bet · H901NU11 · 2022-02-17 00:00:00 — 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör få i uppdrag att göra en översyn av programstruktur och inriktning i syfte att undanröja onödiga och omotiverade gränshinder som motverkar och hindrar regional utveckling och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att dra lärdomar från pandemin för att motverka gränshinder vid framtida pandemier och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3650 av m.fl. (C): 18.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att kvinnor och män ska ha samma förutsättningar att utveckla och driva företag på landsbygden och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3666 av m.fl. (C): 41.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att kvinnor och män ska ha samma förutsättningar att utveckla och driva företag på landsbygden och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3685 av Per Åsling m.fl. (C): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vid en större översyn av skattesystemet utreda hur skatteintäkter från fastighetsskatten på vind- och vattenkraftverk kan regionaliseras och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3686 av m.fl. (C): 19.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur det regionala ansvaret hos myndigheter kan tydliggöras och stärkas och tillkännager detta för regeringen. 40.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vidta åtgärder för att säkra kompetensförsörjningen i svenska företag och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3689 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förstärka driftsstödet till små butiker i glesbygd och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av lanthandlarnas och bensinmackarnas roll som ombud för statliga bolag och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att undanröja hinder och främja möjligheten att bo och driva företag i hela landet och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att de olika företagsstöden bör renodlas, förtydligas och utvärderas och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3799 av Acko Ankarberg och (båda KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av en levande landsbygd och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3880 av m.fl. (KD): 22.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stöden som ges genom behöver göras mer schabloniserade och betalas ut via en ansvarig regional nivå och tillkännager detta för regeringen. 93.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över regelverken för att öka samordningen mellan myndigheter och förbättra samverkan mellan offentliga och kommersiella aktörer för att åstadkomma en god offentlig och kommersiell service i hela landet och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3954 av m.fl. (SD): 34.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regionalisera beskattningen av industri- och energifastigheter och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3982 av m.fl. (L): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om småskaligt kustnära fiske och kopplingen till turistnäringen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4038 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att landsbygdsfrågor måste ges en betydligt större prioritet i regeringens arbete och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4066 av m.fl. (MP): 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge närboende möjlighet att bli delägare när det byggs vindkraftverk och att fastighetsskatt på vatten- och vindkraftverk bör gå till den region eller kommun där kraftverken finns och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4219 av m.fl. (KD): 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda villkoren för butiker på landsbygden när det gäller att vara ombud för statliga bolag och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om det särskilda stödet till dagligvarubutiker på landsbygden och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om myndigheters lokalisering och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en grundlig översyn av transportbidraget och tillkännager detta för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda för- och nackdelar med ett system likt det norska där en större del av vinsterna från naturresurser stannar lokalt och tillkännager detta för regeringen. Ämnet är regional tillväxt. Detta betänkande handlar ju om allt näringsliv och alla förutsättningar som vi har i vårt avlånga land, från norr till söder. Därmed innefattar det också många politikområden som är utanför själva området regional tillväxt. Här finns också de EU-medel som svenska regioner söker för att utveckla hemmavid. Vi i vill att människor ska kunna leva, bo och arbeta i hela . Vi ser potential och utvecklingsmöjligheter för den svenska landsbygden. I fokus för detta resonemang står företagen och försörjningen. När människor kan livnära sig på landsbygden kommer det inkomster till kommunen. Då snurrar hjulen på. De är drivmotorn för att få en levande landsbygd där människor kan livnära sig. Genom att bland annat göra det enklare att starta och driva företag även på landsbygden kan man skapa fler möjligheter för människor att leva, växa och verka. Därför är det viktigt att identifiera och undanröja hinder samt att främja möjligheten att bo, driva företag och skapa jobb. De höga priserna på drivmedel har skapat problem för såväl jordbruket som åkeribranschen och andra näringar. Det har blivit dyrt för människor att pendla till arbetet, ta sig till aktiviteter och uträtta ärenden. Jordbrukarna har dessutom fått priser på konstgödsel som gör att de ska bära ännu större kostnader. pågår det en omställning som gör att man gärna ser att de ställer om sin maskinpark från till en annan. Den som resonerar så har inte riktigt sett jordbrukets vardag. Gårdar har lagts ned, och jag har nog aldrig haft så många samtal med lantbrukare som jag har haft . På sociala medier talas det om att tanka en traktor för . Hur ska det då bli när vi ska sätta igång vårsådden, undrade någon i en kommentar. Det är en desperat näring som tar till orda. Vi har en livsmedelsstrategi från regeringen som i stället för att utveckla skapar krispaket för att lantbruken över huvud taget ska överleva. Detta är helt fel väg att gå. Ett viktigt beslut som påverkar landsbygden och besöksnäringen är frågan om att kunna sälja vin på gårdar. Det är en del i strategin för besöksnäringen och arbeten på landsbygden. Det här är en fråga som är viktig i kontexten att besöksnäringen behöver göra många omtag och verkligen sätta fart på hjulen. Man skulle behöva kunna erbjuda de fantastiska vinresor som vi skulle kunna ha i vårt land. Regional tillväxt handlar i vårt land om långa avstånd och omfattande landsbygd och glesbygd. Det krävs samverkan mellan regioner för att landet ska hålla samman med nätverk för infrastruktur. Det handlar om fungerande väg, järnväg, bredband och flyg. Dessa olika trafikslag utgör noder och nät för att ska kunna vara väl planerat för såväl transporter som export och import. utgör en stor del av avsättningen för våra produkter och tjänster. Vi moderater menar att teknikutveckling går hand i hand med en hållbar utveckling. Vi vill inte avveckla utan utveckla. Tydligen gick det att ge stöd till flygplatser när lämnade regeringen. Det är bra. och är två exempel på detta. Jag är dock bekymrad över vad som kan hända framöver om Socialdemokraterna väljer att kroka arm med igen. Vårt land behöver noder som gör att det går att ta sig runt i , och det ska fungera. Långt ifrån alla har kunnat ställa om sina arbeten och jobba hemifrån under pandemin. Vissa yrken kräver att man tar sig till arbetsplatsen. Det tydligaste exemplet är sjukvården. Äldreomsorgen är ett annat exempel och industrin ett tredje, bara för att ta några. Långt ifrån alla bor i och kan köpa ett månadskort för . Det finns runt om i landet arbetsplatser som inte nås av kollektivtrafiken. Många kvinnor har sina arbetsplatser inom offentlig sektor. De jobbar och nätter och måste använda bilen för att kunna ta sig till och från arbetet. Dessa kvinnor är förlorarna på Socialdemokraternas omställningspolitik. Bor de dessutom i ska de betala höga elräkningar. Sammantaget gör detta människor fattigare. Det är fel väg att gå att sätta tumskruvar på människor i vårt land. , , debatterade vi mackdöd, eller drivmedelsstationer om man så vill. är då mackar får ha gammal utrustning till drivmedelspumpar. Nya blandningar av drivmedel gör att man måste byta för att inte rören ska frätas sönder. Denna fråga har diskuterats , men vi har ännu inte kunnat få något svar. uttalade dock i en interpellationsdebatt med en partikamrat till mig att pengarna går att söka. Detta fick organisationen att reagera och agera. De vill veta hur det ska gå till, för den informationen finns inte. Kanske får vi klarhet här av Socialdemokraterna. När jag ändå är inne på tankställen vill jag säga att är för ett fortsatt förstärkt driftsstöd till små butiker i sårbara och utsatta glesbygder. Effekten av att stöden träffar rätt är mycket viktig för att inte annan verksamhet ska slås ut eller påverkas. Därför vill vi att det förstärkta stödet noggrant följs upp och utvärderas av ansvarig myndighet, så att man kan säkerställa att det får avsedd effekt. Det finns också anledning att se över möjligheterna att genomföra en mer behovsanpassad prövning vid ansökan om driftsstöd, utöver de uppställda grundkrav som finns . Vid beviljande av driftsstöd bör även hänsyn tas till kostnader som följer av eventuella påtvingade investeringar med anledning av till exempel nya lagar och EU-regler som ska följas. hade jag förmånen att få lyssna på ett seminarium om . Jag ser den som en viktig del i att matcha arbetskraften. För att stärka kompetensförsörjningen på lång sikt krävs utbildning - vuxenutbildning, högskolor och universitet med hög kvalitet. Men för jobbens, företagens och välfärdens skull behöver vi på kort sikt få människor att välja yrken som gör att vi kan klara tillväxten. I mitt eget hemlän har vi inte den tillväxt vi borde ha med våra förutsättningar, och har vi en ökad arbetslöshet. Samma del av landet står utan planerbar baskraft efter att stängts ned av regeringen, vilket drabbat enormt många människor genom höga elpriser för såväl företag som konsumenter. Det är dyrt att ha , att köra kök och ugnar och att hålla fastigheter uppvärmda. ser olika ut, och många frågor påverkar delar av landet som ligger utanför storstäderna. Som exempel kan jag nämna skogsbruket. Lokala potentialer och hinder påverkar. Arbetslösheten har ökat i mitt eget län. Då talar vi om ett län där det borde vara större tillväxt. Det är oroande signaler. Matchning behöver komma på plats, och Arbetsförmedlingens uppdrag borde förändras i grunden, helst i förrgår. Det räcker inte att mäta hur människor söker arbete. Det som står i fokus måste vara att människor får arbete. Det går inte heller att ha ett system där den arbetsprövande ska redovisa sjukdom på tre ställen. Men som det är nu ska företaget, uppdragsgivaren och Arbetsförmedlingen ha informationen. De svenska trösklarna av byråkrati som byggts upp är jobbfientliga. Just nu är inne i av en hel del problem skapade av regeringens politik. Jag hoppas att det går att ändra . Jag står givetvis bakom alla våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation 1. Inledningsvis yrkar jag bifall till reservation 20 i näringsutskottets betänkande 11 Regional utveckling. Men vi i står naturligtvis bakom samtliga våra reservationer i betänkandet. I dagens debatt om regional utveckling kommer jag att ta mig friheten att tala ur ett Norrbottensperspektiv. Det må vara att det uppfattas som både anekdotiskt och en flört med den egna valkretsen, men syftet är att beskriva en verklighet som människor i såväl som andra delar av vårt långa land kan känna igen sig i. Jag bor i . Om jag och min familj vill åka och titta på exempelvis SHL-hockey har vi ganska precis enkel väg att köra ned till . Då talar vi inte om motorväg, nänä, utan mestadels om vanlig landsväg utan mötesseparering - landsväg som dessutom bitvis är i ganska dåligt skick. Om jag och min familj vill handla på någon av de större butikskedjorna eller lämna in min på en märkesverkstad är det i bästa fall till men oftast ned till som gäller. Om någon av oss blir sjuk och får en remiss till i talar vi om enkel väg för att gå till doktorn. Det går därför inte att tala om regional utveckling utan att prata om drivmedelspriser och den eftersatta väginfrastrukturen. Så här är det, herr talman och ärade ledamöter: utveckling bygger på att vanligt folk vill bo, leva, arbeta och driva företag i hela landet. Om vanligt folk uppfattar det som oattraktivt eller helt enkelt för dyrt och besvärligt att bo utanför storstadsmyllret kommer delar av landet att avfolkas. Företagarna försvinner, arbetskraften flyttar, skolorna avvecklas, mackarna läggs ned och affärerna går i konkurs, alltmedan de företag som finns kvar får det allt svårare med rekryteringen av arbetstagare som inte längre anser sig ha råd att arbetspendla. Vi kan stå i den här kammaren och svänga oss med fagra ord, men när svenska arbetare tvingas betala världens högsta pris per liter diesel för att ta sig till och från sina jobb är det något som är fundamentalt fel. Den socialdemokratiska regeringen, nu i ensamt majestät men tidigare tillsammans med , bedriver något slags omvänd Khmers rouges-politik där människor som bor på landsbygden utgör dess primära måltavla och ska fördrivas, inte med våld utan genom olika skatter, pålagor och försämringar av levnadsvillkor. Det är hårda ord, kan tyckas, men missnöjet och ilskan, inte minst över drivmedelspriserna, är så kompakta att de på många håll i landet går att ta på. Som en tidigare kollega till mig sa när jag träffade honom i affären : Den där statsministern som tillhör skulle bara våga sig hit till gruvan, så ska hon få se vad vi arbetare tycker om henne. Så är det. Det kokar bland väldigt många människor man träffar. Men det är inte bara de skandalöst höga drivmedelspriserna som gör vanligt folk förbannade, även om drivmedelspriserna hör till de hetaste potatisarna just . Hotet om att få långa vägsträckor - nu menar jag väldigt långa sträckor som är tiotals mil långa - hastighetssänkta för att nödvändiga reinvesteringar uteblivit skrämmer. Hotet om ett kraftigt försämrat reseavdrag skrämmer. Hotet om att förlora sitt ADSL-bredband för att avvecklar kopparnätet långt snabbare än snabb fiber byggs ut skrämmer. Utredningsdirektiven till en ny renbeteslag som skulle kunna medföra sämre möjligheter till jakt, fiske, skoteråkning och annan meningsfull fritidssysselsättning skrämmer. Nedlagda mackar och därmed också småbutiker på landsbygden skrämmer. Bygder som får hela landskap förstörda av blinkande och bullrande vindkraftverk skrämmer. Skogsfastigheter som mer eller mindre blir värdelösa när de inte längre tillåts brukas skrämmer. Så där skulle jag kunna hålla på, för listan slutar inte här. Jag undrar, herr talman: envisas regeringen med att föra en politik som skrämmer vanligt folk? Till detta ska läggas en allmän upplevelse av som ett slags kolonialmakt som roffar åt sig av de naturresurser som utvinns och produceras ute i landet. Två av de saker som återkommande nämns i sammanhanget är de reglerade älvarna med sina förlorade fiskevatten samt gruvor som tvingar hela samhällen att flytta som vinsterna tillfaller staten snarare än att komma lokalbefolkningen till gagn. är inte detta hela sanningen; jag är medveten om det. Gruvorna, kanske inte så mycket vattenkraften, skapar massor av arbetstillfällen och skatteintäkter även lokalt. måste vi tillåta oss att konstatera att förhållandevis lite av det naturresursuttag som sker på landsbygder ger på allvar upphov till klirr i kassan lokalt och regionalt. Nej, allt är inte nattsvart. Det finns många som faktiskt vill bo i landets småstäder och på landsbygden. Men i de allra flesta fall ställer de krav på att det ska finnas snabb internetuppkoppling och goda kommunikationer till och från den plats de väljer att flytta till. Det är därför upp till oss beslutsfattare att kratta manegen om vi på allvar menar att hela ska leva. Därför föreslår en regionalisering av fastighetsskatten för industrifastigheter och elproduktionsenheter. På detta sätt skulle ansenliga summor överföras till de regioner i vilka naturresursuttagen sker. Vi är helt övertygade om att detta skulle upplevas som mer rättvist. Även om förslaget skulle gagna de fyra Norrlandslänen mest skulle det stärka samtliga regioners möjlighet till en stark regional utveckling. driver som bekant också frågan om att sänka dieselpriset med per liter vid pump. Vi tror helt enkelt inte på filosofin att slå mot vanligt folk som saknar alternativ till den egna bilen. Vi motsätter oss också bonus malus-skatten på bilar, som inneburit en kraftig överföring av skattemedel från landsbygd till stad eftersom malusbilarna oftast köps av folk utanför storstadsområdena medan de dyra bonusbilarna rullar i stadskärnorna. Vi vill se infrastruktursatsningar i hela landet snarare än snabbtåg i . Vi vill också säkerställa att man inte stiftar lagar som i praktiken innebär att en enskild näring som bedrivs av några få hotar allas rätt till en meningsfull fritid i fjällvärld. driver också frågan om att se över de stöd som finns till kommersiell service på landsbygderna för att säkerställa att nivåerna är rätt och att regelverken är effektivt utformade. Vi föreslår att villkoren för de handlare som agerar ombud för exempelvis , Systembolaget och Postnord ses över och förbättras. Vi tänker oss också att utformningen av det av kritiserade transportbidraget skulle kunna ses över och skulle välkomna om regeringen tog ett initiativ till det även om vi inte har ett skarpt förslag om detta i betänkandet. Vidare har vi varit drivande i att få till regelförändringar för att hindra en ny våg av mackdöd då nya miljöregler träder i kraft. Vi har även varit starkt pådrivande då det gäller att få till nya strandskyddsregler. Som jag sa tidigare i mitt anförande: Regional utveckling bygger på att vanligt folk vill bo, leva, arbeta och driva företag i hela landet. Då måste vi från politiskt håll också se till att vanligt folk uppfattar det som attraktivt. Om hela ska leva har vi helt enkelt inte råd att bedriva en politik som leder till att vissa delar av landet avfolkas. Sammantaget syftar politik på detta område och övriga områden som har direkt bäring på möjligheterna till en god regional utveckling till att möjliggöra för människor och företag att stanna kvar och på så sätt hålla alla regioner levande med boende, arbetstillfällen, skolor, handel och så vidare. Vi menar att det behövs för att hela ska leva - på riktigt. står förstås bakom alla sina reservationer, men för tids yrkar jag bifall endast till reservation 5. har i detta betänkande om regional utveckling flera yrkanden som handlar om att kvinnor och män ska ha samma förutsättningar att utveckla och driva företag på landsbygden. Inom de gröna näringarna skiljer sig förutsättningarna för män och kvinnor. Det framgår bland annat av statistiken för offentligt stöd. Att skillnaderna i offentliga stödinsatser ser olika ut kan delvis förklaras av ägarstrukturen och att många jordbruksföretag drivs som familjeföretag. Det kan också förklaras av att kvinnor efterfrågar andra stödinsatser än de som det offentliga tillhandahåller. Det har till exempel visat sig att kvinnor på landsbygden är mer benägna att söka investeringsstöd till hästverksamhet, restauranger och kaféer än till traditionellt jordbruksföretagande. Det finns också skillnader i hur stora investeringar kvinnor planerar för jämfört med män. För att de gröna näringarna ska kunna uppnå sin fulla potential krävs att män och kvinnor ges samma möjligheter att driva och utveckla sina företag. Offentliga stödinsatser behöver därför ta hänsyn till både mäns och kvinnors behov. är av privata skogsägare kvinnor. De utgör tillsammans den enskilt största företagargruppen bland kvinnor i . Trots det skiljer sig förutsättningarna för män och kvinnor fortfarande åt. arbetar därför för att män och kvinnor ska ha lika förutsättningar, rättigheter och möjligheter att arbeta inom skogsbrukssektorn och vara aktiva skogsägare. I Alliansregeringen drev dessa frågor aktivt, och bland annat togs det fram en nationell jämställdhetsstrategi för skogsbrukssektor med målbilder för tre fokusområden: arbetsliv, utbildning och enskilt skogsägande. gjorde en uppföljning av strategins resultat, och glädjande nog förefaller det som att det på samtliga fokusområden går mot en minskad könssegregering. Trots att det återstår mycket arbete med att förverkliga strategins målsättningar är det viktigt att regeringen fortsätter att verka för en ökad jämställdhet inom skogsbrukssektorn. Den grundlagsreglerade äganderätten i skogen, som vi diskuterat så mycket här i , är förstås lika viktig för både män och kvinnor. Jag kommer att ta upp en viktig skattefråga, eller egentligen en rättvisefråga, nämligen regionaliserade skattebaser. För är det självklart att människor i större utsträckning ska få behålla frukterna av sitt eget arbete. Lika självklart är det att regioner som bidrar med värdefull produktion får behålla delar av detta värde. Skattebaser är ett effektivt verktyg för att öka människors inflytande över sin vardag, och därför vill att skattepolitiken ska användas som redskap för tillväxtskapande i hela landet. Detta är en viktig del av skattepolitiken vid en kommande skattereform. Att använda skattepolitiken som ett tillväxtredskap för hela landet kan möjliggöras genom att regionalisera fler delar av den statliga fastighetsskatten i syfte att stärka den regionala beslutsnivån och regionernas möjligheter att föra en tillväxtfrämjande politik utifrån sina egna förutsättningar. vill utreda hur ett antal skattebaser kan regionaliseras så att regionerna får behålla en större andel av de värden som skapas hos dem. Ett första steg är att regionalisera fastighetsskatten på vattenkraft och vindkraftverk. Jag är medveten om att många partier här i inte vill att en del av vinsterna från uttag av naturresurser ska hamna där de produceras utan hellre ser att de hamnar på ett huvudkontor i eller någon annan större stad. En invändning jag ofta möter är att det kommer att påverka skatteutjämningssystemet. Skatteutjämningssystemet är ju tänkt att upprätthålla likvärdighet i hela landet. ser vi betydande brister i dagens system. går stora delar av skatteutjämningen till tillväxtkommuner som i grunden har goda förutsättningar för en stark ekonomi. Här finns behov av en översyn, och riktade ett tillkännagivande till regeringen om att utreda hela utjämningssystemet. För är det centralt att ett nytt skatteutjämningssystem vilar på en rad grundläggande principer. Dels bör systemet utgå från en garanterad servicenivå i hela landet, dels behöver det vara utformat så att det skapar incitament för företagande, jobb och tillväxt. Det måste löna sig för kommuner att göra reformer för att stärka företagsamhet och jobbskapande, och då kan man inte frånta kommunerna ansvaret för deras ekonomiska politik. För många av landets glest befolkade kommuner är det dock uppenbart att det finns strukturella förutsättningar som gör det svårt att klara behovet av service utan ett system för skatteutjämning. Därför anser att gleshet i högre grad bör beaktas inom ramen för utjämningssystemet.