bet · H901FiU24 · 2022-06-10 00:00:00 — Om de långsiktiga inflationsförväntningarna bland ekonomins olika aktörer ligger nära målet är det ett tecken på att de har förtroende för utformningen av penningpolitiken. Som framgår av diagram 9 sjönk de långsiktiga inflationsförväntningarna i början av pandemin till följd av den växande osäkerheten om konjunktur- och inflationsutvecklingen. Förväntningarna steg dock återigen och fortsatte att stiga i takt med att ekonomin återhämtade sig och inflationen började stiga snabbt. Förväntningarna låg strax över inflationsmålet. Som framgår av tabell 2 steg BNP med 2021 efter den kraftiga nedgången . Trots en fortsatt smittspridning och olika typer av restriktioner för att minska smittspridningen återhämtade sig ekonomin relativt snabbt , bl.a. på grund av fortsatta kraftfulla finans- och penningpolitiska stimulansåtgärder och en snabbt ökande vaccinering av befolkningen. var svensk BNP högre än före pandemin. Tabell 2 Produktion och sysselsättning 2019‒2021 ¹ I åldersgruppen 15–. Den snabba uppgången i ekonomin ledde också till stigande sysselsättning och sjunkande arbetslöshet, även om skillnaden var stor mellan olika branscher. Enligt () arbetskraftsundersökningar () minskade visserligen arbetslösheten , men den låg fortfarande kvar på en hög nivå (se diagram 3). Den begränsade nedgången i arbetslösheten i SCB:s statistik berodde bl.a. på ett tidsseriebrott i statistiken. Enligt Arbetsförmedlingens statistik minskade arbetslösheten mycket snabbare och låg på en lägre nivå än före pandemin. Aktivitetsnivån i den svenska ekonomin kan sammanfattas med olika mått på resursutnyttjandet. Utnyttjandet kan inte mätas exakt, utan gör en bedömning av nivån utifrån olika indikatorer. Av diagram 10 framgår att resursutnyttjandet steg efter en relativt kraftig nedgång . Skillnaden mellan olika indikatorer är ganska stor men sammanlagda bedömning är att resursutnyttjandet var ungefär normalt vid slutet av 2021. Diagram 10 Olika mått på resursutnyttjandet Den svenska kronan försvagades något i början av pandemin, men stärktes sedan kraftigt . låg kronan relativt stabil på den internationella valutamarknaden men försvagades något när den stigande internationella inflationen blev alltmer tydlig. Diagram 11 Kronans utveckling och prognoser Index, = 100 Mätt enligt KIX (kronindex, ett viktat genomsnitt mot valutor i de länder som är viktiga för transaktioner med omvärlden) ökade kronans värde med . Mot euron stärktes kronan med medan den steg med mot dollarn . Externa bedömningar av penningpolitiken I Konjunkturläget konstaterade KI att både den globala och den svenska ekonomin hade passerat konjunkturtoppen och att aktiviteten i den svenska ekonomin var på väg att avta. Både hushållens och företagens förtroende för den ekonomiska utvecklingen hade sjunkit som bostadsinvesteringarna hade fortsatt att minska i en snabb takt. Även om arbetsmarknaden var fortsatt stark räknade KI med att sysselsättningstillväxten skulle bromsa in under de kommande månaderna och att arbetslösheten skulle börja stiga . BNP-tillväxten förväntades sjunka från 2019. KI konstaterade vidare att KPIF-inflationen legat runt 2 eller t.o.m. lite under stora delar av 2018, framför allt på grund av snabbt stigande energipriser. Exklusive energi var inflationen betydligt lägre. KI räknade med att den underliggande inflationen skulle stiga något bl.a. på grund av försvagningen av kronan . KPIF-inflationen bedömdes dock sjunka en bra bit eftersom uppgången i energipriserna förväntades avta . KI räknade ändå med att skulle höja reporäntan till , vilket enligt KI var något senare än vad räknade med i sin prognos . I Konjunkturläget konstaterade KI att tillväxten i den svenska ekonomin bromsat in . Investeringarna och hushållskonsumtionen hade fallit tillbaka medan exporten hade ökat relativt starkt till följd av den svaga kronan. Även arbetsmarknaden försvagades med lägre sysselsättningstillväxt och en något högre arbetslöshet. Enligt KI talade det mesta för att den svenska ekonomin nu befann sig i en avmattningsfas och att BNP-tillväxten skulle bli lägre under de kommande kvartalen. KI räknade dock med att de låga internationella räntorna och den svaga kronan skulle bidra till att KPIF-inflationen exklusive energi skulle ligga kring eller något under senare halvan av 2019 och . KPIF-inflationen bedömdes däremot hamna något lägre till följd av sjunkande energipriser. KI räknade med att skulle höja reporäntan till , vilket var senare än KI:s bedömning och senare än bedömning . I Konjunkturläget konstaterade KI att den svenska ekonomin var inne i en tydlig avmattningsfas. Nedgången och osäkerheten om den globala konjunkturen dämpade den svenska exporten som investe-ringarna i industrin och bostadssektorn minskade. Sysselsättningstillväxten i ekonomin minskade, och arbetslösheten steg snabbt . KI konstaterade att KPIF-inflationen pendlat kring under både 2018 och inledningen av 2019 som en följd av snabbt stigande energipriser och den svaga kronan. hade dock inflationen gått ned markant bl.a. på grund av att energipriserna inte längre ökade lika mycket som . KI bedömde att detta tillsammans med att bl.a. effekterna av den tidigare kronförsvagningen gradvis skulle ebba ut skulle innebära att inflationen blev lägre än inflationsmålet och . KI räknade därför med att inte skulle höja reporäntan eller början av 2020 som banken tidigare aviserat utan att räntan skulle ligga kvar på –0,till . I Konjunkturläget konstaterade KI att den svenska ekonomin mattats av av högkonjunktur. Osäkerheten kring den globala konjunkturutvecklingen och det låga förtroendet för den ekonomiska utvecklingen bland både företag och hushåll talade för att avmattningen skulle fortsätta med lägre sysselsättningstillväxt och fortsatt ökad arbetslöshet. Efter en mycket låg inflation steg inflationen något . KI bedömde dock att KPIF-inflationen skulle ligga under inflationsmålet . KI räknade visserligen med att skulle höja reporäntan till , men ansåg att det vore bättre att inte höja räntan på grund av den pågående avmattningen i den svenska ekonomin och de svaga inflationsutsikterna. I Konjunkturläget konstaterade KI att den pågående pandemin skulle komma att få mycket stora negativa effekter på den globala och svenska ekonomiska utvecklingen. KI räknade med att BNP skulle falla med och att nedgången skulle bli . KI konstaterade också att den ekonomiska politiken hade lagts om i kraftigt expansiv riktning för att motverka den förväntade vågen av företagskonkurser och den massarbetslöshet som hotade till följd av sociala restriktioner och minskad konsumtion och produktion i spåren av pandemin. Enligt KI behövdes betydligt fler finanspolitiska och penningpolitiska åtgärder än de som beslutats och aviserats för att dämpa nedgången i den ekonomiska aktiviteten och uppgången i arbetslösheten. KI konstaterade att , i likhet med andra centralbanker runt om i världen, vidtagit flera åtgärder i form av bl.a. ökade köp av tillgångar och billiga lån till banker för att minska oron på finansmarknaderna och öka tillgången på krediter. Kostnads- och inflationstrycket i den svenska ekonomin, som minskat och , förväntades helt försvinna till följd av bl.a. sjunkande energipriser, kraftigt minskad efterfrågan och utbudsrestriktioner på grund av pandemin. KI räknade med att inflationstakten i den svenska ekonomin skulle sjunka till i genomsnitt jämfört . KI konstaterade att , i linje med marknadens bedömningar, beslutat att lämna reporäntan oförändrad på . Mot bakgrund av det låga inflationstrycket och den annalkande djupa lågkonjunkturen ansåg dock KI att det skulle vara motiverat att sänka reporäntan i närtid. I Konjunkturläget räknade KI med att BNP skulle sjunka . Det skulle, enligt KI, vara en betydligt mindre nedgång än vad som förväntades i euroområdet, vilket bl.a. förklarades av att de svenska myndigheternas åtgärder för att begränsa smittspridningen varit mindre omfattande än i andra länder och de ekonomisk-politiska åtgärder som vidtagits för att överbrygga det kraftiga fall i efterfrågan som följde på pandemin. Åtgärderna förväntades bidra till att det offentliga sparandet skulle falla kraftigt , ned till ‒5,av BNP. KI räknade dock med att tillväxten och konjunkturen i och internationellt skulle återhämta sig i takt med att smittspridningen avtog och vaccineringen mot covid-19 kom igång. KI konstaterade också att och övriga centralbankers stöd till kreditmarknaderna, i kombination med omfattande finanspolitiska åtgärder, bidragit till att stabilisera de finansiella marknaderna och hålla nere räntorna. Vidare konstaterade KI att den svenska KPIF-inflationen var ‒ (den lägsta KPIF‒siffran ) och på grund av bl.a. sjunkande priser på el och drivmedel. KI räknade med att inflationen skulle ligga långt under inflationsmål till följd av pandemins effekter och den svaga internationella efterfrågan. KI räknade dock inte med att skulle sänka reporäntan framöver för att stödja den ekonomiska återhämtningen och få upp inflationen. KI räknade med att , i stället för räntesänkningar, skulle fortsätta att försöka stimulera efterfrågan genom ytterligare köp av statsobligationer och andra tillgångar. KI bedömde att reporäntan skulle ligga kvar på till 2024. I Konjunkturläget konstaterade KI att BNP föll kraftigt , men att nedgången blev något mindre än vad myndigheten räknade med i Konjunkturläget . KI konstaterade också att det fanns tydliga tecken på en återhämtning både i och internationellt till följd av de omfattande finans- och penningpolitiska åtgärderna, en minskad smittspridning och färre sociala restriktioner . Återhämtningen förväntades fortsätta och , dock i en långsammare takt. Lågkonjunkturen bedömdes bestå under större delen av 2021, vilket skulle bidra till en fortsatt hög arbetslöshet och ett lågt inflationstryck både i den svenska och den internationella ekonomin. Enligt KI var dock osäkerheten om pandemins utveckling stor. hade smittspridningen på nytt tagit fart i delar av och restriktionerna för att minska spridning hade åter skärpts. Om läget fortsatte att förvärras var risken stor för att återhämtningen skulle försenas eller brytas. KI konstaterade vidare att den svenska inflationen ökade något efter den kraftiga nedgången . KI bedömde att inflationen skulle vara låg och nå inflationsmål först . I likhet med tidigare räknade KI med att skulle lämna reporäntan oförändrad på . Eventuella behov av ytterligare penningpolitiska åtgärder för att stimulera efterfrågan skulle hanteras genom ökade köp av tillgångar. Enligt KI:s bedömning skulle reporäntan börja stiga först . I Konjunkturläget konstaterade KI att den ekonomiska återhämtningen i den svenska ekonomin varit större än vad KI tidigare hade räknat med. BNP steg med . Den andra vågen av smittspridning i både och och de utökade sociala restriktioner som införts innebar dock att återhämtningen skulle brytas . De positiva signalerna om att vaccinering mot covid-19 skulle kunna påbörjas indikerade enligt KI att den ekonomiska återhämtningen skulle kunna ta ny fart och att arbetslösheten sakta skulle börja sjunka . Vidare konstaterade KI att inflationen föll kraftigt på grund av minskad efterfrågan och lägre energipriser i spåret av pandemin. Inflationen mätt enligt KPIF skulle enligt KI stiga något men det allmänna inflationstrycket skulle fortfarande förbli svagt och inflationen skulle ligga under inflationsmål. KI förväntade sig att skulle behålla reporäntan på till slutet av 2024. Eventuella behov av ytterliga penningpolitiska stimulansåtgärder för att stödja den ekonomiska återhämtningen skulle hantera genom ytterligare köp av statsobligationer och andra tillgångar. I Konjunkturläget konstaterade KI att den andra vågen av smittspridning och skärpta restriktioner ledde till att den ekonomiska återhämtningen både i och internationellt bröts . Fortsatta sociala restriktioner och en tredje våg av smittspridning hade bidragit till att hålla nere tillväxten även . KI förväntade sig dock att återhämtningen på nytt skulle komma igång , trots brist på komponenter och leveransproblem inom vissa delar av industrin, och att tillväxten skulle tillta i takt med att alltfler vuxna vaccinerade sig och smittspridningen avtog. KI räknade med att BNP skulle växa med och att arbetslösheten skulle börja sjunka. KI räknade också med att regeringen och skulle fortsätta att vidta omfattande åtgärder för att stödja den ekonomiska återhämtningen. Resursutnyttjandet i den svenska ekonomin bedömdes vara tillbaka nivå . KI konstaterade att inflationstakten stigit till följd av stigande energipriser, men räknade med att inflationen skulle falla tillbaka igen , för att ånyo stiga på grund av bl.a. stigande internationella varupriser. Inflationen mätt enligt KPIF väntades stiga till i genomsnitt , från i genomsnitt . KI räknade med att skulle hålla reporäntan oförändrad på , vilket låg i linje med egen prognos och marknadens förväntningar. KI förväntade sig dock att skulle strama åt efterfrågan något genom att trappa ned sitt innehav av värdepapper. I Konjunkturläget konstaterade KI att återhämtningen i den svenska ekonomin fortsatte trots den ökade smittspridningen och omfattande sociala restriktioner. Den omfattande vaccineringen förväntades bidra till en kraftig minskning av smittspridningen och ett successivt öppnande av samhället. KI räknade med att tillväxten skulle ta fart ytterligare under andra och tredje kvartalet 2021 och att lågkonjunkturen i den svenska ekonomin skulle vara över , trots att bristen på insatsvaror och logistikproblem höll tillbaka industriproduktionen och exporten. Uppgången i tillväxt skulle enligt KI kunna innebära att de finanspolitiska stödåtgärder som införts under pandemin skulle kunna börja fasas ut . KI konstaterade att inflationstakten i och euroområdet stigit något och att den stigit mycket snabbt i på grund av flaskhalsar inom industrin, höga energipriser och en hög efterfrågan. KI:s bedömning var att detta var tillfälliga effekter och att inflationen skulle bli lägre . Den svenska inflationen steg till , vilket enligt KI till en del berodde på den låga inflationen året innan. KI räknade dock med att inflationen skulle stiga ytterligare något till en topp på grund av ökade produktions- och fraktkostnader. Enligt KI:s bedömning skulle den svenska inflationen stiga till i genomsnitt för att sjunka till i genomsnitt i takt med att energiprisuppgången avtog. KI räknade därför med att skulle lämna reporäntan oförändrad , vilket låg i linje med egen bedömning och marknadens förväntningar. I Konjunkturläget konstaterade KI att den internationella och svenska tillväxten tagit fart igen till följd av minskad smittspridning och färre restriktioner. Den ekonomiska aktiviteten förväntades fortsätta att öka under de närmaste kvartalen, trots att bristen på insatsvaror och logistikproblemen skulle fortsätta att begränsa delar av industri-produktionen. KI konstaterade också att inflationen i och omvärlden stigit snabbt till följd av framför allt kraftigt stigande energipriser. KI räknade med att inflationen mätt enligt KPIF skulle fortsätta att stiga och nå en nivå på . KI bedömde dock att energipriserna skulle utvecklas mycket svagare och att KPIF-inflationen skulle ligga betydligt lägre än inflationsmål på . Enligt KI hade tydligt indikerat att den kunde tillåta en inflation på utan att det behövde leda till en omläggning av penningpolitiken. KI räknade därför med att skulle hålla reporäntan oförändrad till 2024 då förväntades inleda en försiktig höjning av räntan. I Konjunkturläget konstaterade KI att den snabba uppgången i smittspridningen och nya sociala restriktioner skulle bryta den pågående uppgången i den svenska och internationella ekonomin. KI räknade med att smittspridningen skulle ebba ut och att den ekonomiska aktiviteten skulle börja öka igen . KI konstaterade också att inflationen stigit snabbt i framför allt , men att uppgången varit hög även i och euroområdet. Uppgången berodde på stigande energipriser men också på flaskhalsar och utbudsproblem i spåren av pandemin. KI konstaterade att den svenska KPIF-inflationen noterades till , vilket bl.a. berodde på stigande energipriser men även på att priserna på andra varor börjat stiga. Företagens förväntningar om ytterligare prishöjningar hade också stigit, vilket enligt KI sannolikt berodde på det senaste årets störningar i olika logistikkedjor, högre fraktpriser och stigande inköpspriser. KI räknade med att KPIF-inflationen skulle fortsätta att stiga och hamna någon procentenhet över inflationsmålet men att den på nytt skulle sjunka under målet 2023 i takt med att uppgången i energipriserna och de pandemirelaterade utbudsproblemen avtog. KI bedömde att skulle hålla reporäntan oförändrad på trots den stigande inflationen. Konsultationen ställdes in på grund av pandemin. IMF konstaterade att den svenska tillväxten sjönk kraftigt till följd av effekterna av covid-19, men att nedgången varit mindre än i andra europeiska länder. Myndigheternas snabba och kraftfulla åtgärder stödde hushållen och företagen och bidrog till att förhindra en finansiell kris och att stabilisera finansmarknaderna. Arbetslösheten i steg dock snabbare än i flertalet andra länder, särskilt bland unga och utlandsfödda. IMF räknade med att den ekonomiska återhämtningen skulle ta fart . Osäkerheten var dock fortfarande stor till följd av den ökade smittspridningen och osäkerheterna kring vaccinationsprogrammen. Av den anledningen borde flertalet av myndigheternas krisåtgärder förlängas t.o.m. . Enligt IMF var det viktigt att myndigheterna inte för snabbt avvecklade stödåtgärderna. En avveckling borde ske försiktigt och gradvis, i takt med att den ekonomiska återhämtningen blev mer robust. goda statsfinanser innebar enligt IMF att det fanns utrymme för ökade finanspolitiska åtgärder som kunde främja tillväxten och minska arbetslösheten. IMF efterlyste också några justeringar av de offentliga stödåtgärderna, särskilt inom systemet för korttidsarbete för att öka flexibiliteten, stödja tillfällig sysselsättning och uppmuntra vidareutbildning och anställning. snabba och omfattande åtgärder i början av pandemin hade enligt IMF bidragit till att stabilisera finansmarknaderna och pressa ned räntorna. Penningpolitiken borde även framöver vara beredd att stödja återhämtningen i ekonomin, även om effekterna av åtgärderna inte skulle bli lika stora som i början av pandemin. Risken för finansiell kris och kreditåtstramning i den svenska ekonomin hade avtagit. De ekonomisk-politiska åtgärderna framöver borde fokuseras på finanspolitiken, även om borde vara beredd att komplettera de finanspolitiska stimulansåtgärderna om det skulle behövas. och utveckling () konstaterade i Sverigerapporten att den svenska ekonomin vuxit med . Uppgången hade, enligt , varit bred med både stigande konsumtion och investerings-verksamhet och ökad export. Sysselsättningen hade stadigt ökat och arbetslösheten sjunkit. räknade med att tillväxten skulle avta framöver i takt med att det höga resursutnyttjandet i den svenska ekonomin skapade en allt större brist på arbetskraft och bostadsinvesteringarna minskade. Den globala ekonomiska osäkerheten ökade också osäkerheten kring den svenska konjunkturutvecklingen. menade vidare att den mycket expansiva penningpolitiken med negativ ränta och omfattande obligationsköp bidragit till den ekonomiska uppgången och fört inflationen och inflationsförväntningarna upp mot inflationsmålet. välkomnade räntehöjning och ansåg att banken borde fortsätta att höja reporäntan gradvis för att minska risken för bl.a. ökad skuldsättning och tillgångsprisbubblor. Förutsättningarna för att fortsätta med räntehöjningar bedömdes dock avgöras av hur andra centralbanker agerade, framför allt . En alltför hög ränteskillnad mot euroområdet riskerade att förstärka kronan och göra det svårare att nå inflationsmålet. Det senaste årets svaga krona var, enligt , en viktig anledning till att inflationen legat nära inflationsmålet. konstaterade att pandemin slagit hårt mot den svenska ekonomin och att nedgången i BNP låg i paritet med nedgången i de övriga nordiska länderna trots att restriktioner för att minska smittspridningen var något mindre omfattande än i grannländerna. konstaterade också att myndigheterna vidtagit omfattande finanspolitiska åtgärder för att motverka pandemins effekter, och enligt var det viktigt att finanspolitiken var fortsatt expansiv för att stödja den ekonomiska återhämtningen. räknade med att aktiviteten i den svenska ekonomin gradvis skulle stiga i takt med att den pågående vaccineringen fick genomslag. Men utvecklingen var fortfarande osäker och beroende av hur väl man lyckades med vaccinationsprogrammet. En ny variant av coronaviruset kunde också fördröja återhämtningen. bedömde dock att BNP skulle stiga med , efter en nedgång . konstaterade vidare att även hade bedrivit en mycket expansiv penningpolitik för att begränsa pandemins ekonomiska effekter som de utökat sitt program för köp av tillgångar för att stabilisera marknaderna och stödja kreditgivningen. räknade med att inflationen skulle stiga upp mot inflationsmålet för att sedan sjunka tillbaka något . Enligt var det viktigt att fortsatte att bedriva en expansiv penningpolitik så länge inflationen låg under målet. Enligt var dock utrymmet för en ännu mer expansiv penningpolitik begränsat eftersom en återgång till negativ reporänta endast skulle ge begränsade effekter. Dessutom bedömde att utrymmet för ytterligare köp av statsobligationer var begränsat och att mer omfattande köp av bostads- och företagsobligationer skulle kunna öka risktagandet på fastighetsmarknaden ytterligare. konstaterade också att hushållens skuldsättning var hög och att bostadspriserna stigit snabbt under pandemin. noterade att amorteringskraven skulle återinföras . Om inte amorteringskraven fick effekt borde enligt skärpa makrotillsynsåtgärderna ytterligare för att dämpa uppgången i fastighetspriserna. Utskottets öppna utfrågning om för penningpolitiken 2021 höll utskottet en öppen utfrågning om för penningpolitiken 2021. Hela direktion deltog plus två opponenter – , chefsekonom och , professor vid () . Protokollet från utfrågningen finns publicerad i bilaga 1 och i Rapporter från 2021/22:RFR15. Nedan ges en kort sammanfattning av opponenternas synpunkter. och var överens om att hanterat den akuta krisen i samband med coronapandemins utbrott bra. Omfattande köp av tillgångar genomfördes för att öka likviditeten i ekonomin, hålla nere räntenivån och minska risken för en allvarlig kreditåtstramning. menade också att det var rätt av att inte sänka reporäntan eftersom krisen till sin karaktär var utbudsdriven; det saknades inte efterfrågan i ekonomin. Både och ansåg dock att borde ha börjat att minska sina obligationsköp när den mest akuta fasen av pandemin var över och både den globala och svenska ekonomin återhämtade sig relativt starkt trots olika typer av sociala restriktioner. De finansiella marknaderna stabiliserade sig snabbt och det behövdes ingen ytterligare efterfrågestimulans utöver den som kom via finanspolitiska åtgärder. låg riskpremierna på olika marknader och räntorna, t.ex. bostadsräntorna, lägre än före pandemin. Enligt visade det sig ganska snabbt att pandemin inte var en ekonomisk kris med omfattande ekonomiska obalanser som skulle ta att rätta till och fortsatta köp av bostadsobligationer bidrog till stigande bostadspriser. ansåg också att inte borde ha köpt företagsobligationer bl.a. eftersom riskpremierna på den marknaden redan hade sjunkit under den nivå som rådde innan pandemin när påbörjade sina köp och kreditgivningen fungerade normalt. När det gäller program för tillgångsköp ansåg att det var onödigt av att och början av 2021 låsa fast sig vid en ram för hur mycket som skulle köpas med tanke på att det inte var en ekonomisk kris i grunden och att den globala och svenska ekonomin redan hade börjat återhämta sig.