bet · H901NU20 · 2022-04-28 00:00:00 — framtida behov av elektricitet kommer att öka kraftigt när samhället i allt större utsträckning elektrifieras, sägs det inledningsvis i motion 2021/22:1676 av och (båda M). Motionärerna anser att detta motiverar satsningar på kärnkraften, och med hänvisning till den goda tillgången till uran i den svenska berggrunden anser de att det finns goda skäl att tro att uranbrytning skulle kunna vara lönsamt. Motionärerna anser att minerallagen bör ändras så att uranbrytning åter blir möjligt i . m.fl. (MP) framhåller i motion 2021/22:1725 yrkande 3 att den planerade gruvan vid utanför hotar unika ekosystem, vattenkvaliteten och sjöns funktion som dricksvattentäkt. Gruvplanerna tydliggör att gruvindustrin bör leva upp till högre miljökrav. Motionärerna anser att minerallagstiftningen bör moderniseras för att miljöskyddade områden ska säkras från prospektering och provborrning. I motion 2021/22:4076 av m.fl. (MP) framförs att den efterbehandling av mark som krävs vid gruvdrift bör bekostas av gruvbolagen. I yrkande 4 anförs att regelverken bör skärpas så att gruvbolagen tar sitt ekonomiska ansvar och lämnar tillräckliga ekonomiska säkerheter för detta. I motion 2021/22:4082 anför och (båda MP) att bör verka för att på global nivå upprätta ett nedrustningsavtal för fossila bränslen. Syftet bör vara att sätta stopp för prospektering av fossila bränslen, fasa ut pågående utvinning och produktion och öka takten i en rättvis omställning till förnybar energi. Bakgrund och pågående arbete Anmälnings- eller tillståndspliktig verksamhet enligt Enligt 9 kap. 6 § får regeringen utfärda föreskrifter om att det ska vara förbjudet att anlägga eller bedriva miljöfarlig verksamhet utan tillstånd eller innan en anmälan har gjorts. Även om det inte krävs något tillstånd får tillsynsmyndigheten i det enskilda fallet förelägga en verksamhetsutövare att ansöka om tillstånd om verksamheten medför risk för betydande föroreningar eller andra betydande problem för människor, hälsan eller miljön. I miljöprövningsförordningen (2013:251) listas vilka verksamheter som kräver tillstånd från miljödomstolen eller eller där en anmälan ska göras till tillsynsmyndigheten. För gruvdrift eller en gruvanläggning för brytning av malm, eller kol krävs vanligen tillstånd från miljödomstolen (4 kap. miljöprövningsförordningen). En väsentlig del av tillståndsprövningen handlar om hantering och deponering av avfall från gruvverksamheten. Så kallad provbrytning kräver tillstånd från . Mineralutvinning kräver dessutom ofta även tillstånd enligt 11 kap. (vattenverksamheter) för att avleda vatten eller för att uppföra dammar. I 10 kap. finns de bestämmelser som reglerar vem som är ansvarig för att utreda och efterbehandla områden som är så pass förorenade att de kan medföra skada eller problem för människors hälsa eller miljön. Enligt huvudregeln är det den som bedriver eller har bedrivit verksamhet eller har vidtagit en åtgärd som har bidragit till föroreningen, den s.k. verksamhetsutövaren, som är utrednings- och efterbehandlingsansvarig. Även en fastighetsägare kan bli ansvarig. Enligt 16 kap. 3 § kan tillstånd etc. som har meddelats enligt balken göras beroende av att den som avser att bedriva verksamheten ställer säkerhet för kostnaderna för att avhjälpa en miljöskada och för andra återställningsåtgärder som verksamheten kan ge anledning till. En säkerhet ska godtas om den visas vara betryggande för sitt ändamål. Säkerheten kan ställas efter hand enligt en plan som vid varje tid tillgodoser det aktuella behovet av en säkerhet. Säkerheten ska prövas av tillståndsmyndigheten. Enligt 15 kap. 35 § får tillstånd till en verksamhet som omfattar deponering av avfall endast beviljas om verksamhetsutövaren ställer en säkerhet enligt 16 kap. 3 § eller vidtar någon annan lämplig åtgärd för sådant säkerställande. lämnade regeringen propositionen Ordning och reda på avfallet (prop. 2021/22:219) till . I propositionen föreslås nya bestämmelser för hur säkerheter vid utvinningsverksamheter ska ställas. Det lämnas även förslag som syftar till att förbättra avfallshanteringen. Det föreslås vidare ett nytt bemyndigande som ger möjlighet att meddela föreskrifter om att den verksamhetsutövare som bedriver eller avser att bedriva en miljöfarlig verksamhet som omfattas av anmälningsplikt ska ställa säkerhet för kostnaderna för de återställningsåtgärder som kan komma att behövas med anledning av verksamheten. Det föreslås också att straff ska kunna utdömas när någon överlämnar avfall till någon som inte har gjort de anmälningar eller har de tillstånd som krävs för avfallshanteringen. Lagändringarna föreslås i de delar som gäller utvinningsverksamheter träda i kraft och i övrigt . Propositionen bereds av miljö- och jordbruksutskott . Förbudet mot utvinning av uran biföll förslagen i regeringens proposition Förbud mot utvinning av uran (prop. 2017/18:212, bet. 2017/18:NU13, rskr. 2017/18:277). beslut innebär att ett förbud mot utvinning av uran började gälla . Genom de lagändringar som genomfördes är det inte längre möjligt att ge tillstånd till gruvdrift för att utvinna uran, dvs. Det är inte heller möjligt att ge tillstånd till brytning, provbrytning, bearbetning eller fysikalisk eller kemisk anrikning av uran för att använda uranets fissila egenskaper. Förbudet gäller för gruvverksamhet med utvinning av uran både som biprodukt och som återvinning av utvinningsavfall. En följdändring i bestämmelse om obligatorisk tillåtlighetsprövning innebär att uranutvinning som omfattas av förbudet inte längre ska tillåtlighetsprövas av regeringen. I och med beslut gjordes också en ändring i minerallagen som innebär att uran inte längre klassas som ett koncessionsmineral. Följden av detta är att det är möjligt att bevilja undersökningstillstånd eller bearbetningskoncession för uran. Undersökningsmetoder som använder uranets egenskaper för att hitta koncessionsmineral för vilka undersökningstillstånd har beviljats påverkas dock inte av lagändringen. Företrädare i utskottet för , framhöll i en reservation att borde avslå regeringens proposition. beslutade regeringen att tillsätta en särskild utredare (, enhetschef vid i ) med uppgift att analysera hur regelverket för utvinning av metaller och från alunskiffer kan skärpas samt lämna författningsförslag för detta (dir. 2020:26). Utredaren överlämnade sitt betänkande till regeringen . lämnade regeringen propositionen Förbud mot utvinning av kol, olja och naturgas och skärpta regler för utvinning i alunskiffer (prop. 2021/22:150) till . I propositionen föreslås bl.a. ändringar av och minerallagen (1991:45) som innebär ett förbud mot utvinning av stenkol, brunkol, råolja, skifferolja och naturgas på motsvarande sätt som det finns ett förbud mot utvinning av uran. Regeringen lämnar även förslag som syftar till att skärpa regelverket för utvinning ur alunskiffer. Ändringsförslagen i innebär att tillstånd inte längre ska få ges till gruvdrift eller utvinningsverksamhet för att utvinna stenkol, brunkol, råolja, skifferolja eller naturgas. Förbudet gäller även utvinning eller återvinning av dessa ämnen ur restprodukter från gruvverksamhet. Förbudet ska dock inte hindra att tillstånd ges till utvinning av andra som indirekt innefattar sådan utvinning av stenkol, brunkol, råolja, skifferolja eller naturgas som är nödvändig för att bedriva gruv- eller utvinningsverksamheten för dessa andra . Det föreslås vidare ett undantag från förbudet utifrån forskningsändamål som innebär att tillstånd får ges till sådan utvinning på land av råolja eller naturgas som är nödvändig för en planerad geologisk lagring av mindre än koldioxid för forskningsändamål. När det gäller minerallagen föreslås att stenkol, olja och gasformiga kolväten tas bort som koncessionsmineral. Minerallagen föreslås också ändras på så sätt att en koncessionshavare inte längre ska få tillgodogöra sig stenkol, brunkol, råolja, skifferolja eller naturgas som tagits ut i samband med utvinning av koncessionsmineral. Det föreslås även ett lämplighetskrav för den som ansöker om bearbetningskoncession för utvinning av koncessionsmineral ur alunskiffer. Lagändringarna föreslås träda i kraft och utskottet kommer att bereda propositionen . tog ställning till regeringens proposition Genomförande av offshoredirektivet (prop. 2014/15:64). I propositionen föreslogs att undersökningstillstånd och bearbetningskoncessioner enligt kontinentalsockellagen (1966:314) och minerallagen inte ska få beviljas i fråga om olje- eller gasverksamhet till havs. biföll regeringens förslag, och bestämmelserna trädde i kraft (bet. 2014/15:FöU9, rskr. 2014/15:197). Svar på skriftlig fråga om gruvdrift vid och Statsrådet svarade följande på en skriftlig fråga av (M) om och (fr. 2021/22:1093): har frågat mig om jag avser vidta några åtgärder för att säkerställa framtida status som dricksvattenkälla. är en unik och värdefull vattentäkt, en av största, som hyser såväl natur- och miljömässiga som samhällsviktiga värden. är i sin helhet utsedd som vattenskyddsområde och omfattas också av flera olika riksintressen enligt , t.ex. vad gäller naturvård, friluftsliv och totalförsvaret. är även, tillsammans med stränder och öar, utpekad av regeringen som Natura 2000-område. Verksamheter som bedrivs vid omfattas av högt ställda krav i enlighet med , och vi ska fortsätta ha högt ställda miljökrav på verksamheter i . På samma sätt måste all prospekteringsverksamhet bedrivas på ett sätt som är förenligt med bestämmelser. Utskottet har den senaste valperioden behandlat frågor om utvinning av uran i . Vid det senaste tillfället – – konstaterade utskottet bl.a. att det när förslaget om ett förbud behandlades i fanns det olika uppfattningar om huruvida ett sådant förbud borde införas (bet. 2020/21:NU18). Vidare påminde utskottet om att förslagen i propositionen är genomförda, och sa sig inte ha för avsikt att ta några initiativ i linje med vad som framfördes i de då aktuella motionerna, vilka således avstyrktes. Företrädare i utskottet för framförde en annan uppfattning i en reservation. När det gäller motionsyrkanden om återställning och efterbehandling av områden där det har bedrivits gruvbrytning eller prospektering behandlade utskottet sådana (bet. 2020/21:NU18). Utskottet avstyrkte motionsyrkandena på området och hänvisade till pågående arbete. Avvikande uppfattningar framfördes i reservationer från och företrädare i utskottet. Utskottets ställningstagande redovisas under följande rubriker: – Utvinning av uran – och miljö. I motionerna 2021/22:544 (M), 2021/22:1676 (M) och 2021/22:2431 (SD) yrkandena 18 och 19 finns förslag om att uranbrytning åter ska tillåtas i och att det ska vara möjligt att ge tillstånd till brytning, provbrytning, bearbetning och fysikalisk eller kemisk anrikning av uran för att använda uranets fissila egenskaper. När det gäller utvinning av uran vill utskottet påminna om att detta är tillåtet i . återfinns inte heller uran bland de s.k. koncessionsmineral som omfattas av bestämmelserna i minerallagen. Utskottet avser inte att ta några initiativ i linje med det som framförs i de nämnda motionerna. Motionsyrkandena avstyrks därmed. Utskottet har behandlat motioner om möjligheterna att förena gruvverksamhet och mineralutvinning med en ambitiös miljöpolitik. När det gäller frågor om att återställa och efterbehandla områden där gruvbrytning eller undersökningsverksamhet har förekommit framförs olika förslag på området i motionerna 2021/22:2431 (SD) yrkande 15, 2021/22:3199 (V) yrkande 5 och 2021/22:4076 (MP) yrkande 4. Mot bakgrund av det som framförs i dessa motioner vill utskottet påminna om att en särskild utredare haft i uppdrag av regeringen att analysera om det finns insatser eller åtgärder som på ett mer ändamålsenligt sätt än kan säkerställa att det finns tillräckliga ekonomiska säkerheter för efterbehandling och annat arbete som krävs för att återställa en plats efter gruvverksamhet. Utskottet kan även konstatera att regeringen lämnade propositionen Ordning och reda på avfallet (prop. 2021/22:219) till . Propositionen innehåller bl.a. förslag som rör ekonomiska säkerheter för efterbehandling av förorenad mark och bereds av miljö- och jordbruksutskott. Denna process bör inte föregås av att utskottet förordar några tillkännagivanden i linje med det som föreslås i de nämnda motionerna. Avslutningsvis förordas i motionerna 2021/22:1725 (MP) yrkande 3 och 2021/22:4082 (MP) att gruvindustrin ska leva upp till högre miljökrav och att ska verka för att på global nivå upprätta ett nedrustningsavtal för fossila bränslen. Utskottet är övertygat om att det går att bedriva gruvverksamhet som samhället ställer höga krav på hänsyn till miljön. Detta förutsätter – som utskottet tidigare framhållit – att de regelverk som gruv- och mineralnäringen har att förhålla sig till är ändamålsenligt utformade. Utskottet vill avslutningsvis framhålla att undersökningstillstånd och bearbetningskoncessioner enligt kontinentalsockellagen (1966:314) och minerallagen inte ska få beviljas i fråga om olje- eller gasverksamhet till havs. Dessa regler tillkom när genomförde det. s.k. offshoredirektivet i svensk rätt. Dessutom har regeringen lämnat en proposition till med förslag om ett förbud mot utvinning av stenkol, brunkol, råolja, skifferolja och naturgas. Förbudet ska enligt propositionen fungera på motsvarande sätt som förbudet för utvinning av uran. I propositionen finns även förslag som syftar till att skärpa regelverket för utvinning i alunskiffer. Propositionen bereds av utskottet . Utskottet har därmed ingen avsikt att ställa sig bakom några förslag i linje med det som förordas i de nyssnämnda motionerna. Samtliga motionsyrkanden avstyrks. geologiska undersökning (SGU) Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som rör SGU:s arbete i olika delar och myndighetens uppdrag och förutsättningar. Jämför reservation 19 (M, SD), 20 (M, KD, L), 21 (SD), 22 (V), 23 (SD) och 24 (L). I partimotion 2021/22:4030 av m.fl. (M) yrkande 27 förordas att SGU får i uppdrag att göra en särskild kartläggning av kritiskt viktiga metaller och . Detta anses viktigt bl.a. mot bakgrund av klimatomställningen och förmågan till självförsörjning. I partimotion 2021/22:4199 av m.fl. (L) anförs att måste arbeta för att börja fånga in och lagra koldioxid för att bromsa klimatomställningen. I motionens yrkande 89 förordas att SGU får i uppdrag att förbereda sig för att ta emot en ansökan om att uppföra ett lager för koldioxid. I kommittémotion 2021/22:3691 av m.fl. (M) anförs i yrkande 5 att en utredning bör tillsättas för att se över vilka hinder som bör rivas för att underlätta materialåtervinning och användandet av restprodukter i gruv- och mineralnäringen. I motionens yrkande 6 framförs vidare att SGU bör få i uppdrag att göra en särskild kartläggning av kritiskt viktiga metaller och . Motionärerna framhåller vidare att det inte räcker att endast öka återvinningen av metaller och för att täcka efterfrågan, utan även brytningen måste öka. Motionärerna förordar därför i yrkande 9 att det satsas mer pengar på geovetenskaplig forskning och att SGU får ökade resurser för detta. I kommittémotion 2021/22:2431 understryker m.fl. (SD) i yrkande 4 vidare betydelsen av att underlätta och stärka förutsättningarna för SGU och Bergsstaten att kunna möta de utmaningar som hanteringen av en ökad efterfrågan av och metaller medför samt de intressekonflikter som kan uppstå i anslutning till detta. I motionen anförs också att det är positivt att SGU kartlägger förekomsten av innovationskritiska metaller och i berggrunden. I yrkande 8 anförs att SGU bör få i uppdrag att presentera nya incitament för att främja en ökad kartläggning av mineraliseringar. I kommittémotion 2021/22:3199 anför m.fl. (V) i yrkande 2 att SGU bör få i uppdrag att utreda vilka kritiska metaller som finns i samt att SGU:s uppdrag bör utökas så att det även innefattar mineralförsörjning. Bakgrund och pågående arbete Kommissionens meddelande om resiliens för råvaror av avgörande betydelse presenterade Europeiska kommissionen (kommissionen) meddelandet Resiliens för råvaror av avgörande betydelse (COM(2020) 474). Syftet med meddelandet är att staka ut vägen mot ökad trygghet och hållbarhet, och därmed bidra till ekonomisk återhämtning och långsiktig omställning i linje med den gröna given, kommissionens handlingsplan för cirkulär ekonomi och . I meddelandet framhåller kommissionen kritiska råvarors stora betydelse för EU:s ekonomi och vikten av att stärka en resilient tillförsel och det öppna strategiska oberoendet. Detta ska uppnås genom en säker, hållbar och ansvarsfull försörjning av kritiska råvaror, till följd av förbättrad cirkularitet (kretslopp) och resurseffektivitet, ökad inhemsk mineralresurskapacitet, diversifierade globala leveranskedjor och minskat importberoende. I meddelandet presenterade kommissionen en ny uppdaterad förteckning över 30 kritiska råvaror som anges vara mycket viktiga för EU:s tillväxt och som är förknippade med hög försörjningsrisk, som t.ex. avvikelser i fråga om tillgång till litium och kobolt och deras leveranskedjor, vilket kan förhindra utvecklingen av litiumbatteriproduktion. Kommissionen identifierar fyra utmaningar för en säker och hållbar försörjning av kritiska råvaror och tio åtgärder för att öka EU:s resiliens och öppna strategiska oberoende. De fyra utmaningarna är • resilienta värdekedjor för EU:s industriella ekosystem • cirkulär användning av resurser, hållbara produkter och innovation • anskaffning till Europeiska unionen • diversifierad anskaffning från tredjeländer. De tio åtgärder som kommissionen anser behöver vidtas för en tillförlitlig och ostörd tillgång på kritiska råvaror är starta en industridriven europeisk råvaruallians ta fram kriterier för hållbar finansiering för gruv-, utvinnings- och bearbetningssektorerna i de delegerade akterna i taxonomin påbörja forskning och innovation kring kritiska råvaror kartlägga försörjningspotential inom EU av sekundära kritiska råvaror identifiera gruv- och bearbetningsprojekt och investeringsbehov utveckla expertis och kompetens i gruv-, utvinnings- och bearbetningsteknik använda jordobservationer och fjärranalys inom gruvverksamhet utveckla forsknings- och innovationsprojekt i Horisont utveckla strategiska internationella partnerskap främja ansvarsfulla gruvdriftsmetoder för kritiska råvaror. Strategi och handlingsplan för cirkulär ekonomi beslutade regeringen om strategin Cirkulär ekonomi – strategi för omställningen i . I strategin redovisade regeringen en vision om ett samhälle där resurser används effektivt i giftfria cirkulära flöden och ersätter jungfruliga material. Det övergripande målet med strategin angavs vara att bidra till att nå miljö- och klimatmålen, liksom flera av de globala hållbarhetsmålen inom Agenda 2030. beslutade regeringen om en första handlingsplan för cirkulär ekonomi. Handlingsplanen innehåller drygt 100 åtgärder inom områden som industriomställning, materialförsörjning, teknikutveckling och avfallshantering. I handlingsplanen framförs vidare att sekundär utvinning av metaller är ett växande alternativ till primär brytning och att regeringen för att genomföra denna satsning avser att besluta om ett regeringsuppdrag. Resurseffektivitet anges vara centralt för att driva cirkulär ekonomi och att handla resurseffektivt gäller lika mycket vid utvinning av primära resurser som vid återvinning och återanvändning av sekundära material. För att stärka arbetet med omställningen till en cirkulär ekonomi anger regeringen i handlingsplanen att den avser att komplettera miljömålssystemet så att det finns etappmål eller andra mål för strategins prioriterade strömmar (plast, textilier, förnybara och biobaserade råvaror, livsmedel, bygg- och fastighetssektorn, inklusive bygg- och rivningsavfall, samt innovationskritiska metaller och ) där det bedöms lämpligt. Uppdrag att öka möjligheterna till hållbar utvinning och återvinning av och metall från sekundära resurser fick SGU i uppdrag att tillsammans med arbeta för att öka möjligheterna till hållbar utvinning av och metaller från sekundära resurser. Arbetet ska bidra till omställningen till en mer cirkulär och resurseffektiv ekonomi i enlighet med bl.a. handlingsplanen för cirkulär ekonomi. Myndigheterna ska enligt uppdraget fokusera på kritiska metaller och , men även andra metaller och kan omfattas. En sammanställning av genomförda insatser delredovisades och en slutredovisning till regeringen ska göras . Strategi för framtidens industri presenterade regeringen en ny industristrategi: Framtidens industri – En strategi om grön och digital omställning. I strategin framhålls att insatser som Industriklivet, gröna kreditgarantier, Fossilfritt , deltagande i gemensamma europeiska projekt, strategi och handlingsplan för cirkulär ekonomi och samverkansprogram skapar förutsättningar för att industrin ska bli en nyckel i den gröna och digitala omställningen. I strategin framhålls vidare att en hållbar försörjning av kritiska metaller och är centralt för omställningen, inte minst för förnybara energilösningar, och kommer först i många strategiska värdekedjor. Det finns enligt strategin även potential att öka återvinningen av kritiska metaller och från sekundära källor. I strategin framförs vidare att ska verka för insatser som kan öka den inhemska tillgången till kritiska råmaterial från primära och sekundära källor, med bibehållet starkt miljöskydd, samt diversifiera utbudet. En fortsatt positiv utveckling av det starka gruvklustret leder till innovation, utveckling och hållbarhet längs hela förädlingskedjan och minska beroendet av import. Strategin syftar till att utgöra en plattform för framtida utveckling och avstamp för processer, diskussioner och förhandlingar. Utgångspunkten för eventuella framtida satsningar är att de ska ske inom Smart industris fyra fokusområden (Industri 4.0, Hållbar produktion, Kunskapslyft industri och Testbädd ) och att de bör vara tvärsektoriella, bygga på vikten av att arbeta tillsammans, utgå från regeringens prioriteringar och leda till lösningar som kommer alla till gagn, oavsett verksamhetsområde. SGU:s uppdrag som rör geologisk information och forskning SGU har enligt sin instruktion (förordningen [1997:1294] med instruktion för geologiska undersökning) i uppgift att tillhandahålla geologisk information för samhällets behov . Myndigheten ska i detta syfte bedriva en behovsstyrd insamling av grundläggande geologisk information och förvalta och utveckla denna information i syfte att göra den tillgänglig och lätt att använda. Myndighetens underlag ska kunna användas som bas för forskning och identifikation av forskningsbehov. SGU har inga heltidsforskartjänster men adjungerade professorer på deltid. I sitt uppdrag ska SGU främja och stödja riktad grundforskning och tillämpad forskning inom det geovetenskapliga området samt medverka i internationellt samarbete och internationella utvecklingsprojekt. SGU fördelar även bidrag till riktad grundforskning och tillämpad forskning inom geovetenskap. Uppdrag att kartlägga innovationskritiska metaller och Regeringen har som en del i Handlingsplan 2 för Smart industri gett SGU i uppdrag att kartlägga möjligheterna till utvinning i av de innovationskritiska metaller och som är nödvändiga för bl.a. miljö- och klimatomställningen (N2018/01044/FÖF). Uppdraget innebär en utökad insats för att kartlägga innovationskritiska metaller och för att säkerställa råvaror av hög kvalitet genom en ansvarsfull och miljömässigt hållbar återvinning och utvinning. Råvaror från primära och sekundära (gruvavfall) källor i Bergslagen ska identifieras och inventeras. Uppdraget redovisades i rapporten och i Bergslagen (RR 2020:02). SGU har inom projektet visat att det finns potential för innovationskritiska metaller och i Bergslagen både i primära och sekundära källor.