bet · H901MJU20 · 2022-03-24 00:00:00 — Det är rationellt att genomföra omfattande nettoupptag av koldioxid i , men det kommer att kräva medfinansiering över EU:s budget. Medel från EU ETS bör avsättas för detta. Regeringen bör därför driva linjen att intäkterna från EU ETS ska kunna användas till att betala för infångning och lagring av biogen koldioxid som en del av medlemsstaternas åtaganden inom LULUCF-sektorn. Kolsänka och infångning och lagring av koldioxid, punkt 7 (M, C) av (C), (M), (M), Kopparklint (M) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkande 21 och 2021/22:2456 av m.fl. (SD) yrkandena 61 och 62 samt 2021/22:3277 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 39 och 41. Det finns en rad åtgärder för att minska mängden koldioxid i atmosfären. Vi måste minska våra utsläpp av koldioxid, men vi måste även stärka arbetet med kolsänkor och ny teknik som tar bort koldioxid från atmosfären. Parallellt med att utsläppen ska minska måste även incitamenten för minusutsläpp, s.k. negativa utsläpp, stärkas. FN:s klimatpanel har än en gång bekräftat att minusutsläpp måste till om vi ska kunna nå klimatmålen. Det är viktigt att utvecklingen går framåt både nationellt och internationellt. Vi behöver bl.a. snabbare anta EU-gemensam lagstiftning som öppnar upp för en storskalig satsning på tekniken. Regeringen bör vara drivande för att påskynda lagstiftningsprocess när det gäller CCS och bio-CCS. Kolsänka och infångning och lagring av koldioxid, punkt 7 (SD, KD) av (SD), (SD), (SD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2456 av m.fl. (SD) yrkandena 61 och 62 samt 2021/22:3277 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 39 och 41 samt 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkande 21. Som ett led i EU:s klimatarbete ska medlemsländernas avverkning rapporteras till så att effekten på växthusgasbalansen kan beräknas. EU har ett gemensamt åtagande om att minska utsläppen av växthusgaser med –2030. Skogsbrukets utsläpp eller upptag av koldioxid ska därför jämföras med nationella skogliga referensnivåer. De skogliga referensnivåerna anger hur mycket som kan avverkas utan att kolinnehållet i avverkat virke rapporteras som utsläpp. Referensnivån sägs inte utgöra ett absolut tak men kan komma att styra politiken i industribegränsande riktning och därmed minska möjligheter att använda skogsprodukter som substitution för utsläpp inom andra sektorer. LULUCF riskerar, om det inte sköts förnuftigt, att bli hämmande för utvecklingen av produkter baserade på förnybara råvaror som lagrar kol och ersätter material som leder till stora koldioxidutsläpp. Att lägga en fast referensnivå för avverkningar är inte rimligt. Ambitionen bör vara att öka skogens tillväxt och därmed även möjligheterna till ökad avverkning. Det är svårt att över huvud taget tala om att skog är nationell kompetens inom EU, om kommissionen ges rätt att bestämma vilken avverkningsnivå ska ha. måste kräva att för länder med positiv koldioxidbalans i sina skogar är frågan om avverkningsnivåer enbart nationell kompetens. Den nya nivå för LULUCF som kommissionen har föreslagit är alldeles för hög för vidkommande, mer än högre än för . bör inte acceptera en nämnvärt högre nivå än den som efter långa diskussioner i miljö- och jordbruksutskottet med enighet godkänts av riksdag. Kolsänka och infångning och lagring av koldioxid, punkt 7 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3277 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 39 och 41 samt 2021/22:2456 av m.fl. (SD) yrkandena 61 och 62 samt 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkande 21. För att bromsa klimatkrisen och nå klimatmålen är det nödvändigt att upphöra med förbränning av fossilt kol för att inte tillföra ytterligare fossilt kol till atmosfären. Dessutom måste förlust av ekosystem med stora kolförråd stoppas. Men det räcker inte. är koldioxidhalten i atmosfären så hög att den behöver minska för att vi på lång sikt ska kunna stabilisera jordens klimat. Vi behöver därför lagra mer kol i de biogena kolförråden genom s.k. naturbaserade klimatlösningar, dvs. i växtlighet genom fotosyntes. Men vi behöver även använda en del av den biomassa som fotosyntesen skapar för att förse oss med råvaror, som bl.a. kan ersätta fossil energi och råvaror med stor klimatpåverkan. bör därför verka för att EU:s gröna giv () ökar klimatambitionerna samt främjar naturliga klimatlösningar och återställning av ekosystem. bör även verka för att EU tar fram ett ambitiöst klimatmål för en fördubbling av EU:s kolsänkor till 2030 jämfört med . Koldioxidutsläpp från fordon, punkt 8 (M, C) av (C), (M), (M), Kopparklint (M) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3511 av m.fl. (C) yrkande 25, 2021/22:3663 av m.fl. (C) yrkande 4, 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkande 50 och 2021/22:4030 av m.fl. (M) yrkande 33. Människors möjligheter att resa, träffas, handla och möta nya kulturer utvecklar oss som individer och samhälle. Företagens möjligheter till tillgängliga, prisvärda och hållbara transporter är avgörande för tillväxt och konkurrenskraft. Det ställer stora krav på att framtidens transportsystem är hållbart. är för litet för att sätta globala produktstandarder. Det kan däremot EU göra. för utsläppskrav på nyproducerade bilar är ett kraftfullt verktyg för att minska utsläppen från fordonsflottan och driva fram teknisk utveckling och innovation. EU har skärpt sina klimatmål till 2030 och 2050. Det innebär att klimatlagstiftningen behöver anpassas till de nya målen. Regeringen bör därför verka för att EU:s koldioxidstandarder för vägtransporter skärps. Avskogning, punkt 9 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3277 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 42. Ökat skydd av skog är nödvändigt för att bevara den biologiska mångfalden som det är en positiv klimatåtgärd. Men även om en ökad areal skog skyddas inom och övriga EU-länder kommer en stor del av skogarna att brukas. Därför är ett hållbart brukande och ett hållbart nyttjande av skogsråvaran helt avgörande såväl för klimatet som för den biologiska mångfalden. Ett sådant brukande bör ske inom naturens gränser, som måste vara den ram vi har att förhålla oss till. bör därför verka för att EU tar fram lagstiftning för att hindra fortsatt avskogning av skog med höga naturvärden globalt samt fasar ut produkter som leder till avskogning från EU-marknaden. Inriktning för svensk klimatpolitik, punkt 10 (M, SD, KD) av (M), (M), (SD), Kopparklint (M), (SD), (SD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 29 och 2021/22:1567 av Serkan Köse (S), 2021/22:3277 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 4 och 5, 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 1 och 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 3. Svensk industri har, tillsammans med framtagningen av dess råvarutillgångar från skog, mark, mineraler och energi, en fantastisk klimatnytta och en förbisedd potential att realisera ett positivt internationellt klimatavtryck. Utvärderingen av måluppfyllelse av klimatmål behöver därför inkludera exporten av vår produktion. Om den nyindustrialisering med innovativa klimatlösningar som just nu utvecklas i bejakas och möjliggörs, finns potential att öka klimatnyttan av svensk export. bör därför ges i uppdrag att kvantifiera och publicera klimateffekten av svensk export till underlag för den klimatredovisning som regeringen enligt klimatlagen ska lämna i budgetpropositionen. Inriktning för svensk klimatpolitik, punkt 10 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3277 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 4 och 5, 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 1 och 2021/22:1567 av Serkan Köse (S), 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 3 och 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 29. har bedömt att den klimatpolitiska handlingsplan som antogs 2019 är otillräcklig för att nå klimatmålen bortom 2020 och inte heller uppfyller klimatlagens krav på redovisning. IPCC:s nya delrapport visar att klimatkrisen ytterligare förvärrats och att det krävs snabba åtgärder för att minska utsläppen och hålla sig inom den globala koldioxidbudget som återstår för att begränsa temperaturökningen till . I den klimatpolitiska handlingsplanen nämns IPCC:s dåvarande bedömning att en global koldioxidbudget på strax över förbrukas med rådande utsläpp. Men regeringen har inte beräknat konsekvenserna av detta för svensk del och en svensk koldioxidbudget saknas därmed. Däremot har det konstaterats att inte ens de otillräckliga svenska klimatmålen nås med nuvarande styrmedel. I det nuvarande klimatnödläget är det inte acceptabelt att klimatpolitiska handlingsplan inte lever upp till vare sig klimatlagen eller del av . Det klimatpolitiska ramverket behöver kompletteras med en utsläppsbudget som är kopplad till nödvändiga styrmedel för utsläppsminskningar. bör därför anta en koldioxidbudget med styrmedel som baseras på hur stor mängd koldioxid vi maximalt fortsatt kan släppa ut nationellt för att leva upp till målsättning om global temperaturökning. Klimatkrisen kräver stora offentliga investeringar där staten som aktör är avgörande. för att verkställa befintliga strategier i klimatomställningen behöver stärkas för att uppnå förbättrad samordning. Ett omställningsråd skulle kunna stärka samordningen i klimatpolitiken mellan staten, regionerna och kommunerna för att uppnå beslutade klimatmål och strategier. En sådan stärkt samordning skulle även gynna privata aktörer eftersom det gynnar ökad tydlighet och långsiktighet. Ett omställningsråd bör även ges ett brett uppdrag att analysera hur statens roll kan stärkas genom utökat ansvar för klimatomställningen när det gäller nödvändiga resurser och tillgångar som marknaden inte bedöms kunna tillgodose i nödvändig utsträckning. Regeringen bör ges i uppdrag att återkomma med förslag på utformning av ett sådant omställningsråd. Inriktning för svensk klimatpolitik, punkt 10 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 3 och 2021/22:1567 av Serkan Köse (S), 2021/22:3277 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 4 och 5, 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 1 och 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 29. Forskning, utveckling och kommersialisering av innovationer är en viktig del av lösningen för att klara klimatkrisen. Inom en del sektorer finns redan lösningar som möjliggör en utfasning av klimatgasutsläppen. Inom andra krävs det betydande forskningsinsatser innan utsläppen kan upphöra. Däremellan finns en rad områden där det behövs insatser för att förfina tekniken så att den blir praktiskt och ekonomiskt möjlig att tillämpa. Klimatarbetet måste därför bedrivas effektivt genom att klimatpolitiken inriktas på klimatomställning på systemnivå genom att dels skapa förutsättningar för individer och företag att fatta beslut som leder till att klimatmålen nås, dels implementera styrmedel som ger stor påverkan på utsläppen. Inriktning för svensk klimatpolitik, punkt 10 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 1, 2021/22:3277 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 4 och 2021/22:1567 av Serkan Köse (S), 2021/22:3277 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 5, 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 3 och 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 29. Klimatförändringarna drivs av den totala mängden växthusgaser i atmosfären. Därför krävs, utöver ett mål om nära nollutsläpp ett visst årtal, också styrning av hur mycket totalt kan släppa ut. Med hjälp av en utsläppsbudget kan en total mängd utsläpp kopplas till klimatmål. Regeringen bör utse en ansvarig myndighet för att ta fram en nationell koldioxidbudget för , utifrån data från FN:s klimatpanel. Koldioxidbudgeten bör uppdateras och styrmedel och åtgärder bör utformas och genomföras utifrån de nya målen och delmålen. Klimatmål och export, punkt 11 (M, SD, KD) av (M), (M), (SD), Kopparklint (M), (SD), (SD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3436 av m.fl. (M) yrkande 8 och 2021/22:4030 av m.fl. (M) yrkande 2. Det är avgörande att den svenska klimatpolitiken bidrar till att minska utsläppen globalt. Svensk industri fyller en viktig roll genom export av produkter med relativt låga utsläpp av koldioxid som tränger undan varor producerade med högre utsläpp i andra länder. Enligt en ny studie genomförd av med stöd av bidrog svenska företag, tack vare sin export, till att minska utsläppen med koldioxid 2018 genom att tränga undan smutsigare produktion i andra länder. Det motsvarar ungefär hälften av totala utsläpp . För att kunna styra mot successivt ökad klimatnytta bör det vara ett mål för det svenska klimatarbetet att öka exportens klimatnytta. Övriga frågor om svenska klimatmål, punkt 12 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2455 av m.fl. (SD) yrkande 19 och 2021/22:438 av m.fl. (V) yrkande 1, 2021/22:1123 av och (båda M) yrkande 2, 2021/22:3277 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 1, 12 och 13, 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 2, 2021/22:4075 av (MP) och 2021/22:4076 av m.fl. (MP) yrkande 1. Mot bakgrund av den nya europeiska klimatlagen och införandet av nya mål på EU-nivå, bör politiken med nationella siffersatta mål ses över. Det är inte längre uppenbart att kan göra skillnad med hjälp av siffersatta nationella klimatmål. Dessa riskerar i stället att driva utsläpp till andra länder i EU i takt med att EU:s system för utsläppshandel utvidgas. När ska förhandla om bördefördelningen mellan EU-länderna blir de nationella siffersatta målen en nackdel i förhandlingarna. De siffersatta målen gör det enklare att lägga en stor börda på som länder med mindre ambitiösa nationella klimatmål hamnar i en bättre förhandlingsposition. siffersatta mål på klimatområdet bör av dessa skäl anpassas till de mål som finns på EU-nivå. Övriga frågor om svenska klimatmål, punkt 12 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:438 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2021/22:3277 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 1, 12 och 13, 2021/22:1123 av och (båda M) yrkande 2, 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 2, 2021/22:4075 av (MP) och 2021/22:4076 av m.fl. (MP) yrkande 1 och 2021/22:2455 av m.fl. (SD) yrkande 19. har ett långsiktigt klimatmål att inte ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären. Denna målsättning innebär att utsläppen från verksamheter inom ska vara lägre än utsläppen . För att klara de återstående får kompletterande åtgärder räknas in. Det kan t.ex. vara ökade upptag av koldioxid i skog och mark eller investeringar i andra länders utsläppsminskande åtgärder. För att vara i linje med målsättning bör ambitionen vad gäller när målet om nollutsläpp av fossila växthusgaser senast ska vara uppnått ökas. ska därför ha nollutsläpp av växthusgaser till atmosfären. nuvarande klimatmål hanterar endast territoriella utsläpp av växthusgaser. Vår konsumtion orsakar dock betydligt större utsläpp än de territoriella utsläppen genom vår import och internationella transporter. För att ska leva upp till måste kraftigt minska de konsumtionsbaserade utsläppen per person och år. Det är därför positivt att regeringen, om än sent omsider, har gett Miljömålsberedningen i uppdrag att föreslå en samlad strategi för att uppnå en klimatmässigt hållbar konsumtion. behöver dock genast en tydlig målstyrning för att minska samtliga klimatutsläpp som vi som nation orsakar. Klimatet kan inte vänta. Det klimatpolitiska ramverket bör därför utökas med ett kompletterande klimatmål för att minska de konsumtionsbaserade utsläppen. De bunkerbränslen (olja och flygfotogen) som tankades till flyget och sjöfarten i orsakade utsläpp som uppgick till koldioxidekvivalenter. Dessa utsläpp ingår inte i de territoriella utsläppen som uppgick till . Dessa utsläpp är därmed en stor andel av vår totala klimatpåverkan men omfattas inte av våra klimatmål. Flyget ingår visserligen i EU:s utsläppshandelssystem, och inom ramen för EU:s gröna giv pågår arbete för att skärpa åtgärderna för att minska dessa sektorers utsläpp. Inget tyder dock på att dessa åtgärder kommer att vara tillräckligt effektiva för att ligga i linje med ambitioner. Dessa betydande utsläpp behöver tydlig nationell målstyrning för nödvändiga utsläppsminskningar även om har begränsningar i vilka former av styrmedel som kan utformas för detta ändamål. Flygets klimatomställning behöver skyndas på. Ambitionen bör bli att flyget måste omfattas av samma klimatmål som den övriga transportsektorn, vilket innebär en minskning på av klimatpåverkande utsläpp från inrikes transporter till 2030 års nivå. bör mot denna bakgrund införa ett kompletterande utsläppsmål för utrikes flyg och sjöfart. Målet bör harmoniseras med den övriga transportsektorn. Övriga frågor om svenska klimatmål, punkt 12 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 2, 2021/22:4075 av (MP) och 2021/22:4076 av m.fl. (MP) yrkande 1, 2021/22:1123 av och (båda M) yrkande 2 och 2021/22:3277 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 12 och 2021/22:438 av m.fl. (V) yrkande 1, 2021/22:2455 av m.fl. (SD) yrkande 19 och 2021/22:3277 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 1 och 13. Om ska klara sitt bidrag till att hålla uppvärmningen måste de inhemska utsläppen nu börja minska med minst 12–och vara nära noll . För att möta klimatnödläget och leva upp till behöver klimatmål skärpas. Målet måste utgå från klimatforskningens senaste besked och fullt ut väga in aspekter som rör rättvisa och risk. Ett uppdaterat klimatmål måste även omfatta fler verksamheter och utsläppsområden än det nuvarande klimatmålet. De utsläpp som svenskarnas konsumtion orsakar är betydligt större än de territoriella utsläppen. När de konsumtionsbaserade utsläppen räknas med blir utsläpp ca koldioxidekvivalenter per person och år. Nästan två tredjedelar kommer från hushållens konsumtion och drygt en tredjedel från offentlig konsumtion och investeringar. Hälften av svenskarnas klimatpåverkan sker i andra länder. Om ska klara sitt bidrag till att hålla uppvärmningen måste våra konsumtionsbaserade utsläpp minska till nedåt per person och år. De största utsläppsminskningarna behöver ske i närtid. ska ta ansvar för alla sina utsläpp, även de som uppstår i andra länder till följd av svensk import och konsumtion. Miljömålsberedningen har fått i uppdrag att ta fram en strategi för att minska utsläpp av växthusgaser från konsumtion av varor och tjänster, inklusive den offentliga sektorns konsumtion. Det bör tas fram mål och åtgärder för de konsumtionsbaserade utsläppen. Målet för de konsumtionsbaserade utsläppen ska vara vetenskapligt baserat och beakta rättviseaspekten i linje med . Kompletterande åtgärder, punkt 13 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkande 22, 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 81 och 2021/22:3277 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 19, 2021/22:3739 av och (båda S) yrkande 2, 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkandena 54 och 55 samt 2021/22:4195 av m.fl. (KD) yrkande 35 i denna del. Det finns en rad åtgärder för att minska mängden koldioxid i atmosfären. Vi måste minska våra utsläpp av koldioxid, men vi måste även stärka arbetet med kolsänkor och ny teknik som tar bort koldioxid från atmosfären. Parallellt med att utsläppen minskar måste även incitamenten för minusutsläpp, s.k. negativa utsläpp, stärkas. Potentialen för minusutsläpp i uppgår till koldioxid , vilket är lika mycket som personbilstransporterna släppte ut . Det rör sig alltså om stora potentiella utsläppsminskningar. bör därför anta ett nationellt mål för minusutsläpp. Det ska i första hand vara kvantitativt och utgå från nationella klimatmål. Syftet ska vara att säkerställa måluppfyllelse av nettonollutsläpp i . Målet för minusutsläpp ska också vägleda storleken på offentliga satsningar på tekniken, till dess att andra styrmedel finns på plats. Ett nationellt mål säkrar långsiktigheten i politiken och minskar risken för de aktörer som vill satsa på tekniken. Kompletterande åtgärder, punkt 13 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3277 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 19 och 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkande 22, 2021/22:3739 av och (båda S) yrkande 2, 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkandena 54 och 55, 2021/22:4195 av m.fl. (KD) yrkande 35 i denna del och 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 81. En mycket stor andel av världens länder har satt upp klimatmål för att minska utsläppen av växthusgaser. Däremot saknar de flesta länder klimatmål för ökad kolinlagring genom naturbaserade klimatlösningar. Trycket på skogen är hårt och träråvaran behövs i flera olika delar av klimatomställningen. fortsätter skogens biologiska mångfald att utarmas. Att intensifiera produktionen av skogsråvara löser inte klimatkrisen och riskerar att leda till större utsläpp och ökad utarmning av skogens arter. En förståelse för hur användning av biomassa för olika ändamål påverkar klimatet kräver att man inte minst tar hänsyn till hur mycket skogsbruket påverkar kolsänkan. Det görs inte så som klimatstatistik redovisas , varför det finns en risk för att vissa satsningar på att öka användning av skoglig råvara t.o.m. ökar nettoutsläppen jämfört med användning av fossil råvara . bör därför anta ett mål om att fördubbla den naturliga kolsänkan i till 2030 jämfört med . Kompletterande åtgärder, punkt 13 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4195 av m.fl. (KD) yrkande 35 i denna del, 2021/22:3739 av och (båda S) yrkande 2 och 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 54 och 2021/22:3277 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 19, 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkande 22, 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 55 och 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 81. Förutom enstaka projektstöd finns det få incitament till att investera i koldioxidinfångning i . Forskning och utveckling i sådan teknik är också sparsam. Svenska biokraftverk släpper ut ca 30 megaton koldioxid .