bet · H901CU8 · 2022-03-25 00:00:00 — EU-miljömärket är ett frivilligt miljömärkningssystem. I ansvarar det statligt ägda bolaget för det nordiska miljömärket Svanen och EU-miljömärket. presenterade kommissionen en ny EU-strategi för konsumentpolitiken (konsumentagendan), COM(2020) 696. Strategin avser bl.a. att främja en grönare, mer digital och rättvisare inre marknad i syfte att öka förtroendet bland konsumenterna. Strategin omfattar 22 åtgärder inom fem prioriterade områden, bl.a. grön omställning. Inom det området planerar kommissionen att lägga fram ett lagförslag om mer konsumentmakt i den gröna omställningen som syftar till att uppnå bättre information till konsumenter om produkters hållbarhet och bättre skydd mot bl.a. vilseledande miljöargument (greenwashing) och kort livslängd, och ett lagförslag om styrkande av miljöpåståenden baserat på metoderna för miljöavtryck. Kommissionen har aviserat ett förslag om mer konsumentmakt till . Kommissionen planerar också att samarbeta med ekonomiska aktörer för att uppmuntra dem att frivilligt åta sig åtgärder till stöd för hållbar konsumtion utöver vad som krävs enligt lagstiftningen. I budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 18, s. 49) anförde regeringen bl.a. följande: Ändamålsenlig information kan underlätta för konsumenter att göra mer miljömässigt hållbara och cirkulära val. Konsumenter har dock varierande förutsättningar att ta till sig och agera i enlighet med informationen. Regeringen kommer därför bl.a. i samband med kommande initiativ på EU-nivå att verka för att konsumenter ska få tillgång till information om varors och tjänsters miljöpåverkan som är lätt för dem att använda och för myndigheterna att kontrollera. ska, enligt myndighetens instruktion, inom sitt verksamhetsområde verka för att generationsmålet och miljökvalitetsmålen nås och vid behov föreslå åtgärder för miljöarbetets utveckling. Myndigheten ska även bevaka och analysera förutsättningarna för konsumenter att agera på ett ur miljösynpunkt hållbart sätt. I arbete med frågorna ingår bl.a. att ta fram och sprida kunskap om miljömässigt hållbar konsumtion och informera konsumenter om hållbar konsumtion. På upplysningstjänsten Hallå konsuments webbplats, som samordnas av , lämnas information om hur konsumenter kan konsumera mer miljömässigt hållbart och minska sin klimatpåverkan samt hur olika produkter påverkar miljön. har också ett pågående regeringsuppdrag att främja spridning och vidareutveckling av information om miljömässigt hållbar konsumtion och cirkulär ekonomi genom samverkan med andra aktörer som vill bidra till att sådan information sprids till konsumenter. har även i rapporten på villovägar redovisat ett regeringsuppdrag om att bl.a. identifiera betydande hinder för hållbar konsumtion. Rapporten bereds inom . Vidare har kommissionen aviserat att den planerar att lägga fram ett lagförslag om mer konsumentmakt i den gröna omställningen som syftar till att uppnå bättre information till konsumenter om produkters hållbarhet och bättre skydd mot bl.a. vilseledande miljöargument (greenwashing) och kort livslängd, och ett lagförslag om styrkande av miljöpåståenden baserat på metoderna för miljöavtryck. Regeringen har i budgetpropositionen angett att den i samband med kommande initiativ på EU-nivå kommer att verka för att konsumenter ska få tillgång till information om varors och tjänsters miljöpåverkan som är lätt för dem att använda och för myndigheterna att kontrollera. Mot denna bakgrund är utskottet inte berett att föreslå något initiativ från sida med anledning av motionsyrkandena. De bör därför avslås. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motionsförslag som beretts i förenklad ordning. Jämför det särskilda yttrandet (M, SD, C, V, KD, L). I motioner från allmänna motionstiden /22 har det väckts förslag som rör bl.a. obeställd reklam, reklam riktad till barn, lagstiftning mot könsdiskriminerande reklam m.m., miljöpåståenden i reklam, bluffakturor, småhusentreprenad, snabblån m.m. och produktsäkerhet. Motionsförslagen rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare . Under /19 gjordes detta i betänkande 2018/19:CU10, under /20 i betänkande 2019/20:CU14 och under /21 i betänkande 2020/21:CU12. har i enlighet med utskottets förslag avslagit motionsyrkandena. Utskottet avstyrker motionsförslagen med hänvisning till detta. Telefonförsäljning av lotter och andra spel, punkt 1 (SD, C, KD) av (KD), (SD), (C), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2534 av m.fl. (SD) yrkande 23 och 2021/22:3231 av m.fl. (C) yrkande 11. Det skriftlighetskrav som infördes gäller bara telefonförsäljning av varor och tjänster som omfattas av distansavtalslagen. Det innebär att skriftlighetskravet inte gäller vid telefonförsäljning av lotter och andra spel. I lagstiftningsärendet om införande av ett skriftlighetskrav beslutade , på utskottets förslag, om ett tillkännagivande om att regeringen borde påbörja ett arbete med att utreda om ett skriftlighetskrav vid telefonförsäljning till konsumenter bör gälla för ytterligare varor och tjänster som bl.a. lotterier och paketresor och återkomma med förslag. På förslag av utskottet beslutade även om ett tillkännagivande om att det i arbetet med frågan om en utvidgning av skriftlighetskravet vid telefonförsäljning särskilt bör uppmärksammas hur telefonförsäljning av lotter och andra spel till konsumenter kan omfattas av ett skriftlighetskrav. En särskild utredare har haft ett regeringsuppdrag att bl.a. ta ställning till om skriftlighetskravet vid telefonförsäljning bör utvidgas till att omfatta fler varor och tjänster. Uppdraget redovisades i slutbetänkandet En uppföljning av skriftlighetskravet vid telefonförsäljning (SOU 2021:79). Slutbetänkandet bereds inom . Betänkandet har remitterats och remissvaren ska ha kommit in till . För att ytterligare stärka konsumentskyddet vid telefonförsäljning och begränsa de negativa konsekvenserna av spelande anser vi att även telefonförsäljning av lotter och andra spel till konsumenter behöver omfattas av skriftlighetskravet. Våra synpunkter bör beaktas vid den fortsatta beredningen av det ovan nämnda slutbetänkandet. Det är en uppgift för regeringen att ta nödvändiga initiativ. Det vi nu anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Översyn av lagen om kollektivtrafikresenärers rättigheter, punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2534 av m.fl. (SD) yrkande 34. Inom kollektivtrafiken förekommer brister som drabbar resenärerna. Det handlar bl.a. om bristfällig information till resenärer vid förseningar. I civilutskottets uppföljning av lagen om kollektivtrafikresenärers rättigheter som redovisades i rapporten /21:RFR11, ansåg en förhållandevis stor andel av resenärerna att den information som tillhandahålls av kollektivtrafikföretagen brister i kvalitet, särskilt när det gäller information om en försening eller annan störning och information om resenärers rättigheter. pågår ett arbete inom med att ta fram en promemoria om behovet av ändringar i bl.a. lagen om kollektivtrafikresenärers rättigheter med anledning av den nya tågpassagerarförordningen. För att stärka konsumentskyddet anser vi att lagen om kollektivtrafikresenärers rättigheter även bör ses över för att förbättra kvaliteten på kollektivtrafikföretagens information till resenärerna. Det vi nu anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Konsumentvägledning, punkt 3 (M, SD, C) av (M), (SD), (C), (M), (SD), (SD), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2538 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2021/22:3231 av m.fl. (C) yrkande 1 och 2021/22:3705 av m.fl. (M) yrkande 1, 2021/22:2600 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2021/22:3231 av m.fl. (C) yrkande 2 och 2021/22:2600 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2021/22:4000 av m.fl. (L) yrkandena 20 och 21. Ett välfungerande konsumentupplysningsarbete är betydelsefullt såväl för samhället och samhällsekonomin som för enskilda individer. De snabbt förändrade konsumentmarknaderna och den alltmer komplexa ekonomiska omvärlden innebär att nya krav ställs på konsumenternas kunskap när det gäller deras rättigheter och om privatekonomi i stort. Vi anser att den kommunala konsumentvägledningen är mycket viktig både när det gäller det förebyggande arbetet och att lämna rådgivning till enskilda konsumenter. Genom den kommunala konsumentvägledningen kan sårbara konsumenter erbjudas ett mer direkt och personligt stöd. De kommunala konsumentvägledarna har också kännedom om lokala förhållanden. Vi ser därför med oro på att allt färre kommuner erbjuder konsumentvägledning. har ett regeringsuppdrag att identifiera och stödja olika samhällsaktörer som har förutsättningar att hjälpa konsumenter i särskilt behov av stöd med att ta till vara sina intressen i samband med köp och med att hantera privatekonomiska problem. beslutade , på utskottets förslag, om ett tillkännagivande om att regeringen i det fortsatta arbetet särskilt bör se över hur den kommunala konsumentvägledningen kan stärkas och utvecklas. I sitt ställningstagande pekade utskottet på att frågor som samhällsekonomiska vinster av konsumentvägledning och samverkan med aktörer på lokal nivå, bl.a. företag, behöver bli väl belysta. Utskottet ansåg att det även bör övervägas hur och ytterligare kan stödja den kommunala konsumentvägledningen. Enligt vår mening är det angeläget att regeringen skyndar på arbetet med att stärka och utveckla den kommunala konsumentvägledningen. I detta arbete kan det enligt vår mening finnas anledning att särskilt uppmärksamma hur samarbetet mellan den kommunala konsumentvägledningen och budget- och skuldrådgivningen kan utvecklas samt hur kommuner och statliga aktörer, exempelvis de statliga servicekontoren, kan samverka på området. Det kan också finnas anledning att undersöka möjligheten att införa ett bidrag liknande det som ges till den kommunala energi- och klimatrådgivningen för att stärka den kommunala konsumentverksamheten. Det vi nu anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Konsumentvägledning, punkt 3 (V, MP) av (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2600 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2, 2021/22:2538 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2021/22:3231 av m.fl. (C) yrkandena 1 och 2 samt 2021/22:3705 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2021/22:4000 av m.fl. (L) yrkandena 20 och 21. Det blir alltmer komplicerat att vara konsument och tyvärr hamnar ofta konsumenten i underläge gentemot företagen. Det borde vara självklart att konsumenter som får problem kan få hjälp och stöd och att det stödet är likvärdigt oavsett var i landet man bor. Tyvärr går utvecklingen åt fel håll och den kommunala konsumentvägledningen minskar i stället för att utvecklas. Införandet av konsumentupplysningstjänsten Hallå konsument var en viktig åtgärd, men syftet var inte att denna tjänst skulle ersätta den kommunala konsumentvägledningen. Hallå konsument måste ses som ett komplement till den kommunala konsumentvägledningen, och tillsammans kan dessa insatser utgöra ett bra konsumentstöd. Kommunernas konsumentvägledning har en lokal förankring och kan ge ett mer personligt stöd. Av kartläggning av kommunernas konsumentvägledning 2021 framgår att det saknades konsumentvägledning i 111 kommuner. Det innebär att närmare 2 miljoner konsumenter saknar tillgång till konsumentvägledning i sin kommun. För dessa konsumenter betyder det att det kan vara svårt att få stöd och hjälp. Mot denna bakgrund framstår det, enligt vår mening, som nödvändigt att införa en skyldighet för kommunerna att tillhandahålla en god konsument-vägledning. På så sätt kan konsumenterna garanteras ett likvärdigt konsumentstöd över hela landet. Kommunerna är skyldiga att tillhandahålla skuld- och budgetrådgivning. En motsvarande skyldighet när det gäller konsumentvägledningen framstår som rimligt. Vi anser därför att regeringen bör utreda möjligheten att införa en skyldighet för kommunerna att tillhandahålla konsumentvägledning. För att konsumentvägledningen ska ha ett bra innehåll och hålla en god kvalitet måste konsumentvägledarna få relevant utbildning på området. Regeringen bör därför även vidta åtgärder för att se till att arbete med utbildning och fortbildning av konsumentvägledare ökar. Det vi nu anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Konsumentvägledning, punkt 3 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4000 av m.fl. (L) yrkandena 20 och 21, 2021/22:2538 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2021/22:3231 av m.fl. (C) yrkandena 1 och 2 samt 2021/22:3705 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2021/22:2600 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2. Den nationella upplysningstjänsten för konsumenter, Hallå konsument, som Liberalerna arbetade för i regeringsställning har varit i drift i . Det är viktigt att upplysningstjänsten Hallå konsument fungerar som en förstärkning av det totala utbudet av konsumentvägledning som finns i . I de flesta kommuner finns lokal konsumentvägledning som fyller en viktig funktion och som också når ut till andra konsumentgrupper än de som aktivt söker upp Hallå konsument. På olika håll anlitas också enskilda utförare för konsumentvägledning. Enligt min mening är det angeläget att fortsätta arbetet med att utveckla metoder för att nå ut med konsumentvägledning till alla konsumenter, och då särskilt genom Hallå konsument. Det är även angeläget att det finns information på olika språk och att vägledningen är tillgänglig för personer med olika former av funktionsnedsättning. Detta bör beaktas i pågående uppdrag att främja och utveckla ett behovsanpassat konsumentstöd. Jag anser vidare att regeringen ska ge ett utökat uppdrag att stärka konsumentmakten för personer med funktionsnedsättning. Det jag nu anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Resegarantisystemet, punkt 4 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3231 av m.fl. (C) yrkande 23 och 2021/22:2749 av och (båda M). Covid-19-pandemin har blottlagt brister när det gäller förhållandet mellan arrangör och resenär i det nuvarande resegarantisystemet. Researrangörerna drabbades hårt av pandemin i och med att många resor fick ställas in på grund av omständigheter som arrangören inte kunde påverka. Många researrangörer blev återbetalningsskyldiga för avbeställda paketresor som arrangörerna hade ingått ekonomiska åtaganden gentemot hotell, transportföretag och andra aktörer på resmålet. beslutade , efter ett initiativ från civilutskottet, om ett tillkännagivande om att regeringen bör låta utreda det nuvarande resegarantisystemet och ta fram en lösning som säkerställer att resenärer har ett starkare ekonomiskt skydd (bet. 2020/21:CU26, rskr. 2020/21:225). Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att se över systemet. Jag anser att det är angeläget att översynen av resegarantisystemet prioriteras och att regeringen skyndsamt återkommer till med förslag som innebär garantier åt resebranschen och resenärer samt att en fond kan byggas upp för framtida återbetalningar. Det jag nu anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Förbud mot reklam för fossil energi, punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3277 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 36. Utsläpp från fossila energikällor spär på klimatkrisen och behöver upphöra så fort som möjligt. Flera miljöorganisationer i uppmanar till ett förbud mot reklam som ökar användningen av fossila energikällor. Kommissionen beslutade att registrera ett europeiskt medborgarinitiativ om förbud mot reklam och sponsring som gäller fossila bränslen. På samma sätt som reklam för tobak är förbjuden och alkoholreklam är mycket strikt reglerad borde enligt min mening också kunna ha ett fossilreklamförbud. Fram till dess att har förbjudit användning av fossil energi kan ett fossilreklamförbud vara ett viktigt sätt att begränsa användningen. Jag anser därför att regeringen bör tillsätta en utredning i syfte att se över möjligheten att införa ett förbud mot reklam för verksamheter som innefattar fossil energi. Det jag nu anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Information om klimatkompenserade produkter m.m., punkt 6 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkandena 29, 30, 34 och 35. Även om utgångspunkten måste vara att företag och individer har ett ansvar att förebygga utsläpp så långt det är möjligt kan klimatkompensation vara ett bra verktyg jämfört med status quo. Klimatkompensation kan alltså vara ett viktigt verktyg för att nå klimatmålen för verksamheter där det är svårt att minska utsläppen på annat sätt. För att göra det enklare för konsumenter att göra miljömässigt hållbara val anser jag att regeringen bör överväga att ge i uppdrag att tillsammans med näringslivet ta fram en märkning för klimatkompenserade produkter. Eftersom företagen använder olika beskrivningar när det gäller klimatkompensation är det svårt för konsumenterna att utvärdera dessa påståenden. Regeringen bör därför även överväga att ge i uppdrag att ta fram regler för kommunikation när det gäller klimatkompenserade varor och tjänster. En märkning som intygar klimatkompensationens kvalitet och bättre vägledning skulle både hjälpa konsumenter att göra välgrundade val och uppmuntra företag att klimatkompensera. Vidare anser jag att fler produkter ska omfattas av krav på klimatdeklarationer för att underlätta för konsumenter att välja hållbara alternativ. Det är regeringens uppgift att ta ett sådant initiativ. Jag anser även att regeringen ska verka för att EU tar fram en klimatmärkning för utsläppsintensiva produkter. Det jag nu anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Motioner som bereds förenklat, punkt 7 (M, SD, C, V, KD, L) (KD), (M), (SD), (C), (M), (SD), (SD), (M), (M), (V) och (L) anför: Utskottet har efter förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. När det gäller dessa förslag hänvisar vi till de senaste ställningstaganden som gjorts av företrädare för våra respektive partier i motsvarande frågor i betänkandena /19:CU10, 2019/20:CU14 och 2020/21:CU12. Vi vidhåller de synpunkter som förts fram men avstår från att på nytt ge uttryck för dem i detta betänkande. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 2021/22:263 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbjuda snabblån och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att information om konsumentvägledning ska vara tydlig i de fall lån erbjuds och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram informationsmaterial för bättre utbildning om låntagande och hushållsekonomi och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa karenstid vid utbetalning av lån samt utreda möjligheten till införande av mindre, sociala lån genom och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:355 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbjuda erbjudanden och kampanjer som lockar till merköp av konfektyr och läsk och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:482 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att aktivt samtycke måste ges för att motta direktreklam och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:654 av och (båda SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda lagstiftningen för snabblån och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:828 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att åstadkomma en mer offensiv konsumentpolitik och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:905 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att beslut i ska vara bindande och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:933 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att införa en lag om att retuscherade bilder ska markeras och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1686 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att göra en översyn av lagstiftningen kring räntetaket för högkostnadskrediter och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1694 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att undersöka möjligheten till reglering av marknadsföring av ohälsosamma livsmedel och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1767 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att införa ett förbud mot sexistisk, rasistisk och homofobisk reklam och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2042 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att låta lagstadga att sista betalningsdatum är lika med sista betalningsdag och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2386 av m.fl. (SD): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att upprätta en myndighetsadministrerad varningslista gällande bluffakturor och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge företag utökat stöd till att bestrida felaktiga fakturor och begära rättelse från Kronofogden och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2534 av m.fl. (SD): 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa ett bra konsumentskydd för barn och unga i den digitala världen och tillkännager detta för regeringen. 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i EU ska verka för att gällande svenska lagar för marknadsföring riktad mot barn ska utgöra miniminivå i hela och tillkännager detta för regeringen. 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör lägga fram förslag till åtgärder för kontroller och sanktioner mot de företag som bryter mot lagen gällande direktriktad reklam till barn och tillkännager detta för regeringen. 21.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att företag, inte enbart privatpersoner, ska få utökat skydd mot försäljning som görs av försäljare via telefon och tillkännager detta för regeringen. 22.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ångerrätten vid telefonförsäljning ska gälla för företag, inte enbart privatpersoner, och tillkännager detta för regeringen. 23.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka skriftlighetskravet till att också gälla telefonförsäljning av lotter och spel och tillkännager detta för regeringen. 27.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att upprätta en myndighetsadministrerad offentlig varningslista gällande bluffakturor och tillkännager detta för regeringen. 29.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skärpa kontrollen av de organisationer som söker statligt stöd från och tillkännager detta för regeringen.