bet · H901MJU17 · 2022-03-08 00:00:00 — Så länge det finns legalt fiske på ål så försvåras även kontrollen av försäljning av illegal ål och beslagtas hundratals olagliga ålfiskeredskap i svenska vatten. ICES råder till att införa totalt fiskestopp på ål. har rådet beslutat att fiske efter ål ska förbjudas . och anser att ett fiskeförbud är otillräckligt och att det i stället bör införas ett totalt moratorium. har ansvar för att bevara ålen, inte minst då de flesta könsmogna ålarna (blankålar) från vandrar ut längs vår kust. Vi bör vara ledande för att skydda arten i nödvändig utsträckning. bör därför förbjuda riktat fiske på ål. bör verka för att även EU inför förbud mot riktat fiske på ål inom EU. Systemen för fördelning av fiskemöjligheter, punkt 6 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3650 av m.fl. (C) yrkandena 61 och 62 samt 2021/22:3279 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 30, 2021/22:3982 av m.fl. (L) yrkande 23 i denna del och 2021/22:4083 av och (båda MP) yrkandena 1–5. Kustfisket har svårt att hävda sig på bekostnad av det storskaliga fisket, vilket leder till att fisken i regel av marknadsekonomiska skäl hamnar i ett fåtal storskaliga produktionsanläggningar snarare än i lokalsamhället och att samhällsnyttan på så sätt inte blir optimal. Genom en förvaltningsmodell – implementerad av relevanta myndigheter – som i större utsträckning styr mot fler lokala landningar av fisk så ges utrymme för de lokala och regionala aktörerna att se till så att fisket i kustsamhällena växer sig starkare. En annan sak som skulle stärka det lokala fiskets konkurrenskraft vore att myndigheterna medgav att fiskare fick kvoter tilldelade av både pelagiskt och demersalt fiske och inte som det är , dvs. bara av en kvot. Systemen för fördelning av fiskemöjligheter, punkt 6 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3279 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 30 och 2021/22:3650 av m.fl. (C) yrkandena 61 och 62, 2021/22:3982 av m.fl. (L) yrkande 23 i denna del och 2021/22:4083 av och (båda MP) yrkandena 1–5. I dagens fiskeflotta har varje båt ett tillstånd för att fiska en eller flera specifika arter. Därför har vi båtar som bara kan fånga torsk och andra som har tillstånd för att fånga sill. Särskilt i med ett känsligt och ostabilt ekosystem är det lätt att förstå att det inte är hållbart att fiska på bara en art. Mer ekologiskt och socialt hållbart vore om varje båt kunde tillåtas att variera sitt fiske efter rådande situation. Det hade bl.a. kunnat avhjälpa den situation som uppstod med det akuta fiskestoppet på torsk 2019. Regeringen bör ge Havs- och vattenmyndigheten i uppdrag att se över resursfördelningssystemet så att det främsta målet blir en ökad flexibilitet i fisket samt att yrkesfisket bedrivs ekosystemanpassat. Systemen för fördelning av fiskemöjligheter, punkt 6 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3982 av m.fl. (L) yrkande 23 i denna del och 2021/22:3279 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 30, 2021/22:3650 av m.fl. (C) yrkandena 61 och 62 samt 2021/22:4083 av och (båda MP) yrkandena 1–5. Det småskaliga kustfiskets förutsättningar bestäms i grunden av tillgången på fisk. Tillgången avgör möjligheten till näringsverksamhet i samhällena och till förädling av fisken som råvara. Fördelningen av fiskerättigheter ska stödja ett miljömässigt hållbart fiske. Systemen för fördelning av fiskemöjligheter, punkt 6 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4083 av och (båda MP) yrkandena 1–5 och 2021/22:3279 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 30, 2021/22:3650 av m.fl. (C) yrkandena 61 och 62 samt 2021/22:3982 av m.fl. (L) yrkande 23 i denna del. Det kustnära fisket, de fiskare som fiskar för humankonsumtion, får allt större svårigheter att få någon fångst och den småskaliga förädlingsindustrin utefter kusten får svårare att fortleva. Detta är ett systemfel som politiken inte tar tag i och som fiskaren får skulden för. Det systemet vi har med fördelning av kvoter fungerar inte för livet i haven och leder till kollaps av fiskpopulationer och ekosystem. Systemet måste ändras. Det ITQ-system som använder för att fördela kvot behöver förändras. Det är ett rent ekonomiskt system som styr mot det storskaliga industrifisket och om inte det förändras i grunden kommer det inte att finnas något kustnära fiske kvar och heller ingen förädlingsindustri utefter våra kuster. Det system som ska finnas för fördelning av kvot ska utgå från den lokala ekonomin. Därför vill vi ge Havs- och vattenmyndigheten i uppdrag att förutsättningslöst arbeta fram ett förslag på hur ett system för fördelning av kvoter skulle se ut där nedanstående parametrar ska ingå: främja fiske för den lokala ekonomin i kustsamhällen där det behövs mer sysselsättning främja fiske för humankonsumtion i stället för andra ändamål, i linje med ambitionerna i livsmedelsstrategin underlätta nytt tillträde för fiskarkåren och generationsbyten utan att detta ökar den samlade fiskeansträngningen främja användning av skonsammare fiskemetoder främja fiske som är förenlig med och bidrar till att uppnå målet om god miljöstatus för våra havsområden enligt havsmiljödirektivet. Överlåtbara fiskerättigheter, punkt 7 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3434 av m.fl. (M) yrkande 16 och 2021/22:2140 av (KD), 2021/22:2675 av (M), 2021/22:3279 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 31 och 2021/22:3982 av m.fl. (L) yrkandena 23 i denna del och 25. Genom att stärka det småskaliga kustnära fisket ökar antalet arbetstillfällen i fiskerinäringen som kultur bevaras och skärgårdsmiljön utvecklas. Tyvärr hotas detta, inte bara av skarv och säl, utan också av rigiditeten i regelverket. Här bör regeringen ta initiativ för att regelverken för överlåtelse av fiskerätter ska göras mer tillåtande. Överlåtbara fiskerättigheter, punkt 7 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3279 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 31 och 2021/22:2140 av (KD), 2021/22:2675 av (M), 2021/22:3434 av m.fl. (M) yrkande 16 och 2021/22:3982 av m.fl. (L) yrkandena 23 i denna del och 25. anser att dagens ITQ-system inte är långsiktigt hållbart. Systemet som fördelar de pelagiska arterna baseras på individuella kvoter som ges till varje båt. Kvoterna kan sedan också säljas eller bytas mellan båtarna. Det är ett system som gör att kvoterna samlas till några få båtar. Syftet när det infördes var att få ned antalet båtar och så blev det också, vilket gör att det bara är några få stora båtar som kan leva riktigt gott på sina fångster. Ett storskaligt fiske i vissa områden och under vissa tider kan minska mängden strömming som vandrar in i kustnära områden. Risken finns att lokalt lekande bestånd slås ut. Följdeffekterna kan bli både en sämre tillgång på fisk för småskaligt kustnära fiske och storskaliga ekosystemförändringar. Därför menar vi att det här är ett system som måste revideras med helt andra mål i fokus. Regeringen bör verka för omarbetning av dagens ITQ-system med stärkta regionala kvoter inom ramen för ett ekosystembaserat fiske. Överlåtbara fiskerättigheter, punkt 7 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3982 av m.fl. (L) yrkandena 23 i denna del och 25 samt 2021/22:2140 av (KD), 2021/22:2675 av (M), 2021/22:3279 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 31 och 2021/22:3434 av m.fl. (M) yrkande 16. Enligt en utvärdering av kvotsystemet för pelagiskt fiske som gjordes av utskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp (2016/17:RFR7) hade syftet med kvotsystemet uppnåtts när det gäller minskad flotta och förbättrad lönsamhet i fiskeföretagen. Det konstaterades att systemet hade lett till förbättrade möjligheter att planera fisket och försäljningen av fångsten. Systemet bidrog till att det pelagiska fisket blev mer ekonomiskt hållbart. Däremot kunde inte denna utvärdering bedöma om fisket lett till ett mer miljömässigt och socialt hållbart system. Det demersala systemet för fiskekvoter innebär att överlåtelser endast får ske under ett visst år till skillnad från det pelagiska fisket där fiskerättigheter kan överlåtas permanent. Systemet med kvoter som kan överlåtas har gjort det enklare för fiskarna att planera. Regelverket för det demersala yrkesfisket måste leda till att förutsättningarna för att långsiktigt hållbart fiske underlättas. Det småskaliga kustnära fiskets långsiktiga villkor bör stärkas för att möjliggöra levande kustsamhällen. Vidare bör effekterna för det småskaliga fisket av överlåtbara fiskerätter inom det pelagiska fisket utvärderas. Kontroll av den gemensamma fiskeripolitikens bestämmelser, punkt 9 (M, SD) av (M), (SD), (M), (SD), (SD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2480 av m.fl. (SD) yrkande 21 och 2021/22:3434 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2021/22:3982 av m.fl. (L) yrkande 15 i denna del. Fisk är en gemensam resurs som inte följer nationsgränser. Eftersom flera bestånd är kraftigt hotade måste vi ha en fiskeripolitik på europeisk och internationell nivå som efterföljs och respekteras. Vi anser det viktigt att uppföljningen av EU:s kontrollprogram därför skärps. Den gemensamma fiskeripolitiken behöver skärpa EU:s kontrollsystem för att garantera att regelverket följs. Det handlar om att säkerställa ett långsiktigt hållbart upptag och att ge svenska fiskare möjlighet att konkurrera på lika villkor. Vidare har regeringen ansvar för att uppmärksamma kommissionen på regelöverträdelser så att kommissionen kan vidta åtgärder för att se till att det gemensamma regelverket följs. Här vi vill vi att regeringen ser över hur man ytterligare kan effektivisera fiskekontrollen. Eftersom det är varje medlemsland som ansvarar för att deras beslutade kvoter inte överskrids är det också viktigt med ett väl fungerande kontrollsystem. garanterar inte EU:s kontrollsystem detta utan funktionen måste skärpas. Det är viktigt för respekten för den gemensamma fiskeripolitiken men också för att ge svenska fiskare möjlighet att konkurrera på lika villkor. Kontroll av den gemensamma fiskeripolitikens bestämmelser, punkt 9 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3982 av m.fl. (L) yrkande 15 i denna del och 2021/22:2480 av m.fl. (SD) yrkande 21 och 2021/22:3434 av m.fl. (M) yrkande 1. Ett hållbart fiske handlar om att fiska på ett långsiktigt och hållbart sätt och som innebär att olika fiskarter inte utrotas. Fisket måste hålla sig inom ramen för vetenskapliga bedömningar av vad bestånden tål. Det behövs en förbättrad övervakning för att bestämmelser om mängden fisk som får fiskas upp efterlevs. Det är bl.a. angeläget att förbud mot bottentrålning efterlevs, vilket förutsätter effektiv övervakning av förbudet mot bottentrålning. Landningsskyldighetens genomförande och efterlevnad, punkt 10 (S, MP) av (MP), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: 2021/22:3434 av m.fl. (M) yrkande 2, 2021/22:3650 av m.fl. (C) yrkande 66 och 2021/22:3982 av m.fl. (L) yrkande 15 i denna del. är landningsskyldigheten införd i samtliga EU:s vatten i enlighet med den gemensamma fiskeripolitikens bestämmelser. Syftet är att undvika slöseri med de biologiska resurserna samt att främja ett hållbart nyttjande och därigenom fiskets ekonomiska bärkraft. EU:s s.k. kontrollförordning sätter ramarna för fiskerikontrollen och ska säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs. har det kommit fram uppgifter om brister vad gäller efterlevnaden av den s.k. landningsskyldigheten. pågår det förhandlingar inom EU om en revidering av kontrollförordningen, bl.a. i syfte att komma till rätta med bristerna i efterlevnaden av landningsskyldigheten. För att utveckla fiskerikontrollen i beslutade regeringen att ge Havs- och vattenmyndigheten i uppdrag att utreda och föreslå hur försök med kamerabevakning av fiskefartyg kan genomföras i syfte att säkerställa att landningsskyldigheten efterlevs. I budgetpropositionen föreslog regeringen ytterligare finansiering till både Havs- och vattenmyndigheten och för att förstärka den nationella fiskerikontrollen. Vi vill också påminna utskottets ledamöter om att som enskilt land inte kan verka för att landningsskyldigheten efterlevs i samtliga medlemsstater. Den frågan måste hanteras inom ramen för EU:s gemensamma fiskeripolitik där den socialdemokratiska regeringen fortsätter att vara pådrivande för att åtgärder vidtas för att säkerställa den gemensamma fiskeripolitikens verkställighet. Inte minst för att motverka att svenska fiskare drabbas av konkurrensnackdelar. Till följd av de åtgärder som regeringen redan har vidtagit för att stärka den gemensamma fiskeripolitikens verkställighet och efterlevnad anser vi att det saknas anledning för att göra ett sådant tillkännagivande som motionärerna efterfrågar. Spårbarhetssystemet för fiskeriprodukter, punkt 11 (M, KD) av (M), (M), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3434 av m.fl. (M) yrkande 23, 2021/22:3880 av m.fl. (KD) yrkandena 32–34 och 98 samt 2021/22:4041 av m.fl. (KD) yrkandena 6–8. Det spårbarhetssystem för ursprung av fisk som livsmedelsprodukterna är belagda med har sedan det infördes i kommit att bli en konkurrensnackdel gentemot omvärlden. Där övriga länder i kräver spårbarhet av fångst och landning samt ett steg fram och ett steg bak i värdekedjan, kräver svensk tillämpning att information ska samlas in, registreras och flöda i realtid mellan alla aktörer i hela livsmedelskedjan, också för fisk som inte fångats eller landats i . kom Statskontoret med en utvärdering (2021:12) av Havs- och vattenmyndighetens digitala spårbarhetssystem. Kritiken var förödande. Dessutom har branschen framfört att systemet bl.a. har en handelshindrande effekt och diskriminerar svenska verksamheter i relation till övriga EU. Det finns exempel på livsmedelskedjor som har valt bort försäljning av svenskfångad fisk med tanke på de problem detta kan medföra. Vi anser att nuvarande digitala spårbarhetssystem måste avvecklas. Vårt förslag är att spårbarhetssystemet i stället endast ska gälla fisk som fångats eller landats i och att samtliga aktörer inom livsmedelskedjan inte måste vara informerade i realtid. I andra EU-länder omfattar regleringen i stället att aktörer i efterföljande handels- och förädlingssteg ska uppvisa spårbarhet ett steg fram och ett steg bak i värdekedjan. Spårbarheten av fisk bör med andra ord anpassas till europeisk procedur med spårbarhet av fångst och landning ett steg fram och ett steg bak i värdekedjan. Vidare bör spårbarhetssystemen upprätthållas genom företagens egna affärssystem. Regellättnader för svenskt yrkesfiske, punkt 12 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3434 av m.fl. (M) yrkandena 21 och 24 samt 2021/22:1670 av (M) yrkande 1, 2021/22:2046 av (M) yrkande 1, 2021/22:2067 av och (båda C), 2021/22:2480 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2021/22:3650 av m.fl. (C) yrkande 57, 2021/22:3982 av m.fl. (L) yrkande 22 och 2021/22:4041 av m.fl. (KD) yrkande 2. Under den moderatledda regeringsperioden bedrevs ett idogt arbete för att ändra eller avskaffa krångliga regler för företag. Då det gäller fiskeföretagen, särskilt de småskaliga, finns det alltjämt ett uppenbart behov av fortsatt förenklingsarbete eftersom de fortfarande upplever en stor administrativ börda till följd av komplicerade regelverk. Ett skäl till detta kan vara att det finns såväl nationella regler som EU-regler att förhålla sig till. Det är därför viktigt att regeringen arbetar för att göra tydliga konsekvensanalyser för svensk fiskerinäring då olika förslag som förhandlas på EU- nivå ska införas. Vi anser därför att regeringen ska ge relevanta myndigheter i uppdrag att göra en genomgripande analys av huruvida de regelverk som vi förfogar över nationellt är relevanta, enkla och kostnadseffektiva. Det gäller t.ex. regler som rör tillstånd, kontroll eller tillsyn. Vi anser också att man särskilt måste analysera och redovisa konsekvenserna för det småskaliga fisket när man inför nya lagar och regleringar Regellättnader för svenskt yrkesfiske, punkt 12 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2480 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2021/22:1670 av (M) yrkande 1, 2021/22:2046 av (M) yrkande 1, 2021/22:2067 av och (båda C), 2021/22:3434 av m.fl. (M) yrkandena 21 och 24, 2021/22:3650 av m.fl. (C) yrkande 57, 2021/22:3982 av m.fl. (L) yrkande 22 och 2021/22:4041 av m.fl. (KD) yrkande 2. framhåller fiskets kulturella aspekt liksom dess ekonomiska betydelse. Antalet yrkesfiskarlicenser är omkring 1000 men fisket genererar så många arbetstillfällen i livsmedelsindustrin. Förutom att fisk är ett bra livsmedel utgör fisket en viktig komponent i den svenska livsmedelsproduktionen. Det är målsättning att, inom ramen för marknadsekonomiska principer och långsiktigt hållbart nyttjande av fiskevatten, verka för en livskraftig svensk fiskerinäring. Exempelvis måste byråkratin ses över i syfte att minska fiskeribranschens administrativa bördor. Regellättnader för svenskt yrkesfiske, punkt 12 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3650 av m.fl. (C) yrkande 57 och 2021/22:1670 av (M) yrkande 1, 2021/22:2046 av (M) yrkande 1, 2021/22:2067 av och (båda C), 2021/22:2480 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2021/22:3434 av m.fl. (M) yrkandena 21 och 24, 2021/22:3982 av m.fl. (L) yrkande 22 och 2021/22:4041 av m.fl. (KD) yrkande 2. Fisket spelar en viktig roll i många svenska samhällen. Förutom att det bidrar till arbetstillfällen, lokalt företagande och besöksnäringen bidrar det även till bevarandet av kulturhistoriska värden och identiteten som fiskarsamhällen. Dessa beståndsdelar är avgörande för att bevara levande landsbygds-, kust- och skärgårdssamhällen runt om i . vill stärka konkurrenskraften inom fiskenäringen med ett nationellt fiskepolitiskt program så att insjöfisket, det kustnära och småskaliga fisket och regionala fisket kan utvecklas. Vi vill också se över företagsvillkoren för yrkesfiskarna, bl.a. behöver lagarna kring tillåtna fiskeredskap uppdateras och handläggningstiderna på myndigheterna behöver kortas ned. Regler och administration behöver stå i proportion till den verksamhet som bedrivs. Regellättnader för svenskt yrkesfiske, punkt 12 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3982 av m.fl. (L) yrkande 22 och 2021/22:1670 av (M) yrkande 1, 2021/22:2046 av (M) yrkande 1, 2021/22:2067 av och (båda C), 2021/22:2480 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2021/22:3434 av m.fl. (M) yrkandena 21 och 24, 2021/22:3650 av m.fl. (C) yrkande 57 och 2021/22:4041 av m.fl. (KD) yrkande 2. behöver levande kustsamhällen och deras potential att utveckla det lokala näringslivet och besöksnäringen. Genom att arbeta hållbart värnas även de miljömässiga förutsättningarna. En långsiktig hållbar utveckling av fiskbestånd kräver ett fungerande ekosystem. Regelverket för det demersala yrkesfisket måste leda till att förutsättningarna för ett långsiktigt hållbart fiske underlättas. Det småskaliga kustnära fiskets långsiktiga villkor bör stärkas för att möjliggöra levande kustsamhällen. Fiskets betydelse för livsmedelsstrategins genomförande, punkt 13 (S) av (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: 2021/22:3434 av m.fl. (M) yrkande 20 och 2021/22:3650 av m.fl. (C) yrkande 58. Svenskt yrkesfiske bidrar till en levande landsbygd, kust och skärgård genom arbetstillfällen inom fisket, beredningsindustrin och andra relaterade näringar. För många kustsamhällen är det lokala yrkesfisket en viktig del av bygdens identitet och bidrar till kommunernas attraktivitet för boende och turister. Vattenbruk är också en viktig näringsgren med stor tillväxtpotential på den svenska landsbygden. Regeringen har tidigare gett Havs- och vattenmyndigheten och i uppdrag att ta fram en ny gemensam strategi och handlingsplaner för yrkesfisket, vattenbruket, fritidsfisket och fisketurismen samt nya sektorsspecifika handlingsplaner som ska stärka måluppfyllnaden i den maritima strategin samt i den svenska livsmedelsstrategin. Utöver detta har regeringen i regleringsbrevet till Havs- och vattenmyndigheten uppdragit myndigheten att inom ramen för sitt arbete med ett hållbart nyttjande och en hållbar förvaltning av fiskresurserna redovisa hur myndigheten beaktat blå näringars, inklusive fiskerinäringens och vattenbrukets, förutsättningar och vilka effekter myndighetens arbete och förvaltningsbeslut har haft på fiskerinäringens utveckling och långsiktiga konkurrenskraft. Redovisningen ska särskilt belysa utvecklingen av det småskaliga kustnära fisket och arbetets bidrag till beslutade mål för livsmedelsstrategin. har regeringen, inom ramen för livsmedelsstrategin, också gett i uppdrag att sammanställa kunskap om och analysera fiskberedningen i utifrån svensk mottagningskapacitet och produktion. I uppdraget ingår att efter dialog med berörda näringar identifiera eventuella hinder och utvecklingsbehov för att en större del av de svenska fiskerimöjligheterna ska kunna landas och beredas i i syfte att uppnå livsmedelsstrategins huvudsakliga målsättning om en ökad livsmedelsproduktion i . Uppdraget ska även beakta fiskberedningen utifrån ett beredskapsperspektiv samt dess betydelse för en utveckling av en växande bioekonomi. Uppdraget ska redovisas till regeringen . Till följd av de åtgärder som regeringen redan har vidtagit för att stärka och tydliggöra fiskets betydelse för livsmedelsproduktionen anser vi att det saknas anledning för att göra ett sådant tillkännagivande som motionärerna efterfrågar. Miljöersättning för odling av blå fånggrödor, punkt 14 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3650 av m.fl. (C) yrkande 53. Ett effektivt sätt att stärka den artrikedomen och på ett naturligt sätt minska övergödningen i bl.a. och är att främja anläggandet och förvaltningen av blå fånggrödor.