bet · H901UbU28 · 2022-06-02 00:00:00 — Därmed avstyrker utskottet motionerna 2021/22:4163 (KD) yrkande 90 och 2021/22:4561 (KD) yrkande 3. Studiemiljön och brottsligheten i skolan Utskottet är som framgår ovan positivt till regeringens förslag för en bättre studiemiljö i skolan. Regeringen föreslår bl.a. att all personal ska få vidta de omedelbara och tillfälliga åtgärder som är befogade för att tillförsäkra eleverna trygghet och studiero genom en befogenhet att ingripa fysiskt för att avvärja våld, kränkningar eller andra ordningsstörningar. Utskottets mening är att kränkande behandling i skolan trots detta förslag även i fortsättningen kommer att vara ett stort problem i skolan. Den svenska skolan har ett antal utmaningar med bristande studiero, brister i kunskap och kunskapssyn. Alla lärare, rektorer och elever ska kunna känna sig trygga i skolan och i klassrummen ska det råda arbetsro. Ska skolan kunna skapa en trygg miljö utan hot, våld och kränkningar krävs det enligt utskottets mening ett genomgripande och systematiskt arbete. Det måste finnas rutiner för hur hot, våld och olika former av kränkningar ska hanteras. Det är viktigt att allt arbete mot olika former av kränkningar i skolan är baserat på vetenskap och beprövad erfarenhet. Tillgång till en väl fungerande elevhälsa är också mycket viktig, inte minst för att motverka psykisk ohälsa. I många fall får brister i uppförande inte tidiga och tydliga konsekvenser. Bristen på studiero i många klassrum får konsekvenser för elevernas lärande. Utskottet föreslår därför att tillkännager för regeringen att den ska återkomma med förslag om hur det förebyggande arbetet mot hot, våld och kränkningar kan göras evidensbaserat och bygga på beprövad erfarenhet. Med den anförda tillstyrker utskottet därför motion 2021/22:4613 (M) yrkande 1. När det gäller det fysiska våldet i grund- och gymnasieskolan har utskottet fått den uppfattningen att det har ökat . Det finns därför enligt utskottets mening anledning att ge en lämplig myndighet i uppdrag att genomföra en bred och fördjupad kartläggning av brottsligheten i skolorna. Kartläggningen bör ses som ett komplement till Brottsförebyggande rådets (Brå) återkommande . Utskottet föreslår därför att tillkännager för regeringen att den ska ge en lämplig myndighet i uppdrag att ta fram en fördjupad kartläggning av brottsligheten i skolorna. Utskottet tillstyrker därmed även motion 2021/22:4613 (M) yrkande 5. Tillfällig placering och avstängning av elever Utskottets förslag i korthet tillkännager för regeringen det som utskottet anför om att regeringen ska återkomma med förslag om att åtgärden tillfällig placering ska få gälla än , att rektorer ska vara skyldiga att flytta elever när det är nödvändigt och att det ska inrättas särskilda jourskolor för våldsamma elever. avslår övriga motionsyrkanden om avstängning och omplacering av elever. Jämför reservation 14 (S, C, V, MP), 15 (SD), 16 (SD, KD), 17 (SD, KD, L) och 18 (M, SD). I kommittémotion 2021/22:4613 av m.fl. (M) yrkande 2 begärs att regeringen ska återkomma med förslag för att kunna stänga av elever under ett läsår. Motionärerna anser att elever vid behov ska kunna flyttas under väsentligt än regeringens förslag på och att det också ska vara möjligt att redan tidigt klargöra att eleven ifråga inte kommer att komma tillbaka till sin tidigare skola. I yrkande 3 vill motionärerna att regeringen ska återkomma med förslag om en utökad skyldighet för rektorer att flytta elever. Vidare anser motionärerna att regeringen ska ges uppdraget att utreda och ta fram förslag på hur rektorer ska ha skyldighet och inte bara möjlighet att där det är påkallat flytta elever. I yrkande 4 anser motionärerna att man bör inrätta fler särskilda jourskolor för att kunna avskilja våldsamma elever. En sådan jourskola bör kombineras med särskilda insatser för att socialt och medicinskt hjälpa eleverna både med deras beteende och med att klara sin skolgång. I kommittémotion 2021/22:4584 av m.fl. (SD) yrkande 2 föreslås att omplacering av elever i de obligatoriska skolformerna ska kunna ske utan tidsbegränsning. Enligt motionärerna kan det ta att utreda vilka åtgärder som är lämpliga för en elev som dras med allvarlig problematik och det är därför viktigt att en omplacering kan gälla så länge som den behövs. I yrkande 3 önskar motionärerna att ett beslut av en rektor om avstängning av en elev med kompensatorisk undervisning ska gälla till dess att eleven bedöms kunna återgå till ordinarie undervisning. Det är enligt motionärerna förutsättningarna för att eleven ska kunna återgå till ordinarie klassrumsundervisning som ska styra tiden för avstängning. I yrkande 4 anser motionärerna att rektorer i frivilliga skolformer ska kunna stänga av elever fram till dess att de bedöms lämpliga att följa ordinarie undervisning utan att huvudmannen beslutar i frågan. Precis som i de obligatoriska skolformerna ska det vara elevens lämplighet att återgå till ordinarie undervisning som måste vara avgörande. I yrkande 5 vill motionärerna att det ska inrättas jourklasser eller jourskolor. Lärare ska med omedelbar verkan kunna flytta elever som inte fungerar i den normala skolsituationen till skolans jourklass, alternativt till en mer centralt belägen jourskola. I yrkande 6 vill motionärerna att det inrättas pliktskolor för särskilt våldsamma elever där fokus förutom studier ska ligga på normer och värderingar. I kommittémotion 2021/22:4561 av m.fl. (KD) yrkande 2 anser motionärerna att det ska tillsättas en utredning för att göra det lättare att stänga av eller omplacera elever till andra skolor än . I yrkande 5 begär motionärerna att åtgärden tillfällig placering inom eller utanför den egna skolenheten ska få gälla än . Motioner från den allmänna motionstiden /22 I kommittémotion 2021/22:4176 av m.fl. (M) yrkande 17 föreslår motionärerna att alla komvuxskolor och sfi-utbildningar ska präglas av god arbetsro och att lärare måste ha rättighet att utesluta elever från undervisningen som upprepande stör undervisningen. I motion 2021/22:407 av (SD) yrkande 6 vill motionären att en skola efter ett konstaterat brott ska utfärda en varning till eleven och att eleven ska kunna stängas av från skolan vid upprepning. I kommittémotion 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 87 vill motionärerna att det tillsätts en utredning för att göra det lättare att stänga av eller omplacera elever till andra skolor. I propositionen föreslår regeringen att bestämmelserna om omplacering till en annan skolenhet ska förtydligas så att det står klart att en sådan åtgärd kan vidtas om en omplacering inom skolenheten inte är en tillräckligt ingripande åtgärd för att tillförsäkra andra elever trygghet och studiero. Rektorn ska dessutom få besluta att tillfälligt placera en elev på en annan plats inom huvudmannens organisation om det inte är tillräckligt ingripande med tillfällig omplacering inom skolenheten eller det inte är möjligt att genomföra en sådan omplacering. Vidare föreslår regeringen att kravet på att det ska finnas synnerliga skäl för att en tillfällig placering inom eller utanför den egna skolenheten ska få gälla ska tas bort. Åtgärden ska dock fortfarande inte få gälla för än . Förslaget avser elever i förskoleklassen, , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. Utskottet anser att regeringen ska återkomma med förslag som innebär att elever vid behov ska kunna flyttas under väsentligt än regeringens förslag . Det ska även enligt utskottets mening vara möjligt att tidigt i processen kunna klargöra att en elev som flyttas inom eller utanför den egna skolenheten inte kommer att komma tillbaka till sin tidigare placering. Elever som missköter sig ska mötas av tydliga konsekvenser och få stöd för att få möjlighet att komma på rätt väg i livet, övriga elever ska få möjlighet till studiero och lärarna måste få förutsättningar att kunna utföra sitt arbete. Vidare anser utskottet att regeringen ska få i uppdrag att utreda och ta fram förslag på hur rektorer inte bara ska ha möjlighet utan även vara skyldiga att flytta elever när det är nödvändigt. Utskottet anser även att det ska införas särskilda jourskolor för särskilt våldsamma elever. En sådan jourskola bör enligt utskottets mening kombineras med särskilda insatser för att socialt och medicinskt hjälpa eleverna på skolan med sitt beteende och för att kunna klara av sin skolgång. Utskottet föreslår därför att tillkännager för regeringen att den i enlighet med vad som anförs ovan ska återkomma med förslag om att åtgärden tillfällig placering inom eller utanför den egna skolenheten ska få gälla än , att rektorer ska vara skyldiga att flytta elever när det är nödvändigt och att det ska inrättas särskilda jourskolor för våldsamma elever. Utskottet tillstyrker med det anförda motionerna 2021/22:4613 (M) yrkandena 2–4 och 2021/22:4561 (KD) yrkande 5. Utskottet finner inga skäl för att tillstyrka yrkandena om att omplacering av elever ska kunna ske utan tidsbegränsning enbart i de obligatoriska skolformerna samt om jourklasser eller jourskolor för elever som inte fungerar i den normala skolsituationen. Motionerna 2021/22:4584 (SD) yrkandena 2 och 5 avstyrks därmed. Utskottet avstyrker även motion 2021/22:4584 yrkande 6 om pliktskolor. Avstängningstid av elever i vissa obligatoriska skolformer samt frivilliga skolformer När det gäller yrkanden som på olika sätt vill förändra regleringen om avstängning av elever instämmer utskottet i det som regeringen anför om att det ska vara tydligt att en elev kan stängas av när säkerheten bedöms hotas. Utskottet kan konstatera att det enligt gällande reglering i 5 kap. 14 § skollagen följer att rektorn får besluta om avstängning av en elev i , specialskolan och sameskolan först sedan mindre ingripande åtgärder prövats och bedöms otillräckliga om det inte finns särskilda skäl med hänsyn till elevens beteende. Regeringen föreslår i propositionen att det ska förtydligas i skollagen att en elev i , specialskolan och sameskolan kan stängas av från utbildningen, utan att mindre ingripande åtgärder först har prövats, om eleven agerar på ett sådant sätt att andra elevers eller personals säkerhet bedöms vara hotad. Genom detta klargörande anser regeringen att rektorn ges bättre förutsättningar att skyndsamt besluta om avstängning i allvarliga situationer. Regeringen föreslår också att rektorn i dessa skolformer även ska få besluta att stänga av en elev helt eller delvis om en tillfällig omplacering till en annan skolenhet eller till en annan plats inom huvudmannens organisation inte är tillräckligt ingripande eller inte är möjlig att genomföra, eller det finns särskilda skäl med hänsyn till elevens beteende, och det är nödvändigt med hänsyn till övriga elevers trygghet och studiero. Regeringen föreslår dock inte någon ändring i 5 kap. 15 § skollagen som reglerar att ett beslut om avstängning i , specialskolan och sameskolan får innebära avstängning endast som behövs för en skyndsam utredning av vilka andra åtgärder som kan behövas. En elev får enligt bestämmelsen inte stängas av för än och inte heller vid fler tillfällen än två gånger per kalenderhalvår. När det gäller de frivilliga skolformerna får rektorn under vissa förutsättningar fatta beslut om omedelbar avstängning av en elev från utbildningen. Rektorns beslut får inte avse än och gäller fram till dess att huvudmannen har prövat beslutet. Om huvudmannens beslut inte kan avvaktas med hänsyn till andra personers säkerhet, får beslutet förlängas med (5 kap. 17 och 18 §§ skollagen). Utskottet vill framhålla att regeringen anser att det ska blir enklare att besluta om avstängning i i de frivilliga skolformerna. Enligt regeringens förslag ska rektorn kunna fatta beslut om att stänga av en elev under som längst under ett kalenderhalvår utan att beslutet behöver prövas av huvudmannen. Rektorn ska kunna fatta sådana beslut på samma grunder som huvudmannen och ska få besluta att besluten ska gälla . Vidare ska det bara finnas en skyldighet att samråda med socialnämnden inför ett beslut om avstängning av en elev i de frivilliga skolformerna om den sammanlagda tiden för avstängningen omfattar under ett kalenderhalvår och eleven är . Regeringen konstaterar i propositionen att ett beslut om avstängning kan få stora konsekvenser för en elev. Det innebär en inskränkning av elevens rätt till utbildning och kan påverka elevens rätt till studiebidrag. Med tanke på de möjligheter som finns enligt skollagen till mer omfattande avstängningar i de frivilliga skolformerna är det enligt regeringens mening rimligt att samråd med socialnämnden i vissa fall ska genomföras innan ett beslut fattas. Ett sådant samråd kan tillföra värdefull information inför beslutet och säkerställer att socialnämnden hålls informerad. Utskottet anser att regeringen har gjort väl avvägda förslag när det gäller möjligheterna att stänga av elever från utbildningen. Utskottet avstyrker därför motionerna 2021/22:407 (SD) yrkande 6, 2021/22:4176 (M) yrkande 17 och 2021/22:4584 (SD) yrkandena 3 och 4. Mot ovanstående bakgrund finner utskottet inte heller några skäl för att tillstyrka yrkanden om att det ska tillsättas en utredning för att göra det lättare att stänga av eller omplacera elever till andra skolor. Motionerna 2021/22:4163 (KD) yrkande 87 och 2021/22:4561 (KD) yrkande 2 avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om klagomålshanteringen och ikraftträdandet för regeringens förslag. Jämför reservation 19 (M, SD) och 20 (V). I kommittémotion 2021/22:4510 av m.fl. (V) yrkande 3 begärs att regeringen återkommer med ett justerat lagförslag där datum för ikraftträdandet är 2023. Motionärerna anser att när det kommer flera omfattande lagförslag som det börjar gälla nya läroplaner behöver skolorna ges tid att implementera propositionens förändringar, särskilt eftersom de fortfarande hanterar konsekvenserna av med en pandemi. Motion från den allmänna motionstiden /22 I kommittémotion 2021/22:4178 av m.fl. (M) yrkande 35 begärs att regeringen tar fram förslag för att säkerställa en effektivare och mer rättssäker hantering av anmälningar. Huvudregeln ska vara att problem och händelser i första hand ska anmälas till, och utredas av, skolhuvudmannen. Först därefter bör det vara möjligt att gå vidare till nästa instans. När det gäller frågan om att säkerställa en effektivare och mer rättssäker hantering av anmälningar kan utskottet konstatera att regeringen föreslår att det i skollagen, liksom , ska anges att en huvudman inom skolväsendet ska ta emot och utreda klagomål mot utbildningen och ha skriftliga rutiner för klagomålshanteringen. Bestämmelsen om att information om rutinerna ska lämnas ska förtydligas genom att det införs ett krav på att huvudmannen aktivt ska verka för att rutinerna är kända bland elever, vårdnadshavare och personal. Det ska vidare anges i skollagen att när huvudmannen har tagit emot ett klagomål ska huvudmannen bekräfta detta, skyndsamt göra den utredning som behövs för att kunna hantera klagomålet och återkoppla till den som har framfört klagomålet. Skolinspektionen ska med anledning av inkomna uppgifter från en enskild om en utbildning inom skolväsendet få inleda tillsyn som rör ett enskilt barn eller en enskild elev endast om den enskilde har anmält klagomål till huvudmannen och denne genom sin klagomålshantering har fått möjlighet att hantera frågan och se till att nödvändiga åtgärder vidtas, eller om det finns särskilda skäl. Om Skolinspektionen får uppgifter från en enskild eller en annan myndighet om en utbildning inom skolväsendet och Skolinspektionen inte inleder tillsyn får myndigheten överlämna uppgifterna till huvudmannen för hantering inom huvudmannens klagomålshantering, om sekretess inte hindrar det. Utskottet anser mot denna bakgrund att begäran om en mer rättssäker hantering får anses tillgodosedd. Motion 2021/22:4178 (M) yrkande 35 avstyrks därmed. När det gäller frågan om att senarelägga ikraftträdandet av regeringens förslag till 2023 vill utskottet framhålla det som regeringen anför om att de föreslagna bestämmelserna är viktiga för att huvudmän och skolor ska kunna arbeta långsiktigt och systematiskt för ökad trygghet i utbildningen och studiero i undervisningen. Avsikten är därför enligt regeringen att dessa ändringar ska genomföras så snabbt som möjligt. Regeringen bedömer att en implementering av förslagen underlättas av att förslagen i stor utsträckning utgörs av förtydliganden och vissa skärpningar av befintliga bestämmelser. Regeringen anser vidare att rektorer och annan personal i skolan inte kan vänta på att få tydliga mandat för att kunna agera i situationer där trygghet eller studiero hotas, men att det är önskvärt att stödmaterial kan tas fram inför ikraftträdandet. Utskottet anser i likhet med regeringen att det är lämpligt med ett ikraftträdande inför starten av ett nytt läsår och att denna föreslagna författningsändring ska träda i kraft . Därmed avstyrker utskottet även motion 2021/22:4510 (V) yrkande 3. Lagförslaget, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: avslår regeringens förslag. 2021/22:4584 av m.fl. (SD) yrkande 1 och avslår proposition 2021/22:160 och motion 2021/22:4624 av och (båda C). Vi anser att regelverket behöver reformeras i grunden så att det blir klart och tydligt och att lärarna därmed får långtgående befogenheter att upprätthålla ordning i klassrummen. Effekten av de föreslagna regeländringarna blir enligt vår mening en tungrodd och svårhanterlig lagstiftning som innebär omfattande behov av tillämpningsföreskrifter och praxis. Det riskerar att ta udden av hela intentionen med de föreslagna lagändringarna. Även om förslagen i propositionen är små steg i rätt riktning finns det mer att göra. Vi vill därför se en betydligt skarpare lagstiftning på området. bör avslå propositionen. Lagförslaget, punkt 1 (C, MP) av (C) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: a) avslår regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) i de delar det avser – 5 kap. 4 a b) antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) i de delar som inte omfattas av förslaget ovan med den ändringen att – 5 kap. 4 b första stycket ska utgå och att i fjärde stycket ska orden ”första, andra eller tredje” bytas ut mot ”första och andra”, – 5 kap. 4 c första strecksatsen ska utgå, i andra strecksatsen ska orden ”andra stycket” bytas ut mot ”första stycket” och i tredje strecksatsen ska orden ”tredje stycket” bytas ut mot ”andra stycket”, – i 4 d tredje stycket ska orden "för sådan användning av mobiltelefoner och annan elektronisk kommunikationsutrustning som avses i 4 a §, eller” utgå. 2021/22:4624 av och (båda C), bifaller delvis proposition 2021/22:160 och avslår motion 2021/22:4584 av m.fl. (SD) yrkande 1. Frågan om användning av mobiltelefoner eller annan elektronisk kommunikationsutrustning i undervisningen är enligt vår mening ytterst en fråga för lärare och rektorer att sätta ramarna för och besluta om, utifrån vad de anser är lämpligt. Vi har förtroende för att lärare och rektorer kan hantera användningen av mobiltelefoner i klassrummet och avslår därför den delen av propositionen. Att skapa en trygg studiemiljö görs bäst genom tillitsfulla relationer och dialog mellan lärare och elever, inte genom nationell lagstiftning om förbud. Mobiltelefoner eller annan elektronisk kommunikationsutrustning kan också fungera som hjälpmedel för elever med funktionsnedsättning och det vore olyckligt om en snävare lagstiftning förhindrar den möjligheten. bör avslå propositionen i den del där elevers användning av mobiltelefoner eller annan elektronisk kommunikationsutrustning i undervisningen begränsas enligt framskrivna kriterier. Ordningsregler, punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4584 av m.fl. (SD) yrkandena 8 och 9. bör få i uppdrag att upprätta enhetliga ordningsregler. finns det ordningsregler på alla skolor i hela landet med olika innehåll. Det är ofta inte själva reglerna som är problemet, utan efterlevnaden av dem. Enligt regeringens föreslag ska rektorn tillsammans med eleverna ta fram ordningsregler. Vi menar att det är att frånhända sig ansvaret för arbetsmiljön i skolan. Det är viktigt att ordningsreglerna är tydliga, centrala och enhetliga för landets alla skolor. Av denna anledning föreslår vi att det ska regleras i skollagen att det är som upprättar ordningsregler för skolan. ska också få i uppgift att ta fram sådana. Rektor ska sedan vid behov kunna ta fram kompletterande ordningsregler. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Disciplinära åtgärder och dokumentation, punkt 3 (SD, KD, L) av (L), (SD), (SD), (KD), (SD) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 91, 2021/22:4561 av m.fl. (KD) yrkande 4 och 2021/22:4570 av m.fl. (L) yrkandena 2–4. Kravet på skriftlig dokumentation vid lättare disciplinära åtgärder bör förenklas. Vi anser att lärarnas och rektorernas administrativa börda i form av krav på dokumentation är alltför omfattande. Krav på skriftlig dokumentation som avser beslut tenderar att leda till alltför omfattande dokumentationer, eftersom lärare och rektorer vill hålla ”ryggen fri”. Kravet på skriftlig dokumentation riskerar också leda till att rektorer och lärare undviker lättare disciplinära åtgärder eftersom de bedömer att det tar mycket tid och innebär omfattande administration. Således bör enligt vår mening kravet på att lärare och rektorer skriftligt ska dokumentera mindre disciplinära åtgärder, som exempelvis när en lärare beslagtar en mobiltelefon eller tillfälligt skickar ut en elev som stör från klassrummet, slopas. Mer omfattande åtgärder, som exempelvis avstängning eller omplacering av elever, ska dock fortsättningsvis dokumenteras skriftligt. Det förekommer att varken elever eller föräldrar respekterar skolornas ordningsregler. Ett sätt att motverka det är att låta föräldrar och elever skriva under ett s.k. förväntansdokument, i vilket det framgår vilka regler som gäller och vad konsekvenserna är för regelövertramp. Det ska framgå att elever som förstör skolans egendom blir skyldiga att ersätta de uppkomna skadorna. låter var fjärde skola vårdnadshavare och elever skriva under sådana förväntansdokument. Vi föreslår därför att alla skolor ska ta fram förväntansdokument som elever och vårdnadshavare ska skriva under. Vi anser också att man bör införa rutiner för ersättningskrav för elever som begår skadegörelse. Om en elev orsakar materiell skada på en skola och skadan uppstått genom vårdslöshet eller genom avsiktlig skadegörelse kan skolor begära ersättning av eleven eller elevens vårdnadshavare. Många huvudmän och kommuner saknar dock rutiner för att begära ersättning av elever som har begått skadegörelse i skolan. Alla huvudmän borde således upprätta rutiner för hantering av ersättningskrav. I dem bör det även framgå att en elev ska få möjlighet att genom arbete ersätta skadan för att undgå krav på ekonomisk ersättning. Det bör tillsättas en statlig utredning för att ta fram förslag om att utöka skolors möjligheter till disciplinära åtgärder så att det blir möjligt att skriva in den här typen av sanktioner i ordningslagen. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Sanktioner vid överträdelser av skolans ordningsregler, punkt 4 (SD, KD) av (SD), (SD), (KD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 89 och 2021/22:4561 av m.fl. (KD) yrkande 1.