bet · H901NU21 · 2022-05-13 00:00:00 — Att, som vill, bestämma vad bolag ska investera i - det låter gärna så i debatten, och det gör att man får fina valaffischer - hör inte hemma här. Det är inte en del av det stora problemet. Jag känner ägarskap. Frågan till , som får en bli en retorisk fråga som vi tyvärr aldrig får svar på, är om man är beredd att faktiskt sätta sig ned och lösa problemet. Det var moderater och kristdemokrater som lämnade förhandlingarna , då vi skulle sätta oss ned på riktigt och lösa detta. I stället valde de konflikt och att driva propaganda i riksdag. Det tycker jag är under värdighet. Jag tror att jag börjar med en sak som jag hörde; visst är det någonting som träffar rätt. Om det tar att söka tillstånd för elnät än att bygga dem har vi verkligen misslyckats med någonting i . Det här handlar om näringsutskottets betänkande 21 Genomförande av elmarknadsdirektivet när det gäller nätverksamhet. Det kan ju tyckas att detta är helt i linje med att kunna ro i hamn vår industrialiseringsstrategi, omställningen av densamma och elektrifieringen av transporter. Vi i kommer att behöva åtminstone dubbelt så mycket elproduktion 2040 som vi har på plats . Regeringens proposition, som vi pratar om, innefattar mer än 450 sidor. Regeringen marknadsför propositionen med att den är en viktig del i regeringens elektrifieringsstrategi genom att anpassa regleringar till EU:s elmarknad för framtida elbehov och därigenom hålla priserna nere för elanvändare. Det låter jättebra. ligger dock i detaljerna, som inte är lätta att hitta och genomskåda. Vad är elmarknadsdirektivet? Elmarknadsdirektivets syfte är att fastställa gemensamma regler för produktion, överföring, distribution, energilagring och leverans av el samt bestämmelser om konsumentskydd inom EU. Syftet är att skapa verkligt integrerade, konkurrensutsatta, konsumentorienterade, flexibla, rättvisa och transparenta elmarknader inom EU. Bestämmelserna ska även leda till att kvarstående hinder för den inre marknaden för el inom EU, såsom fragmenterade och reglerade nationella marknader som försvårat elleverans på lika villkor och gränsöverskridande samarbete, tas bort. Det innehåller också regler om öppet tillträde till den integrerade marknaden, tredje parts tillträde till överförings- och distributionsinfrastruktur samt krav avseende åtskillnad och regler om oberoende för tillsynsmyndigheter i medlemsstaterna. Även gränsöverskridande tillträde för nya elleverantörer och tillhandahållare av elproduktion och energilagring möjliggörs genom propositionens förslag. Snacka om frihandel när vi tvingas att reglera bort nationella marknader! På tal om handel, förresten: hade utskottet debatt om handelspolitik här i rummet. Då var jag på plats och lyssnade på anförandena och debatten, och då höll ett fint anförande för regeringspartiet. Jag fastnade för något som ledamoten anförde. Hon framhöll hur bra det är med frihandel och hur flera partier betonar vikten av densamma. Jag håller med om det. Men sen kom det här: "Dock finns det partier som glider på det hela. Det finns partier som tycker att vi ska klippa elkablarna till , till exempel. Då blir man svaret skyldig när det gäller vem som ska investera i den svenska elproduktionen, som behöver fördubblas för att vi ska klara klimatomställningen." Jag ställer då frågan: Vem är det som vill klippa kablar till ? Jag tycker att jag också förtjänar ett svar. Frågan var vem som ska investera i den svenska elproduktionen. Ja, inte blir det vår omställning som industrin och transportsektorn vill göra lättare när utländska investerare investerar om de tar med sig produktionen. Eller hur blir det? Visste ni till exempel att flera bolag har tecknat långtidsavtal med utländska kunder? Norsk Hydro köper el från Markbygden i , eller Markbygden Ett som det hette när man började bygga, vilket ägs av det statliga kinesiska energibolaget och som är ett investeringsbolag kopplat till . De har köpt allt till 2039. Jag ska nämna två parker som båda är belägna i mina hemtrakter. blir det några finska namn, men det får ni leva med. Lehtirova, som är en av parkerna, ägs av kinesiska CGN och det brittiska investeringsbolaget . Och Maevaara, som den andra parken heter, ägs av det tyska försäkringsbolaget . Produktionen från dessa är såld till Googles finska datacenter i . tog jag bara dessa två exempel på hur vi verkligen kommer att hamna fel ifall vi inte gör något åt detta marknadsexperiment när det gäller en samhällsviktig funktion, som elförsörjning faktiskt är. Enligt uppgift som tagit fram har CGN investerat ungefär 16 miljarder i svensk vindkraft, vilket motsvarar en femtedel av alla vindkraftsinvesteringar i under 2017-2022. Jag har ingenting emot att det finns utländska investerare, men det finns ett fel inbyggt när man kan ta med sig produktionen. Hur bidrar dylika investeringar till industriomställningen som vår industri gör? Vi bidrar till en europeisk utbyggnad av det förnybara, ja, men tror ni inte att då om någonsin betraktar sig norrlänningar som koloniserade för elproduktion och exploatering, när inte ens elen stannar i ? Och kommunerna får inte något tillbaka av produktionsvärdet, förutom givetvis från några servicetekniker och deras skatteinbetalningar. Vi kan inte vänta på långdragna utredningar. Regeringen måste agera och se till att kommunerna får ersättning från vindkraftsproduktioner som hamnar hos dem. Samma sak gäller elnät, vilket många har lyft fram. Annars riskerar utbyggnadstakten att förhalas och viktig produktion av förnybart att utebli. Ska vi få ned elpriserna och trygga tillgången till fossilfri el i måste regeringen stoppa utbyggnaden av mer elkablar till och släppa ambitionen om ett enhetligt elpris i EU. Regeringen måste ta tillbaka kontrollen över den svenska elmarknaden, för annars kommer det inte att spela någon roll hur mycket el som produceras i eller vilken överföringskapacitet vi har. Investeringar i svensk elproduktion riskerar att i praktiken bli subventioner till grannländernas industrier och marknader och till elbolagens affärer. Priset på el måste tillåtas spegla de olika ländernas förutsättningar och i vilken utsträckning de har lyckats ställa om till fossilfri el. Som det ser ut skapas osunda incitament där länder som smiter ifrån omställningskostnader kan åka snålskjuts på dem som skött sig. Självklart ska underskott och överskott av el kunna regleras mellan länder, och vi ska ha en beredskap att solidariskt kunna bistå varandra när det behövs. Så har vi gjort . ska dock inte betala övriga misslyckanden i energipolitiken genom en fullt ut integrerad elmarknad med ett enhetligt europeiskt pris. Det är helt enkelt dags att ta tillbaka kontrollen över en så samhällsviktig funktion som elproduktionen är. Jag tycker att det är nog med marknadsexperiment som bara ger dyrare elpriser till företag och medborgare. Därför, fru talman, yrkar jag bifall till reservation 1 i betänkandet. Inledningsvis ska jag säga att vi står bakom samtliga våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall till reservation nummer 12 när det gäller elmarknadsöversyn. Vi har haft en stor debatt om energi, och det är förstås kopplat till det som har hänt. Vi har stängt två reaktorer . De finns ganska nära där jag bor. Detta har föranlett den situation vi har med skenande elpriser som ett resultat av det underskott som har rått . Dagens spotpris är ett pris som man bara kunde fantisera om, det vill säga att det faktiskt är högt. Vi kan konstatera allihop att vi har misslyckats här, både i det långsiktiga perspektivet men också i det korta perspektivet. Vi kan alltid diskutera vems felet är eller vad vi skulle ha gjort, men vi är där vi är. Skenande elpriser påverkar den enskilde medborgaren, men vi har även sett att det påverkar företag. Senast såg vi att ett bageri som hade producerat bröd faktiskt fick stänga på grund av det skenande elpriset, vilket är beklagligt, vill jag påstå. Långsiktiga spelregler inom energipolitiken ska ligga till grund för att bygga ut den förnybara energiproduktionen, fasa ut fossila bränslen och ge förutsättningar för kontrollerade generationsskiften i den svenska kärnkraften, menar jag. Frågan om elproduktionen är viktig men inte det enda som ska vara i fokus. Elnäten är lika viktiga för helheten och förtjänar sin uppmärksamhet för att kunna lösa framtida problematik. Utan utbyggt elnät kommer vi inte att kunna utveckla samhället så som vi önskar. Företag kommer inte att kunna etableras, och nya bostäder kommer att stoppas i vissa områden. Vi är nog rörande överens om att elnätets utbyggnad behöver snabbas upp. Vi är redan efter i detta och behöver komma ikapp det behov som faktiskt finns. En snabb utbyggnad av elnätet löser inte alla problem. Vi tror fortfarande att vi behöver bygga ut elproduktionen i , men en förbättrad överföringsförmåga av el från norr till söder kan ändå vara en dellösning, i alla fall i ett kort perspektiv. Vi har dock ett inbyggt problem med dagens elmarknadsmodell, och den behöver utvecklas. får elproducenterna betalt för den el de levererar, men på systemnivå måste det finnas en stabilitet som garanterar robusthet och leveranssäkerhet. Vi bör även ha med det så att man får betalt för leveranssäkerhet. Leveranssäkerhet är nödvändig för näringslivet och dess möjlighet att leverera och utvecklas. Därför vill vi att det skapas en elmarknadsmodell som ger bättre ersättning för de planerbara energislagen som kan garantera el vid varje givet tillfälle. Vi pratar om vattenkraft, kärnkraft och kraftvärme. Vi menar alltså, uttryckt på ett annat sätt, att de planerbara energislagen behöver få bättre betalt för att sitta barnvakt åt de intermittenta energislagen. Det är otroligt trevligt att ha en ny kristdemokrat i debatten i frånvaro. Jag tycker att det som säger på många sätt låter väldigt bra. Jag har en liten fråga. När man ska betala för leveranssäkerhet - det brukar i andra termer pratas om kapacitetsmarknad - säger forskarna som har tittat på detta att det blir väldigt dyrt i med tanke på att vi har vattenkraften som man både kan få väldigt mycket betalt för bara för att finnas tillgänglig och när man sedan levererar. Ett system med mycket vattenkraft lämpar sig alltså särdeles illa för just kapacitetsbetalningar. Det skulle i sin tur göra att fakturan för konsumenterna blir väldigt dyr. Jag funderar lite på hur resonerar kring detta. Man kan konstatera att de elfakturor som både ledamoten och jag får hem är dyra . Vill man få ned priserna på dem på något sätt måste man hitta ett system som också gör att det är robust och säkert så att vi kan få vår el när vi behöver den. Det är klart att gör man om ett system, som bara bygger på att man får betalt när man levererar elen, så att det i stället går att få betalt för att det är robust och att det finns en säkerhet i att vi faktiskt kan få elen när vi behöver den kommer det att kosta lite mer. Det är helt solklart så. Som ledamoten noterade sa jag i mitt tal inte bara vattenkraft, utan jag sa även kärnkraft. Jag tror att vi behöver det . På ett eller annat sätt måste vi se till att de olika kraftslagen får möjlighet att överleva. Jag tror att de som har en möjlighet att ge robusthet, att ge energi måste få möjlighet att överleva på de villkoren. Vindkraft och solkraft är jättebra. Vi behöver dem. Men de kan bara leverera vid de givna tidpunkterna. Då måste vi ha något som kan leverera på annat sätt. Jo, det blir lite dyrare för den enskilde konsumenten och för företaget. Det är solklart. Men vi har ganska dyra elräkningar . Jag tror att vi skulle få lägre kostnader med ett sådant system. Men det finns inget system som är självklart. Inget system är fulländat. Det har alldeles rätt i. Men vi måste på något sätt hitta ett system som gör att vi kan ha en säkerhet, så att företagen kan få el när de behöver det. Man konstaterar också att det helt enkelt blir dyrare för konsumenten. Det är beklagligt med dagens priser. Planerbart är ju inte bara ett eller flera kraftslag. Det finns andra sätt att lösa det på också. Jag tänker avsluta lite positivt. Det sa var väldigt bra; vi är där vi är. Det är kanske inte meningsfullt att per definition peka finger. Vi behöver fokusera framåt. Vi har tillsammans skapat energipolitiken . pratar om långsiktiga spelregler och annat. Min fråga till och blir: Är man beredd att sätta sig ned vid förhandlingsbordet och lösa det här? Långsiktiga spelregler får vi inte med en rösts marginal i kammaren, oavsett åt vilket håll det är. Det behövs en bredd. Vi skapade en bredd först med Alliansen och i en ännu bredare kontext. Är man beredd att sätta sig ned igen? Jag tror att ganska mycket av det här går att lösa, om man väljer att lägga konflikterna åt sidan och fokusera på de verkliga problemen. Inte bara när det gäller elmarknaden utan i all politik, till exempel när det gäller bostadsmarknaden, hjälper det föga att tala om vem som har fel eller rätt, utan man ska se framåt. Jag är nog en vän av det. Vårt parti brukar alltid försöka prata med alla partier och försöka hitta möjliga lösningar, om det finns förutsättningar. Precis som säger är jag här i frånvaro. Hon får svara närmare på om det är möjligt att hitta en gemensam lösning. Men medborgarna är nog ganska ointresserade av vem som hade fel från början. Man vill att det ska bli rätt . Vi måste ha den inställningen. Man kan alltid diskutera hur man ser och om man ser lite olika saker. Jag ser till exempel att vi behöver alla kraftslag, det vill säga också kärnkraft. Andra ser att vi inte behöver det. Då får man bryta de ståndpunkterna mot varandra. debatterar vi näringsutskottets betänkande NU21 Genomförande av elmarknadsdirektivet när det gäller nätverksamhet. En klok och därmed effektiv energipolitik är ett viktigt medel i klimatarbetet men också för att stärka svensk konkurrenskraft. Energipolitiken lägger också grunden för den fortsatta utvecklingen av det svenska välfärdssamhället. Jag tänker hålla ett förhållandevis kort anförande . Till att börja med vill jag välkomna att regeringen har lagt fram en proposition för att implementera förändringarna i direktivet. Tyvärr har propositionen svagheter som till stor del går att spåra till regeringens avsteg från direktivets definitioner. Avstegen kommer att få konsekvenser om de inte åtgärdas. Särskilt bekymmersamt är det att lagförslaget i regeringens proposition förstärker otydligheten kring vem som bär det långsiktiga ansvaret för att elöverföringen i fungerar. Det är därför tveksamt om direktivet kommer att kunna anses vara implementerat. Tekniskt kan man säga att direktivets systemfokus är avgörande. Det bör vara tydligt även i den svenska ellagen. Min kollega från , , har förklarat detta väldigt tydligt. Man hade lätt kunnat åtgärda detta om man hade följt Liberalernas och gemensamma motion i frågan. Med några små tillägg i ellagen hade det varit löst. Det hade varit en lätt lösning, om viljan hade funnits hos fler partier. Jag vill bara göra en kort utflykt i vår närhet. invasion av har påskyndat många delar i svensk och internationell politik. Vi ska exempelvis under en kommande punkt debattera betänkandet energiförsörjning och import av rysk energi. Och vi har diskuterat Natofrågan tidigare . Något som finns med även i detta betänkande är den tredje elkabeln till . Jag hoppas att fler förstår vikten av det, med tanke på vad som händer i vår närhet. har utvärderat hur elförsörjning ska kunna tryggas och har landat i slutsatsen att en tredje elkabel behövs, men först . Det duger inte. Utvecklingen på elmarknaden och de dramatiska säkerhetsrelaterade händelserna i innebär att det är ett helt nytt läge. behöver återuppta arbetet med att projektera och färdigställa en tredje elkabel till . Det är av yttersta vikt med tanke på det som händer i vår närhet. Jag står givetvis bakom Liberalernas alla reservationer, men för att spara tid yrkar jag bifall endast till reservation 3 om systemansvarig för distributions- och överföringssystem. Det var många olyckskorpar här inne. Det här blir lite av en parentes, men gnället om leveranssäkerhetsmål och leveranssäkerhet generellt är väldigt intressant. Regeringen har faktiskt, bland annat som en följd av EU-krav, tagit fram en tillförlitlighetsnorm. Det är ungefär samma sak som ett leveranssäkerhetsmål. Det intressanta med just den är att vi, i motsats till vad man får höra i den här kammaren, anses ha ett så starkt och stabilt elsystem att EU sannolikt kommer att förbjuda oss att ha en effektreserv. Så bra är det svenska elsystemet i en internationell jämförelse och så vidare. Vi har alltså inte ett elsystem i fritt fall - tvärtom. Det svenska elsystemet är sannolikt det kanske mest stabila i världen. Även själva elnäten är i ganska gott skick. Sedan behöver vi absolut investera mer där, bygga ut, rusta upp och så vidare. Vi har också EU:s lägsta elpriser, bara så att vi för det till protokollet. Däremot har vi en situation med låga priser i norra och betydligt högre priser i . Det är en utmaning. Det ska man inte sticka under stol med. Det är bland annat en följd av att vi inte har byggt ut elproduktionen i på länge och att gammal, dysfunktionell elproduktion har lagts ned. Till den som är orolig för det här har jag ett tips: att sluta säga nej till ny vindkraft. Det är den elproduktion som kan byggas i närtid i . Framför allt har gjort det till någon typ av sport att säga nej till så mycket ny elproduktion som de bara kan. Vi har sammanställt de senaste årens motstånd från och flera andra partier. Det är ett ganska samstämmigt motstånd från högerpartierna. Vi är uppe i av nej tack till ny elproduktion i form av vindkraft. För den som inte greppar storheten i det är det alltså betydligt mer än vad all svensk kärnkraft levererar , vilket ligger på ungefär 50. Om man är orolig för priserna i ska man nog sluta upp med den metoden, med att säga nej till all ny elproduktion. I motsats till högerpartiernas strategi att säga nej finns det de som väljer att titta framåt i stället och inte är nostalgiska. Jag vill särskilt lyfta fram det toppmöte som hålls i . , , och har tillsammans med chef samlats för att diskutera hur vi ska bryta beroendet av rysk energi och investera oss ur detta. Det som statscheferna för dessa länder till slut har landat i, som de har kommunicerat och är väldigt stolta över är att man nu ska ta fram planer för att bygga havsbaserad vindkraft i . Bara för att förstå storheten har vi havsvind över hela planeten. De ska alltså bygga enorma mängder havsbaserad vindkraft. Det motsvarar el för 200 miljoner hushåll. Det är ett otroligt stort kliv framåt för att frigöra från de ryska bojorna och nå våra klimatmål. Detta är att titta framåt och ha en ambition att göra något positivt i stället för att fastna i det nostalgiska kärnkraftstjafset. Jag tycker att det här är en bättre lösning att ha framöver. Sluta säga nej till vind och bygg i stället ut havsbaserad vindkraft! Det har också nytta för det vi diskuterar , det vill säga nätet, hur systemet ska hänga ihop och så vidare. Jag tycker att det i huvudsak finns många bra saker i regeringens proposition. Den hanterar de frågor som är viktiga för att systemet ska fungera och hänga ihop, till exempel stödtjänster och ökad kapacitet. Jag vill uppehålla mig lite vid frågan om lagring. Den har redan varit ett hett ämne för diskussion under tidigare replikdueller. Först och främst har en del felaktigheter sagts. När industrin nu tittar på att ställa om och gå från dagens fossila beroende till vätgas och fossilfrihet - helst av allt vill industrin ha förnybar vätgas, inte fossilfri - ser de möjligheten att få väldigt låga elpriser när det blåser mycket. Man kan hantera detta på två olika sätt. Det finns elektrolysörer som producerar vätgas genom sådana modeller som tuggar dygnet runt, och det kommer vissa industrier att ha. Men vi vet att elektrolysörtekniken utvecklas, och flera industrier kommer att välja flexibla elektrolysörer, vilket innebär att de helt enkelt kommer att producera när det blåser som mest. Det är sådan flexibilitet som elmarknaden kommer att behöva när vi ställer om till förnybar elproduktion. Därför kommer lagringsfrågor, egentligen oavsett om det handlar om vätgas, batterier, saltlagring, pumpkraft eller andra tekniker, att vara en nyckel. har i regeringsställning drivit fram att en strategi för energilagring ska tas fram. har levererat den. Men efter att hoppade av regeringen har den tyvärr hamnat i en byrålåda. Jag tycker att det nu är dags att ta den vidare. Vi måste göra verksamhet av detta och bygga ut kapaciteten för energilagring i . Regeringen bör därför anta en strategi för det här. Med anledning av detta yrkar jag bifall till reservation 48. Jag står förstås bakom alla våra reservationer men för tids vinnande yrkar jag endast bifall till nummer 48. Tack, , för anförandet! talar om att vi ska ta oss ur de ryska bojorna. Problemet är dock att det är och hans partikollegor runt om i som har varit med och slagit oss i dessa bojor. Det stora gasbehovet är en konsekvens av den energipolitiska inriktning vi ser i många europeiska länder . Man har ensidigt satsat på att bygga ut oplanerbar kraft, vilket får som konsekvens att man på kontinenten behöver balansera detta med gas. Och den är i de allra flesta fall rysk. Jag tänkte uppehålla mig vid något annat. är en flitig twittrare. Apropå elpriser och kärnkraft twittrade han vidare ett inlägg som gjorde gällande att elen nu blev dyr på grund av att ett kärnkraftverk i behövde gå ned för reparation. gör uppenbarligen kopplingen att driftsstoppad kärnkraft leder till höga elpriser. Därför vill jag fråga om han också är av uppfattningen att permanent stängd kärnkraft leder till varaktigt högre elpriser eller om permanent stängd kärnkraft inte har någon påverkan på elpriset. Tack, för frågan! Jag kan delvis instämma i förtvivlan över hans eget parti i . Det är som har genomfört mycket av de senaste tio årens förändringar i . Mitt parti i har jobbat för att bygga ut det förnybara, vilket man har gjort väldigt effektivt. Man har lyckats väldigt bra med det. Man kan dock inte riktigt dra ett likhetstecken däremellan. Fossil gas används framför allt inom värme- och industrisektorerna i . Den tyska regeringen, med eget parti i ledningen, har därigenom misslyckats. Man borde ha tittat på exempelvis och ställt om värmesektorn till värmepumpar och kraftvärme och ställt om industrin. Då hade man kommit mycket lindrigare undan . När det gäller priset och kärnkraften har det varit väldigt många konstiga påståenden i debatten om det. Jag har inga problem med att erkänna att det påverkar prisbilden på marginalen om man lägger ned kärnkraft i . Däremot kommer den stora prisökningen inte från det, utan den kom av att ströp gasen. Det är helt uppenbart när man ser på hur det korrelerar och när prisökningen skedde. Jag förstår dock inte varför det skulle hamna på min lott att säga att vi bör driva vidare reaktorer som varken är lönsamma eller lämpliga att driva vidare, som inte lever upp till de säkerhetskrav som vi har och som håller på att rosta sönder. Jag skulle aldrig kunna acceptera att vi fortsätter med sådan drift bara för att hålla priser nere. representerar i debatten alltid någon form av Schrödingers kärnkraftsstängning. Ena dagen är det marknaden som har stängt kärnkraftverken, och är det som förtjänstfullt har gjort detta när man satt i regeringen. Man har gjort det genom informell styrning av . var mycket tydlig med att kärnkraftsreaktorer skulle stängas . säger att det inte hade med olönsamhet i reaktorerna att göra, utan man gjorde det på grund av den effektskatt som regeringen hade höjt strax . Det var då man fattade beslutet. Jag är den första att hålla med om att CDU i har bedrivit en destruktiv energipolitik. Problemet är bara att de har bedrivit exakt samma energipolitik som bedriver i och som hans systerparti bedriver i .