bet · H901NU12 · 2022-02-18 00:00:00 — Utskottet hänvisar till det arbete som redan pågår. Jämför reservation 41 (SD), 42 (C), 43 (V), 44 (KD) och 45 (L). För en väl fungerande kapitalförsörjning i hela landet begär Nooshi Dadgostar m.fl. (V) i partimotion 2021/22:3232 yrkande 13 att regeringen ger de statliga aktörerna i uppdrag att redovisa sina investeringar utifrån om de görs främst i städerna eller på landsbygden. I kommittémotion 2021/22:2428 av m.fl. (SD) yrkande 1 anförs att den statliga riskkapitalfinansieringen i högre grad än bör prioritera mindre, nystartade tillväxtföretag och överlag styras mot de förkommersiella faserna. Motionärerna begär i yrkande 6 därtill att regeringen utreder möjligheten att införa en särskild fond för expansionslån i avfolkningsorter, dvs. en marknadskompletterande fond med mycket låga avkastningskrav med syftet att kunna rikta kapital mot investeringar i avfolkningskommuner där hög risk gör att bankerna ger orimliga lånevillkor för exempelvis fastighetsinvesteringar som är kopplade till industriell verksamhet. m.fl. (SD) anför i kommittémotion 2021/22:2454 yrkande 52 att jordbruk är en verksamhet som har särskilda förutsättningar och kräver specialkompetens av långivaren, varför motionärerna förordar ett tillkännagivande om att regeringen bör utreda hur kapitalanskaffning på marknadens villkor kan underlättas för jordbrukets investeringar. Enligt yrkande 16 i kommittémotion 2021/22:3686 av m.fl. (C) bör regeringen enligt motionärerna verka för att det ska finnas tillgång till statligt riskkapital i hela landet för små och växande företag för att stärka den regionala tillväxten. Vidare bör regeringen enligt yrkande 17 utreda ytterligare möjligheter till finansiering på landsbygden eftersom finansiering från statliga aktörer på flera områden stegvis dragit sig undan från landsbygden. I kommittémotion 2021/22:3881 yrkande 2 efterfrågar m.fl. (KD) ett tillkännagivande till regeringen om behovet av långsiktiga förutsättningar som stimulerar investeringar i gröna företag i utvecklingsfaser, exempelvis genom en grundläggande långsiktig och bred politisk riktning för en hållbar miljö- och klimatpolitik. I kommittémotion 2021/22:4164 av m.fl. (KD) yrkande 10 anförs att de idéburna organisationerna har ett stort förtroende hos allmänheten men att deras tillväxt hämmas av svårigheter för dessa företag att säkra kapitalförsörjningen, varför regeringen bör överväga möjligheten att införa en statlig investeringsfond för den ideella sektorn Det statliga kapitalet bör enligt m.fl. (KD) kommittémotion 2021/22:4217 yrkande 32 omstruktureras så att det i högre grad ska kunna matcha lokalt riskkapital genom samverkan med kreditgarantiföreningar. Motionärerna anser enligt yrkande 33 även att det behövs en översyn av de finansieringsmöjligheter som finns när det gäller privatpersoners, företags och andra aktörers möjligheter att investera i lokal företagsutveckling. Vidare förordas i yrkande 43 att regeringen ska utreda möjligheten att skapa en megafond för livsvetenskap som kapitaliseras genom investeringar i både ägarandelar och obligationer, och den ska göra det möjligt för investerare som traditionellt inte har investerat i tidiga skeden att välja detta investeringsalternativ. m.fl. (L) vill i kommittémotion 2021/22:3379 yrkande 2 att tillkännager för regeringen att det statliga riskkapitalet måste vara tillgängligt i hela landet så att alla företag ges goda förutsättningar, vilket kan göras med en s.k. fond-i-fond-lösning, där statligt riskkapital från början samverkar med privata fonder för att nå mindre och växande företag. Därtill har statliga aktörer ett särskilt ansvar för att fördelningen och utdelningen av kapital kommer både kvinnor och män tillhanda. (M) förordar i motion 2021/22:2885 yrkande 1 ett tillkännagivande om att stärka tillgången till riskkapital. (SD) förordar i motion 2021/22:86 ett tillkännagivande om att inrätta en marknadskompletterande riskkapitalfond med uppgiften att kommersialisera svenska innovationer, för att gynna innovationsutvecklingen och öka nyföretagsamheten. Per Åsling (C) förordar i motion 2021/22:1622 yrkande 1 att regeringen skyndsamt vidtar åtgärder för att säkra de s.k. tillväxtföretagens framtid, då dessa på grund av coronapandemins ekonomiska följder har haft mycket svårt att finansiera sig och risken är stor att väsentliga värden inom bl.a. livsvetenskap, teknik, cleantech och andra samhällsnyttiga sektorer förstörs. Per Åsling (C) förordar i motion 2021/22:1625 yrkande 7 att regeringen ger Inlandsinnovation ett uppdrag att återuppta verksamheten och aktivera satsningen på riskvilligt kapital, i syfte att underlätta företagens kapitalförsörjning så att fler företag ska ha möjlighet att starta, växa och anställa. Bakgrund och pågående arbete är ett helägt statligt bolag som bildades och startade sin verksamhet 2017. Av ägaranvisningarna för Saminvest framgår att syftet med bolaget är att utveckla och förnya det svenska näringslivet och skapa fler växande företag i hela genom att bidra till att stimulera utbudet av privat kapital till de delar av kapitalförsörjningskedjan där privat kapital vid tillfället för investeringen inte finns i tillräcklig omfattning, dvs. i tidigare och mer riskfyllda faser. Saminvest förväntas bidra till att utveckla marknaden för riskkapital och ekosystemet för finansiering av innovativa bolag med hög tillväxtpotential i hela landet. Bolaget ska främja hållbar ekonomisk tillväxt och ett jämställt näringsliv. Genom Saminvest investeras offentligt kapital indirekt i företag via s.k. venture capital- och såddfonder tillsammans med privat kapital. Av anvisningarna framgår vidare att bolaget i sin årsredovisning bl.a. ska redovisa dels utfallen enligt uppdragsmålen, dels antalet företag som bolaget indirekt investerat i, dels totalt och dels fördelat på regionerna inom , utanför samt inom fördelat på , , och . blev även de statliga riskkapitalbolagen till . Av ägaranvisningen framgår att bolaget ska ansvara för en ansvarsfull hantering av nuvarande innehav i Fouriertransform och Inlandsinnovation samt för en ordnad långsiktig avveckling av dessa bolag. Sedan bolaget bildades har det bl.a. investerat i fonder som är kopplade till inkubatorer i , och . Bolaget har även investerat i fonder som inriktar sig på tillväxtbolag i tidiga skeden, en s.k. impactfond som inriktar sig på teknikbolag som vill bidra till att lösa globala samhällsproblem, två livsvetenskapsfonder och en fond för universitetsnära teknikföretag. utfäste Saminvest även kapital till , den första svenska privata riskkapitalfonden som är specialiserad på klimatteknologi. utfästes kapital till andra livsvetenskapsfond. Fonden ska fortsätta investera i livsvetenskapsbolag i med ett särskilt fokus på den nordiska marknaden. Förutom affärsutveckling bedriver även låneverksamhet. Verksamheten syftar till att utveckla och finansiera små och medelstora företag i hela landet. Bolaget erbjuder fyra typer av lån: företagslån, mikrolån, innovationslån och exportfinansiering. är ett dotterbolag till som riktar sig till tillväxtbolag i tidiga skeden med skalbara affärsidéer och möjlighet till långsiktig värdetillväxt. har en nationell täckning via åtta regionala riskkapitalbolag samt ett nationellt riskkapitalbolag inom grön teknik (greentech). Greentech är en riskkapitalfond som riktar sig mot innovativa små och medelstora företag vars produkter och tjänster bidrar till att reducera klimatgaser. Huvudsyftet med fonden är att överbrygga det marknadsgap som finns mellan efterfrågan och tillgång på riskkapitalinvesteringar bland små och medelstora företag inom energi- och miljösektorn som en följd av bl.a. svårbedömda risker och långa kommersialiseringsprocesser. Tillväxtanalys har granskat låneverksamhet och presenterar sina slutsatser i rapporten företagslån företag att växa? (rapport 2019:3). Syftet med rapporten har varit att ge beslutsunderlag för att effektivisera och utveckla eller ompröva statens insatser för att främja näringslivets kapitalförsörjning. Tillväxtanalys konstaterar bl.a. att låneverksamhet verkar träffa rätt målgrupp utifrån verksamhetens uppdrag. Vidare ger lån en bestående positiv effekt på företagens nettoomsättning och arbetsproduktivitet. De företag som får lån från investerar även betydligt mer än kontrollgruppen och även något mer året efter. Dock är inte effekten bestående, eftersom företagens investeringar åren efter är signifikant mindre. Därtill ökar företagen inte antalet anställda mer än kontrollgruppen. Tillväxtanalys har även analyserat effekterna i olika regioner och skillnader mellan etablerade och nyetablerade företag. Analysen visar att låneverksamhet ger störst effekt i företag som är verksamma i storstadskommuner och i tätbefolkade kommuner nära en större stad. låneverksamhet leder också till att nyetablerade företag ökar antalet anställda i avlägset belägna tätortskommuner och landsbygdskommuner. Resultaten för nyetablerade företag är dock mer osäkra på grund av företagens volatilitet. Norrlandsfonden bedrivs i stiftelseform, där styrelse och revisorer utses av regeringen. Av stiftelsens stadgar framgår att Norrlandsfonden ska främja främst små och medelstora företags utveckling i , , , och . Norrlandsfonden ska ägna särskild uppmärksamhet åt och inlandskommunerna. Stiftelsen erbjuder bl.a. lån och garantier. I budgetpropositionen föreslog regeringen att Norrlandsfonden skulle tillskjutas (prop. 2017/18:1 utg.omr. Syftet med åtgärden var att säkra tillgången på marknadskompletterande finansiering för tillväxtkraftiga små och medelstora företag i norra . Regeringens förslag godkändes av (bet. 2017/18:NU1). Industrifonden är en stiftelse som bildades av staten 1979. Den drivs affärsmässigt utan externa kapitaltillskott. Stiftelsen ska hålla sitt kapital minst realt intakt. Allt överskott används för nya investeringar. Industrifondens uppdrag är att främja den industriella tillväxten och utvecklingen i . Uppdraget utförs genom att koncentrera verksamheten till att på affärsmässiga villkor investera i svenska tillväxtföretag eller i företag med svenskt intresse. Investeringarna görs företrädesvis i tidiga expansionsfaser med hög risk med fokus på marknadsområdena teknisk innovation och livsvetenskap. Initiative har ett fond-i-fond-upplägg som finansierar riskkapitalfonder med fokus på investeringar i tillväxtföretag i tidiga faser. Syftet med satsningen är att öka antalet nya fondteam på marknaden och tillgängliggöra marknadskompletterande riskkapital för företag som på grund av exempelvis oprövade affärsmodeller har svårt att få tillgång till extern ägarfinansiering. har gett Europeiska investeringsfonden (EIF) i uppdrag att genomföra och förvalta fonden. EIF utser privata fondförvaltare som kompletterar fonden med privat finansiering och som i sin tur investerar i tillväxtföretag. Fonden finansieras av , Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) samt Europeiska investeringsbanken (EIB). Fonden kompletteras därutöver med privat finansiering och finansiering från EIF. Kreditgarantier för gröna investeringar Regeringen anger i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 24) att det krävs industriinvesteringar i hållbar teknik som ännu inte är kommersialiserad i större skala för att nå miljömålen och främja omställningen till en mer cirkulär och biobaserad ekonomi med nettonollutsläpp till 2045. Regeringen bedömer att samhällsnyttan av denna teknikutveckling går utöver den nytta som tillfaller de privata aktörer som gör investeringarna. Regeringen föreslog därför i propositionen att skulle bemyndiga regeringen att ställa ut kreditgarantier som uppgick till högst och som utifrån teknikneutrala kriterier skulle ges till företag för stora industriinvesteringar i som bidrar till att nå målen i miljömålssystemet och det klimatpolitiska ramverket. beslutade enligt regeringens förslag (bet. 2020/21:NU1, rskr. 2020/21:145). Regeringen beslutade om ett uppdrag till om att ställa ut kreditgarantier för nya lån som företag tar upp hos finansiera stora industriinvesteringar i som bidrar till att nå målen i miljömålssystemet och det klimatpolitiska ramverket i enlighet med förordningen (2011:211) om utlån och garantier och den kompletterande förordningen (2021:524) om statliga kreditgarantier för gröna investeringar som regeringen beslutade om vid samma tillfälle (Fi2020/05098 Fi2021/02260). Regeringen föreslog i budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 24) att skulle bemyndiga regeringen att ställa ut kreditgarantier som, inklusive tidigare utställda garantier, uppgår till högst i enlighet med förordningen om utlån och garantier och förordningen om statliga kreditgarantier för gröna investeringar. Regeringen anger i budgetpropositionen att ett flertal företag har visat intresse för kreditgarantierna sedan den senare förordningen trädde i kraft . Regeringen föreslog därför en höjd garantiram till . biföll regeringens förslag (bet. 2021/22:NU1, rskr. 2021/22:113). beräknas garantiramen till respektive . presenterade regeringen en nationell strategi för livsvetenskap. Regeringen anger att syftet med strategin är att långsiktigt stärka som livsvetenskapsnation. För att tillgodogöra sig den potential som finns i sektorn krävs enligt regeringen ett strategiskt helhetsgrepp med tydliga målsättningar. Vidare anger regeringen att det behövs bred samverkan, med tydlighet kring ansvarsförhållanden, för att kunna nå samsyn om vilka åtgärder som blir nödvändiga för respektive aktör. Strategin baseras på förslag från sektorns aktörer, däribland lärosäten, myndigheter, intresseorganisationer och företag, inklusive Samverkansgruppen för livsvetenskap. Regeringen har prioriterat åtta områden inom vilka förändringar bedöms vara särskilt angelägna: – strukturer för samverkan, – nyttiggörande av hälso- och vårddata för forskning och innovation, – ansvarsfull, säker och etisk policyutveckling, – integrering av forskning och innovation i vården, – välfärdsteknik för ökad självständighet, delaktighet och hälsa, – forskning och infrastruktur, – kompetensförsörjning, talangattraktion och livslångt lärande – internationell attraktivitet och konkurrenskraft. I strategin anger regeringen att Industrifonden är en av två riskkapitalaktörer som specialiserat sig på livsvetenskap. Vidare anges att Saminvest tillsammans med en privat aktör har etablerat en riskkapitalfond med fokus på nordiska företag som är verksamma inom livsvetenskap. Ett flertal motionsyrkanden liknande de nu aktuella om företagens kapitalförsörjning behandlades av utskottet (bet. 2019/20:NU12). Utskottet avstyrkte dessa bl.a. med hänvisning till det arbete som redan pågår. Förslag liknande de i motionerna 2021/22:3232 (V) yrkande 13 och 2021/22:2454 (SD) yrkande 52 har inte behandlats av utskottet tidigare. I de här aktuella motionerna förordas olika insatser för att främja företagens kapitalförsörjning. Förslagen rör bl.a. inriktningen för och strukturen på det statliga riskkapitalet, det statliga riskkapitalets geografiska spridning och åtgärder för att underlätta kapitalanskaffning för företag inom jordbruket. Vidare rör motionerna möjligheterna att investera i lokal företagsutveckling, insatser för gröna företag och expansionslån. Utskottet delar motionärernas uppfattning att en väl fungerande kapitalförsörjning är nödvändig för ett företagsklimat som stöder innovation och hållbar tillväxt i hela landet, och för företagen är tillgången till kapital en förutsättning för start och expansion. Utskottet anser att även om marknaden i hög grad kan tillgodose företagens finansiella behov finns det marknadsmisslyckanden och finansieringsgap där det är nödvändigt att staten kompletterar marknaden. Utskottet menar att det är viktigt att statens insatser bidrar till att möta de marknadskompletterande behov som finns, särskilt i tidiga utvecklingsskeden. Med anledning av de här aktuella motionsyrkandena vill utskottet därtill framföra följande. Saminvest bildades med uppgiften att göra indirekta investeringar i företag och privat förvaltade fonder som är inriktade på investeringar i företag i utvecklingsfaser. Bolaget ska även främja hållbar ekonomisk tillväxt och ett jämställt näringsliv. Utskottet kan konstatera att bolaget sedan starten investerat i olika fonder som bl.a. inriktar sig på tillväxtbolag i tidigare skeden, universitetsnära teknikföretag och teknikbolag som vill bidra till att lösa globala samhällsproblem samt företag i såddfas som är verksamma inom digitalisering. Av anvisningarna framgår vidare att bolaget i sin årsredovisning bl.a. ska redovisa utfallen enligt antalet företag som bolaget indirekt investerat i, dels totalt, dels fördelat på regionerna inom , utanför , samt inom fördelat på , , och . Även bedriver en låneverksamhet som syftar till att utveckla och finansiera små och medelstora företag i hela landet. Utskottet kan här även påminna om att den granskning som Tillväxtanalys gjort av låneverksamhet och som redogörs för i det föregående bl.a. pekar på att lån ger en bestående positiv effekt på företagens nettoomsättning och arbetsproduktivitet. Granskningen visar även att låneverksamheten visserligen ger störst effekt i företag som är verksamma i storstadsområden, men även nyetablerade företag i avlägset belägna tätorts- och landsbygdskommuner ökar antalet anställda. Vidare ingår det bl.a. i instruktion att redovisa till regeringen per regionalt dotterbolag antalet utbetalda lån och utbetalt lånebelopp samt andelen privat medfinansiering i nyutlåning där är medfinansiär. När det gäller har bolaget en nationell täckning och inriktar sig på tillväxtbolag i tidiga skeden. har även ett nationellt riskkapitalbolag som fokuserar på innovativa små och medelstora företag vars produkter och tjänster ska bidra till att reducera klimatgaser. Därutöver vill utskottet påminna om det arbete som görs genom Initiative, som med sitt fond-i-fond-upplägg ska öka antalet nya fondteam på marknaden och tillgängliggöra marknadskompletterande riskkapital för företag. Utskottet noterar även att regionalt investeringsstöd kan delfinansiera investeringar, främst i stödområdena A och B, och att Norrlandsfonden fokuserar på de fem nordligaste länen med finansieringslösningar i form av bl.a. lån och garantier till små och medelstora företag. När det gäller möjligheten att skapa en megafond för livsvetenskap vill utskottet påminna om vad som tidigare anförts om att Saminvest investerat i en livsvetenskapsfond och att även Industrifonden företrädesvis investerar i tidiga expansionsfaser med hög risk med fokus på bl.a. livsvetenskap. Utskottet ser också positivt på att bemyndigat regeringen att ställa ut kreditgarantier för gröna investeringar som uppgår till högst för att finansiera industriinvesteringar i som bidrar till att nå målen i miljömålssystemet och det klimatpolitiska ramverket. När det gäller övriga motionsyrkanden som utskottet har att ta ställning till i detta avsnitt anser utskottet att kan avslå dessa med hänvisning till de ställningstaganden som gjordes när utskottet senast behandlade motsvarande förslag. Därmed avstyrker utskottet samtliga motionsyrkanden. Särskilda näringsgrenar och branscher Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om olika näringsgrenar. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående insatser och utredningar. Jämför reservation 46 (M, SD), 47 (M, SD), 48 (SD, C), 49 (SD, C), 50 (SD, C), 51 (M), 52 (SD), 53 (C), 54 (V), 55 (M, L), 56 (C), 57 (KD), 58 (MP), 59 (SD, KD), 60 (SD, C), 61 (L) och 62 (SD). I partimotion 2021/22:3232 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 17 förordar motionärerna ett tillkännagivande om att regeringen bör lägga fram förslag till samverkansprogram för turistnäringen för att stärka näringen och bidra till säsongsförlängning. Vidare anser motionärerna att regeringen bör utreda möjligheten att införa lokala bäddavgifter som kommunerna själva kan besluta om för att lägga makten över den lokala turismnäringens utveckling hos lokala beslutsfattare (yrkande 18). m.fl. (M) anför i kommittémotion 2021/22:3434 yrkande 25 att fisketurism kan bli ett mycket värdefullt tillskott för företagare på landsbygden, varför de vill att regeringen säkerställer att fisketurismen ges möjlighet att utvecklas. I kommittémotion 2021/22:3687 av m.fl. (M) yrkande 20 förordar motionärerna ett tillkännagivande om att regeringen återkommer till med konkreta förslag i en samlad strategi för den svenska besöksnäringen som bl.a. innehåller en fördjupad analys och konkreta åtgärder när det gäller besöksnäringens möjligheter till återhämtning efter coronapandemins mest akuta fas. Vidare menar motionärerna i yrkande 22 att man bör, utan att kraven på uppgiftslämnande för den delen orsakar för mycket krångel för den enskilda företagaren, överväga olika former av utvecklad statistik inom besöksnäringen, för att ha en bra grund för beslutsfattande inom näringen. Därtill menar motionärerna att besöksnäringen saknar en strategisk plats i den nationella forsknings- och innovationspolitiken jämfört med andra basnäringar och förordar därför i yrkande 23 ett tillkännagivande till regeringen om att främja besöksnäringen genom forsknings- och innovationspolitiken i väsentligt högre grad än vad som är fallet . I kommittémotion 2021/22:3689 av m.fl. (M) yrkande 6 förordas ett tillkännagivande om att regeringen ska vidta åtgärder för att ge restaurang- och besöksnäringen rätt förutsättningar genom bl.a. omfattande regelförenklingar. I yrkande 11 efterfrågas ett tillkännagivande till regeringen om att den bör ge relevant myndighet, exempelvis , i uppdrag att sammanställa en översyn av konkurrenskraften hos den svenska besöksnäringen. Översynen bör resultera i en samlad strategi för besöksnäringen, som innehåller en fördjupad analys och konkreta åtgärder vad gäller besöksnäringens möjligheter till återhämtning efter pandemins mest akuta fas. Vidare begärs i yrkande 12 att regeringen flyttar uppdraget att ta fram och mäta statistik över turism till Tillväxtanalys. I kommittémotion 2021/22:2449 av m.fl. (SD) yrkande 1 lyfter motionärerna fram besöksnäringens betydelse för sysselsättning och tillväxt i hela landet, inklusive landsbygden. Motionärerna menar att det därför är viktigt att främja besöksnäringen genom att bl.a. satsa på en ordentlig infrastruktur och förenklade regelverk och att stimulera till investeringar, utbildning och näringens attraktionskraft utomlands. Därtill förordar motionärerna i yrkande 2 att regeringen ger myndigheterna ett tydligt främjandeuppdrag kopplat till besöksnäringen. I yrkande 3 förordas ett tillkännagivande om att regler och tillämpningar av regler som är obsoleta och hämmande för besöksnäringen ska undanröjas, exempelvis danstillståndet, hotelltillståndet, cateringtillståndet och reglerna för personalliggare och kassaregister. I kommittémotion 2021/22:2451 av m.fl. (SD) yrkande 6 förordas ett tillkännagivande om besöksnäringarnas och turismens betydelse. Motionärerna anför att turist- och besöksnäringarna bör främjas, inte minst genom översyn och förbättringar av regler för företagare och de tillstånd som reglerar näringarna men också genom välfungerande infrastruktur, goda boendemöjligheter och god tillgång på restauranger och annan service. m.fl. (C) anför i kommittémotion 2021/22:3242 att besöksnäringen skapar arbetstillfällen och gör det möjligt för människor att leva och verka i hela landet, men att dess tillväxt hämmas av ett antal flaskhalsar. För att svensk besöksnäring ska vara långsiktigt konkurrenskraftig efterfrågar motionärerna enligt yrkande 1 en ny översyn av konkurrenskraften inom besöksnäringen. I yrkande 9 framhåller motionärerna att besöksnäringen och naturturism kommer att bli allt viktigare för landsbygder, men att det behövs reformer och bl.a. omfattande regelförenklingar för att främja denna näring. Stora naturområden är skyddade av staten, och motionärerna anser att dessa områden bör göras tillgängliga, exempelvis genom att vandringsleder rustas och sköts om.