bet · H901AU9 · 2022-03-24 00:00:00 — Deltagaren kan enligt samma förordning få en varning eller stängas av från rätten till ersättning ett visst antal dagar om han eller hon missköter sitt arbetssökande, förlänger tiden i arbetslöshet eller orsakar sin arbetslöshet. Integrations- och migrationsminister uppgav för TT Nyhetsbyrån att regeringen har för avsikt att tillsätta en utredning som ska se över regelverket för etableringsprogrammet för nyanlända. Utredningen ska bl.a. se över om fler grupper än ska få delta i etableringsprogrammet, hur länge nyanlända ska erbjudas etableringsinsatser samt om etableringstillägget ska individualiseras. Motionsyrkanden om etableringsprogrammet behandlades av utskottet senast i betänkande 2020/21:AU9 Integration (s. 12 f.). Motionsyrkandena avstyrktes med hänvisning till bl.a. att det befintliga regelverket är väl avvägt. biföll utskottets förslag till beslut (prot. 2020/21:107). Utskottet konstaterar att det förändrade etableringsuppdrag som gällt har inneburit att regelverket som styr insatserna för nyanlända har fått större likheter med det regelverk som gäller för övriga arbetssökande. Nyanlända ska anvisas till ett arbetsmarknadspolitiskt program, ett etableringsprogram, och inom ramen för detta program ska en individuell handlingsplan upprättas. I detta ligger också att för nyanlända liksom för övriga arbetssökande gäller ett proportionerligt åtgärdssystem, vilket innebär att ersättningen villkoras av ett aktivt deltagande i insatserna. Motionärerna i detta avsnitt tar upp olika frågor kopplade till etableringsprogrammet, och utskottet kan konstatera att liknande förslag har behandlats under innevarande mandatperiod. När det gäller kommittémotionerna 2021/22:4212 (KD) yrkande 13 och 2021/22:4214 (KD) yrkande 10 noterar utskottet att motionärerna föreslår en bosättningsplikt under etableringsprogrammet för att på så sätt uppnå ett bättre deltagande i etableringsinsatserna. I kommittémotion 2021/22:4212 (KD) yrkande 8 föreslås att deltagandet i etableringsprogrammet ska vara obligatoriskt. Utskottet har inte ändrat uppfattning när det gäller dessa frågor utan anser att nuvarande ordning är ändamålsenlig och att införandet av ett proportionerligt åtgärdssystem inom etableringsprogrammet bidrar till en hög aktivitetsgrad i linje med vad motionärerna efterfrågar. När det gäller etableringsprogrammets målgrupp och längd, som tas upp i kommittémotionerna 2021/22:4212 (KD) yrkandena 7 och 12 och 2021/22:4198 (KD) yrkandena 17 och 18 och motion 2021/22:2792 (KD) yrkande 2, delar utskottet till en del motionärernas bedömningar. Utskottet konstaterar att programmets ramtid från folkbokföring medför att en sen start eller ett avbrott under etableringen kan begränsa tiden med insatser. För bl.a. nyanlända kvinnor med barn som är för små för att gå i förskola innebär detta i praktiken en begränsning av möjligheten att få del av insatser på heltid . Utskottet välkomnar därför att regeringen aviserat att en utredning ska se över bl.a. hur länge nyanlända ska erbjudas etableringsinsatser inom etableringsprogrammet. När det gäller målgruppen gör utskottet bedömningen att ett etableringsprogram kan ha positiva effekter också för andra grupper av nyanlända invandrare som har likartade behov. Det är därför positivt, anser utskottet, att regeringen även när det gäller denna fråga har aviserat en översyn. Utskottet väntar med intresse på att ta del av direktiven till denna utredning, och är tills vidare därför inte berett att ta initiativ med anledning av förslagen om vare sig längden på eller målgruppen för etableringsprogrammet. Yrkandena bör därför avslås. Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att det inte finns skäl för några initiativ av det slag som efterfrågas i ovanstående motioner som får anses delvis tillgodosedda. Samtliga motionsyrkanden bör därför avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. etableringsinsatserna. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående arbete. Jämför reservation 15 (M), 16 (SD), 17 (KD) och 18 (L). I partimotion 2021/22:4033 av m.fl. (M) föreslås det en utbildningsplikt för nyanlända invandare som lever på bidrag och som saknar tillräcklig utbildning motsvarande det som efterfrågas på arbetsmarknaden (yrkande 43). I motion 2021/22:3325 av m.fl. (M) framhålls att det svenska språket är nyckeln till det svenska samhället – till arbete, social rörlighet och förståelse för våra institutioner (yrkande 11). Motionärerna vill införa tydliga krav på att invandrare ska lära sig grundläggande svenska så att fler kan komma in på arbetsmarknaden snabbare än . Motionärerna framhåller att det alltid måste löna sig mer att jobba än att leva på bidrag och att arbetslinjen ska gälla lika för alla (yrkande 4). När det gäller utbildningsplikten inom ramen för etableringsprogrammet anser motionärerna att resultatet är blygsamt och föreslår därför att innehållet i utbildningsplikten förtydligas (yrkande 5). m.fl. (SD) vill i kommittémotion 2021/22:3704 avskaffa de arbetsmarknadspolitiska stöd som är särskilt riktade till nyanlända och andra invandrare, i första hand subventionerade anställningar (yrkande 3). Motionärerna anser att invandrare ska omfattas av den generella politiken. I kommittémotion 2021/22:4212 har m.fl. (KD) invändningar mot att det i vissa kommuner ställs formella språkkrav för att nyanlända inom ramen för utbildningsplikten ska få delta i vuxenutbildning, vilket enligt motionärerna kan riskera att försvåra integrationsprocessen i olika avseenden. Vad som bör göras är en individuell bedömning av nyanlända invandrares färdigheter för att på så sätt öka genomförandet av yrkesrelaterade utbildningar (yrkande 14). När det gäller de s.k. snabbspåren för nyanlända invandrare påpekas det att Arbetsförmedlingen gjort neddragningar men eftersom insatsen enligt motionärerna fyller en viktig funktion för arbetsmarknadsetablering bör den prioriteras och vidareutvecklas (yrkande 16). Vidare anser motionärerna att erfarenheterna av en förhöjd intensitet i etableringsprogrammet bör studeras för att göra det möjligt att föreslå åtgärder i syfte att främja sysselsättningsmöjligheterna (yrkande 9). Motionärerna anser också att Arbetsförmedlingens upphandlingar av utbildningar tar och framför allt riktas till de större kommunerna. Enligt motionärerna måste upphandlingarna effektiviseras och utbildningar erbjudas i de nyanländas invandrarnas närområde (yrkande 17). I partimotion 2021/22:3965 framhåller m.fl. (L) att integrationen ska bygga på arbetslinjen, inte bidragslinjen (yrkande 22). Detta förhållningssätt ska prägla utformningen av såväl bidrags- som skattesystemet. Motionärerna lyfter också fram betydelsen av att företagarperspektiv finns med i hela etableringsprocessen (yrkande 8). I detta ligger bl.a. att företagandet ska ses som en naturlig försörjningsväg in i det svenska samhället (yrkande 32). Företagandet kan för många vara en viktig väg till egen försörjning, och för att enkelt komma igång behövs det bl.a. praktisk information. Vidare förespråkar motionärerna en tidig kompetenskartläggning för den som kommer till (yrkande 9). För den som har erfarenhet inom ett särskilt yrke behövs det enligt motionärerna ofta en inriktad språkinlärning och validering för att snabbt kunna arbeta inom sin kompetens. För att underlätta integrationen anser m.fl. (S) i motion 2021/22:3865 att det bör övervägas ett stöd för att ge nyanlända invandrare en kontaktperson eller kontaktfamilj. I motion 2021/22:1226 av (S) anser motionären att det behövs ett kraftfullare myndighetssamarbete för en mer inkluderande arbetsmarknad så att nyanlända kan komma ut i arbetslivet och bidra till samhället. I motion 2021/22:3615 framför (M) tanken att en överföring av arbetssätt och erfarenheter från kommuner som har lyckats väl till kommuner som har stora utmaningar skulle kunna leda till en förbättrad integration på arbetsmarknaden. Som framgått ovan finns i förordningen (2017:820) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare bestämmelser om det arbetsmarknadspolitiska programmet etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare (etableringsprogrammet). Enligt 2 § är syftet med etableringsprogrammet att underlätta och påskynda nyanlända invandrares etablering i arbets- och samhällslivet. Av 11 § framgår att i etableringsprogrammet ska en nyanländ delta i kartläggning och medverka till upprättandet av en individuell handlingsplan. Kartläggningen ska avse utbildningsbakgrund, tidigare arbetslivserfarenhet, behov av utbildning och andra insatser, förmåga och förutsättningar att delta i insatser inom programmet och andra förhållanden som är av betydelse för den nyanländes etablering i arbets- och samhällslivet. Vidare framgår det av 12 § att en nyanländ ska ta del av sfi eller motsvarande utbildning vid folkhögskola och samhällsorientering enligt lagen om samhällsorientering efter att den individuella handlingsplanen har upprättats. bedömer att det är arbetsmarknadspolitiskt motiverat kan dock deltagande i andra insatser i stället vara aktuellt. Inom ramen för etableringsprogrammet får en nyanländ enligt 13 § även ta del av utbildning inom vuxenutbildning på grundläggande eller gymnasial nivå, vuxenutbildning som särskild utbildning eller motsvarande utbildning inom folkhögskolan, eftergymnasial utbildning, jobbsökaraktiviteter, arbetsträning, förstärkt arbetsträning, bristyrkesutbildning och andra insatser som kan påskynda den nyanländes etablering i arbets- och samhällslivet. Av 14 § i förordningen om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare framgår att en nyanländ som har kort utbildning och som därför inte bedöms kunna matchas mot arbete i etableringsprogrammet inom ramen för programmet huvudsakligen ska ta del av sfi eller motsvarande utbildning vid folkhögskola, samhällsorientering enligt lagen om samhällsorientering och utbildning inom vuxenutbildning på grundläggande eller gymnasial nivå, vuxenutbildning som särskild utbildning eller motsvarande utbildning inom folkhögskola. I förarbetena framhålls det att genom utbildningsplikten förtydligas individens ansvar att inom ramen för etableringen skaffa sig de kunskaper som krävs för att kunna matchas mot arbete eller tillgodogöra sig arbetsmarknadspolitiska insatser alternativt delta i fortsatta studier (prop. 2017/18:1 utg.omr. 13, s. 38). Arbetsförmedlingen har gjort tolkningen att den som saknar avslutad svensk gymnasieutbildning eller motsvarande anses ha kort utbildning (se t.ex. dnr Af-2021/0067 4581). I proposition 2021/22:51 föreslår regeringen att det införs en skyldighet för kommunerna att inom den kommunala vuxenutbildningen tillhandahålla en sammanhållen utbildning för dem som omfattas av utbildningsplikt och som på grund av kort utbildning inte bedöms kunna matchas mot arbete i etableringsprogrammet. Syftet med den sammanhållna utbildningen är att ge deltagarna sådana kunskaper som de behöver för att kunna studera vidare eller etablera sig på arbetsmarknaden. Utbildningen ska omfatta minst 23 timmars undervisning i genomsnitt och följa en plan beslutad av hemkommunen. har beslutat i enlighet med regeringens förslag, och lagändringarna träder i kraft (bet. 2021/22:UbU9), rskr. 2021/22:146). Arbetsförmedlingens återrapportering om utbildningsplikten Arbetsförmedlingen har haft flera uppdrag att redovisa hur myndigheten arbetat med tolkning och tillämpning av regelverket och vilka insatser och aktiviteter som genomförts inom ramen för utbildningsplikt samt redogjort för de resultat myndigheten uppnått i arbetet med utbildningsplikten. Enligt den senaste återrapporteringen har Arbetsförmedlingen lyckats öka antalet anvisningar att söka reguljär utbildning, både i stort och för de arbetssökande som omfattas av utbildningsplikt. Även arbetet med att identifiera deltagare till intensivåret har kommit igång, både för nya deltagare i etableringsprogrammet och de som tidigare fått bedömning om utbildningsplikt. Myndigheten gör bl.a. bedömningen att för ett fortsatt stärkt arbete med utbildningsplikten finns det ett behov av att de insatser som Arbetsförmedlingen bedömt att en individ har för att öka sina chanser på arbetsmarknaden också tillgodoses hos utbildningsanordnarna (dnr Af-2021/0067 4581). har nyanlända kvinnor och män möjlighet att delta i ett intensivår (, dnr A2020/00220, A2020/02108). Intensivåret är till för nyanlända som deltar i etableringsprogrammet och innebär en möjlighet att studera svenska eller praktisera på heltid i ett högt tempo. Syftet är att deltagarna efter intensivåret ska vara matchningsbara mot arbetsmarknaden och komma i arbete efter påbörjat intensivår. Intensivåret ska genomsyras av ett jämställdhetsperspektiv där Arbetsförmedlingen ska verka för ett högt deltagande bland såväl kvinnor som män och för att kvinnor och män ska komma i arbete i lika stor utsträckning, exempelvis genom motiverande samtal. Deltagarna ska kunna träffa en som har yrkeserfarenhet från svensk arbetsmarknad och företrädesvis den bransch som deltagaren avser att arbeta inom. Arbetsförmedlingens återrapportering om intensivåret Enligt Arbetsförmedlingens återrapportering är den vanligaste insatsen inom intensivåret språkinsatser, följt av andra utbildningsinsatser och praktikinsatser. Inom ramen för intensivåret deltog 51 personer i ett s.k. lokalt jobbspår och 18 personer i ett s.k. snabbspår. Arbetsförmedlingen pekar ut ett antal utmaningar i det fortsatta arbetet, bl.a. med inflödet och det totala deltagarantalet som är under myndighetens prognos och med fördelningen mellan kvinnor och män som inte avspeglar fördelningen i etableringsprogrammet. I de sammanfattande slutsatserna gör myndigheten ändå bedömningen att utmaningarna har hanterats genom en anpassning av verksamheten, och genom en förbättrad dialog med målgruppen och ett tydligare arbetsgivarfokus kan intensivåret bli mer attraktivt för både deltagarna och arbetsgivarna (, dnr Af-2021/0095 9229). Snabbspår för nyanlända inom bristyrken är en arbetsmetod inom Arbetsförmedlingen. Avsikten med snabbspåren är att ge nyanlända med erfarenhet eller utbildning inom ett bristyrke en snabbare väg in på arbets-marknaden, som arbetsgivarna snabbt får nödvändig arbetskraft. Arbetsmetoden är tänkt som en kedja av insatser där bl.a. kartläggning, validering, bedömning och komplettering av yrkeskunskaper kan utgöra viktiga inslag. Språkträning och praktik kan också vara centrala delar av snabbspåren. Samtliga snabbspår bygger på överenskommelser mellan Arbetsförmedlingen och arbetsmarknadens parter och omfattar ca 40 bristyrken. I budgetpropositionen konstaterar regeringen att antalet nya deltagare i olika snabbspår fortsätter att minska kraftigt. påbörjade 542 personer olika aktiviteter inom snabbspår. Det kan jämföras med 849 och med 2 236 nya deltagare . Andelen kvinnor uppgick till , vilket är den högsta sedan snabbspåren startade . Minskningen av antalet i snabbspår beror bl.a. på det minskade antalet deltagare i etableringsprogrammet och på att färre har tidigare arbetslivserfarenhet inom bristyrken. En annan möjlig orsak enligt regeringen är det försämrade arbetsmarknadsläget. Arbetsförmedlingens återrapportering om arbetsmarknadsutbildning Arbetsförmedlingen har haft i uppdrag att redovisa arbetet med att säkerställa att arbetsmarknadsutbildningen är effektiv och fyller en strategisk funktion för kompetensförsörjningen. Detta inkluderar hur myndigheten avser att utveckla arbetsmarknadsutbildningen så att utbildningsutbudet baseras på efterfrågan och samspelar med utbudet i yrkesutbildning inom vuxenutbildning genom en ökad samverkan med kommunerna. Av återrapporteringen framgår bl.a. att Arbetsförmedlingen avsett att utveckla arbetsmarknadsutbildningen så att utbildningsutbudet i högre utsträckning baseras på arbetsgivares efterfrågan och samspelar med utbudet i yrkesutbildning inom vuxenutbildning. Myndigheten framhåller att samverkan med kommuner är en tydlig del i arbetet med de behovsanalyser som görs inför upphandlingar av arbetsmarknadsutbildning. Arbetsförmedlingens uppdrag om kompetenskartläggning Arbetsförmedlingen har i uppdrag att erbjuda asylsökande kompetenskartläggning. Enligt regleringsbrevet har myndigheten att disponera för detta ändamål. Vidare framgår det av 11 § i förordningen (2017:820) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare att vid den kartläggning av utbildningsbakgrund, tidigare arbetslivserfaren m.m. som ingår i etableringsprogrammet ska den kartläggning som Arbetsförmedlingen har gjort före anvisningen till etableringsprogrammet beaktas. Krav på kunskaper i svenska och samhällskunskap för svenskt medborgarskap Utredningen om språk- och samhällskunskapskrav för svenskt medborgarskap och andra frågor om medborgarskap har haft i uppdrag att lämna förslag som innebär att godkänt prov i svenska och i grundläggande samhällskunskap ska vara ett krav för medborgarskap i (dir. 2019:70). Utredningen föreslår att kunskaperna ska kunna visas på olika sätt. Ett sätt föreslås vara genom godkänt resultat på ett särskilt framtaget prov i svenska och samhällskunskap (medborgarskapsprovet), men det ska också vara möjligt att visa kunskaper på andra sätt (SOU 2021:2). Utredningens förslag har remissbehandlats och bereds i . I betänkande 2018/19:AU14 föreslår utskottet ett tillkännagivande med anledning av motionsyrkanden om att regeringen bör stärka aktivitetskraven genom att i större omfattning sänka etableringsersättningen för den som utan giltigt skäl inte deltar i etableringsinsatser. Regeringen har i regleringsbrevet gett Arbetsförmedlingen i uppdrag att redovisa och analysera aktivitetsgraden samt förekomsten av sanktioner inom etableringsprogrammet. I analysen ska en jämförelse med övriga jämförbara arbetsmarknadspolitiska program ingå. Arbetsförmedlingen ska även beskriva hur myndigheten arbetar med att höja aktivitetsgraden och stärka kontrollfunktionen inom etableringsprogrammet. Av redovisningen framgår att Arbetsförmedlingen generellt har stärkt kontrollfunktionen när det gäller individersättningar, bl.a. genom att inrätta en koncentrerad kontrollfunktion för att separera det kontrollerande uppdraget från det stödjande och matchande uppdraget. Det innebär att Arbetsförmedlingen centralt utreder och beslutar om avstängning från rätt till ersättning för programdeltagare. Regeringen har i regleringsbrevet beslutat att Arbetsförmedlingens mål bl.a. är att stärka det samlade kontrollarbetet. Återrapportering av arbetet ska göras i samband med årsredovisningen . Regeringen har även gett Arbetsförmedlingen i uppdrag att införa ett intensivår inom etableringsprogrammet, i syfte att påskynda nyanländas inträde på arbetsmarknaden (A2020/00220 och A2020/02108). Ärendet bereds inom . Tillkännagivandet är enligt regeringen inte slutbehandlat (rskr. 2021/22:75, s. 377 f.). Motionsyrkanden om etableringsinsatser behandlades av utskottet senast i betänkande 2020/21:AU9 Integration (s. 16 f.). Motionsyrkandena avstyrktes bl.a. med hänvisning till pågående reform- och utvecklingsarbete. biföll utskottets förslag till beslut (prot. 2020/21:107). Utgångspunkten för nyanlända invandrares etablering är att åstadkomma delaktighet i arbets- och samhällslivet. Enligt utskottet skapar detta förutsättningar för ett samhälle som håller ihop och ger lika förutsättningar för alla. I kommittémotionerna 2021/22:3325 (M) yrkande 4 och 2021/22:3965 (L) yrkande 22 framhåller motionärerna att integrationen ska bygga på arbetslinjen, inte bidragslinjen, och att det alltid måste löna sig mer att jobba än att leva på bidrag. Som utskottet tolkar innebörden av arbetslinjen i detta sammanhang handlar det om aktivitetskrav och förväntningar från samhällets sida . Utskottet vill inledningsvis framhålla att införandet av det nu gällande etableringsprogrammet bl.a. innebar en ordning där nyanlända kan varnas eller stängas av från rätt till ersättning på motsvarande sätt som övriga arbetssökande. Utskottet anser att det är positivt att rätten till ersättning på detta vis villkoras av ett aktivt deltagande i insatserna. Utskottet vill också påminna om att under den förra mandatperioden ställde sig bakom ett tillkännagivande till regeringen om att aktivitetskraven bör öka ytterligare (bet. 2017/18:AU7). Utskottet noterar att Arbetsförmedlingen som resultat av tillkännagivande generellt har stärkt kontrollfunktionen när det gäller individersättningar, bl.a. genom att inrätta en koncentrerad kontrollfunktion för att separera det kontrollerande uppdraget från det stödjande och matchande uppdraget. Utskottet ser fram emot ytterligare åtgärder från regeringen med inriktningen att stärka aktivitetskraven . Utskottet ser därmed inget behov av att ta något initiativ med anledning av motionsyrkandena, som därför bör avslås. När det gäller betydelsen av det svenska språket som en nyckel till det svenska samhället och behovet av ett förtydligande av utbildningsplikten som uppmärksammas i partimotion 2021/22:4033 yrkande 43 och motion 2021/22:3325 yrkandena 4 och 5 kan utskottet konstatera att likalydande eller liknande förslag har behandlats av utskottet under innevarande mandatperiod. Utskottet har inte ändrat inställning, utan hänvisar bl.a. till pågående beredning av förslag om språk- och samhällskunskapskrav för svenskt medborgarskap, och när det gäller utbildningsplikten sätter utskottet sin lit till att regeringen vid behov vidtar nödvändiga åtgärder. Vidare välkomnar utskottet att nyanlända kvinnor och män numera har möjlighet att delta i ett intensivår inom ramen för etableringsprogrammet, med språkintensiva och yrkesnära insatser som ges i ett högt tempo. Därutöver noterar utskottet regeringens förslag bl.a. om att det ska bli obligatoriskt för hemkommunen att erbjuda förskola till barn som har behov av förskola för att få en bättre språkutveckling i svenska (mer information om detta förslag finns i nedanstående avsnitt). Utskottet anser att detta är en viktig reform som kan antas ha positiva effekter såväl för barns språkutveckling som för samhället i stort. Utskottet ser därmed inget behov av ytterligare åtgärder med anledning av motionsyrkandena, som därför bör avslås. I kommittémotion 2021/22:3704 (SD) yrkande 3 vill motionärerna avskaffa arbetsmarknadspolitiska stöd som är särskilt riktade till nyanlända. Utskottet delar inte denna uppfattning, utan menar att integrationspolitiken bl.a. går ut på att tillhandahålla verktyg så att de nyanlända kan etablera sig och bidra till det svenska samhället. Till en del kan detta vara fråga om subventionerade anställningar som t.ex. nystartsjobb riktade till nyanlända och långtidsarbetslösa. Utskottet vill i sammanhanget framhålla att en utgångspunkt vid införandet av det nu gällande etableringsprogrammet var att göra regleringen av nyanländas etablering mer lik det arbetsmarknadspolitiska regelverket i övrigt. Utskottet kan alltså inte se skäl att ta något initiativ på området, varför yrkandet bör avslås. När det gäller de s.k. snabbspåren liksom över huvud taget erfarenhet av intensitet i insatserna, som tas upp i kommittémotion 2021/22:4212 (KD) yrkandena 9 och 16, delar utskottet motionärernas uppfattning att metoden har en roll att fylla på arbetsmarknaden. Rätt använd kan den både bidra till att få nyanlända ut på arbetsmarknaden och förse arbetsgivare med välbehövlig arbetskraft inom bristyrken. I likhet med regeringen konstaterar utskottet att antalet deltagare i snabbspåren minskat kraftigt . Enligt regeringen beror minskningen bl.a. på det minskade antalet deltagare i etableringsprogrammet och på att färre har tidigare arbetslivserfarenhet inom bristyrken. Utskottet anser i liket med motionärerna att snabbspåren bör prioriteras och vidareutvecklas. Utskottet anser att detta kan ske bl.a. genom anvisningar till utbildning och stärkt arbetsmarknadspolitik. Det är därför välkommet att just dessa områden är något som prioriteras av regeringen i budgetpropositionen .