bet · H901FiU22 · 2022-04-05 00:00:00 — Reglering efter reglering har lagts på utan att ordentlig hänsyn tagits till helheten. Självklart ska vi värna den finansiella stabiliteten och inte vara naiva inför riskerna med hög belåning som vid en kris kan få betydande spridningseffekter. Men behövs svar på hur människor med stabila inkomster ska kunna efterfråga en bostad. Unga, äldre och andra hushåll med något lägre inkomster eller litet kapital stängs ute från den ägda bostadsmarknaden på ett sätt som inte är välavvägt. Den viktigaste diskussionen gäller hur vi ska åstadkomma en bättre mix av regleringar och riktad social bostadspolitik – i syfte att underlätta för människor att äga sitt boende utan att skapa stora risker i det finansiella systemet. Utöver detta menar jag att en alternativ modell för amorteringskrav och skuldkvotstak bör utredas, där man i stället för att ställa krav på hushållen ställer krav på bankernas aggregerade bolåneportfölj. Att hamna i skuldfällan och i värsta fall överskuldsättning är förödande för den enskilde och kostar även stora pengar för samhället. Under pandemin har det riskfyllda spelandet på framför allt nätkasinon ökat. Under nattens sena timmar är det lätt att fatta dåliga beslut som man senare ångrar. Långivarna kan eller vill inte alltid göra tillräckligt bra bedömningar av den sökandes ekonomi innan de beviljar ett lån. Även om de är skyldiga att göra en kreditprövning saknas ofta en helhetsbild, eftersom det inte finns något tvång för samtliga långivare att rapportera in sin utlåning till kreditupplysnings-företagen. Konsekvensen blir att personer som redan är högt skuldsatta lånar för mycket – och till och med bearbetas aktivt för att skuldsätta sig ytterligare. Jag anser därför att det bör införas ett nationellt skuldregister som omfattar alla krediter och kreditgivare. På så sätt blir det möjligt och tvingande för kreditgivare att skapa sig en helhetsbild av konsumentens befintliga skulder. Makrotillsyn, bolånemarknaden och hushållens skuldsättning, punkt 2 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3997 av m.fl. (L) yrkande 80 och 2021/22:92 av (SD), 2021/22:242 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3, 2021/22:279 av och (båda SD), 2021/22:898 av (SD), 2021/22:1100 av (M), 2021/22:2174 av (M), 2021/22:2533 av m.fl. (SD) yrkandena 8 och 10–14, 2021/22:2538 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2021/22:2539 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3, 2021/22:3221 av m.fl. (C) yrkandena 11 och 13, 2021/22:3231 av m.fl. (C) yrkandena 6 och 7, 2021/22:3417 av (MP) yrkande 7, 2021/22:3708 av m.fl. (M) yrkandena 42 och 43, 2021/22:3768 av (M), 2021/22:3832 av (M) yrkande 2, 2021/22:4073 av m.fl. (MP) och 2021/22:4222 av m.fl. (KD) yrkandena 3 och 55. kan många individer, trots att de har både god betalningsförmåga och tillräckligt kapital till en insats, ha svårt att få låna vad som behövs från banken för att köpa en första bostad. Detta beror på att bankerna använder höga kalkylräntor när de gör sin kreditprövning. För att utöka möjligheten för fler att köpa en första bostad vill jag att det ska införas en möjlighet för dessa individer att få ett statligt lån, ett startlån. Detta lån ska kunna användas för att köpa en äganderätt eller bostadsrätt eller i en hyrköpsaffär. Ett statligt startlån har potential att både sänka trösklarna till bostadsmarknaden och minska kreditrisken för bankerna. Systemet ska vara långsiktigt självfinansierat. Med ett sådant system skapas också förutsättningar för att fler boenden ska produceras och att fler människor ska få en större frihet och självständighet i relation till sitt hem. Jag ser med intresse på de utredningar som just nu arbetar med bl.a. frågan om startlån för förstagångsköpare (dir. 2020:53 och dir. 2020:125) men är oroad över att direktiven primärt fokuserar på unga förstagångsköpare. Den som bor i ett utsatt område delar många problem med den som är ung, och det är därför av vikt att utredningarna görs med ett bredare perspektiv. Makrotillsyn, bolånemarknaden och hushållens skuldsättning, punkt 2 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3417 av (MP) yrkande 7 och 2021/22:4073 av m.fl. (MP) samt 2021/22:92 av (SD), 2021/22:242 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3, 2021/22:279 av och (båda SD), 2021/22:898 av (SD), 2021/22:1100 av (M), 2021/22:2174 av (M), 2021/22:2533 av m.fl. (SD) yrkandena 8 och 10–14, 2021/22:2538 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2021/22:2539 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3, 2021/22:3221 av m.fl. (C) yrkandena 11 och 13, 2021/22:3231 av m.fl. (C) yrkandena 6 och 7, 2021/22:3708 av m.fl. (M) yrkandena 42 och 43, 2021/22:3768 av (M), 2021/22:3832 av (M) yrkande 2, 2021/22:3997 av m.fl. (L) yrkande 80 och 2021/22:4222 av m.fl. (KD) yrkandena 3 och 55. Utmaningen att bygga för de behov som finns är stor och måste antas. De som står längst ifrån bostadsmarknaden och ett tryggt boende är de som har lägre inkomster. Det är dock inte för denna kategori individer som de flesta bostäder byggs. Vi behöver se över och stärka finansierings-förutsättningarna även för de som inte har höga inkomster. Jag menar att det bör införas ett grönt bosparkonto och ett särskilt startlån till första bostadsköpet. Det skulle underlätta för fler att komma in på bostadsmarknaden för att äga sitt boende. Överskuldsättning och kraftigt ökande antal ansökningar om skuldsanering bland unga är ett växande samhällsproblem. har konsumtionslånen ökat snabbt och den typen av lån kan få stora konsekvenser för människors privatekonomi. En viktig orsak till att människor blir överskuldsatta är att företag som ger ut krediter för konsumtion i ökande utsträckning riktar in sin marknadsföring på grupper med lägre inkomster och lockar med snabba lån. Dessutom kan fler och fler varor köpas på avbetalning. Det är attraktivt och lönsamt för långivare att bevilja lån till personer som har hög risk att inte kunna betala tillbaka. Detta behöver brytas genom hårdare reglering. har mycket gjorts från regeringens sida för att motverka överskuldsättning. Jag menar dock att det krävs ytterligare steg för att minska konsumtionslånen och begränsa överskuldsättning. Skuldregister är en fråga som lyfts av flera aktörer, t.ex. . Det är viktigt att utreda frågan om skuldregister och hur det kan utformas samt kontinuerligt arbeta för att skydda konsumenterna och minska trycket på att låna till konsumtion. Struktur och konkurrens på bank- och finansmarknaden, punkt 3 (M) av (M), (M), Boriana (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3687 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2021/22:467 av m.fl. (V), 2021/22:1285 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2, 2021/22:1464 av Boriana (M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:1620 av Per Åsling och (båda C) yrkandena 1–3, 2021/22:1729 av (M) yrkande 1, 2021/22:1927 av (M), 2021/22:2099 av Per Åsling och (båda C), 2021/22:2325 av (L), 2021/22:2438 av (M), 2021/22:2533 av m.fl. (SD) yrkandena 6 och 7, 2021/22:2534 av m.fl. (SD) yrkande 17, 2021/22:2597 av m.fl. (V) yrkande 9, 2021/22:3231 av m.fl. (C) yrkande 19 och 2021/22:3686 av m.fl. (C) yrkandena 5 och 6. har länge varit framgångsrikt när det gäller att attrahera riskkapital från resten av världen. På områden som informationsteknologi och livsvetenskap har några av de största riskkapitalsektorerna i världen. Huvuddelen av kapitalet till svenska riskkapitalfonder är utländskt, vilket möjliggör för svenska företag att växa och anställa på ett sätt som annars inte vore möjligt. borde dock i högre grad än kunna utnyttja de konkurrensfördelar som landet har. Exempelvis är investeringsnivån i i genomsnitt lägre än i många andra länder, vilket försvårar för företag att växa när de nått en viss storlek. , bl.a. av legala skäl, förläggs vissa svenska fonder till andra länder för att vara tillgängliga för utländska investerare. För att möjliggöra att fler investeringsfonder etableras i bör det införas en modell med associationsrättsliga fonder. Dessa investeringsbolag ska ha ett rörligt aktiekapital i enlighet med förslaget i SOU 2016:45 En hållbar, transparent och konkurrenskraftig fondmarknad. Vi menar att en välkänd och internationellt etablerad legal struktur skulle öka utländska investerares benägenhet att investera i svenska fonder och därmed öka det investerade kapitalet i . Struktur och konkurrens på bank- och finansmarknaden, punkt 3 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2533 av m.fl. (SD) yrkandena 6 och 7 samt 2021/22:467 av m.fl. (V), 2021/22:1285 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2, 2021/22:1464 av Boriana (M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:1620 av Per Åsling och (båda C) yrkandena 1–3, 2021/22:1729 av (M) yrkande 1, 2021/22:1927 av (M), 2021/22:2099 av Per Åsling och (båda C), 2021/22:2325 av (L), 2021/22:2438 av (M), 2021/22:2534 av m.fl. (SD) yrkande 17, 2021/22:2597 av m.fl. (V) yrkande 9, 2021/22:3231 av m.fl. (C) yrkande 19, 2021/22:3686 av m.fl. (C) yrkandena 5 och 6 samt 2021/22:3687 av m.fl. (M) yrkande 2. Under inledningen av covid-19-pandemin fick vi se stora fall på världens börser. Många företagsobligationsfonder tvingades tillfälligt att stänga för uttag på grund av bristfällig likviditet. Det är problematiskt för det svenska småspararkollektivet att offentliga nyckeltal i fråga om illikvida tillgångar är svåra att hitta. Det finns exempel på fonder som marknadsförts som ett säkert placeringsalternativ med hög likviditet, trots att de i realiteten ägt en hög andel high yield-obligationer. Därför menar vi att likviditetsrisken i form av andelen illikvida tillgångar uttryckligen och öppet ska anges i exempelvis ett fondfaktablad. Vidare bör på EU-nivå verka för en översyn av , där en utvärdering av ett tak för illikvida tillgångar bör vara i fokus. Vi anser också att regelverket för fullmaktsförfarande vid bankbyte behöver utvecklas, så att fler tjänster kan flyttas enklare och endast en underskrift genom bank-id eller en vanlig signatur krävs. Detta skulle bidra till att underlätta för bankkunderna och ge dem möjlighet att ställa högre krav på sin bank. Därför bör det utredas hur bankbyte för konsumenter kan underlättas och hur förfarandet för fullständigt bankbyte via fullmakt kan se ut. Struktur och konkurrens på bank- och finansmarknaden, punkt 3 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3231 av m.fl. (C) yrkande 19 och 2021/22:3686 av m.fl. (C) yrkandena 5 och 6 samt 2021/22:467 av m.fl. (V), 2021/22:1285 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2, 2021/22:1464 av Boriana (M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:1620 av Per Åsling och (båda C) yrkandena 1–3, 2021/22:1729 av (M) yrkande 1, 2021/22:1927 av (M), 2021/22:2099 av Per Åsling och (båda C), 2021/22:2325 av (L), 2021/22:2438 av (M), 2021/22:2533 av m.fl. (SD) yrkandena 6 och 7, 2021/22:2534 av m.fl. (SD) yrkande 17, 2021/22:2597 av m.fl. (V) yrkande 9 och 2021/22:3687 av m.fl. (M) yrkande 2. Ett av de krångligare och mer tidsödande momenten för den som byter bank är att registrera om sig på olika autogiron m.m. Jag menar att rätten till nummerportabilitet, dvs. möjligheten att behålla sitt kontonummer för den som byter bank, skulle ge en flexiblare marknad för banker. Det skulle även gynna konsumenterna genom att de kan ställa högre krav på bankerna och få bättre villkor. Förutsättningarna för att få fram kapital till investeringar och nya affärsidéer är alltför ofta bristfälliga. Det är nödvändigt att hela landet har tillgång såväl till privat lånekapital som till det offentliga riskkapitalet. Lokala banker och andra investerare spelar redan en avgörande roll. Men mer behöver göras om företags och människors fulla potential ska komma till sin rätt. I har man infört s.k. sparbanksbevis för att möjliggöra en bredare utlåning från sparbankerna. bör sträva i den riktningen och ett viktigt steg i detta skulle vara en moderniserad sparbankslag. Den befintliga sparbankslagen förhindrar sparbankerna att ta in externt kapital. Genom bättre tillgång till externt kapital kan sparbankerna växla upp sin verksamhet för att bidra till att stärka företagande och jobb på landsbygd. En modernisering av spelreglerna skulle också kunna innebära verksamma sparbanker i fler delar av . Jag anser därför att sparbankslagen bör moderniseras så att lokala banker kan utveckla sin verksamhet och tillgången till kapital på landsbygden förbättras. Det råder en stor obalans i hur riskkapital allokeras. Dels går den absoluta merparten av riskkapitalet i landet till de tre storstadsregionerna, dels allokeras en liten del av kapitalet till företag med kvinnor som grundare. Min grundinställning är att det statliga riskkapitalet ska ha en marknads-kompletterande roll för att hantera marknadsmisslyckanden. Regelverket för kapitalförsörjning behöver också stärka förutsättningarna för privat och offentligt kapital att samverka. Detta ska förenas med tillsyn och kontroll, men behovet av riskvilligt kapital i hela landet motiverar en moderniserad lagstiftning. För att öka möjligheterna för fler företag över hela landet att öka sitt kapital skulle nya strukturer för statligt riskkapital och kreditgarantier kunna spela en viktig roll. Struktur och konkurrens på bank- och finansmarknaden, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:467 av m.fl. (V) och 2021/22:2597 av m.fl. (V) yrkande 9 och 2021/22:1285 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2, 2021/22:1464 av Boriana (M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:1620 av Per Åsling och (båda C) yrkandena 1–3, 2021/22:1729 av (M) yrkande 1, 2021/22:1927 av (M), 2021/22:2099 av Per Åsling och (båda C), 2021/22:2325 av (L), 2021/22:2438 av (M), 2021/22:2533 av m.fl. (SD) yrkandena 6 och 7, 2021/22:2534 av m.fl. (SD) yrkande 17, 2021/22:3231 av m.fl. (C) yrkande 19, 2021/22:3686 av m.fl. (C) yrkandena 5 och 6 samt 2021/22:3687 av m.fl. (M) yrkande 2. Den svenska bankmarknaden har en rad strukturproblem. Fyra storbanker dominerar marknaden och konkurrensen är generellt sett bristfällig. Detta leder till dåliga villkor och dålig service. Den nuvarande bankmarknaden är också problematisk ur ett regionalpolitiskt perspektiv. Storbankerna har lagt ned en lång rad bankkontor runt om i landet. Jag anser att en statlig folkbank skulle kunna spela en viktig roll på den svenska bankmarknaden. En sådan bank skulle vara transparent med sina produkter, priser, räntor och avgifter. Den statliga folkbanken skulle också ha god lokal närvaro i hela landet och bra service när det kommer till kontanthantering. Förverkligandet av en statlig folkbank kan ske antingen genom att får en utökad roll eller genom att man skapar en helt ny bank. Jag anser att en utredning bör tillsättas för att analysera förutsättningarna för att skapa en statlig svensk folkbank. Jag vill också lyfta fram problemet med bankernas roll i aggressiv skatteplanering. Banker, revisionsbyråer, skattejurister och skattekonsulter tjänar stora pengar på att tillhandahålla rådgivning och tjänster som leder till såväl skatteflykt som aggressiv skatteplanering. Jag menar att regeringen bör utreda om banker som vid upprepade tillfällen medverkar till skatteflykt eller medhjälp till skatteflykt borde förlora sin rätt att verka som bank i . Hållbar finansmarknad, punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3277 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 9 och 10 samt 2021/22:978 av m.fl. (S) yrkande 2 och 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 10. har ett stort behov av ökade investeringar för en grön omställning. Det statliga ägandet behöver utökas och utvecklas för att samhällsutvecklingen på ett demokratiskt sätt ska kunna styras i en hållbar riktning. har presenterat ett förslag om ett tioårigt moratorium för överskottsmålet i det finanspolitiska ramverket, i syfte att möjliggöra nödvändiga klimatinvesteringar i storleksordningen , främst inom områdena transport, bostad och elöverföring. Detta skulle innebära ett större offentligt åtagande anpassat till de verkliga utmaningar som vårt samhälle står inför, som den samlade svenska statsskulden fortfarande skulle vara bland de lägre i EU. Konkret bör olika vägar kunna prövas, både i form av statlig lånefinansiering och i form av institutionella lösningar för kapitalförsörjning till omställningsprojekt. En statlig grön investeringsbank i skulle med egna medel och genom att mobilisera offentligt och privat kapital kunna leda utvecklingen mot fler investeringar i t.ex. klimatsmart infrastruktur, förnybar energi och klimatanpassning. En sådan bank skulle också kunna underlätta kapitalförsörjningen för många små och medelstora svenska miljöteknikföretag som vill växa. Jag anser därför att regeringen bör utreda förutsättningarna för att inrätta en grön statlig investeringsbank. Vidare, för att stärka statens finansiella möjligheter till investeringar i klimatvänlig produktion bör en statlig grön omställningsfond inrättas. Med en sådan fond skulle intäkter genom avgifter på klimatskadlig verksamhet kunna finansiera investeringar eller subventioner för nya energisnåla bostäder, fossilfria transporter eller förnybar energi. En sådan fond skulle också kunna säkra en långsiktig finansiering av nya gröna jobb. Jag anser att regeringen bör återkomma med förslag på utformning av en grön statlig omställningsfond. Hållbar finansmarknad, punkt 4 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 10 och 2021/22:978 av m.fl. (S) yrkande 2 och 2021/22:3277 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 9 och 10. Finansmarknaden spelar en viktig roll i den gröna omställningen. Mer kapital måste kanaliseras mot hållbara verksamheter och bort från det fossila. Därför måste den gröna styrningen av finansmarknaden skärpas för att takten i klimatomställningen ska öka. Jag anser att en grön statlig investeringsbank bör upprättas för att mobilisera kapital till klimatvänliga, resurseffektiva och hållbara investeringar med goda lånevillkor. Dessutom bör finansiella institutioner genomgå klimatrelaterade stresstester, som bl.a. visar riskerna med att låna ut till eller investera i fossilberoende verksamheter. Kontanthantering och betaltjänster, punkt 5 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3227 av m.fl. (C) yrkandena 20, 34, 36 och 37 samt 2021/22:3686 av m.fl. (C) yrkande 4 och 2021/22:11 av (KD), 2021/22:48 av (SD), 2021/22:389 av och (båda SD), 2021/22:827 av och (båda S), 2021/22:1632 av (C), 2021/22:1855 av (M), 2021/22:1907 av (M), 2021/22:1967 av (M), 2021/22:2342 av (L), 2021/22:2600 av m.fl. (V) yrkande 14, 2021/22:2949 av (M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:3054 av (M), 2021/22:3232 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 8 och 9, 2021/22:3305 av (M), 2021/22:3583 av (M), 2021/22:3980 av m.fl. (L) yrkande 4, 2021/22:4065 av m.fl. (MP) yrkande 48 och 2021/22:4164 av m.fl. (KD) yrkande 12. Med ett allt större beroende av den digitala infrastrukturen för betalningar bör staten säkra att betalningar kan ske genom fler digitala lösningar. Jag anser att i nära samarbete med och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap bör säkra att de digitala system som används för betalningar är tillräckligt robusta. Dessutom menar jag att utvecklingen av e-krona måste bejakas. I finns det varken någon specifik reglering av försäljning av kryptovaluta eller krav på hur kryptovaluta ska nyttjas eller utvecklas. I flera länder, liksom inom ramen för EU-samarbetet, pågår arbete med att utreda de juridiska grunderna för hantering av kryptovalutor. Bland annat har ett stort antal länder gett ut vägledning kring hur kryptovalutor ska beskattas. Jag anser att det bör skapas bättre förutsättningar och större öppenhet kring kryptovalutor samt att konsumentens rättigheter kopplat till dessa måste säkras. Det bör dessutom skapas en öppen infrastruktur för digitala betalningar för att öka transparens, konkurrens och redundans i det digitala betalnings-systemet. Jag menar också att medborgarnas rättighet till anonyma betalningar bör utredas. Kontanthanteringen är en viktig service för den svenska ekonomin, för svenska företag och för människors möjlighet att fritt välja betalningsmedel. Den lagändring som trätt i kraft innebär bl.a. en skyldighet för vissa banker att tillhandahålla kontanttjänster. Lagstiftningen bör ses som en lägsta acceptabel nivå för kontanthanteringen i . Det är viktigt att den nya lagstiftningen omgående följs upp för att säkerställa att såväl lagstiftningen som dess intentioner efterföljs. Jag menar att kontanthanteringen bör tryggas i hela landet i syfte att värna grundläggande servicefunktioner och tryggheten för såväl privatpersoner som närings-verksamheter. Kontanthantering och betaltjänster, punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2600 av m.fl. (V) yrkande 14 och 2021/22:3232 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 8 och 9 samt 2021/22:11 av (KD), 2021/22:48 av (SD), 2021/22:389 av och (båda SD), 2021/22:827 av och (båda S), 2021/22:1632 av (C), 2021/22:1855 av (M), 2021/22:1907 av (M), 2021/22:1967 av (M), 2021/22:2342 av (L), 2021/22:2949 av (M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:3054 av (M), 2021/22:3227 av m.fl. (C) yrkandena 20, 34, 36 och 37, 2021/22:3305 av (M), 2021/22:3583 av (M), 2021/22:3686 av m.fl. (C) yrkande 4, 2021/22:3980 av m.fl. (L) yrkande 4, 2021/22:4065 av m.fl. (MP) yrkande 48 och 2021/22:4164 av m.fl. (KD) yrkande 12. En ny lag med regler om kontanttjänster har trätt i kraft. Den nya lagstiftningen innebär bl.a. krav på att institut eller filialer som tillhandahåller betalkonton med grundläggande funktioner till konsumenter ska tillhandahålla platser för kontantuttag och att institut eller filialer som tillhandahåller betalkonton till företag ska tillhandahålla platser för dagskasseinsättningar. Detta är mycket välkommet då allt fler banker tidigare helt hade upphört med kontanthantering eller infört restriktioner för hur man får ta ut och sätta in sina pengar på banken. Dock anser jag att skyldigheten att tillhandahålla platser för dagskasseinsättningar bör gälla alla institut som tillhandahåller betalkonton till företag. Dessutom omfattar inte lagen insättningar för privatpersoner. Jag menar i likhet med vad framfört att det bör finnas en symmetri mellan uttags- och insättningsmöjligheter. Insättningsmöjligheter för privatpersoner bör således ingå i begreppet kontanttjänster. I takt med den ökade digitaliseringen ser vi också ett digitalt utanförskap. En av orsakerna till digitalt utanförskap handlar om människor som inte kan, vill eller vågar använda e-legitimation. Det innefattar människor som är i förvaltarskap, dvs. har en god man. Jag anser att regeringen bör utreda möjligheten för gode män att använda e-legitimation för de personer de har förvaltarskap för. Kontanthantering och betaltjänster, punkt 5 (KD) av (KD).