bet · H901MJU22 · 2022-04-25 00:00:00 — Att uppfödningen sker i omgångar och stallarna tvättas noggrant mellan varje omgång innebär att mängden bakterier och kvarvarande koccidier minskar. Det används endast en form av koccidiostatika, narasin, för behandling av svensk kyckling. Narasin får användas fram före slakt och i undantagsfall med en dags karens vid flyttad slakt, tillfällig störning på inrådan av veterinär eller för enskilda flockar vid delad slakt. Ett svenskt kontrollprogram för slaktkycklingsjukdomarna koccidios och klostridios (KC-programmet) startade . Programmet regleras av föreskrift (SJVFS 1998:131) om obligatorisk hälsokontroll avseende koccidios hos slaktkyckling (SJVFS 1998:131). Programmets syften är att kontinuerligt kontrollera effekten av användningen av koccidiostatika avseende koccidios och klostridios hos slaktkyckling samt att kontinuerligt registrera förbrukningen av koccidiostatika inom slaktkycklingproduktionen. Ett långsiktigt mål med programmet är att ersätta koccidiostatika med andra metoder för att förebygga koccidios och klostridios. Kontrollen av förekomst av koccidios sker både i besättningar och vid slakt. Resultaten från undersökningarna i besättningar sammanställs av SVA, Avdelningen för djurhälsa och antibiotikafrågor, medan slakterifynden registreras och rapporteras till och sammanställs kvartals- och årsvis av SVA, Avdelningen för djurhälsa och antibiotikafrågor. Svensk Fågel har valt en referensgrupp bestående av representanter för slaktkycklinguppfödarna, foderindustrin och SVA. Referensgruppen sammanträder normalt en gång . Referensgruppen beslutar om större utredningar och eventuellt byte av koccidiostatika. Svensk Fågel rapporterar om verksamheten till . I referensgruppens arbetsuppgifter ingår också att främja forskning för att utveckla alternativ till koccidiostatika för att förebygga koccidios och klostridios. Konventionella slaktkycklingar i behandlas med koccidiostatika före slakt, men reglerna för ekologisk produktion gör det i princip omöjligt att ge koccidiostatika till ekologiska kycklingar. I ett forskningsprojekt, finansierat av Stiftelsen , har en forskare vid SVA därför kartlagt tarmhälsan hos två ekologiska kycklingbesättningar samt undersökt om vaccination mot koccidier har effekt. Resultaten visar att många kycklingar från de båda gårdarna hade en mild form av koccidios och att det också förekom en del dödsfall på grund av sjukdomen samt att vaccinerade kycklingar blev mer motståndskraftiga mot koccidier[22]. Av de allmänna råden till 2 kap. 1 och 2 §§ föreskrifter och allmänna råd (SJVFS 2019:18) om nötkreaturshållning inom lantbruket m.m. framgår bl.a. att kalvar bör flyttas till en annan djurbesättning tidigast när de har uppnått en månads ålder och en vikt som är normal för rasen och åldern. De bör vidare förberedas inför flyttningen genom att foderstaten (dvs. den kombination av olika foder som ges till ett djur) anpassas till mjölkersättning, kraftfoder och hö. Avvanda kalvar som ska flyttas till en annan djurbesättning bör ha varit avvanda minst de flyttas. Frågan om effekterna på djurhälsan för mjölkkor och deras kalvar liksom mjölkproduktionen vid fri respektive begränsad digivning har studerats i vissa försök, bl.a. i en doktorsavhandling vid SLU[23]. För att besvara utestående forskningsfrågor pågår det ett forskningsprojekt där en del av mjölkkorna i SLU:s mjölkbesättning på Nationellt centrum för lantbrukets djur hålls tillsammans med sina kalvar i början av laktationen, dvs. Syftet med projektet är bl.a. att se hur det förhållandet att mjölkkor och kalvar hålls tillsammans påverkar mjölkavkastningen och kalvens tillväxt, hälsa och fertilitet. Projektet inleddes och kommer att pågå under . Ett yrkande som motsvarar det som är aktuellt behandlades av miljö- och jordbruksutskottet under förra i betänkande 2020/21:MJU10 Djurskydd. Utskottet uttalade då följande: Av redovisningen ovan framgår att det pågår ett forskningsprojekt vid SLU som innebär att kalvar och mjölkkor hålls tillsammans under början av laktationen. De aspekter som projektet studerar är enligt utskottets mening intressanta, och utskottet hoppas att resultaten av studien kan komma väl till användning vid framtida avvägningar mellan djurskydds- och produktionshänsyn. Utskottet ser dock inget behov av att vidta några åtgärder för att förändra regelverket på området och föreslår således att motion [...] lämnas utan närmare åtgärd. beslutade i enlighet med utskottets förslag. Enligt 3 kap. 2 § föreskrifter och allmänna råd (SJVFS 2019:20) om grishållning inom lantbruket m.m. får smågrisar inte avvänjas förrän de uppnått 28 dagars ålder och ska då ha vant sig vid tillskottsfoder. Smågrisar får dock avvänjas under förutsättning att samtliga de elva villkor som anges i bestämmelsen är uppfyllda. Författningen trädde i kraft , då Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (SJVFS 2017:25) om grishållning inom lantbruket m.m. upphörde att gälla. Bestämmelsen i 3 kap. 2 § i de nya föreskrifterna är oförändrad jämfört med motsvarande bestämmelse i de nu upphävda föreskrifterna. Vid en debatt om interpellation 2017/18:91 anförde dåvarande landsbygdsminister följande om avvänjning av smågrisar: Inledningsvis vill jag säga att har regeringens bemyndigande att utfärda föreskrifter om djurskydd och är i det konkreta föreskriftsarbetet självständigt i förhållande till regeringen. beslutade om nya djurskyddsföreskrifter för lantbrukets djur som bland annat innebär möjlighet till tidigare avvänjning av smågrisar under särskilda villkor. I regeringens livsmedelsstrategi görs bedömningen att lönsamheten i animalieproduktionen behöver höjas, men inte på bekostnad av djurskyddet. I livsmedelsstrategin framhålls tvärtom att ska fortsätta ha höga ambitioner när det gäller djurvälfärd och djurhälsa. Det fastslås att produktionsökningen ska ske med bibehållen djurvälfärd och djurhälsa och att djurskyddsnivån inte ska sänkas. har gjort bedömningen att de nya djurskyddsföreskrifterna kan tillämpas med ett bibehållet djurskydd, som de bidrar till att öka grisproducenternas konkurrenskraft. Regeringen anser att det är viktigt att föreskrifter baseras på aktuell vetenskaplig forskning om djurens välfärd och har därför gett SLU i uppdrag att inrätta ett vetenskapligt råd. Genom rådet säkerställer vi att som en viktig del i bland annat föreskriftsarbetet får tillgång till uppdaterade vetenskapliga rön. ser löpande över sina föreskrifter, och det arbetet kan inte avstanna i väntan på att rådet inrättas. Det är av högsta prioritet att upprätthålla en hög standard i den svenska djuromsorgen när det gäller djurskydd, djurhälsa och smittskydd. Jag är övertygad om att våra myndigheters arbete för att åstadkomma detta fungerar. Ett motionsyrkande om tidpunkten för avvänjning av smågrisar behandlades av miljö- och jordbruksutskottet i betänkande 2017/18:MJU24 Ny djurskyddslag. I ställningstagandet anförde utskottet följande: Utskottet har vid ett flertal tillfällen poängterat vikten av ett gott djurskydd vid animalieproduktionen och att en produktivitetshöjning ska ske med bibehållen djurvälfärd. har regeringens bemyndigande att utfärda föreskrifter om djurskydd och har i fallet med tidigare avvänjning av smågrisar bedömt att detta är möjligt med ett bibehållet djurskydd som det ökar grisproducenternas konkurrenskraft. Utskottet har förtroende för att myndigheten arbetar för att upprätthålla en hög nivå i djurskyddsarbetet. Med det anförda kan motion […] lämnas utan vidare åtgärd. SLU:s vetenskapliga råd för djurskydd utgör en riskvärderande instans vad gäller djurskydd. Rådet identifierar, sammanställer och utvärderar vetenskaplig forskning om djurskydd och därtill angränsande frågor som produktionsekonomi och arbetsmiljö. I en rapport (2020:3) konstaterar det vetenskapliga rådet att beslut att sänka avvänjningsåldern för smågrisar, förutsatt att vissa krav följs, har debatterats intensivt. I rapportens sammanfattning anför rådet bl.a. följande: I tillåts generellt avvänjning av smågrisar i praktiken vid en individuell ålder om tidigast . Detta skiljer från EUs grisdirektiv där avvänjning tillåts från 21 dagars ålder. En digivningsperiod ger en högre produktion eftersom medeltalet kullar per sugga och år teoretiskt då kan öka (från 2,2 till 2,3 kullar ). Det har även föreslagits att en kortare digivningsperiod skulle innebära mindre påfrestningar på suggorna, och därigenom medföra förbättrad välfärd för dessa. Rådet finner att det finns mycket få studier som jämför avvänjning vid just . De vetenskapliga studier som studerar detta mer i detalj är i de flesta fall genomförda i alternativa system, så som grupphållnings-system eller så kallade ”getaway pens” där suggan kan gå ifrån sina smågrisar. Resultat från dessa studier går därmed inte att generalisera till konventionella system där suggor med smågrisar hålls individuellt med små möjligheter för suggan att reglera t.ex. digivning eller födosöksbeteende. Trots bristen på vetenskapligt granskade rapporter konstaterades att en avvänjning var att föredra sett ur smågrisens perspektiv, eftersom matsmältningsapparat och immunsystem är mer utvecklade den fjärde levnadsveckan. Det förefaller dock finnas en ganska tydlig skillnad i fysiologisk mognad mellan grisar som är yngre (<19-21 dagar) respektive äldre (), men där grisar som är och äldre skiljer sig mindre från grisar som är än grisar som är och yngre. I dagens svenska grisproduktion med omgångsuppfödning kan det skilja mellan de först födda och de sist födda i gruppen. För att samla sugg-gruppen inför nästa grisning avvänjs alla suggor och vid en lägsta individuell avvänjningsålder av blir medelåldern vid avvänjning därför i praktiken . Om lantbruken fortsätter att fokusera på avvänjning så nära 28 dagars ålder som möjligt kommer ”manöverutrymmet” för att synkronisera suggorna vid avvänjning att försvinna. Suggor med fysiologiskt längre dräktighet än genomsnittet riskerar då att förskjutas i grisningstid jämfört med medelsuggorna. Vid en förlängning mellan två grisningstillfällen kan en sugga redan som tredjegrisare vara så pass avvikande vad gäller grisningsdag att hon kommer att slås ut (slaktas) om det inte ges möjlighet att synkronisera gruppen vid avvänjning. Vid en bedömning av lämpligaste dagen för avvänjning bör såväl smågrisens som suggans situation beaktas. Det vetenskapliga underlaget för detta är mycket begränsat, men det ska beaktas att inhysning och skötsel har större betydelse för såväl smågrisars som suggors hälsa och välfärd än den exakta avvänjningsåldern. Vid en samlad bedömning ansågs därför att en avvänjning vid i genomsnitt förefaller acceptabel, under förutsättning att avvänjningsåldern i inget enskilt fall understiger . Ett yrkande som motsvarar det nu aktuella behandlades av miljö- och jordbruksutskottet under förra i betänkande 2020/21:MJU10 Djurskydd. Utskottet föreslog att motionen skulle lämnas utan åtgärd och anförde följande i sitt ställningstagande: Frågan om avvänjning av smågrisar är reglerad i föreskrifter om grishållning inom lantbruket m.m. Utskottet konstaterar att SLU:s vetenskapliga råd för djurskydd har redovisat sin bedömning av vad som är en lämplig avvänjningsålder för smågrisar. Om det vetenskapliga rådets bedömning kommer att leda till någon ändring av de aktuella föreskrifterna är således en fråga som faller inom ansvarsområde. Utskottet ser inget behov av att vidta några åtgärder för att förändra denna ansvarsfördelning. beslutade i enlighet med utskottets förslag. Globalt avtal om antibiotikaanvändning Antibiotika är ett av våra mest värdefulla läkemedel, men i en stor del av världens djurhållning används det som ett rutinmässigt insatsmedel. Utskottet kan konstatera att många års överanvändning av antibiotika, inom såväl djurhållningen som humansjukvården, har lett till en situation där antibiotikan är på väg att förlora sin effekt vid behandling av sjukdomar. Antibiotikaresistens är ett av de största globala hoten mot såväl djurs som människors hälsa, och utskottet ser mycket allvarligt på detta. Utskottet kan konstatera att arbetet med att minska antibiotikaanvändningen påbörjades i och att globalt sett tillhör de länder som använder minst antibiotika i sin animalieproduktion. För att motarbeta utvecklingen av antibiotikaresistens och spridning av resistenta bakterier krävs enligt utskottet ett engagerat och samordnat arbete på flera nivåer: lokalt, nationellt, inom EU och globalt. Det är enligt utskottet glädjande att det pågår en utredning om arbete med att få till stånd en mer ansvarsfull och minskad antibiotikaanvändning i djurhållningen globalt och utskottet har stora förhoppningar på vad denna utredning kan resultera i. Detta arbete, liksom de andra åtgärder som utskottet beskrivit ovan, är välkomna och viktiga steg på vägen. Utskottet anser dock att behöver arbeta än mer aktivt på ett globalt plan för att motverka antibiotikaresistens och för etablerandet av ett globalt avtal, regelverk eller liknande för att begränsa användningen av antibiotika. Detta bör tillkännage för regeringen. Utskottet tillstyrker därför motionerna 2021/22:3650 (C) yrkande 26 och 2021/22:4061 (MP) yrkande 3. Efterlevnad av förbud mot svanskupering Utskottet vill inledningsvis framhålla att rutinmässig svanskupering av grisar är förbjudet inom EU. Som framgår av redovisningen ovan presenterade Europeiska revisionsrätten 2018 en rapport med anledning av en granskning av hur för djurskydd har fungerat. En av revisionsrättens iakttagelser var att de flesta grisar i andra EU-länder än kuperas rutinmässigt, trots att det är förbjudet. I rapporten lämnade revisionsrätten ett antal rekommendationer till kommissionen, bl.a. om effektivare efterlevnadsåtgärder och riktlinjer för efterlevnad. Trots dessa rekommendationer och trots att EU:s kontrollförordning, som ska säkerställa en enhetlig och effektiv kontroll på bl.a. djurskyddsområdet, nu har varit tillämplig förekommer rutinmässig svanskupering av grisar fortfarande i mycket hög grad inom EU. Överträdelserna av förbudet leder inte bara till onödigt lidande för grisarna utan även till en försämrad konkurrenssituation för svenska grisbönder som inte ägnar sig åt rutinmässig svanskupering. Regeringen måste därför kraftfullt verka för en förbättrad efterlevnad av förbudet mot svanskupering i alla EU:s medlemsstater. Detta bör tillkännage för regeringen. Utskottet tillstyrker därför motionerna 2021/22:3430 (M) yrkandena 6 och 19, 2021/22:3880 (KD) yrkande 58 i denna del och 2021/22:4061 (MP) yrkande 12 i denna del. Det är enligt utskottet glädjande att har uppmanat kommissionen att utarbeta förslag om att förbjuda tvångsmatning av ankor och gäss för produktion av ank- och gåslever. Vidare noterar utskottet att kommissionen med anledning av uppmaningen har begärt att Efsa ska yttra sig i frågan. Mot bakgrund av det arbete som pågår i frågan föreslår utskottet att motionerna 2021/22:265 (SD) yrkande 1 och 2021/22:4061 (MP) yrkande 12 i denna del lämnas utan åtgärd. Det finns inte någon EU-lagstiftning som uttryckligen förbjuder gås- och ankleverproduktion genom tvångsmatning. Utskottet konstaterar därför att , med hänsyn till EU:s princip om ömsesidigt erkännande, inte kan hindra import av varor som har producerats genom tvångsmatning. Även förhindrar ett sådant importförbud. Med hänvisning till det som sagts är utskottets förslag att motionerna 2021/22:265 (SD) yrkande 3 och 2021/22:2457 (SD) yrkande 13 lämnas utan åtgärd. Minkfarmning och pälsfarmning i övrigt Yrkanden om att avveckla pälsdjursuppfödningen, såväl generellt som i fråga om minkar, behandlades av utskottet under förra . Utskottet uttalade då att det inte hade för avsikt att vidta några åtgärder för att förändra det befintliga regelverket på området eller för att avveckla dessa slags verksamheter. Utskottet vidhåller sitt ställningstagande och föreslår därför att motionerna 2021/22:911 (SD), 2021/22:3391 (L) och 2021/22:4061 (MP) yrkandena 15 och 55 avslås. Som framgår av redovisningen ovan arbetar , i egenskap av central ansvarig myndighet för djurskyddet, med bl.a. regelgivning, vägledning och information på djurskyddsområdet. Vidare samordnar myndigheten länsstyrelsernas djurskyddskontroller samt samverkar med och länsstyrelserna i Rådet för djurskyddskontroll, vars uppgift är att verka för en rättssäker, likvärdig och effektiv tillsyn. har också till uppgift att som representant delta i arbetet inom ramen för EU-plattformen för djurskydd. Utskottet har stort förtroende för hur utför dessa uppgifter. Utskottet ser mot denna bakgrund inte behov av att återinrätta en särskild djurskyddsmyndighet. Därmed föreslår utskottet att motionerna 2021/22:273 (SD) yrkande 2 och 2021/22:4061 (MP) yrkande 21 lämnas utan åtgärd. Djurhälsoaspekter vid förprövning av djurstallar Utskottet noterar inledningsvis att frågan om att avskaffa det obligatoriska kravet på förprövning är under beredning i . Även om resultatet av beredningen leder fram till att förprövning inte längre blir obligatorisk kommer förprövning ändå att kunna göras på frivillig basis. Frågan om vilken kompetens de som genomför förprövning behöver ha kommer enligt utskottets bedömning därför även fortsättningsvis vara av intresse. visar enligt utskottet på en medvetenhet om behovet av utbildning och samarbete för att upprätthålla och förbättra den kompetens som behövs i samband med förprövning. Utskottet har mot denna bakgrund förtroende för att berörda myndigheter och andra aktörer på olika sätt arbetar för att förbättra och bredda kompetensen för att kunna genomföra förprövningar på ett kompetent sätt. Mot denna bakgrund föreslår utskottet att motion 2021/22:4061 (MP) yrkande 62 lämnas utan åtgärd. Utskottet har tidigare prövat motionsförslag om att införa en s.k. positiv lista för vilka sällskapsdjur som ska vara tillåtna att hålla. Utskottet uttalade då bl.a. att införandet av ett generellt förbud mot alla djur som inte är tillåtna, dvs. som inte finns upptagna på en positiv lista, behöver bedömas mot proportionalitetsprincipen och att det är en uppgift för sakmyndigheten. Utskottet vidhåller sitt tidigare ställningstagande i frågan och avstyrker motionerna 2021/22:2457 (SD) yrkande 9 och 2021/22:4061 (MP) yrkande 34. De privata djursjukvårdsföretagen är inte skattesubventionerade, utan driver sina företag på en öppen marknad. Det som redovisas ovan visar enligt utskottet på svårigheterna med att ta fram jämförelsepriser eftersom vårdbehovet och behandlingsmetoden i kombination med flera andra faktorer styr kostnaden för vården i det enskilda fallet. Utskottet ser mot denna bakgrund inte skäl att initiera ett sådant myndighetsuppdrag som efterfrågas i motion 2021/22:2457 (SD) yrkande 34 och föreslår att motionen avslås. Åtgärder för att förhindra spridning av afrikansk svinpest Enligt utskottet är det befogat att vara mycket orolig för att afrikansk svinpest ska få ökad spridning i och introduceras i . Som motionärerna anför är det därför viktigt att informera om hur detta kan förhindras. Utskottet ser därför mycket positivt på de informationsinsatser som pågår och som syftar till en ökad medvetenhet om hur man, bl.a. vid vistelse i naturen, ska agera för att förhindra spridningen av afrikansk svinpest. Med det som anförts anser utskottet att det som efterfrågas i motion 2021/22:3981 (L) yrkande 1 i denna del i huvudsak är tillgodosett och att yrkandet därför kan lämnas utan åtgärd. Arbetet inom för djurtransporter Fråga har väckts om att ska uppmana och dess särskilda utskott, undersökningskommittén , att bredda sitt arbete. Utskottet konstaterar att undersökningskommittén nu avvecklas med anledning av att dess tidsbegränsade granskningsuppdrag är avslutat. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motion 2021/22:4061 (MP) yrkande 11. Som redovisas ovan driver Svensk Fågel, i samarbete med relevanta myndigheter, ett resistensövervakningsprogram för koccidier. Det är enligt utskottet positivt att denna övervakning visar att det inte finns någon resistensproblematik kopplad till koccidiostatika i den svenska kycklinguppfödningen. Vidare noterar utskottet att det finns ett svenskt kontrollprogram för bl.a. sjukdomen koccidios som syftar till att kontinuerligt kontrollera effekten av användningen av koccidiostatika och att kontinuerligt registrera förbrukningen av koccidiostatika inom slaktkycklingproduktionen. Utskottet noterar också att ett långsiktigt mål med programmet är att ersätta koccidiostatika med andra metoder för att förebygga de sjukdomar som behandlas med koccidiostatika. Mot denna bakgrund ser utskottet inte något behov av att vidta några åtgärder med anledning av motion 2021/22:4061 (MP) yrkande 52. Därmed avstyrker utskottet yrkandet. En motion om hur länge kalvar ska få dia moderkon efter födseln behandlades av utskottet under förra , och utskottet såg då inget behov av att vidta några åtgärder för att förändra regelverket på området. Utskottet gör inte någon annan bedömning och föreslår därför att motion 2021/22:4061 (MP) yrkande 39 lämnas utan åtgärd. Utskottet behandlade senast under förra en motion om lämplig avvänjningsålder för grisar. Utskottet uttalade då huvudsakligen att frågan om vad som är lämplig ålder för avvänjning och om det finns behov av att förändra de aktuella föreskrifterna är en fråga som faller inom ansvarsområde. Utskottet vidhåller sitt ställningstagande från och föreslår därför att motion 2021/22:4061 (MP) yrkande 43 lämnas utan åtgärd. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet Jämför särskilt yttrande 5 (M), 6 (SD), 7 (C), 8 (KD) och 9 (MP). De motionsförslag som tas upp i bilaga 2 rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat i betänkandena /19:MJU11 Djurskydd, 2019/20:MJU9 Djurskydd, 2020/21:MJU10 Djurskydd och 2020/21:MJU2 Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. har beslutat i enlighet med utskottets förslag. Utskottet ser inte någon anledning att nu på nytt pröva de motionsyrkanden som tas upp i bilaga 2 och avstyrker därför motionsförslagen. Förändringar i dataskyddsförordningen (GDPR), punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2457 av m.fl. (SD) yrkande 32. Det har rapporterats om att veterinärer på våra svenska djurkliniker, som fattar misstankar om att hundar de behandlar är smuggelhundar, inte har möjlighet att agera på grund av veterinärers tystnadsplikt och EU:s dataskyddsförordning (GDPR). Därför bör regeringen verka för ett undantag i EU:s dataskyddsförordning för att göra det möjligt för veterinärer att upprätta en anmälan vid misstanke om hundsmuggling. System för att spåra hundar, punkt 5 (SD, V, MP) av (MP), (V), (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4061 av m.fl. (MP) yrkande 18 och 2021/22:4196 av (MP) yrkande 2. EU har en oerhört viktig roll att spela för att få stopp på hundsmugglingen. Hundarna, liksom de livsmedelsproducerande djuren, behöver innefattas i spårbara system så att det går att följa djuren. Därför vill vi att alla hundar i EU ska märkas och att det införs ett gemensamt EU-register där alla hundar ska registreras så att ägare och uppfödare ska kunna spåras för att få stopp på hundsmugglingen. Övriga frågor om införsel och smuggling av hundar, punkt 6 (V, MP) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4196 av (MP) yrkande 3 och 2021/22:388 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2021/22:3047 av Boriana (M) yrkande 1.