bet · H901FiU21 · 2022-06-14 00:00:00 — Att pensionssystemet är avgiftsfinansierat och att pensionsutbetalningar ska spegla inbetalningar är en viktig och grundläggande princip. är det s.k. respektavståndet – skillnaden i pension mellan den som har arbetat och den som inte har arbetat – mycket lågt. Förslaget leder också till höjda marginaleffekter. Det betyder att det lönar sig sämre att ha arbetat. Det finns möjligheter att tillfälligt fram –2023, i väntan på en lösning i Pensionsgruppen, kompensera de sämst ställda pensionärerna för ökade levnadskostnader. Detta görs enklast inte med ett helt nytt tillägg, utan kan exempelvis genomföras med det redan existerande konsumtionstillägget inom bostadstillägget. I motionen skisseras vidare en alternativ väg framåt för att på ett hållbart sätt stärka pensionärernas ekonomi. I motionen anförs dock att sådana förändringar måste förankras i Pensionsgruppen och föreslås skarpt i en proposition till . Motionärerna är villiga att förutsättningslöst diskutera bl.a. följande åtgärder: • sänkt skatt på pension • justering av garantipensionen • reform av bostadstillägget (BTP) för pensionärer • en tillfällig änkepension • förbättringar av omställningspensionen • undersöka om pensionen kan ökas inom pensionssystemet (”gas”) • höjda avgifter till pensionssystemet, genom en växling inom ramen för den nuvarande nivån på arbetsgivaravgifterna. Motionärernas avslag på regeringens förslag om garantitillägg i bostadstillägget innebär att de anslagsförändringar som förslaget innebär inom utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom avvisas. Det innebär att anslaget 1:3 Bostadstillägg till pensionärer minskar med och att anslagsändamålet inte utvidgas. Vidare ökar anslaget 1:4 Äldreförsörjningsstöd med jämfört med regeringens förslag medan anslaget 2:1 minskar med . I propositionen anför regeringen att förslaget om en ändring av den särskilda beräkningsregeln för försörjningsstöd, den s.k. jobbstimulansen, som innebar att den andel av arbetsinkomsten som inte ska beaktas vid bedömningen av rätten till ekonomiskt bistånd skulle öka från , behöver utredas ytterligare innan det kan genomföras. Regeringen föreslår mot denna bakgrund att anslaget 4:7 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. minskas med . Motionärerna avvisar regeringens förslag och föreslår således att anslaget inte minskas med . Företrädare för , har lämnat in ett förslag till utskottsinitiativ om justering av vårändringsbudgeten . Enligt förslaget kommer ersättningen till de sämst ställda pensionärerna öka med , genom en höjning av garantipensionen och bostadstillägget. Därefter kommer skatten på pensioner sänkas med ytterligare och en helt ny ”gas” i pensionssystemet, som ger högre pension när ekonomi är god, införs. Genom den här kombinationen av tre reformer ges enligt förslaget både ett rejält tillskott till de sämst ställda pensionärerna och en förbättring av alla pensionärers ekonomi som arbetslinjen i pensionssystemet värnas. I när priserna stiger kraftigt på just de varor och tjänster som är svårast att avvara – mat, värme och bränsle – är det nödvändigt att förbättra de svenska pensionärernas situation. Det ska dock göras på ett sätt som värnar arbetslinjen i pensionssystemet och som inte gör pensionssystemet än mer komplext. I förslaget framhålls att det garantitillägg som regeringen föreslår har kritiserats hårt av både expertmyndigheter, pensionärsorganisationer och fackföreningar just för att arbetslinjen försvagas – marginaleffekterna kan bli – och för att pensionssystemet blir än mer svåröverskådligt. I förslaget till utskottsinitiativ föreslås därför att regeringens förslag om garantitillägg i bostadstillägget avslås. I stället föreslås förbättringar inom det befintliga grundskyddet. Garantipensionen höjs med och konsumtionsstödet i bostadstillägget höjs med för ensamstående och för sammanboende. Dessa förändringar ska träda i kraft . Vidare aviseras också att skatten för samtliga pensionärer ska sänkas och att en gas införs där delar av överskottet i pensionssystemet används för att höja pensionerna. Det föreslås därför förändrade anslag inom utgiftsområde 11. Anslaget 1:1 föreslås öka med utöver det som regeringen föreslår. Det behövs ett tillskott för att stärka polisens verksamhet. är i behov av ökade resurser för att kunna säkra tryggheten för medborgarna. Anslagsökningen syftar till att finansiera inköp av bättre utrustning och verktyg för polisen under innevarande år såsom vattenkanoner, tårgas och kroppskameror och annan nödvändig utrustning som redan används i andra europeiska rättsstater för att hantera allvarliga ordningsstörningar och våldsamma upplopp. Därtill ska resurserna även finansiera inköp av nya polisfordon. Vidare ska anslagsökningen skapa ökade förutsättningar för polisen att korta ned de rådande långa handläggningstiderna för att utfärda ett pass, exempelvis genom att kunna hålla passexpeditioner öppna och . Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap Det militära försvaret behöver stärkas. målsättning bör vara att försvarsanslagen ska uppgå till motsvarande av BNP 2025. Det är nödvändigt i ljuset av det allvarliga säkerhetspolitiska läget men även för en snabb och framgångsrik anslutning av till Nato. En förutsättning för att kunna växa snabbt är att upprustningen inleds möjligt. Det är därför angeläget att Försvarsmaktens bemyndiganderam höjs under innevarande år. Därigenom skapas förutsättningar och handlingsfrihet för att utöka anskaffningen av nödvändig materiel. Detta skulle medföra att försvaret snabbt kan öka inköpsvolymerna och minskar risken för att halkar efter i kön vad gäller leveranser från försvarsindustrin. Den snabbare upprustningen av försvaret bör genomföras på ett sådant sätt att dagens försvarsförmåga inte äventyras under tillväxtfasen, och att förstärkningen blir kostnadseffektiv. enades partier om snabb förstärkning av försvarsförmågan. I förslaget till utskottsinitiativ föreslås hur nästa steg kan tas med sikte på en snabb upprustning . Två beställningsbemyndiganden föreslås höjas. Beställningsbemyndigandet som är knutet till anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap omfattar bl.a. underhåll av Försvarsmaktens materiel och anläggningar som inte är av löpande eller driftskaraktär. Beställningsbemyndigandet som är kopplat till anslaget föreslås ökas med för tidsperioden –2028 för att möjliggöra en kraftfull upprustning av det svenska militära försvaret. Därmed kommer beställningsbemyndigandet att uppgå till . I samband med det ökade bemyndigandet bör investeringsplanen för Försvarsmakten revideras för att i större utsträckning ta hänsyn till den upprustning som bör genomföras. Anslaget 1:3 Anskaffning av materiel används bl.a. för att finansiera utveckling, anskaffning, återanskaffning och avveckling av anslagsfinansierad materiel och anläggningar. Beställningsbemyndigandet som är kopplat till anslaget föreslås ökas med för tidsperioden –2031 för att möjliggöra en kraftfull upprustning av det svenska militära försvaret. Därmed kommer beställningsbemyndigandet att uppgå till . I samband med det ökade bemyndigandet bör investeringsplanen för Försvarsmakten revideras för att i större utsträckning ta hänsyn till den upprustning som bör genomföras. Det är i utrikes- och säkerhetspolitiska intresse att stödja med försvarsmateriel. Många västländer ökar nu sitt militära stöd till , inte minst då påbörjat en förnyad offensiv i Donbas. Det är naturligt att ökar sitt militära och ekonomiska stöd till , bl.a. genom ytterligare vapenleveranser. I förslaget till utskottsinitiativ föreslås därför att ytterligare tillskott görs inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap. Anslagsökningen syftar till att säkra mer försvarsmateriel som stöd till då landet efterfrågar fortsatt stöd med försvarsmateriel i form av vapen och övrig utrustning. I första hand föreslås den föreslagna anslagsökningen användas för att kompensera för återinköp av försvarsmateriel som kan avvaras från statens verksamhet och som skänks till . I andra hand kan anslagsökningen användas för att skyndsamt köpa in materiel från försvarsindustrin som därefter ges som stöd till . Om det inte är möjligt att vare sig avvara lämplig försvarsmateriel eller att snabbt köpa in materiel för att skänka till bör avsatta medel överföras till för att stödja deras inköp av materiel och förnödenheter. Tillskott av medel föreslås då anslås för anslaget 1:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet inom utgiftsområde 5. Det skulle kunna vara stöd i form av ett ekonomiskt bidrag till den ukrainska fond till stöd för landets väpnade styrkor. Ett sådant stöd innebär att möjligheter att bekämpa den ryska invasionen och det väpnade angreppet stärks . Anslaget 1:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet, som får användas för extraordinärt stöd till , bör därför om inte medlen anvisas för anslaget 1:3 inom utgiftsområde 6, ökas med . Utgiftsområde 11 – Ekonomisk trygghet vid ålderdom Anslaget 1:1 Garantipension vid ålderspension ökar med utöver det som anges i vårändringsbudgeten . Om garantitillägget i bostadstillägget avslås bör anslaget 1:3 Bostadstillägg till pensionärer minskas med . Dessutom bör anslaget höjas med för att finansiera höjningen av konsumtionsstödet i bostadstillägget med för ensamstående och för den som är gift fr.o.m. . För att finansiera förändringen av fribeloppet i bostadstillägget höjs anslaget med . Till följd av den pensionsreform som föreslås i förslaget till utskottsinitiativ bedöms kostnaderna för anslaget 1:4 Äldreförsörjningsstöd att minska. Minskningen bedöms ligga i linje med den minskning som anges i propositionen till följd av förslaget om införandet av ett garantitillägg i bostadstillägget. Höjningen av garantipensionen kommer att innebära ökade arbetsuppgifter för . Anslaget 2:1 föreslås därför öka med utöver det som anges i vårändringsbudgeten . Yttranden från andra utskott , justitieutskottet, utrikesutskottet, försvarsutskottet, socialför-säkringsutskottet och socialutskottet har yttrat sig till finansutskottet. tillstyrker i sitt yttrande (yttr. 2021/22:SkU7y) propositionens förslag om sänkt skatt på diesel inom jord-, skogs- och vattenbruk. Utskottet anser att det är viktigt att hantera effekterna av invasion i . Utskottet anser att den ökade kostnaden för de areella näringarna som uppstått på flera viktiga insatsvaror såsom energi, drivmedel, gödsel och foder gör att det är motiverat att införa en tillfällig åtgärd för att kompensera jord- och skogsbruket för de ökade kostnaderna. Också när det gäller anslag tillstyrker skatteutskottet propositionen. anser att en förstärkning av pensionärernas ekonomi bör göras. I när priserna stiger kraftigt på just de varor och tjänster som är svårast att avvara – mat, värme och bränsle – är det nödvändigt att förbättra de svenska pensionärernas situation. Det ska dock göras på ett sätt som värnar arbetslinjen i pensionssystemet och som inte gör pensionssystemet ännu mer komplext. Utskottet tillstyrker det gemensamma förslag till utskottsinitiativ som , har lagt fram i finansutskottet i den del som ligger inom skatteutskottets beredningsområde. Förslaget till utskottsinitiativ innebär bl.a. att skatten för samtliga pensionärer ska sänkas genom en förstärkning av det förhöjda grundavdraget. Förstärkningen av det förhöjda grundavdraget kommer att innebära att skatten sänks med ca för en pensionär med genomsnittlig inkomst, vilket motsvarar den högsta nivån på skattesänkningen. För en person med en pension på ca kommer skattesänkningen att vara ca och vid en pension på kommer skattesänkningen att vara . I en avvikande mening från företrädaren för avstyrks propositionens förslag om sänkt skatt på diesel inom jord-, skogs- och vattenbruk. I en avvikande mening från företrädarna för Socialdemokraterna och tillstyrks förslaget om ett garantitillägg i bostadstillägget medan förslaget om ett utskottsinitiativ om att sänka skatten för pensionärer avstyrks. I justitieutskottets yttrande (yttr. 2021/22:JuU8y) redovisas att företrädare för och under beredningen av ärendet har besökt justitieutskottet och bl.a. informerat om hur förslaget till utskottsinitiativ skulle påverka verksamhet. Från sida anfördes bl.a. följande. Enligt myndighetens prognos kommer man att ha ett anslagssparande om ca . När det gäller inköp av fordon utgör det en investering som görs mot en låneram. De fordon som förstördes vid de s.k. påskupploppen var försäkrade. Slutligen är passverksamheten fullt ut avgiftsfinansierad. Enligt är detta omständigheter som bör beaktas vid ett beslut om att tillskjuta resurser i syfte att stärka myndigheten inom dessa områden. delar den uppfattning som ledamöterna i finansutskottet för fram i sitt förslag till utskottsinitiativ om att är i behov av ytterligare förstärkningar utöver den anslagsökning som regeringen föreslår. behöver ökade resurser för att säkra tryggheten för medborgarna samt bättre utrustning för att bekämpa våldsverkare och grovt kriminella. Vidare är det viktigt att resurser tillförs för att myndigheten ska kunna korta ned handläggningstiderna för passansökningar. Mot bakgrund av den kompletterande information som redovisats ovan bör dock ändringen i vårändringsbudgeten utformas på ett annat sätt än vad som föreslås i förslaget till utskottsinitiativ. anser att ska bemyndiga regeringen att för investeringar i anläggningstillgångar som används i statens verksamhet öka låneramen för staten med . Regeringen kan därefter öka låneram med motsvarande belopp för att finansiera myndighetens inköp av bättre utrustning och verktyg för att hantera allvarliga ordningsstörningar och våldsamma upplopp samt inköp av nya polisfordon. När det gäller passverksamheten anser justitieutskottet att ska besluta om att ramen för utgiftsområde 4 och anslaget 1:1 ökas med i förhållande till regeringens förslag i vårändringsbudgeten. Anslagsökningen får användas för utgifter för verksamhet, t.ex. i syfte att korta ned köerna i passverksamheten. Därvid bör regeringen bl.a. överväga att fatta beslut om ett tillfälligt undantag från det ekonomiska målet om full kostnadstäckning för passverksamhet. För att säkerställa att så sker bör tillkännage att regeringen ska vidta åtgärder för att minska passköerna och att regeringen därvid fattar ett beslut om ett tillfälligt undantag från det ekonomiska målet om full kostnadstäckning för passverksamhet, eller vidtar annan åtgärd som uppnår samma resultat. föreslår således att finansutskottet genom ett utskottsinitiativ ställer sig bakom det som anförs ovan. anser däremot att regeringens förslag till ändrad ram och ändrade anslag för utgiftsområde 4 är väl avvägda i övriga delar. Utskottet föreslår därför att finansutskottet tillstyrker regeringens förslag i dessa delar. I en avvikande mening från ledamöterna från Socialdemokraterna, anförs att finansutskottet bör ställa sig bakom propositionen och att finansutskottet inte bör ta något utskottsinitiativ. I en avvikande mening från ledamoten från uttrycks stöd för förslagen i vårändringsbudgeten om förstärkningar inom rättsväsendet, medan förslaget om utskottsinitiativ avstyrks. Vidare finns fyra särskilda yttranden (V, S, C). Utskottet noterar i sitt yttrande (yttr. 2021/22:UU5y) att regeringen i vårändringsbudgeten anger att avsevärda delar av de utökade kostnaderna för asylmottagande kommer att avräknas från biståndet . Utskottet konstaterar att om det ökade anslag som regeringen föreslår inom utgiftsområde 8 i sin helhet avräknas från biståndet motsvarar det en minskning av anslaget 1:1 Biståndsverksamhet med . Det framgick vid biståndsminister föredragning för utskottet att regeringen avser att återkomma till med förslag om avräkningar i höständringsbudgeten när prognoserna för antalet asylsökande är säkrare. För att säkra att medel finns tillgängliga för de ökade avräkningarna har regeringen beslutat om utbetalningstak för vissa anslag. Av dessa faller på anslag till Sidas förfogande och på anslag som hanteras av (). Regeringen har angett att utgiftstaken inte ska drabba humanitära insatser. Prioritet ska också ges till geografiskt landbaserat stöd. Vidare ska stöd till och de fattigaste länderna skyddas, och insatser för klimat och jämställdhet ska också skyddas. Vidare är kärnstöd till multilaterala organisationer prioriterat. Utskottet konstaterar att det sistnämnda stödet i huvudsak var utbetalat innan massflyktsdirektivet aktiverades och därmed inte kunde komma i fråga för neddragningar. Utskottet har inga invändningar mot regeringens prioriteringar men noterar att utbetalningstaken innebär att vissa, redan planerade, insatser måste minskas med , framför allt inom det bilaterala biståndet. Detta får stora såväl substantiella som administrativa konsekvenser. Utskottet vill understryka vikten av transparens och långsiktighet när det gäller avräkningar från biståndsramen. Utskottet noterar att antalet skyddssökande från enligt prognos från beräknas bli väsentligt lägre än tidigare prognoser. Utskottet utgår från att regeringen har en beredskap att snabbt se över utbetalningstaken när prognoserna blir säkrare. Utskottet konstaterar att kriget i är en exceptionell situation men att exceptionella situationer kommer att uppstå även framgent. Utskottet förutsätter att regeringen överväger olika möjligheter att hantera avräkningar så att snabba och drastiska neddragningar av redan planerat bistånd kan undvikas framöver. När det gäller stöd till har utrikesutskottet vid ett sammanträde fått information från . är ett av de länder som ger störst bistånd till , både när det gäller reforminriktat utvecklingssamarbete och när det gäller humanitärt stöd. I yttrandet redovisas olika former av svenskt stöd. noterar att regeringen avser att kontinuerligt se över vilka behov har och vilket stöd som krävs, i nära samråd med EU och andra viktiga partner. I likhet med i betänkande 2021/22:UU6 vill utskottet understryka vikten av att regeringen fortsätter att följa utvecklingen och vid behov vidtar åtgärder för att ge ytterligare stöd till . Utskottet anser att politiska, ekonomiska, militära och humanitära stöd i samarbete med EU ska stödja den ukrainska försvarsmaktens långsiktiga förmåga och motståndskraft när det gäller att försvara landets territoriella integritet och suveränitet och skydda civilbefolkningen mot den pågående ryska militära aggressionen. lämnar åt finansutskottet att utifrån en helhetsbild bedöma hur bör ställa sig till förslaget till utskottsinitiativ, inklusive när det gäller utgiftsområde 5. I yttrandet finns en avvikande mening från , , , där det anförs att avräkningar mot biståndet kraftigt bör begränsas. Företrädarna för har ett särskilt yttrande om avräkningar. inleder sitt ställningstagande i yttrande (yttr. 2021/22:FöU4y) med att yttra sig över förslaget till utskottsinitiativ i finansutskottet. anser att det militära försvaret behöver ytterligare förstärkningar utöver de som beslutades genom att biföll regeringens förslag i en extra ändringsbudget med åtgärder för att bl.a. stärka rikets militära försvar (prop. 2021/22:199, bet. 2021/22:FiU47, rskr. 2021/22:227). Genom regeringens kompletterande uppdrag till Försvarsmakten beslutades därefter om en inriktning för den snabba upprustning av det svenska militära försvaret som partier hade enats om . undertecknades ansökan om Natomedlemskap som i bred politisk förankring är ytterligare ett steg i arbetet med att stärka svensk säkerhet. Enligt förslaget till utskottsinitiativ skulle det skapas förutsättningar för ett nästa steg med sikte på en snabb upprustning . Utskottet anser att målsättning bör vara att försvarsanslagen ska uppgå till motsvarande av BNP och att de utökade beställningsbemyndigandena bör följas av motsvarande anslagsökningar. Utskottet anser att detta är nödvändigt i ljuset av det allvarliga säkerhetspolitiska läget, men det är även en förutsättning för en snabb och framgångsrik anslutning till Nato. Som medlem måste bidra till den gemensamma försvarsplaneringen och leva upp till Natos s.k. styrkemål, vilket får genomgripande konsekvenser för försvarsplanering. Utskottet ser det därför som angeläget att Försvarsmaktens beställningsbemyndiganden höjs ytterligare för att skapa förutsättningar och handlingsfrihet att utöka anskaffningen av materiel. Utskottet bedömer att en sådan satsning skulle ge försvaret en nödvändig handlingsfrihet att snabbt öka inköpsvolymerna. I samband med höjningarna av beställnings-bemyndigandena bör investeringsplanerna för Försvarsmakten revideras för att i större utsträckning ta hänsyn till den betydande upprustning som skulle möjliggöras genom förslaget till utskottsinitiativ. Eftersom det ekonomiska utrymmet är väsentligt mycket högre än de förslag regeringen har lämnat ger förslaget till utskottsinitiativ möjligheter att tidigarelägga flera av de prioriterade åtgärder för bl.a. marinstridskrafterna som regeringen inte gav tillräckligt utrymme för i totalförsvarspropositionen. Det bedöms vidare ge utrymme för vissa nya satsningar som svarar upp mot behov som följer av lärdomar från . Behovet av ett starkt luftförsvar, stärkt försvarsunderrättelseförmåga, snabbare materielsättning av markstridsförband och satsningar på ny teknik som t.ex. drönare är några av de områden där handlingsfrihet för att möta nya och växande behov nu skapas. föreslår därför att finansutskottet tillstyrker förslagen om att utöka beställningsbemyndigandena för anslaget 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar och anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap. vill dessutom understryka att det ligger i utrikes- och säkerhetspolitiska intresse att fortsätta stödja med försvarsmateriel. Många västländer ökar sitt militära stöd till , inte minst eftersom påbörjat en förnyad offensiv i Donbas. attack mot suveränitet är också en attack mot hela den europeiska säkerhetsordningen och mot folkrätten. Det ligger i intresse att fortsätta bidra till motståndskraft. Utskottet anser därför att det är naturligt att ökar sitt militära stöd till genom ytterligare vapenleveranser. Förslaget till utskottsinitiativ skulle möjliggöra ett stöd till genom att skänka den försvarsmateriel de efterfrågat i form av bl.a. sjömålsrobotar, luftvärnssystem, vapen och personlig utrustning. Utskottet föreslår mot denna bakgrund att finansutskottet tillstyrker förslaget om att öka anslaget 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar med . Anslagsökningen ska i första hand användas för att anskaffa sådan materiel som kan ersätta och stärka de förmågor som Försvarsmakten avvarar när materiel överlåtits till . Vid beredningen har det framkommit att återanskaffning av materiel bedöms ta mellan . Mot bakgrund av det säkerhetspolitiska läget och Försvarsmaktens behov bedömer utskottet att bemyndigandet att överlåta materiel till endast bör avse sådan mängdmateriel, personlig utrustning, vapen- och robotsystem som kan avvaras . När det gäller vårändringsbudgeten föreslår regeringen förstärkningar av det civila försvaret inom ramen för en ny struktur, bl.a. av 24 anslag utanför utgiftsområde 6 där ett antal myndigheter får ytterligare uppgifter och ytterligare medel. anser att de ömsesidiga beroendena inom totalförsvaret måste beaktas och att möjlighet att följa upp och uttala sig om måluppfyllelse av målet för det civila försvaret måste stärkas. Utskottet vill liksom tidigare understryka att många åtgärder krävs från regeringens sida för att öka möjligheter till uppföljning inom det civila försvaret. Eftersom verksamheten för det civila försvaret bedrivs av många olika aktörer på central, regional och lokal nivå bedömer utskottet att höga krav ställs på välfungerande planering, samordning och uppföljning för att verksamheten ska utföras effektivt. Även regeringen har framhållit detta. Utskottet utgick från att sektorsspecifika mål och bedömningskriterier eller resultatindikatorer skulle tas fram för dessa syften.