bet · H901KrU2 · 2022-02-23 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden främst med hänvisning till pågående arbete. Motionsyrkandena handlar bl.a. om det civila samhällets viktiga roll, demokrativillkor, felaktiga utbetalningar, stöd via kommuner och regioner, om att samla bidragsgivning till en myndighet, bidrag till organisationer bildade på etnisk grund, coronaviruset, motivet till det statliga stödet till trossamfund och revisorskrav för vissa trossamfund. I betänkandet finns 13 reservationer (M, SD, C, KD, L, MP) och fem särskilda yttranden (M, SD, C, KD, L). Cirka 85 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Det civila samhällets viktiga roll Stöd via kommuner och regioner Samla bidragsgivning till en myndighet Bidrag till organisationer bildade på etnisk grund Motivet till det statliga stödet till trossamfund Revisorskrav för trossamfund som får utländsk finansiering och för trossamfund som brustit när det gäller demokrativillkoren Motioner som bereds förenklat 1.Det civila samhällets viktiga roll, punkt 1 (KD) 2.Det civila samhällets viktiga roll, punkt 1 (L) 3.Det civila samhällets viktiga roll, punkt 1 (MP) 4.Demokrativillkor, punkt 2 (KD) 5.Felaktiga utbetalningar, punkt 3 (SD) 6.Stöd via kommuner och regioner, punkt 4 (SD) 7.Samla bidragsgivning till en myndighet, punkt 5 (M) 8.Bidrag till organisationer bildade på etnisk grund, punkt 6 (M) 9.Bidrag till organisationer bildade på etnisk grund, punkt 6 (SD) 10.Coronaviruset, punkt 7 (C) 11.Stöd till trossamfund, punkt 8 (SD) 12.Motivet till det statliga stödet till trossamfund, punkt 9 (SD) 13.Revisorskrav för trossamfund som får utländsk finansiering och för trossamfund som brustit när det gäller demokrativillkoren, punkt 10 (M) 1.Motioner som bereds förenklat, punkt 11 (M) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 11 (SD) 3.Motioner som bereds förenklat, punkt 11 (C) 4.Motioner som bereds förenklat, punkt 11 (KD) 5.Motioner som bereds förenklat, punkt 11 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Utskottets förslag till riksdagsbeslut Det civila samhällets viktiga roll 2021/22:3985 av m.fl. (L) yrkande 17, 2021/22:4065 av m.fl. (MP) yrkande 22 och 2021/22:4162 av m.fl. (KD) yrkande 10. Reservation 1 (KD) Reservation 2 (L) Reservation 3 (MP) 2021/22:4162 av m.fl. (KD) yrkande 13. Reservation 4 (KD) 2021/22:2463 av i m.fl. (SD) yrkande 2. Reservation 5 (SD) Stöd via kommuner och regioner 2021/22:2463 av i m.fl. (SD) yrkande 3. Reservation 6 (SD) Samla bidragsgivning till en myndighet 2021/22:3365 av m.fl. (M) yrkande 9, 2021/22:3372 av m.fl. (M) yrkande 4, 2021/22:3789 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkande 19. Reservation 7 (M) Bidrag till organisationer bildade på etnisk grund 2021/22:2463 av i m.fl. (SD) yrkande 10, 2021/22:3365 av m.fl. (M) yrkande 10, 2021/22:3704 av m.fl. (SD) yrkande 13 och 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkande 18. Reservation 8 (M) Reservation 9 (SD) 2021/22:3581 av m.fl. (C) yrkande 1 och 2021/22:3797 av Acko Ankarberg och (båda KD) yrkande 2. Reservation 10 (C) 2021/22:2465 av m.fl. (SD) yrkande 3. Reservation 11 (SD) Motivet till det statliga stödet till trossamfund 2021/22:2465 av m.fl. (SD) yrkande 1. Reservation 12 (SD) Revisorskrav för trossamfund som får utländsk finansiering och för trossamfund som brustit när det gäller demokrativillkoren 2021/22:3372 av m.fl. (M) yrkandena 5 och 6. Reservation 13 (M) Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (L), (V), (M), Lawen Redar (S), (S), (M), (SD), (S), (C), (M), (SD), (KD), (S), i (SD), (MP), (M) och (S). I betänkandet behandlar utskottet 85 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Motionsyrkandena handlar bl.a. om vilka organisationer som bör få statliga bidrag, felaktigt utbetalade medel, om att samla bidragsgivning till en myndighet, coronaviruset, stöd till trossamfund och motiv för detta stöd samt revisionskrav för vissa trossamfund. Av dessa behandlas 65 motionsyrkanden i förenklad ordning eftersom de tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . Förslagen i motionerna finns i bilaga 1. Motionsförslagen som bereds förenklat finns även i bilaga 2. Det civila samhällets viktiga roll Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om det civila samhällets viktiga roll med hänvisning till att de till viss del är tillgodosedda. Jämför reservation 1 (KD), 2 (L) och 3 (MP). m.fl. (KD) framhåller i kommittémotion 2021/22:4162 yrkande 10 att civilsamhället är en av samhällets grundbultar. Motionärerna anger att hjälporganisationer, föreningar, kyrkor, trossamfund, idrottsklubbar och sociala företag är viktiga delar av vårt samhälle och lägger grunden för demokrati, medmänsklighet och ett fungerande samhälle. m.fl. (L) understryker i kommittémotion 2021/22:3985 yrkande 17 civilsamhällets viktiga roll i arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck. Motionärerna påtalar att bl.a. idrottsklubben, och musikverksamheten skapar ett viktigt andningshål i vardagen för dem som lever i en hederskontext. m.fl. (MP) påtalar i kommittémotion 2021/22:4065 yrkande 22 vikten av att stötta föreningslivet och folkhögskolor. Motionärerna anger också att äldre måste få vetskap om vad som erbjuds dem, och att det som erbjuds bör vara kostnadsfritt eller erbjudas till en rimlig kostnad. Regeringens politik för det civila samhället handlar om att villkoren för det civila samhället som en central del i demokratin ska förbättras. I det civila samhället ingår allt från nätverk, tillfälliga sammanslutningar och frivilliga insatser till ideella föreningar, registrerade trossamfund, stiftelser och kooperativ. Statsbidrag om sammanlagt (varav till biståndsverksamheter) fördelades till det civila samhällets organisationer , vilket var ca mer än 2019. Utskottet uttalade i sitt budgetbetänkande (bet. 2021/22:KrU1) att samhällsnyttan av det civila samhällets verksamheter inte nog kan understrykas samt att viktiga initiativ inom exempelvis integration, aktiviteter för barn i ekonomiskt utsatta familjer och hjälp till hemlösa bärs av människors ideella engagemang och ekonomiska stöd till dessa organisationer. Med anledning av covid-19-pandemin har särskilda medel –2021 tilldelats det civila samhällets organisationer. beslutade vidare i budgeten (bet. 2021/22:KrU1, rskr. 2021/22:85) att, med anledning av covid-19-pandemin, anslå 25 miljoner, utöver regeringens förslag, till en satsning riktad till de av civilsamhällets organisationer som arbetar med att motverka ensamhet hos äldre samt , utöver regeringens förslag, som en förstärkning för att flera barn och ungdomar ska få tillgång till friluftsaktiviteter genom scouterna. Vidare kan nämnas att regeringen i en extra ändringsbudget föreslog ett förstärkt stöd till det civila samhället för att mildra effekterna av pandemin (prop. 2021/22:113). Förslaget innebär ett tillfälligt stöd på till civilsamhällets barn- och ungdomsorganisationer. Även särskilda insatser på föreslås till organisationer i civilsamhället som arbetar med särskilt utsatta grupper. räknar med att fatta beslut . Det finns ett antal pensionärsorganisationer – (), Seniorerna – (), () och () – som anordnar träffar, utbildningar, resor, kulturaktiviteter och olika friskvårdsaktiviteter. har stöd från regeringen i syfte att skapa bättre förutsättningar för äldre att idrotta i förening och bryta ensamheten hos målgruppen. Utskottet delar motionärernas uppfattning att det civila samhället är av central betydelse för demokratin och fyller många viktiga funktioner, och är en av samhällets grundbultar. Hjälporganisationer, trossamfund, sociala företag, idrottsklubbar och musikverksamhet m.fl. verkar som demokratiskola, röstbärare och opinionsbildare och skapar samhällsnyttig verksamhet inom olika sektorer samt bidrar till gemenskap och tillit mellan människor och skapar ett tryggare och mer inkluderande samhälle. Som motionärerna påpekar är det också viktigt att äldre får vetskap om olika aktiviteter som erbjuds och att det finns aktiviteter som kan erbjudas till en rimlig kostnad. Som exempel kan nämnas att det finns ett antal pensionärsorganisationer som anordnar träffar, utbildningar, resor, kulturaktiviteter och olika friskvårdsaktiviteter. Även har tilldelats särskilt stöd från regeringen i syftet att skapa bättre förutsättningar för äldre att idrotta i förening och bryta ensamheten hos målgruppen. Utskottet konstaterar att omfattande statliga medel tilldelas det civila samhället och anser att motionsyrkandena till viss del är tillgodosedda och inte bör föranleda någon åtgärd från sida. Motionerna 2021/22:3985 (L) yrkande 17, 2021/22:4065 (MP) yrkande 22 och 2021/22:4162 (KD) yrkande 10 avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om demokrativillkor och statligt stöd med hänvisning till att regeringens beredning inte bör föregripas. Jämför reservation 4 (KD). m.fl. (KD) framhåller i kommittémotion 2021/22:4162 yrkande 13 vikten av att de statliga stöden inte går till organisationer som gynnar terrorism eller kriminalitet, som det är viktigt att värna civilsamhällets möjligheter att verka. Utredningen om översyn av statens stöd till trossamfund överlämnade betänkandet Statens stöd till trossamfund i ett mångreligiöst (SOU 2018:18). lämnade betänkandet Demokrativillkor för bidrag till civilsamhället (SOU 2019:35). I betänkandet lämnades förslag till ett förtydligat och enhetligt demokrativillkor för den statliga bidragsgivningen till civilsamhällets organisationer. Utredningen tog också fram en vägledning som ska stödja handläggare på statliga och kommunala förvaltningsmyndigheter i tillämpningen av demokrativillkoret. Regeringen tillsatte en särskild utredare som skulle analysera frågor om personuppgiftsbehandling och sekretess i ärenden om stöd till det civila samhället, inklusive trossamfunden. lämnades betänkandet Rätt mottagare – Demokrativillkor och integritet (SOU 2021:66). Genom ett tilläggsdirektiv fick den särskilda utredaren även i uppdrag att kartlägga behovet av och förutsättningarna för att inrätta en stödfunktion som på ett rättssäkert sätt ska kunna bistå med samråd för fördjupade granskningar vid bidragsgivning och av annan offentligt finansierad verksamhet samt lämna nödvändiga författningsförslag. Uppdraget redovisades i betänkandet Rätt mottagare – granskning och integritet (SOU 2021:99). Betänkandena bereds inom . Regeringen avser att komma med en proposition . Som framgår ovan avser regeringen att lämna en proposition . Utskottet anser att regeringens beredning av betänkandena inte bör föregripas och avstyrker därmed motion 2021/22:4162 (KD) yrkande 13. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om felaktiga utbetalningar med hänvisning till att regeringens beredning inte bör föregripas. Jämför reservation 5 (SD). i m.fl. (SD) anser i kommittémotion 2021/22:2463 yrkande 2 att när organisationer upphör att uppfylla demokrativillkor som krävs för att beviljas statsbidrag så ska konsekvenserna utredas av att statsbidrag har utbetalats till aktuella organisationer. Ett för den enskilde gynnande förvaltningsbeslut får som huvudregel inte ändras av beslutsmyndigheten, vilket benämns som principen om gynnande förvaltningsbesluts negativa rättskraft. Regeln motiveras av att såväl den enskilde som tredje man ska kunna lita på de beslut en myndighet har meddelat och känna trygghet i att lagakraftvunna beslut inte när som helst kan komma att ändras (HFD 2014 ref. 30). Principen framgick tidigare endast av förvaltningsrättslig praxis men har genom ikraftträdandet av den nuvarande förvaltningslagen (2017:900) reglerats i författning. Enligt 37 § första stycket förvaltningslagen får en myndighet ändra ett beslut som den har meddelat som första instans om den anser att beslutet är felaktigt på grund av att det har tillkommit nya omständigheter eller av någon annan anledning. Regeln begränsas dock av bestämmelsens andra stycke som anger att ett beslut som till sin karaktär är gynnande för någon enskild part bara får ändras till den enskildes nackdel om det framgår av beslutet eller de föreskrifter som det har grundats på att beslutet under vissa förutsättningar får återkallas tvingande säkerhetsskäl kräver att beslutet ändras , eller felaktigheten beror på att parten har lämnat oriktiga eller vilseledande uppgifter. Beslut om statsbidrag är sådana gynnande förvaltningsbeslut som får ändras till nackdel för enskilda om återkallelseförbehåll följer antingen av villkoren i bidragsbeslutet eller av den förordning enligt vilken bidraget beviljats. Flertalet statsbidragsförordningar innehåller bestämmelser om återbetalningsskyldighet och återkrav av bidrag. Vanligen anges i en bestämmelse under vilka förutsättningar mottagaren är återbetalningsskyldig och i en efterföljande bestämmelse att beslutsmyndigheten ska besluta att helt eller delvis kräva tillbaka bidraget, om det inte finns särskilda skäl att avstå från återkrav. Bestämmelserna har ofta en liknande utformning i förordningarna även om grunderna för återbetalningsskyldighet inte alltid är desamma. Lagen (1999:932) om stöd till trossamfund innehåller inte några bestämmelser om återkallelse av stödberättigande eller återkrav av ett utbetalat statsbidrag. Däremot följer det av den till lagen tillhörande förordningen (1999:974) om statsbidrag till trossamfund att beslut får fattas om att ett beviljat bidrag inte ska betalas ut om det kan antas att bidraget har beviljats på grund av felaktiga uppgifter (20 § första stycket). Ett bidrag ska betalas tillbaka om (1) det har beviljats på grund av felaktiga uppgifter, (2) det inte används för det ändamål det beviljats för, eller (3) trossamfundet eller församlingen inte lämnar redovisningshandlingar (20 § andra stycket). Bidrag kan inte återkrävas på den grunden att en mottagare inte uppfyller det demokrativillkor som uppställs i lagen om stöd till trossamfund (3 §). Beslut om ett samfunds stödberättigande kan inte heller återkallas med stöd av bestämmelsen. Utredningen om översyn av statens stöd till trossamfund föreslår i betänkandet Statens stöd till trossamfund i ett mångreligiöst (SOU 2018:18) att en bestämmelse om återkallelse av stödberättigande införs i en lag om stöd till trossamfund. Förslaget innebär att ett trossamfunds stödberättigande ska återkallas om det inte längre uppfyller villkoren för detta, bl.a. det demokrativillkor som utredningen föreslår. I betänkandet Demokrativillkor för bidrag till civilsamhället (SOU 2019:35) föreslår utredningen bl.a. att likalydande bestämmelser om återkallelse av beslut om bidrag införs i samtliga statsbidragsförordningar som avser bidragsgivning till det civila samhällets organisationer, samt att bidragsmottagare som inte uppfyller demokrativillkoret är återbetalningsskyldig och det utbetalade bidraget då ska återkrävas av den bidragsutbetalande myndigheten om det inte finns särskilda skäl att avstå från återkrav helt eller delvis. Betänkandena SOU 2018:18 och SOU 2019:35 bereds inom , och regeringen avser att komma med en proposition . Som framgår ovan bereder regeringen frågan om återbetalning och avser att lämna en proposition . Utskottet anser att regeringens beredning av frågan inte bör föregripas och avstyrker därmed motion 2021/22:2463 (SD) yrkande 2. Stöd via kommuner och regioner Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om stöd från kommuner och regioner med hänvisning till att regeringens beredning inte bör föregripas. Jämför reservation 6 (SD). I kommittémotion 2021/22:2463 yrkande 3 av i m.fl. (SD) anser motionärerna att regeringen bör återkomma till med förslag på hur det kan förhindras att organisationer kan beviljas offentligfinansierat stöd genom kommuner och regioner om de har nekats statsbidrag med hänvisning till att de bidrar till radikalisering, våldsbejakande extremism och liknande som kan anses utgöra ett säkerhetsproblem. Regeringen angav i kommittédirektiven till (dir. 2018:19) följande: En stor del av stödet till det civila samhällets organisationer kommer från kommuner och landsting. Regeringen bör inte föreskriva på vilka grunder en kommun ska bevilja bidrag till det civila samhället, jämför. tillkännagivande Förebyggande av våldsbejakande extremism (bet. 2016/17:KU23). Däremot är det viktigt att den kommunala sektorn får stöd och vägledning för bidragsgivningen. Utredaren ska därför inom ramen för sitt uppdrag anordna möten med representanter för kommunsektorn för att, utifrån iakttagelser som utredaren har gjort, diskutera hur man lokalt kan arbeta för att motverka att organisationer som inte verkar i enlighet med samhällets grundläggande värderingar ska få stöd. Utredaren ska även ta fram ett stödmaterial som kan användas både av statliga och kommunala förvaltningsmyndigheter som hanterar bidragsgivning. lämnade betänkandet Demokrati-villkor för bidrag till civilsamhället (SOU 2019:35). I betänkandet lämnas förslag till ett förtydligat och enhetligt demokrativillkor för den statliga bidragsgivningen till civilsamhällets organisationer. Utredningen har också tagit fram en vägledning som ska stödja handläggare på statliga och kommunala förvaltningsmyndigheter i tillämpningen av demokrativillkoret. I betänkandet angavs bl.a. följande: Vid sidan av de statliga bidragen fördelar även kommuner och regioner stöd till det civila samhället. Utformningen av bidragsgivningen är en fråga för de enskilda kommunerna eller regionerna och mot bakgrund av den kommunala självstyrelsen brukar de statliga utredningarna inte beröra den kommunala bidragsgivningen. Flera utredningar, däribland Utredningen om statens stöd till folkrörelserna och , har framhållit att en huvudprincip för rollfördelningen mellan stat, landsting och kommun är att staten fördelar stöd till centrala riks- eller paraplyorganisationer, regionerna till distrikts- eller regionorganisationer och kommunerna till lokala organisationer. Staten har ofta sämre förutsättningar att följa upp och utvärdera lokala bidrag och därför bör sådant stöd fördelas av kommunerna, även om denna princip inte kan vara allenarådande (SOU 1979:60 s. 95; SOU 1988:39 s. 125). tenderar dock inte denna princip att gälla och flera av de statliga bidragen riktar sig till lokal verksamhet. behandlar inte kommunerna och regionerna över huvud taget och förslagen i den efterföljande propositionen om utformningen av bidragssystemen rör uttryckligen enbart de statliga bidragen. Det är däremot tydligt att de kommunala bidragen utformats med inspiration av de villkor som gäller för de statliga. När det sker en samfinansiering mellan kommun, region och stat blir en organisation tvungen att möta de olika villkor som ställs och i dessa fall kan statliga villkor få genomslag på lokal nivå […] Utredningens bedömning: Kommuner och regioner bör erbjudas stöd i tillämpningen av demokrativillkor och i arbetet med att utveckla ett förtydligat demokrativillkor. Utredningen om granskning av stöd till civilsamhället har kartlagt behovet av och förutsättningarna för att inrätta en stödfunktion som på ett rättssäkert sätt ska kunna bistå med samråd för fördjupade granskningar vid bidragsgivning och av annan offentligt finansierad verksamhet samt lämna nödvändiga författningsförslag. Uppdraget redovisades i betänkandet Rätt mottagare – granskning och integritet (SOU 2021:99). Utredaren föreslår att ett särskilt stöd inrättas under Center mot våldsbejakande extremism (CVE), som är en enhet inom (Brå). CVE ska kunna bidra med expertkunskap vid bedömningar av civilsamhällesorganisationer som vill ha offentliga bidrag. Betänkandena bereds inom , och regeringen avser att komma med en proposition . Som framgår ovan har tagit fram en vägledning som ska stödja handläggare på statliga och kommunala förvaltningsmyndigheter i tillämpningen av demokrativillkoret. Dessutom har Utredningen om granskning av stöd till civilsamhället föreslagit att ett särskilt stöd inrättas under extremism som ska bidra med expertkunskap vid bedömningar av civilsamhällesorganisationer som vill ha offentliga bidrag. Utskottet konstaterar att underlag för att möjliggöra en bättre samsyn i fråga om bidragsgivning som motionärerna efterlyser har tagits fram. Utskottet vill dock inte föregripa regeringens beredning av frågan och avstyrker därför motion 2021/22:2463 (SD) yrkande 3. Samla bidragsgivning till en myndighet Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att samla bidragsgivningen till ungdomsorganisationer, trossamfund och folkbildningen till en myndighet med hänvisning till att regeringens och beredning inte bör föregripas. Jämför reservation 7 (M). m.fl. (M) anser i partimotion 2021/22:4033 yrkande 19 att alla bidrag till ungdomsorganisationer, trossamfund och folkbildningen borde samlas under ett paraply för att kunna öka kontrollen och tillämpa mer enhetliga demokrativillkor. Liknande synpunkter framförs i kommitté-motionerna 2021/22:3365 yrkande 9 och 2021/22:3372 yrkande 4 båda av m.fl. (M) samt i kommittémotion 2021/22:3789 yrkande 2 av m.fl. (M). I betänkande Demokrativillkor för bidrag till civilsamhället (SOU 2019:35) anges bl.a. följande: Sammantaget kan den statliga bidragsgivningen till civilsamhället beskrivas som svåröverskådlig. Det finns fler än 100 olika statliga bidrag som fördelas av ett flertal bidragsgivare. I vissa fall beslutar regeringen om bidrag direkt till en civilsamhällesorganisation. Den vanligare ordningen är dock att bidrag handläggs och beslutas av myndigheter under regeringen. fördelas bidrag av cirka 40 myndigheter som sorterar under olika departement. Dessutom har några organisationer i uppdrag att fördela statliga bidrag, bl.a. , Stiftelsen , , och Svenskt Friluftsliv […] Statens styrning av organisationernas bidragsgivningsuppdrag sker genom de riktlinjer som regeringen beslutar om . I riktlinjerna anges de syften och verksamhetsområden som gäller för statens stöd i enlighet med respektive förordning, principer för fördelningen av statsbidraget samt hur återrapporteringen ska ske till regeringen. Som tidigare nämnts fick Utredningen om granskning av stöd till civilsamhället i uppdrag att kartlägga behovet av och förutsättningarna för att inrätta en stödfunktion som på ett rättssäkert sätt ska kunna bistå med samråd för fördjupade granskningar vid bidragsgivning och av annan offentligt finansierad verksamhet samt lämna nödvändiga författningsförslag. Uppdraget redovisades i betänkandet Rätt mottagare – granskning och integritet (SOU 2021:99). Utredaren föreslår att ett särskilt stöd inrättas under Center mot våldsbejakande extremism (CVE), som ska kunna bidra med expertkunskap vid bedömningar av civilsamhällesorganisationer som vill ha offentliga bidrag. Betänkandena bereds inom , och regeringen avser att komma med en proposition . Nämnas kan att genomför en granskning av statens bidragsgivning till civilsamhällets organisationer. Granskningen ska svara på om statens bidragsgivning till civilsamhällets organisationer är effektiv. Resultatet av granskningen ska presenteras . Motionärerna efterlyser ökad enhetlighet vid tillämpningen av demokrativillkoren och därmed ökad kontroll. Som framgår ovan har lämnat förslag till ett förtydligat och enhetligt demokrativillkor för den statliga bidragsgivningen till civilsamhällets organisationer. Dessutom har förslag lämnats av Utredningen om granskning av stöd till civilsamhället om att inrätta ett särskilt stöd under extremism som ska bidra med expertkunskap vid bedömningar av civilsamhällesorganisationer som vill ha offentliga bidrag. Vidare genomför en granskning av statens bidragsgivning till civilsamhällets organisationer för att se om statens bidragsgivning till civilsamhällets organisationer är effektiv.