bet · H901KU14 · 2022-05-04 00:00:00 — Utskottets uppfattning är att de påtalade bristerna i den föreslagna regleringens förutsebarhet innebär att regeringens förslag inte kan anses utgöra en ändamålsenlig begränsning av det grundlagsskyddade området. Om regeringens förslag skulle genomföras riskerar det enligt utskottet att skapa en alltför bred och oprecis möjlighet att göra inskränkningar i grundlagsskyddet genom vanlig lag. Utskottet vill i detta sammanhang framhålla den värdefulla ordningen att grundlagsändringar normalt genomförs i brett samförstånd. Den breda enighet som brukar eftersträvas saknas när det gäller regeringens förslag i denna del. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet regeringens förslag om att begränsa grundlagsskyddet för vissa söktjänster och ställer sig bakom motionerna 2021/22:4331 (M), 2021/22:4328 (SD) yrkande 1 och 2021/22:4329 (C) yrkandena 1 och 2. Utskottet avstyrker motion 2021/22:2786 (KD). Utskottet föreslår vidare att en språklig felaktighet i de nu gällande lydelserna av 1 kap. 13 § tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 20 § yttrandefrihetsgrundlagen rättas. Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag att program i tv som förmedlas till genom satellitsändning som utgår från utlandet ska anses utgå från , om programmen huvudsakligen är avsedda att tas emot här i landet och vidaresänds här och oförändrat. Utskottet delar regeringens bedömning att ändringarna krävs för att ska kunna uppfylla sina förpliktelser enligt om rätten till domstolsprövning när det rör sig om möjligheten att vid svensk domstol utkräva ansvar för innehållet i program med stark svensk anknytning som förmedlas via satellit och som utgår från utlandet. För att säkerställa möjligheten att upprätthålla skyddslagens förbud mot avbildning av skyddsobjekt, och att avbildningar som görs i strid med förbudet ska kunna beslagtas och förverkas, föreslår regeringen en ny delegationsbestämmelse som gör det möjligt att i lag meddela föreskrifter om ansvar och ersättningsskyldighet för sådana överträdelser. Bestämmelsen innebär en begränsning av den grundlagsskyddade anskaffarfriheten. Utskottet delar regeringens bedömning att skyddslagens avbildningsförbud bör kunna upprätthållas och att eventuella avbildningar av skyddsobjekt bör kunna beslagtas och förverkas oavsett vem som avbildar skyddsobjekt och i vilket syfte det görs. Skälen för att begränsa anskaffarfriheten i dessa fall väger enligt utskottet tillräckligt tungt för att motivera åtgärden. Utskottet ställer sig därför bakom förslaget. Utskottet, som delar kulturutskottets bedömning i denna del, ställer sig även bakom regeringens förslag till ändringar i webbsändningsregeln och databasregeln i yttrandefrihetsgrundlagen. Det huvudsakliga syftet med förslagen är att avgränsa webbsändningsregelns tillämpning till det område som den från början främst var avsedd att träffa, nämligen simultansändningar av traditionell radio och tv och kommunikationsformer av motsvarande betydelse. Detta åstadkoms genom att webbsändningsregeln begränsas till att endast avse webbsändningar som tillhandahålls av någon av de aktörer som omfattas av databasregeln. Utskottet delar regeringens bedömning att webbsändningsregeln i sin nuvarande utformning, till följd av teknikutvecklingen, har kommit att få ett tillämpningsområde som är ändamålsenligt. Utskottet bedömer att de föreslagna ändringarna i webbsändningsregeln och databasregeln är väl avvägda. Regeringen föreslår vidare ändringar i yttrandefrihetsgrundlagen som syftar till att göra det möjligt att reglera den verksamhet som public service-företagen bedriver på internet och att underställa denna verksamhet och tv:s granskning. Utskottet delar regeringens bedömning att det är otillfredsställande att en stor och dessutom växande del av public service-företagens verksamhet inte kan inordnas under de villkor som är bärande för uppdraget i allmänhetens tjänst. Utskottet delar vidare den bedömning som kulturutskottet gjort i sitt yttrande att det är en väl avvägd lösning att genom en delegationsbestämmelse göra det möjligt att ställa innehållsvillkor för public service-företagens verksamhet på internet. Utskottet instämmer även i kulturutskottets bedömning att begreppet program omfattar såväl tv och radio, linjär och på begäran, som textmässigt innehåll, t.ex. på en webbplats. Det saknas därmed behov av ett sådant förtydligande som efterfrågas i motion 2021/22:4328 (SD) yrkande 2. Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag och avstyrker motionerna 2021/22:4328 (SD) yrkande 2, 2020/21:1113 (M) och 2021/22:1080 (M). Utskottet ställer sig även bakom regeringens övriga förslag till ändringar i tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen. Ett beslut att ändra grundlag fattas genom två likalydande beslut. Genom det första beslutet antas grundlagsförslaget som vilande. Det andra beslutet får inte fattas tidigare än att det efter det första beslutet har hållits val till i hela riket och den nyvalda har samlats. Utskottet föreslår därför att som vilande antar regeringens förslag till lag om ändring i tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen med de ändringarna att 1 kap. 13 § tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 20 § yttrandefrihetsgrundlagen ska ha de lydelser som framgår av utskottets lagförslag i bilaga 3. Ändring i lagen med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens områden Utskottets förslag i korthet beslutar att behandlingen av regeringens förslag till ändring i lagen med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens områden får skjutas upp till 2022/. Regeringen föreslår att yttrandefrihetsmål om program i tv som förmedlas hit genom satellitsändning från utlandet och som huvudsakligen är avsedda att tas emot här i landet samt och oförändrat vidaresänds här ska tas upp av . Som skäl för förslaget anför regeringen att de sändningar det är fråga om inte kan knytas till någon svensk ort och därmed inte heller till någon länsstyrelse eller tingsrätt (se 10 kap. 1 § YGL, som hänvisar till bl.a. 12 kap. 2 § TF). Det finns därför behov av att i lag ange vilken tingsrätt som ska ta upp dessa mål. Regeringen gör bedömningen att det framstår som mest ändamålsenligt att målen hanteras av . Regeringen föreslår att detta slås fast i ett nytt andra stycke i 7 kap. 3 § lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens område. Enligt utskottets mening har regeringens förslag till lag om ändring i lagen med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens områden ett sådant samband med de föreslagna ändringarna i 1 kap. 3 § tredje stycket yttrandefrihetsgrundlagen i fråga om grundlagsskyddet för vissa sändningar av program via satellit att det bör behandlas först i samband med att slutligt antar förslagen till grundlagsändringar. Utskottet föreslår därför att behandling av propositionen i denna del skjuts upp till /23. Grundlagsskydd för public service Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som handlar om grundlagsskydd för public service och en ambitiös mediepolitik med levande mediemångfald. Jämför reservation 3 (MP). kan aktiva riksdagsledamöter inte väljas till ledamöter i för , och (prop. 2017/18:261, bet. 2018/19:KrU2, rskr. 2018/19:24). Regeringen har även fattat beslut om tillägg i stiftelseförordnandet för att säkerställa att ordförande och ledamöter i förvaltningsstiftelsen kompetens, integritet och lämplighet (prop. 2018/19:136, bet 2019/20:KrU2, rskr. 2019/20:20). Sändningstillstånden har förlängts från fyra till . Nästkommande period för sändningstillståndet ska vara åttaårigt. Längre perioder bedöms stärka programföretagens oberoende genom bättre förutsättningar för långsiktig planering samt att ändrade maktförhållanden i inte får genomslag i public services uppdrag och medelstilldelning (prop. 2017/18:261, bet. 2018/19:KrU2, rskr. 2018/19:24). För att ge tydliga och stabila planeringsförutsättningar samt minska möjligheten för riksdag och regering att detaljstyra verksamheten fattar beslut om tilldelning av avgiftsmedel för hela tillståndsperioden (prop. 2017/18:261, bet. 2018/19:KrU2, rskr. 2018/19:24). tryck- och yttrandefrihetskommitté fann för- och nackdelar förknippade med olika modeller för att eventuellt förstärka public service-företagens oberoende i grundlag. Kommittén hänvisade till att ett förslag till ändring av grundlag bör ha ett brett parlamentariskt stöd och att ett sådant stöd inte kunde uppnås i kommittén. Kommittén beslutade därför att avstå från att lägga fram något förslag till ändring av grundlag (SOU 2020:45). I motion 2021/22:4330 av och (båda MP) begärs tillkännagivanden om en ambitiös mediepolitik med levande mediemångfald (yrkande 1) och att public service ska skyddas i grundlagen (yrkande 2). Motionärerna anför att en mångfald av starka och oberoende medier i hela landet är en förutsättning för en stark demokrati. Alla människor, oavsett var i landet man bor, ska ha tillgång till ett allsidigt nyhets- och medieutbud av hög kvalitet, som kan fördjupa, skildra, granska och förklara samhällets skeenden. Vidare anför motionärerna att det finns möjlighet att ge konstitutionellt skydd till public service nu när public service föreslås införas som begrepp i yttrandefrihetsgrundlagen, genom att i delegationsbestämmelsen skriva att uppdraget ska vara att sakligt, opartiskt, oberoende och med stark integritet sända ljudradio eller tv i allmänhetens tjänst. I sitt yttrande till utskottet noterar kulturutskottet att det saknades ett brett stöd för förslag till ändring av grundlag i den parlamentariska kommittén som hade i uppdrag att utreda frågan om grundlagsskydd för public service. konstaterar också att många insatser har gjorts under innevarande sändningstillstånd för att stärka public service-företagens oberoende. föreslår därmed att utskottet avstyrker motionsyrkandet om grundlagsskydd för public service. Utskottet delar de bedömningar som kulturutskottet gör i sitt yttrande till utskottet. Motionsyrkandena avstyrks därmed. Behandling av personuppgifter i grundlagsskyddade databaser Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som handlar om att begränsa möjligheterna att åsiktsregistrera under journalistisk täckmantel och att få uppgifter i adressregister borttagna. Artikel 17 i EU:s dataskyddsförordning, innehåller bestämmelser om rätten att få personuppgifter raderade (”rätten att bli bortglömd”). Bestämmelsen innehåller regler om att den registrerade under vissa förutsättningar har rätt att få sina personuppgifter raderade och motsvarande skyldigheter för den personuppgiftsansvarige att radera personuppgifter. Enligt artikel 17.3 gäller rätten till radering inte i den utsträckning som behandlingen av personuppgifter är nödvändig för att bl.a. utöva rätten till yttrande och informationsfrihet. Enligt artikel 85.1 i EU:s dataskyddsförordning ska medlemsstaterna i lag förena rätten till integritet i enlighet med förordningen med yttrande- och informationsfriheten, inbegripet behandling som sker för journalistiska ändamål eller för akademiskt, konstnärligt eller litterärt skapande. Sådana bestämmelser har förts in i lagen (2018:218) med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning (dataskyddslagen). Enligt 1 kap. 7 § första stycket dataskyddslagen ska EU:s dataskyddsförordning och dataskyddslagen inte tillämpas i den utsträckning det skulle strida mot tryckfrihetsförordningen eller yttrandefrihetsgrundlagen. De båda grundlagarna innehåller ett särskilt undantag för sådana känsliga personuppgifter som avses i artikel 9 i EU:s dataskyddsförordning (1 kap. 13 § TF och 1 kap. 20 § YGL). I övrigt gäller inte de begränsningar i behandlingen av personuppgifter som följer av EU:s dataskyddsförordning i de fall uppgifterna publiceras i sådana medier som skyddas av tryckfrihetsförordningen eller yttrandefrihetsgrundlagen. Information som tillhandahålls allmänheten ur en databas kan omfattas av grundlagsskydd genom den s.k. databasregeln i 1 kap. 4 § YGL. I första hand omfattar datasbasregeln verksamhet som bedrivs av traditionella massmedieföretag. Hit räknas bl.a. redaktioner för radio- och tv-sändningar. Deras databaser får ett automatiskt grundlagsskydd genom databasregeln. Även andra aktörer än traditionella massmedieföretag kan få ett grundlagsskydd för t.ex. en webbplats på internet. För det krävs att ett utgivningsbevis har utfärdats för databasen. Kraven för att få ett utgivningsbevis framgår av 1 kap. 5 § YGL. I motionerna 2020/21:3460 yrkande 2 och 2021/22:310 yrkande 2, båda av och (båda SD), efterfrågas begränsningar av möjligheten för personer med kriminell bakgrund att genomföra åsiktsregistrering. Motionärerna anför att det är ett problem att personer med kriminell bakgrund, under journalistikens täckmantel, kan handha känsliga personuppgifter utan att underställas den tillsyn som vanligen utförs av . I motion 2020/21:1414 av (L) efterfrågas åtgärder i syfte att få uppgifter om ålder och antalet personer i hushållet borttagna ur adressregister för att minska risken för rån. Motionären anför att den rätt att få personuppgifter raderade som finns enligt EU:s dataskyddsförordning, inte gäller för databaser som har utgivningsbevis enligt yttrandefrihetsgrundlagen. Vidare har det enligt motionären visat sig att ett sätt att hitta rånoffer, särskilt bland årsrika människor som är ensamboende, är att söka fram uppgifter om dem på sajter som Hitta och . Åtgärder bör vidtas så att rätten att bli glömd vidgas till att omfatta också uppgifter om t.ex. ålder eller antal personer i hushållet för att minska risken att människor genom dessa uppgifter utsätts för rån och andra övergrepp. Utskottet finner inte skäl att föreslå någon åtgärd med anledning av motionsyrkandena. Grundlagsförslagen, punkt 1 (S, V, L, MP) av (S), (S), (S), (V), (MP), (S), (S) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: 1. regeringens förslag till lag om ändring i tryckfrihetsförordningen, 2. regeringens förslag till lag om ändring i yttrandefrihetsgrundlagen. Därmed bifaller proposition 2021/22:59 punkterna 1 och 2 samt avslår motionerna 2021/22:2786 av (KD), 2021/22:4328 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2021/22:4329 av m.fl. (C) yrkandena 1 och 2 samt 2021/22:4331 av m.fl. (M). Redan när det frivilliga grundlagsskyddet för databaser infördes varnade utskottet för att det skulle kunna uppstå konflikter med skyddet för den personliga integriteten och att grundlagsskyddet i värsta fall skulle kunna omfatta databaser som är rena personregister (bet. 2001/02:KU21 s. 32). Utskottet har också framhållit att söktjänster som tillhandahåller personuppgifter om lagöverträdelser m.m. utgör ett allvarligt ingrepp i enskildas personliga integritet och framhållit vikten av att grundlagarnas tillämpningsområde är tydligt avgränsat (bet. 2017/18:KU16 s. 40). Som regeringen konstaterar har utvecklingen gått i den riktning som utskottet befarade. finns det databaser med utgivningsbevis som i praktiken kan liknas vid privata belastningsregister. Vi delar därför regeringens bedömning att den nuvarande regleringen ger ett otillräckligt skydd för integritetskränkningar och att risken för sådana kränkningar riskerar att minska den allmänna förståelsen och acceptansen för den särskilda tryck- och yttrandefrihetsrättsliga regleringen. Vissa remissinstanser har framfört att närmare överväganden borde ha gjorts i frågan om det är möjligt att i stället för en delegationsregel införa ett nytt tryck- och yttrandefrihetsbrott. Som regeringen anför har denna fråga redan övervägts och avvisats av (jfr SOU 2016:58 s. 394). Även tryck- och yttrandefrihetskommitté har övervägt olika alternativ men gjort bedömningen att en delegationsbestämmelse är mest ändamålsenlig. Vi delar denna bedömning. Enligt regeringens förslag ska föreskrifter om förbud mot offentliggörande av s.k. känsliga personuppgifter och uppgifter om lagöverträdelser m.m. få meddelas i lag under förutsättning att uppgifterna ingår i en uppgiftssamling som har ordnats så att det är möjligt att söka eller sammanställa dessa och det med hänsyn till uppgiftssamlingens karaktär står klart att det finns särskilda risker för otillbörliga intrång i enskildas personliga integritet. I samband med att de nuvarande delegationsbestämmelserna om känsliga personuppgifter infördes uttalade utskottet att uppgiftssamlingens tänkta eller faktiska användarkrets inte bör tillmätas någon betydelse vid bedömningen av om den faller innanför eller utanför det grundlagsskyddade området. Utskottet uttalade vidare att bedömningen i stället bör göras med utgångspunkt i syftet med tillhandahållandet av uppgiftssamlingen och vilken typ av uppgifter som tillhandahålls. Integritetsintrång som följer av uppgiftssamlingar som tillhandahålls med syftet att bidra till ett fritt meningsutbyte och en fri och allsidig upplysning borde, enligt utskottet, inte anses vara otillbörliga och således som utgångspunkt falla utanför tillämpningsområdet för delegationsbestämmelserna (bet. 2017/18:KU16 s. 41). Vi gör bedömningen att de nu föreslagna bestämmelserna på ett mer ändamålsenligt sätt än nuvarande reglering tydliggör de utgångspunkter för grundlagsskyddets omfattning som enligt utskottet bör ges genomslag i tillämpningen. En majoritet av de remissinstanser som yttrat sig över förslaget har avstyrkt förslaget. Den dominerande invändningen är att de föreslagna bestämmelserna är för vaga eller svårtolkade. Enligt vår bedömning är de föreslagna bestämmelserna varken vagare eller mer svårtolkade än den nu gällande regleringen. Vidare instämmer vi i regeringens bedömning att det med hänsyn till den snabba utvecklingen på området är oundvikligt att regleringen måste ges en sådan utformning att det lämnas visst utrymme för en helhetsbedömning av omständigheterna i det enskilda fallet. Sammantaget är det vår bedömning att förslaget innebär att en rimlig balans upprätthålls mellan de motstående intressen som gör sig gällande. Vi konstaterar även att nu gällande ordning får anses mindre väl förenlig med de krav på behandling av personuppgifter om fällande domar i brottmål och lagöverträdelser som innefattar brott som följer av artikel 10 i EU:s dataskyddsförordning. Vi ställer oss därför bakom regeringens förslag och avstyrker motionerna 2021/22:4331 (M), 2021/22:4328 (SD) yrkande 1, 2021/22:4329 (C) yrkandena 1 och 2 samt 2021/22:2786 (KD). Granskning av public service, punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4328 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2020/21:1113 av (M) och 2021/22:1080 av (M). Vi ställer oss i grunden positiva till de förändringar som regeringen föreslår för public service. Det finns dock en otydlighet när det gäller innehållsvillkoren för textinnehåll på public service-företagens webbplatser och i deras appar. I propositionens förslag uttrycks att det ska bli möjligt med efterhandsgranskning av ljudradio eller tv i allmänhetens tjänst som sänds genom tråd, men det är inte uppenbart att även annat innehåll såsom textinnehåll kan granskas av . Vi vill att regeringen förtydligar att innehållsgranskning i efterhand av andra typer av sändningar än genom tråd ska gälla allt innehåll på public services webbsidor och i deras appar. Grundlagsskydd för public service, punkt 4 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4330 av och (båda MP) yrkandena 1 och 2. En mångfald av starka och oberoende medier i hela landet är en förutsättning för en stark demokrati. Alla människor, oavsett var i landet man bor, ska ha tillgång till ett allsidigt nyhets- och medieutbud av hög kvalitet som kan fördjupa, skildra, granska och förklara samhällets skeenden. Medborgarna måste ha möjlighet att fatta beslut med riktig kunskap som grund. I tider av kris, som under coronapandemin, blir detta behov än mer uppenbart och kritiskt. Den desinformation som vi har sett runt om i , och även i , får inte ta överhanden och styra samhällets eller medborgarnas agerande i kristider. Även om public service-företagen ges ett starkt oberoende i den lagstiftning som reglerar verksamheten, kan lagar ändras med ett enkelt klubbslag i . Det bör därför införas skydd för public services oberoende också i grundlag, så att möjligheterna för en regering som vill styra innehållet i programbolagens sändningar försvåras. Att public service nu föreslås bli infört som begrepp i yttrandefrihetsgrundlagen öppnar för möjligheten att ge konstitutionellt skydd åt public service. Omfattningen av public services uppdrag skulle inte på något sätt slås fast till en viss nivå, men verksamhetens innehåll skulle ges grundlagsskydd mot politisk styrning. Jag vill att denna möjlighet tas till vara genom att i det den föreslagna delegationsbestämmelsen till yttrandefrihetsgrundlagen skrivs att uppdraget till public service-företagen ska vara att sakligt, opartiskt, oberoende och med stark integritet sända ljudradio och tv i allmänhetens tjänst. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2021/22:59 Ett ändamålsenligt skydd för tryck- och yttrandefriheten: 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i tryckfrihetsförordningen. 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i yttrandefrihetsgrundlagen. 2021/22:4328 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen avslår propositionen i den delen den avser begränsningar av grundlagsskyddet för vissa söktjänster. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör förtydliga villkoren för granskning gällande public service-texter på internet och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4329 av m.fl. (C): 1.Riksdagen avslår regeringens förslag till ändringar i 1 kap. 13 § tryckfrihetsförordningen. 2.Riksdagen avslår regeringens förslag till ändringar i 1 kap. 20 § yttrandefrihetsgrundlagen. 2021/22:4330 av och (båda MP): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en ambitiös mediepolitik med levande mediemångfald och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skydda public service i grundlagen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4331 av m.fl. (M): avslår förslaget när det gäller grundlagsskyddet för vissa söktjänster i avsnitt 7 i propositionen. Motioner från allmänna motionstiden /21 2020/21:1113 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att all public services verksamhet ska vara möjlig att granska och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1414 av (L): ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att i adressregister få borttaget uppgifter om ålder och antalet personer i hushållet för att minska risken för rån och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3460 av och (båda SD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att begränsa möjligheten för personer med kriminell bakgrund att genomföra åsiktsregistrering och tillkännager detta för regeringen. Motioner från allmänna motionstiden /22 2021/22:310 av och (båda SD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att begränsa möjligheten för personer med kriminell bakgrund att åsiktsregistrera och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1080 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att all public services verksamhet ska vara möjlig att granska och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2786 av (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för att dömda brottslingar som avtjänat sitt straff får en ny chans till egen försörjning och att komma bort från fortsatt kriminalitet, och detta tillkännager för regeringen. 1 Ändring i regeringens förslag till lag om ändring i tryckfrihetsförordningen