bet · H901SfU17 · 2022-05-09 00:00:00 — 23.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökad prioritering av felaktiga utbetalningar och tillkännager detta för regeringen. 25.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om standardiserat anställningsintyg och tillkännager detta för regeringen. 28.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda myndigheters möjligheter att inhämta kontoutdrag och tillkännager detta för regeringen. 30.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om utlänningars utländska tillgångar och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4190 av m.fl. (KD): 46.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en samordnad statlig utbetalningsfunktion kan inrättas och kombineras med en förstärkt utbetalningskontroll och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4210 av m.fl. (KD): 19.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att SBU och annan lämplig myndighet bör få i uppdrag att sammanställa forskningsläge och litteraturgenomgång kring orsaker till kvinnors högre sjukskrivningstal och tillkännager detta för regeringen. 20.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kvalitetssäkra och utveckla vårdens arbete med en jämställd sjukskrivningsprocess och ytterligare studier där läkarintygs- och sjukfallsdata kombineras med sjukvårdsdata och tillkännager detta för regeringen. 47.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om föräldrar som för barn utomlands, och detta tillkännager för regeringen. 2021/22:4213 av m.fl. (KD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om utformningen av socialförsäkringssystemet och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det förebyggande arbetet för att minska antalet sjukskrivningar måste ses i ett bredare perspektiv och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av kunskap om det moderna arbetslivets villkor och hur det påverkar familjeliv, personlig hälsa och barns välbefinnande och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om målet med sjukförsäkringen och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om rehabiliteringskedjan och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av fortsatta åtgärder kring de medicinska underlagen för bedömning av rätten till sjukförsäkring samt tydligare information till försäkringstagaren och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återinföra den bortre tidsgränsen samt en anpassad arbetsmarknadsintroduktion och tillkännager detta för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att slopa de fasta stegen i sjukpenningen, sjuk- och aktivitetsersättningen och rehabiliteringspenningen och tillkännager detta för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en mer flexibel sjukförsäkring och tillkännager detta för regeringen. 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att rehabiliteringsbehovet ska klarläggas senast dag 60 och tillkännager detta för regeringen. 17.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om förbättringar för företagare i socialförsäkringssystemet och tillkännager detta för regeringen. 18.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur ett kompletterat stöd för vård av anhöriga skulle kunna utformas och tillkännager detta för regeringen. 19.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa möjlighet till arbetsträning med bibehållen sjukpenning och tillkännager detta för regeringen. 20.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda slopandet av sjuklöneansvaret vid rekrytering av långtidssjukskrivna och tillkännager detta för regeringen. 21.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om nationella riktlinjer för att skapa förutsättningar för en jämlik kvalitet på rehabiliteringen och tillkännager detta för regeringen. 24.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om förbättrade regler för sjuk- och aktivitetsersättning för yngre och tillkännager detta för regeringen. 25.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ändrade regler för kvalificering till garantiersättning inom sjuk- och aktivitetsersättningen och tillkännager detta för regeringen. 27.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör se över möjligheterna för personer med nedsatt arbetsförmåga på grund av funktionsnedsättning eller sjukdom att fortsätta arbeta och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4214 av m.fl. (KD): 57.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om utlandssvenskar och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4215 av m.fl. (KD): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka drivkrafterna för ett längre yrkesliv och tillkännager detta för regeringen. I varje land finns människor som lever i stort överflöd. Ett samhälles utveckling mäts desto bättre genom att se till den som har blivit sjuk eller arbetslös eller som är ensamstående förälder. När vuxna och deras barn halkar efter och förvägras möjligheter som andra tar för givna är det en kritik av hela samhällsbygget. Väl utbyggda, generella och trygga socialförsäkringar är en grundbult för utveckling och sammanhållning. De jämnar ut inkomster över perioder i livet när vi inte kan arbeta. De lindrar oro och skapar mod att pröva nya vägar. De är också positiva för sysselsättningen eftersom det är genom arbete man blir berättigad till dem och eftersom de också understöder återgången till arbete. Den som blir sjuk ska få det stöd som krävs för att kunna komma tillbaka i arbete och ha en ekonomisk trygghet . Sjukförsäkringen är en försäkring, inget bidrag, och är en viktig del av vårt samhällskontrakt. Under har försäkringen urholkats. Stora förändringar har bidragit till att människor med goda möjligheter att återgå i arbete inte får rätt stöd och rehabilitering. Därför har vi ändrat sjukpenningens regelverk och förstärkt arbetet med stöd och rehabilitering. Karensavdraget påverkar olika utifrån kön, yrke och ställning på arbetsmarknaden. Den ekonomiska förlust som uppstår för yrkesgrupper som saknar möjlighet att arbeta hemifrån och är särskilt utsatta är orättvis. Vi utreder därför nu skyndsamt hur regelverket ska förändras, med syfte att riskerna för inkomstbortfall under sjukdom ska bäras på ett mer solidariskt sätt. Hänsyn måste tas till att ens omställningsförmåga varierar på grund av ålder och arbetsliv. Att inkomstbortfallsprincipen i försäkringen förstärks är viktigt för sjukförsäkringens legitimitet. Det motverkar den fattigdomsfälla som ligger i att en försäkring enbart erbjuder grundtrygghet medan mer privilegierade skaffar sig privata försäkringar. Dessutom behöver sjukförsäkringens regelverk anpassas. Den som är långvarigt sjuk eller har nedsatt förmåga på grund av en funktionsnedsättning ska kunna känna sig trygg med att försäkringen finns där och att man får rätt stöd och tidig rehabilitering när det behövs. Det finns alldeles för många exempel på att man kan falla mellan stolarna i regelverk och olika instansers handläggning och bedömning. Det är därför dags att göra en särskild översyn och särskilda insatser för att förhindra det. Ingen ska riskera liv och hälsa på jobbet. Arbetsskadeförsäkringen är en viktig del av socialförsäkringarna men har urholkats och är inte följsam mot de risker som finns i arbetslivet. Regelverket måste ses över med syfte att stärka den ekonomiska tryggheten. Personer med funktionsnedsättning ska ha samma rättigheter som andra och kunna leva sitt liv som andra. Det offentliga ska konsekvent verka för att uppnå jämlikhet i levnadsvillkor och full delaktighet i samhället för personer med funktionsnedsättning. Du ska kunna lita på att dina behov blir tillgodosedda genom insatser av hög kvalitet och att systemet är rättssäkert. Möjligheterna att använda samma arbetsförmågebegrepp i sjuk- och aktivitetsersättningen ses över. Vi behöver också se över indexeringen i sjuk- och aktivitetsersättningen, ersättningsnivåerna med mera. Det handlar om vad vi socialdemokrater vill med våra socialförsäkringar och hur vi ser på dem. Efter valet har vi haft ett svårt parlamentariskt läge. Våra olika partiers idéer om sjukförsäkringen och socialförsäkringen skär igenom på andra sätt än de värderingar som formerar de nya blocken. Det såg mörkt ut i början av mandatperioden för att få till förbättringar i sjukförsäkringen och våra socialförsäkringar. Trots det har vi hittat vägar fram. Vi har lyckats enas om att ta bort några av de vassaste kanterna i vårt system. Vi har lyckats enas över blockgränserna, inte minst då pandemin härjade över vårt land och utsatte vårt folk för stor press. Vi har också lyckats få igenom en lång rad förbättringar som gör vår sjukförsäkring starkare. Vi har gjort ändringar i prövningen vid dag 180. Vi hör nu från hur en större andel får ha kvar sin sjukpenning förbi dag 180. Vi hör hur andelen som går tillbaka i arbete utan att ha blivit utkastade ur försäkringen ökar. Vårt förslag fungerar. Vi har beslutat att prövningen mot fiktiva arbeten ska avskaffas. I stället ska prövningen ske mot arbeten i en angiven yrkesgrupp. Beslutet är fattat, arbetet pågår och kommer vi att se tydligare beslut från . Med detta har en rad ytterligare förbättringar skett. Vi har höjt taket i sjukpenningen så att inkomstbortfallsprincipen stärks. Vi har höjt garantinivån i sjuk- och aktivitetsersättningen så att många fler får en dräglig tillvaro. Vi har höjt bostadstillägget för dem med sjuk- och aktivitetsersättning och tagit bort den orättvisa klyfta som funnits mellan landets sjukpensionärer och ålderspensionärer. Vi har gjort en rad förbättringar. Mer måste göras, fru talman. Men vi har tagit många steg och är en bit på väg. Jag står bakom samtliga av reservationer i detta betänkande men yrkar bifall enbart till reservation 29. När pandemin slog till mot ökade sjukfrånvaron markant. Det innebar en exceptionell situation som ställde krav på exceptionella åtgärder. var drivande bakom många av de viktiga åtgärder som vi satte in, såsom slopat karensavdrag och en utökning av den förebyggande sjukpenningen för riskgrupper. Det var nödvändigt för att stoppa smittspridningen och skydda särskilt utsatta grupper. Ur individens perspektiv leder sjukfrånvaro till sämre privatekonomi, och en lång frånvaro från arbetslivet leder ofta till färre sociala kontakter i vardagen. Utanförskapet är både ekonomiskt och socialt. Effekterna kan också vara stora i nästa generation. Barn till föräldrar som är långtidssjukskrivna tenderar att själva bli sjukskrivna i högre grad än andra. För oss moderater är det självklart att samhällets insatser ska inriktas på att förebygga sjukskrivningar och hjälpa människor tillbaka till arbetslivet. Den som är sjuk eller skadad och inte kan arbeta ska självklart ha rätt till ersättning, vård och rehabilitering. Men den som har eller får tillbaka sin arbetsförmåga måste alltid få stöd och hjälp att komma tillbaka i arbete. Möjligheterna och drivkrafterna att agera för att hjälpa människor tillbaka till arbetslivet måste stärkas för samtliga aktörer i sjukförsäkringssystemet: den försäkrade, arbetsgivaren, läkaren och handläggaren på . Nedsatt arbetsförmåga på grund av sjukdom är grundkriteriet i sjukförsäkringen. Sjukdomar definieras oftast utifrån ett medicinskt perspektiv, och diagnoser ställs baserade på rådande kunskapsläge inom hälso- och sjukvården. Det saknas dock en tydlig och objektiv definition av vad hälsa egentligen är. Sjukdom skapar ofta en känsla av ohälsa. kan en upplevd ohälsa i sig skapa sjukdom. Arbetsförhållanden kan skapa en känsla av ohälsa, och en upplevd dålig hälsa kan påverka hur man upplever sina arbetsförhållanden. På samma sätt är begreppet arbetsförmåga svårt att objektivt definiera. Arbetsförmågan beror på vilket arbete som avses, och samma sjukdomsdiagnos kan innebära att arbetsförmågan antingen försvinner totalt eller inte påverkas alls. Hur påverkas arbetsförmågan hos en tjänsteman som sitter vid ett skrivbord med ett brutet ben jämfört med hos en byggnadsarbetare? Hur påverkas arbetsförmågan hos dessa två om vi byter diagnos till en lättare depression? Det enkla men djupt komplicerade svaret är att det alltid finns arbetsuppgifter som både är möjliga och omöjliga att genomföra för samma diagnos. Det är mot den bakgrunden man måste se på frågor om reformer av sjukförsäkringen. Psykiatriska diagnoser är den vanligaste sjukskrivningsorsaken. För att motverka en utveckling mot allt fler och allt längre sjukfall i dessa diagnoser bör stödet vid psykisk ohälsa förbättras, och kunskapen om sjukskrivningar på grund av psykisk ohälsa behöver öka. Som jag nämnt tidigare är frågor om hälsa och arbetsförmåga komplicerade och mångfasetterade. Situationen kompliceras dessutom vid de psykiatriska diagnoserna. Det är trots allt lättare att bedöma ungefär hur det tar för ett brutet ben att läka och hur arbetsförmågan påverkas av detta än när det gäller psykisk ohälsa, då bedömningen är betydligt svårare. Särskilt tydligt blir detta när man väger in den psykosociala arbetsmiljöns samverkan med dessa diagnoser. Många beskriver en situation där pressen från den dåliga psykosociala arbetsmiljön blir för stor och skapar en stressreaktion. Eftersom psykisk ohälsa till stor del är individuell finns det en rad olika parametrar och faktorer som alla bidrar till rehabiliteringen. Vi moderater vill därför överväga behovet av ett nytt spår i rehabiliteringskedjan för psykiatriska diagnoser med tidiga insatser och multimodala team på grund av att tidsgränserna i den befintliga kedjan egentligen är bättre anpassade för traditionella sjukdomstillstånd. Det är dock viktigt att utgångspunkten ska vara en så kort sjukskrivning som möjligt och en återgång till arbetet så fort som det bara är möjligt. Man kan också i detta sammanhang konstatera att tidiga rehabiliteringsinsatser, innan en sjukskrivning uppstår, har bättre förutsättningar att förhindra en framtida sjukfrånvaro och ökar återgången i arbete bland redan sjukskrivna. Därför bör möjligheterna att genomföra tidigare rehabiliteringsinsatser stärkas. Arbetsgivare och medarbetare måste uppmuntras att använda förebyggande sjukpenning för att ge den enskilda möjlighet att delta i rehabilitering som förebygger en eventuell framtida sjukskrivning. Vi debatterar socialförsäkringsutskottets betänkande 17 gällande socialförsäkringsfrågor. Sjukförsäkringen är ett område i det här betänkandet där det finns många förslag på förbättringar och många reservationer. Vi står bakom samtliga av våra reservationer, men jag väljer att yrka bifall endast till reservation nummer 30. Sjukförsäkringen har varit lite av politikens sorgebarn. Problemen har pendlat från höga sjukskrivningstal där människor hamnat i långa sjukskrivningar utan att faktiskt få hjälp och rehabilitering till att slå över åt andra hållet i tider av nedskärningar då det funnits någon sorts tro på att bara vi utförsäkrar människor och får ned sjukskrivningstalen blir människor som av ett mirakel friska och återgår i arbete. Men riktigt så enkelt är det inte, utan mitt i detta har människor hamnat i kläm och hela familjer drabbats hårt. Det finns till och med de som farit så illa av den icke-fungerande sjukförsäkringen att de valt att ta sitt eget liv. Under de senaste mandatperioderna har vi sett exempel på detta då utförsäkringarna sköt i höjden under den socialdemokratiska regeringstiden när svårt sjuka människor utförsäkrades, framför allt , trots att lagen inte hade ändrats. Sedan kom en pandemi, och den trasiga sjukförsäkringen blottades mer än tidigare när inte ens en sjuksköterska, som ställt upp för oss när vi som mest behövde vård i en pandemi, själv blev drabbad och sjuk i covid kunde erbjudas ekonomisk trygghet utan utförsäkrades och kastades ut i otrygghet. Detta satte igång en livlig och välkommen debatt om sjukförsäkringen. Vi från men även andra partier i oppositionen har sedan drivit regeringen framför oss och pressat på för förbättringar inom den havererade sjukförsäkringen. Till slut började Socialdemokraterna och regeringen inse att den här utförsäkringspolitiken för att spara pengar inte var hållbar, och en rad förslag, bland annat dem som vi drivit på för, lades på bordet i höstens budget. De fanns också med i den budget som röstades igenom från oss i tillsammans med och , och många välkomna förbättringar genomfördes. Vi välkomnar att det nu bland annat lättare kan göras undantag så att människor som har en möjlighet att rehabiliteras och återgå till sitt arbete inte ska behöva utförsäkras drastiskt - om det som sagt finns goda utsikter till rehabilitering. Vi välkomnar också att det kan göras undantag vid dag 365 om människor har en chans att rehabiliteras och återgå i arbete längre fram. Det är också positivt att det genomförs en förändring så att man ska bedömas inom angiven yrkesgrupp i stället för att hänvisas till fiktiva jobb, som alltså inte finns. Vi har hört de mest hårresande exempel om människor som har hänvisats till jobb där man till exempel kan ligga och vila . Det är också positivt med en humanare bedömning av sjukpenning för dem så att de kan bedömas mot sitt nuvarande arbete och att förslaget om trygghetspension har lagts på bordet så att äldre lättare ska kunna beviljas sjukersättning genom att endast bedömas mot arbete de har tidigare erfarenhet av. Vi anser dock att åldersgränsen inte ska höjas i och med riktåldern utan stanna då vi också är generellt kritiska till pensionsåldershöjningen. Vi ska dock inte låta oss luras att tro att allt nu är frid och fröjd och att allt är fixat med sjukförsäkringen. Det finns fortfarande stora brister att åtgärda för att människor inte bara ska få ekonomisk trygghet utan också tillgång till hjälp och rehabilitering för återgång i arbete, för dem som kan. Här har vi lagt fram en rad förslag på förbättringar för en trygg och human sjukförsäkring. Flera granskningar har visat på att det har funnits en osäkerhet och otydlighet i rättspraxis i de bedömningar som har gjorts, vilket kan ha lett till felaktiga bedömningar av . Detta har också flera domstolsbeslut visat på. Inspektionen för socialförsäkringen har i en rapport gällande utredningsskyldighet fått fram att det funnits stora brister i utredningar kring ärenden. Granskningen visade att i av fallen har utredningarna varit så bristfälliga att det kan ha fattats felaktiga beslut. Detta måste åtgärdas på något sätt så att inte förtroendet för vår socialförsäkring och sjukförsäkring helt raseras. När någon utförsäkras trots svår sjukdom drabbar det inte bara individen. Det kan drabba en hel familj. Vi anser därför att regeringen måste ta denna fråga på största allvar och tillse att en extern utredning tittar på vad som har gått fel bakåt i tiden och om personer har utförsäkrats på felaktiga grunder och i så fall hur dessa personer ska kunna kompenseras. Regeringen bör även skyndsamt återkomma med förslag om hur SGI-skyddet kan förbättras. Det gäller alltså den sjukpenninggrundande inkomsten, som avgör vilken sjukpenning man får. Vi anser att det är helt orimligt som det är : att man kan nollas och behöva få sjukpenning eller sjukersättning på den lägsta nivån trots att man har arbetat i hela sitt liv för att man har missat att skriva in sig på Arbetsförmedlingen något datum eller för att det finns något annat krångligt i regelverket som har satt käppar i hjulet. Många människor åker jojo mellan och Arbetsförmedlingen. meddelar att personen är frisk och ska hänvisas till Arbetsförmedlingen. Personen kommer till Arbetsförmedlingen, som säger att personen är för sjuk för att arbeta. Då blir personen också av med sin sjukpenninggrundande inkomst. Här måste det bli ett mycket närmare samarbete mellan och Arbetsförmedlingen. Jag hoppas att det är på god väg, men långsiktigt anser vi faktiskt att de två myndigheterna borde slås samman, så att människor som drabbas av sjukdom och långvarig arbetslöshet bara ska behöva vända sig till en myndighet. Den kan då hjälpa till med att skapa trygghet både ekonomiskt och i rehabiliteringsprocessen. Det är bra, som sagt, att det har skett förbättringar vid dag 180, men vi anser att det finns ytterligare förbättringar som kan göras. krävs det att man ska återgå på heltid för att slippa utförsäkring. Vi anser att det viktiga är att man kan börja återgå på deltid och att man stegvis sedan kanske kan gå upp till heltid. Vi anser också att det ska räcka att bedömas utifrån sitt eget kompetensområde. Vi anser att en parlamentarisk kommitté behöver tillsättas för att ta fram en långsiktig nationell strategi för en human och hållbar sjukförsäkring. Det är nämligen så mycket som har förändrats . Jag instämmer i mycket av det som tidigare talare från tog upp. är psykisk ohälsa ett stort problem. Vi måste gå till botten med hur vi kan förbättra sjukförsäkringen och anpassa den bättre efter dem som drabbas av psykisk ohälsa, som är en av de vanligaste sjukskrivningsorsakerna. I debatten om sjukförsäkringen pratas det ofta om vikten av rehabilitering för att få stöd för återgång till arbetslivet. sägs det dock vad vi konkret ska göra för att förbättra tillgången till rehabilitering. Det finns en rehabiliteringspenning som man kan beviljas. Men regelverket är krångligt, och den beviljas inte om personen bedöms kunna ta ett normalt förekommande arbete på arbetsmarknaden efter dag 180. Vi anser att det är ett orimligt regelverk. Utredningen om sjuk- och aktivitetsersättning samt förmåner vid rehabilitering - jag hade förmånen att sitta med i referensgruppen - har konkreta förslag kring hur regelverket kan förändras för att människor lättare ska få tillgång till en konkret rehabiliteringsplan och rehabiliteringspenning. Rehabiliteringsersättningen ska då inte bedömas utifrån rehabiliteringskedjans tidsgränser, och det ska kunna ske en steglös ersättning som inte anpassar sig efter de fasta stegen - 25, . Detta är något som vi har drivit också när det gäller sjukpenningen. Det är bra och konkreta förslag från utredningen som vi anser att regeringen skyndsamt bör lägga på bordet. Det är mycket som kommer från den här utredningen, till exempel trygghetspensionen, som har lagts fram på bordet. Det är jättebra, men jag förundras över att just de viktiga förslagen om rehabilitering ännu inte har lagts på bordet, för jag tycker att det borde göras. När någon är långvarigt sjuk får vi inte glömma att det ofta finns en anhörig som behöver ta hand om och hjälpa personen som är sjuk. Det kan ofta vara äldre, och det kan ofta vara kvinnor. Därför har vi förslag om att ersättningen till närstående måste förbättras. Ett annat allvarligt problem som vi har är välfärdsbrottsligheten - jag ser att tiden tickar iväg, och jag ska försöka fatta mig kort. Vi behöver ta tag i det allvarliga problemet med att stora resurser, omkring 18 miljarder , försvinner från vår välfärd. Här behöver vi göra mycket mer åtgärder. Straffen för grovt bidragsbrott behöver skärpas. , , och Inspektionen för vård och omsorg måste få ökade resurser för att stoppa bidragsfusk. Vi behöver använda oss av biometriska data. Ett allvarligt problem som finns är den sekretess som råder mellan myndigheter. Jag anser att det är glädjande att vi har en majoritet i utskottet när det gäller detta. Det finns en reservation från Socialdemokraterna, men det gläder mig att de inte har yrkat på den.