser också att bidragsdelen i studiestödet bör höjas. Senaste höjningen av studiemedlet gjordes 2018 av den rödgröna regeringen och nivån bör därför återigen ses över. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Fribeloppet, punkt 3 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4090 av m.fl. (MP) yrkandena 6 och 7. Höga kostnader tvingar alldeles för ofta studenter att arbeta vid sidan om studierna för att klara ekonomin. Utifrån forskning, presenterad i (SOU 2018:73), vet vi att relativt lite arbete vid sidan om studierna ofta är bra: det höjer studieresultaten, ger bättre ekonomi och viktig arbetslivserfarenhet. Men för mycket arbete vid sidan om studierna sänker studieresultaten: studietakten sjunker och kvaliteten i utbildningen pressas ned. förslag om ett åldersdifferentierat fribelopp för hur mycket man kan tjäna innan rätten till studiestöd sjunker bör därför genomföras. Förslaget innebär en tredelad åldersindelning där yngre studenter har lägre fribelopp än äldre studenter. Vidare bör studenter ha goda möjligheter att arbeta utan att slå i taket för fribeloppet. Jag anser därför att även särskilda villkor för sommararbete inom ramen för fribeloppet bör utredas. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Återbetalning av studielån, punkt 4 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2543 av m.fl. (SD) yrkande 8. Reglerna säger att studielån ska börja betalas tillbaka tidigast efter att man erhållit studiestöd. Den som däremot erhållit studielån tidigare betalar tillbaka direkt när studiestödet upphör. För den individ som önskar mindre skuldsättning och som studerar utan studiestöd kan en besvärlig situation uppstå om man som man studerar vidare tvingas påbörja sin återbetalning för de tidigare lånen – även om möjligheten till nedsättning av återbetalningstakten redan finns. Det ska självklart finnas gränser för hur länge en person ska ha rätt att avvakta med sin återbetalning, men vi föreslår att återbetalning av studielån inte ska behöva påbörjas en student utan nya studiemedel ägnar sig åt studier på heltid. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Avskrivning av studielån, punkt 5 (M, SD) av (M), (M), (SD), (M), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4180 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2021/22:3232 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 14 och 2021/22:4005 av m.fl. (L) yrkande 11. Ett stort antal poliser kommer att behöva utbildas . Att enbart utöka antalet utbildningsplatser räcker inte för att klara detta. Fler åtgärder behövs för att göra det mer attraktivt att arbeta som polis i . Vi föreslår därför att den som går polisutbildningen ska få sina studielån från utbildningstiden avskrivna. Därigenom blir utbildningen betald av staten, vilket gör det mer lönsamt att utbilda sig till och arbeta som polis. som polis skrivs en femtedel av studielånet av . är hela lånet avskrivet. Väljer man att sluta behöver man inte betala tillbaka de redan avskriva delarna av lånet. Den här utformningen ger incitament både att utbilda sig till och arbeta som polis. Förslaget ska omfatta alla polisstudenter som är inskrivna på polisutbildningen fr.o.m. och framåt och som tar studielån. Det spelar ingen roll om man går sin första termin eller snart är färdigutbildad, lånen från hela utbildningen skrivs av för alla nuvarande och tillkommande polisstudenter.