bet · H901AU10 · 2022-03-31 00:00:00 — Utskottet anser i likhet med motionärerna att det är viktigt att ha strukturer på plats som gör att personer vågar anmäla och påtala brister i arbetsmiljön. Utskottet anser också att det system som finns överlag är väl lämpat för just detta. Vidare uppmärksammar utskottet att regelverket för visselblåsare ändrats efter att ha varit föremål för beredning i utskottet. har en central roll som bl.a. tillsynsmyndighet för interna visselblåsarfunktioner. Utskottet kan inte se behov av ytterligare initiativ på området. När det slutligen gäller åtgärder för att förebygga skador från asbest, som föreslås i motion 2021/22:1559 (S), är det en fråga som utskottet har behandlat vid upprepade tillfällen . Utskottet noterar på nytt den utförliga information som finns på webbplats om bl.a. risker med asbest och hur arbete med asbest eller asbesthaltigt material bör utföras. Utskottet anser inte heller att det finns skäl för något initiativ till regeringen. Mot bakgrund av det som anförts ovan bör samtliga yrkanden avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att bl.a. tillsätta en utredning om företagshälsovården. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående arbete. Jämför reservation 19 (M), 20 (V) och 21 (L). m.fl. (M) anser i kommittémotion 2021/22:3322 att det förebyggande arbetet som gäller psykisk ohälsa måste bli bättre. Motionärerna vill därför se åtgärder för att stärka det hälsofrämjande förebyggande arbetet med behandlingar av psykisk ohälsa inom ramen för företagshälsovården (yrkande 7). I kommittémotion 2021/22:468 av m.fl. (V) anser motionärerna att regeringen bör tillsätta en utredning med uppdraget att ta fram förslag på hur en lagstiftad, obligatorisk, effektiv, kvalitetssäkrad och branschkunnig företagshälsovård som omfattar alla arbetstagare kan skapas (yrkande 1). Utredningen bör göras i samverkan med arbetsmarknadens parter. I kommittémotion 2021/22:3969 av m.fl. (L) framhålls företagshälsovårdens roll för att skapa ett långsiktigt hållbart arbetsliv. Motionärerna anser att regeringen bör vidta ytterligare åtgärder för att utveckla och intensifiera företagshälsovårdens arbete (yrkande 5). Ett liknande förslag framförs i kommittémotion 2021/22:3977 av m.fl. (L) yrkande 4. Även i kommittémotion 2021/22:3983 av m.fl. (L) yrkande 22 framförs ett liknande förslag där motionärerna särskilt pekar ut behovet av att företagshälsovården ska stötta hälso- och sjukvårdens samt äldreomsorgens medarbetare. I kommittémotion 2021/22:3977 anser motionärerna även att det behövs ett nationellt grepp för långsiktig kompetensförsörjning inom arbetsmedicin (yrkande 5). Ett liknande förslag framförs också i kommittémotion 2021/22:4001 av m.fl. (L) yrkande 56. Enligt 3 kap. 2 c § arbetsmiljölagen ska arbetsgivaren se till att de anställda har tillgång till den företagshälsovård som arbetsförhållandena kräver. Med företagshälsovård menas en oberoende expertresurs inom områdena arbetsmiljö och rehabilitering. Företagshälsovården ska särskilt arbeta för att förebygga och undanröja hälsorisker på arbetsplatser samt ha kompetens att identifiera och beskriva sambanden mellan arbetsmiljö, organisation, produktivitet och hälsa. Enligt 12 § föreskrift om systematiskt arbetsmiljöarbete ska arbetsgivaren, när kompetensen inom den egna verksamheten inte räcker för det systematiska arbetsmiljöarbetet eller för arbetet med arbetsanpassning och rehabilitering, anlita företagshälsovård eller motsvarade sakkunnig hjälp utifrån. När företagshälsovård eller motsvarande sakkunnig hjälp anlitas ska den vara av tillräcklig omfattning och ha tillräcklig kompetens och tillräckliga resurser för detta arbete. Vidare ska enligt förordningen (2000:1211) med instruktion för särskilt i samverkan med berörda myndigheter och organisationer följa och främja företagshälsovårdens utveckling (2 §). Enligt förordningen (2018:254) med instruktion för Myndigheten för arbetsmiljökunskap har även Mynak till uppgift att följa och främja företagshälsovårdens utveckling (3 §). Av arbetsmiljöundersökning (rapport 2020:2), som innehåller de senaste officiella siffrorna på området, framgår bl.a. att närmare sex av tio sysselsatta hade tillgång till företagshälsovård i sitt arbete. Bland sysselsatta med hög inkomst hade tillgång till företagshälsovård medan av de sysselsatta med låg inkomst hade det. Regeringens arbetsmiljöstrategi –2025 Regeringen framhåller på flera ställen i arbetsmiljöstrategin –2025 att företagshälsovården har en viktig roll i arbetsmiljöarbetet på den svenska arbetsmarknaden. Det betonas extra tydligt när det gäller delmålet om att skapa ett hälsosamt arbetsliv. Regeringen slår fast att företagshälsovården och dess roll i arbetsmiljöarbetet behöver utvecklas och stärkas. Regeringen anför också att det är angeläget att företagshälsovården används i större utsträckning i det förebyggande arbetsmiljöarbetet. För att bidra i arbetet med att skapa friska arbetsplatser runt om i landet behöver företagshälsovården ha tillgång till en god kompetensförsörjning, hög kvalitet och ett ändamålsenligt regelverk. Utredningen om utökade möjligheter att upprätthålla en god arbetsmiljö Utredningen om utökade möjligheter att upprätthålla en god arbetsmiljö ska, som framgått tidigare i betänkandet, bl.a. analysera om rådighetsansvaret i arbetsmiljölagen kan utökas, om sanktionsavgifter ska kunna tas ut för överträdelser inom organisatorisk och social arbetsmiljö och om arbetsmiljölagen kan förtydligas så att företagshälsovården används i det förebyggande arbetet i högre utsträckning. När det gäller frågan om företagshälsovården betonas i likhet med i arbetsmiljöstrategin att företagshälsovården behöver utvecklas och stärkas. I direktiven framhålls också att forskning har visat att ett problem är att företagshälsovården i låg utsträckning används i det förebyggande arbetsmiljöarbetet. Skillnaderna i tillgång till företagshälsovård är vidare stora mellan kvinnor och män och mellan olika branscher. Tillgången till företagshälsovård är lägst för kvinnor i arbetaryrken. Regeringen framhåller att en tidigare utredning bl.a. pekat på att användningen av företagshälsovård i det förebyggande arbetsmiljöarbetet skulle kunna förbättras genom tydligare regler om att det ska ske en systematisk planering av behovet av externa insatser, t.ex. genom ett tillägg i arbetsmiljölagen. Mynak har i ett antal rapporter behandlat olika aspekter av företagshälsovården på den svenska arbetsmarknaden. gav regeringen myndigheten i uppdrag att utveckla och sprida riktlinjer för en evidensbaserad praktik i företagshälsovården. Uppdraget förlängdes i regleringsbrevet . Mynak har i två rapporter i anslutning till årsredovisningarna redovisat vad myndigheten har genomfört inom ramen för uppdraget. Till de riktlinjer som myndigheten och samarbetande forskare har arbetat med hör en riktlinje om psykisk ohälsa på arbetsplatsen. Vidare fick Mynak i regleringsbrevet i uppdrag att sammanställa underlag om och analysera behovet av utbildningar av relevans för olika yrkesgrupper inom företagshälsovården. Myndigheten redovisade uppdraget 2019 i en rapport om företagshälsovårdens kompetensförsörjning. I rapporten drar myndigheten bl.a. slutsatsen att det behövs åtgärder för att förbättra kompetensförsörjningen och möjligheten till utbildning för samtliga yrkeskategorier inom företagshälsovården. I ett efterföljande uppdrag i regleringsbrevet fick myndigheten i uppdrag att utreda och lämna förslag på hur utbildningssituationen för läkare som arbetar inom företagshälsovården kan lösas. I sin återrapport av uppdraget lyfter myndigheten fram förslag som den menar skulle kunna förenkla och effektivisera kompetensutvecklingen och leda till en minskad ekonomisk belastning för den enskilda företagshälsan. Det handlar bl.a. om att universitet och högskolor ska anordna introduktionsutbildning och vissa fristående kurser för fördjupnings- och vidareutbildning. Motionsyrkanden om företagshälsovården behandlades av utskottet senast i betänkande 2020/21:AU11 En god arbetsmiljö för framtiden – regeringens arbetsmiljöstrategi 2021–2025 m.m. (s. 42 f.). Motionsyrkandena avstyrktes med hänvisning till bl.a. pågående arbete. biföll utskottets förslag till beslut (rskr. 2020/21:366). Utskottet vill inledningsvis framhålla att företagshälsovården genom sin roll som oberoende och sammanhållen expertresurs har en unik möjlighet att se sambanden mellan hälsa och arbetsmiljö på organisations-, grupp- och individnivå. Företagshälsovårdens arbete är centralt i det förebyggande arbetsmiljöarbetet och för att underlätta återgång i arbete. Utskottet noterar att kommittémotionerna 2021/22:3322 (M) yrkande 7, 2021/22:3969 (L) yrkande 5, 2021/22:3977 (L) yrkande 4 och 2021/22:3983 (L) yrkande 22 alla innehåller övergripande förslag om att stärka det hälsofrämjande arbetsmiljöarbetet genom att involvera företagshälsovården. Motionärerna pekar bl.a. på behoven inom psykisk ohälsa och insatser riktade mot personal inom vård- och omsorgssektorerna. Utskottet välkomnar motionärernas ambition att involvera företagshälsovården för att utveckla arbetsmiljöarbetet på vissa områden. Utskottet konstaterar att även regeringen är tydlig på den punkten. I sin arbetsmiljöstrategi –2025 betonar regeringen just att företagshälsovården och dess roll i arbetsmiljöarbetet behöver utvecklas och stärkas, inte minst i det förebyggande arbetet. När det gäller insatser relaterade till den psykiska ohälsan noterar utskottet att Mynak har varit aktiv med att bl.a. ta fram en riktlinje om psykisk ohälsa på arbetsplatsen. Utskottet utgår från att regeringen kommer att fortsätta utforma sin politik i den efterfrågade riktningen. Utskottet kan därför inte se att det skulle finnas något skäl för något initiativ på området. När det gäller kommittémotion 2021/22:468 (V) yrkande 1 om att alla arbetstagare bör ha tillgång till företagshälsovård står utskottet fast vid den uppfattning som har framförts när frågan har behandlats tidigare . Det betyder att utskottet tar fasta på att det finns tydliga lagstadgade krav på arbetsgivare att tillhandahålla företagshälsovård. Utskottet välkomnar också det övergripande arbete som pågår med att utveckla företagshälsovården och menar att de insatser som har gjorts på området bör kunna leda till att tillgången till en kompetent företagshälsovård ökar. Utskottet följer med stort intresse den utredning som bl.a. undersöker möjligheten att använda företagshälsovården i det förebyggande arbetet i högre utsträckning. Utskottet utgår från att också regeringen följer utvecklingen noga och vid behov ytterligare intensifierar arbetet med att sörja för en god företagshälsovård. Utskottet ser inte skäl till något initiativ med anledning av vad som anförs i motionen. Som regeringen framhåller i sin arbetsmiljöstrategi –2025 är bl.a. en god kompetensförsörjning avgörande för att företagshälsovården ska fungera väl. Utskottet noterar att frågan om en långsiktig kompetensförsörjning inom arbetsmedicin fångas upp i kommittémotionerna 2021/22:3977 (L) yrkande 5 och 2021/22:4001 (L) yrkande 56. Utskottet har ingen annan uppfattning än motionärerna när det gäller synen på att arbeta för att trygga kompetensförsörjningen på området . Det är därför glädjande att Mynak på regeringens uppdrag har bedrivit arbete med att se över förutsättningarna för företagshälsovårdens kompetensförsörjning. Utskottet kommer med stort intresse att följa regeringens vidare arbete med anledning av det underlag som myndigheten har tagit fram. Det finns med beaktande av det pågående arbetet inte skäl för något initiativ på området. Mot bakgrund av det som anförts ovan bör samtliga yrkanden avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om arbetskläder i vissa kvinnodominerade verksamheter. Utskottet hänvisar till att det framför allt är en fråga för arbetsmarknadens parter att lösa. Jämför reservation 22 (SD). I kommittémotion 2021/22:2563 av m.fl. (SD) framhåller motionärerna att arbetstagare i kvinnodominerade verksamheter i mindre utsträckning erbjuds bl.a. arbetskläder av arbetsgivaren. Motionärerna anser att regeringen bör ta initiativ till att kommunerna ska verka för att kartlägga och åtgärda anställdas förutsättningar och skillnader i arbetslivet (yrkande 8). Det är nödvändigt för att uppnå en jämställd arbetsmiljö. m.fl. (S) anför i motion 2021/22:1758 att det i kvinnodominerade yrkesgrupper och branscher inte finns tillgång till arbetskläder. För att uppnå en jämställd verksamhet inom förskola och annan pedagogisk omsorg föreslår motionärerna en ändring i arbetsmiljölagen i syfte att det ska vara arbetsgivarens skyldighet att tillhandahålla arbetskläder. I motion 2021/22:477 av (SD) anser motionären att regeringen bör utreda möjligheten att inrätta ett klädbidrag till förskolepersonal. Av 2 kap. 7 § arbetsmiljölagen framgår att personlig skyddsutrustning ska användas om betryggande skydd mot ohälsa eller olycksfall inte kan nås på annat sätt. Utrustningen ska enligt bestämmelsen tillhandahållas genom arbetsgivarens försorg. Det är således arbetsgivaren som ska bekosta den personliga skyddsutrustning som arbetstagaren behöver för arbetet. Arbetsgivaren ska också se till att den fungerar och att den underhålls och repareras så att den är säker att använda. tydliggör på sin webbplats att arbetskläder och uniformer inte är sådan personlig skyddsutrustning eftersom de inte är utformade för att skydda arbetstagarens säkerhet och hälsa. När det gäller arbete i vård och omsorg hänvisar 16 § i föreskrifter om smittrisker (AFS 2018:4) till att för arbetstagare som omfattas av krav på arbetskläder enligt föreskrifter om basal hygien i vård och omsorg (SOSFS 2015:10) ska arbetsgivaren se till att arbetstagare tar av arbetskläderna när arbetsdagen är slut. Arbetsgivaren ansvarar också för att arbetskläder som är använda hålls åtskilda från andra kläder, tvättas i minst 60 C och förstörs vid behov. Av de allmänna råden till bestämmelsen framgår att det följer av arbetsmiljölagen att kostnader för tvätt av arbetskläder som omfattas av krav på arbetskläder enligt föreskrifter, liksom alla andra kostnader för arbetsmiljöåtgärder, ska bäras av arbetsgivaren och inte belasta arbetstagaren. I regleringsbrevet fick i uppdrag att följa upp hur arbetskläder inom omsorgen tillhandahålls, hanteras och finansieras. inkluderas vissa verksamheter enligt socialtjänstlagen (2001:453) och lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade i föreskrifter om basal hygien i vård och omsorg. Bakgrunden till uppdraget var att det av föreskrifter inte är helt tydligt vem som ska bära kostnaderna för arbetskläderna. Det ansågs därför finnas skäl att kartlägga hur det såg ut runt om i landet. Sammanfattningsvis framkommer det av kartläggningen att i de flesta kommuner och hos de flesta privata utförare tycks det vara arbetsgivaren som bekostar arbetskläder för den personal som omfattas av aktuella föreskrifter. Motionsyrkanden om arbetskläder behandlades av utskottet senast i betänkande 2020/21:AU11 En god arbetsmiljö för framtiden – regeringens arbetsmiljöstrategi 2021–2025 m.m. (s. 44 f.). Motionsyrkandena avstyrktes med hänvisning till att det framför allt är en fråga för arbetsmarknadens parter att lösa. biföll utskottets förslag till beslut (rskr. 2020/21:366). Motionärerna i detta avsnitt tar framför allt sikte på tillgången till arbetskläder för personal inom förskola och omsorgsverksamhet. Utskottet har behandlat liknande yrkanden och står fast vid sin tidigare bedömning i frågan. Det innebär att utskottet visserligen delar motionärernas ståndpunkt att tillgången till arbetskläder i vissa fall kan vara en viktig jämställdhetsfråga men att det inte är aktuellt med något initiativ från sida. Utskottet konstaterar på nytt att arbetsmiljölagstiftningen inte ger utrymme att ställa krav på att arbetsgivaren ska tillhandahålla arbetskläder som inte relaterar till skyddsbehov hos arbetstagarna. När det gäller arbetskläder som inte handlar om personlig skyddsutrustning ankommer det framför allt på arbetsmarknadens parter att lösa frågan i förhandlingar. Utskottet noterar också att så har skett på många ställen runt om i landet. Utskottet noterar också att genom en uppföljning har bidragit med kunskap om vem som vanligtvis bär kostnaderna för arbetskläderna i viss omsorgsverksamhet. Mot bakgrund av det som anförts ovan bör samtliga yrkanden avslås. Arbetsmiljön inom vård- och omsorgssektorn Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. insatser för att förbättra villkoren för personalen inom vård- och omsorgssektorn. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående arbete. Jämför reservation 23 (KD). I kommittémotion 2021/22:4198 av m.fl. (KD) lyfter motionärerna fram det påfrestande arbete som personalen inom vård- och omsorgssektorn har utfört under pandemin. Motionärerna anser att bör få i uppdrag att särskilt lyfta hur det psykosociala stödet till personal som arbetar under hård press under en pandemi kan förbättras (yrkande 38). Motionärerna vill också att Mynak ska få i uppdrag att följa hur stödet ges till personalen så att de inte får långvariga hälsokonsekvenser för framtiden (yrkande 39). Vidare anser motionärerna att det behöver göras tydligt i föreskrifter till arbetsmiljölagen vilken skyddsutrustning som bör gälla i olika vårdsituationer (yrkande 40). m.fl. (KD) framhåller i kommittémotion 2021/22:4210 att en rad insatser behövs för att förbättra villkoren för personalen inom vård- och omsorgssektorn (yrkande 64). Det handlar bl.a. om en kartläggning och åtgärdsplan i varje region för att komma till rätta med vårdpersonalens administrativa börda och dess påverkan på arbetsmiljön. I motionen föreslår motionärerna också att ska göra en tillsyn av arbetsmiljön inom hälso- och sjukvården (yrkande 65). Myndighetens tillsyn av arbetsmiljön inom äldreomsorgen –2019 nämns som en förebild. Satsningar på arbetsmetoder och arbetstid för vård- och omsorgspersonal fattade beslut om ändringar i statens budget för att ge ett ökat stöd till äldreomsorgen. Bakgrunden till beslutet var ett utskottsinitiativ i finansutskottet (bet. 2020/21:FiU46). Som en del av beslutet avsattes 2021 i ett prestationsbaserat stöd med inriktningen att antalet timanställningar ska minska och personalkontinuiteten öka inom äldreomsorgen. I budgetpropositionen ökades både det generella statsbidraget och de riktade statsbidragen till kommunernas äldreomsorg. Regeringen beslutade också om förordningen (2021:313) om statsbidrag för att främja ett hållbart arbetsliv inom vård och omsorg. Statsbidraget syftar till att förbättra arbetssituationen för anställda inom vård och äldreomsorg. Bidraget möjliggör för regionerna och kommunerna att ansöka om finansiering för projekt som syftar till att utprova nya eller vidareutveckla befintliga arbetsmetoder, arbetssätt eller arbetstidsmodeller, inklusive arbetstidsförkortning. Även privata aktörer kan ta del av bidraget. avsattes totalt , varav till omsorgen och till hälso- och sjukvården. och framåt beräknar regeringen att totalt bör avsättas till satsningen, varav till omsorg och till hälso- och sjukvård. administrerar och fattar beslut om bidraget. Förordningen trädde i kraft . När det gäller budgetpropositionen beslutade att utöka anslaget 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg med jämfört med regeringens förslag (bet. 2021/22:SoU1, rskr. 2021/22:123). Vid beredningen av ärendet i socialutskottet anförde utskottet bl.a. att förbättringar behövs för äldreomsorgens personal för att komma bort från de s.k. delade turer som försvårar sammanhängande ledighet och återhämtning och drar ned medarbetares livskvalitet. Målet är att delade turer ska bort, vilket kan ske exempelvis genom införande av den s.k. Söderhamnsmodellen. Modellen innebär att ingen måste arbeta delade turer, men den som frivilligt väljer att arbeta sådana pass får ekonomisk ersättning för tiden mellan de två turerna. Nationell samordnare för kompetensförsörjning inom vård och omsorg om äldre tillsatte regeringen en särskild utredare, som även skulle fungera som nationell samordnare, för att stödja kommunerna i deras arbete med att skapa förutsättningar för en hållbar kompetensförsörjning inom kommunalt finansierad vård och omsorg om äldre (dir 2019:77). I ett betänkande (SOU 2021:52) riktar utredningen ett antal rekommendationer till kommunerna och regeringen. Utredningen rekommenderar bl.a. arbetsgivarna inom vården och äldreomsorgen att se till att scheman med delade turer tas bort och ersätts med sammanhållen arbetstid. har genomfört flera insatser som på olika sätt berör arbetsmiljön inom vård- och omsorgssektorn, inte minst kopplade till covid-19-pandemin. –2019 genomförde en tillsynsinsats av arbetsmiljön inom äldreomsorgen. Uppdraget lämnades i samband med regeringens dåvarande arbetsmiljöstrategi (skr. 2015/16:80) och innebar bl.a. särskilt fokus på psykosocial arbetsmiljö, stress samt arbetstagarnas möjligheter till inflytande och delaktighet inom ramen för det systematiska arbetsmiljöarbetet. Av myndighetens återrapport av uppdraget framgår att det i av tillsynsärendena utkrävdes åtgärder för att förbättra arbetsmiljön. Vidare konstateras att stora brister och risker i arbetsmiljön har upptäckts, men också att många förbättrande åtgärder vidtagits för att förebygga ohälsa och olycksfall inom äldreomsorgen. När det gäller insatser kopplade till covid-19-pandemin fick i uppdrag att i samråd med skyndsamt ta fram en vägledning till arbetsmiljöarbetet under pandemin för att förhindra smittspridning av covid-19 på arbetsplatser. Vägledningen presenterades och innehåller bl.a. information om hur arbetstagare kan skyddas mot smitta när åtgärder inte kan undanröja smittan, t.ex. genom att använda personlig skyddsutrustning och förhållningsregler vid smitta på arbetsplatsen. Regeringen gav i uppdrag att under pågående spridning i samhället säkerställa att det finns ett förfarande för att tillfälligt tillhandahålla icke CE-märkt personlig skyddsutrustning för samhällsviktiga yrkesgrupper. Syftet var att säkerställa tillgången till personlig skyddsutrustning inom hälso- och sjukvården, omsorgen och vissa andra områden. bedrev också ett arbete med att inspektera nära 300 arbetsplatser inom vård och äldreomsorg för att kontrollera att den skyddsutrustning som används uppfyller säkerhetskraven och ger det smittskydd som är tänkt. gav regeringen i uppdrag att inhämta och sammanställa kunskap om arbetsmiljörisker och friskfaktorer bland hälso- och sjukvårdspersonal (S2021/06572). Inom ramen för uppdraget ingår även att sprida resultaten av den sammanställda kunskapen så att den kan utgöra ett stöd för bl.a. arbetsgivare, chefer, skyddsombud och andra förtroendevalda på berörda arbetsplatser. Myndigheten ska lämna en delredovisning av uppdraget och därefter slutredovisa uppdraget . gav regeringen i uppdrag att följa upp användningen av statsbidraget för att främja ett hållbart arbetsliv inom vård och omsorg (S2021/06821). I uppdraget ingår att analysera och bedöma resultatet av satsningen bl.a. när det gäller om personalen upplever att förutsättningarna för ett hållbart arbetsliv har stärkts samt att identifiera och sprida goda exempel på projekt. I uppdraget ingår även att sammanställa de projekt som myndigheten bedömer har ett nationellt intresse och ge möjlighet till spridning i syfte att ge inspiration och utgöra ett stöd för arbetsgivare, chefer, skyddsombud och andra förtroendevalda på berörda arbetsplatser. Myndigheten ska lämna en delredovisning av uppdraget och därefter slutredovisa uppdraget . Vidare har myndigheten i sitt regleringsbrev fått i uppdrag att kartlägga och analysera covid-19-pandemins konsekvenser och påverkan på arbetsmiljön i .