bet · H901SoU13 · 2022-03-21 00:00:00 — Skrivelsen behandlades i socialutskottet. Betänkande 2021/22:SoU20 justerades . I skrivelsen anför regeringen bl.a. att har påbörjat ett analysarbete för att utveckla och förbättra öppna jämförelser inom . har enligt regeringen tillfälle att göra en grundlig analys av hur öppna jämförelser kan stärkas utifrån granskningens resultat och har därefter möjlighet att återkomma om det finns behov av stöd eller styrning av regeringen i någon del. redovisar rapporten jämförelser – Äldreomsorg. Målet med öppna jämförelser inom och den kommunala hälso- och sjukvården är att bidra till verksamhetsförbättring som gynnar den enskilde. Indikatorerna möjliggör en jämförelse av kvaliteten inom och utgör därmed ett verktyg för kommuner för att följa upp, analysera och utveckla sina verksamheter. Resultaten, som främst riktar sig till chefer och verksamhetsutvecklare i kommunerna, redovisas i form av indikatorer utifrån olika kvalitetsaspekter inom . Vidare redovisar rapporten jämförelser – Vård och omsorg om äldre. har även i uppdrag att undersöka hur de äldre uppfattar äldreomsorgen. Vad tycker de äldre om äldreomsorgen? är en rikstäckande undersökning av äldres uppfattning om kvaliteten i och på äldreboenden. Syftet med undersökningen är att ge enskilda äldre personer möjlighet att göra sin röst hörd. Resultatet ger kvantitativa mått på äldreomsorgen utifrån de äldre personernas perspektiv. Därmed kan utfallet av insatserna jämföras, utvärderas och utvecklas (). har på regeringens uppdrag tagit fram dels ett underlag till strategi för anhöriga som vårdar eller stöder närstående äldre personer, dels ett underlag till strategi för personer som vårdar en närstående som är långvarigt sjuk eller som stöder en närstående som har funktionsnedsättning. Arbetet med att ta fram strategin pågår inom . Som expertstöd till kommuner, regioner och enskilda utförare finns Nationellt anhöriga (NKA). I budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 9) föreslog regeringen att statsbidraget till NKA skulle ökas med så att det uppgår till . Därefter beräknas samma belopp avsättas till ändamålet . ställde sig socialutskottet bakom regeringens förslag i denna del (bet. 2021/22:SoU1). biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2021/22:123). gav regeringen i uppdrag att fördela medlen till NKA (S2022/00778). Utskottet föreslog i betänkande 2020/21:SoU27 ett tillkännagivande till regeringen om samordnade digitala system för journalföring och dokumentation. Utskottet anförde följande i betänkandet (s. 14–15, 1 res. av S, C och MP): Utskottet konstaterar inledningsvis att funnit ett behov av en utveckling av kommunernas journalsystem till fullgoda underlag för beslut på individnivå. Utskottet noterar vidare de förslag som lämnas i betänkandet SOU 2021:4 om att för vård- och omsorgsgivare göra det möjligt att genom direktåtkomst eller annat elektroniskt utlämnande ge eller få tillgång till personuppgifter om insatser för äldre eller personer med funktionsnedsättningar och personuppgifter i vårddokumentation hos andra vård- och omsorgsgivare. Enligt utskottet är detta dock inte tillräckligt för att säkerställa patientsäkerheten och beslut på individuell nivå. Utskottet anser därför att regeringen bör ta fram lagförslag för att säkerställa att personal inom äldreomsorgen får tillgång till samordnade digitala system för journalföring och dokumentation för de insatser en patient får utifrån såväl hälso- och sjukvårdslagen som socialtjänstlagen och återkomma till . bör ställa sig bakom det som utskottet anför och tillkännage detta för regeringen. Därmed bör motion […] bifallas. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2020/21:348). Motionsyrkanden om äldreomsorgens organisation och hälso- och sjukvård i äldreomsorgen behandlades senast i betänkande 2020/21:SoU9 Äldrefrågor. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (prot. 2020/21:88). Svensk äldreomsorg ska vara trygg och säker. I det ingår att äldre ska veta och kunna förutse vilket stöd och vilken hjälp man kan få och när i livet man kan få den. Under coronapandemin tydliggjordes svagheter inom äldreomsorgen som måste åtgärdas. Utskottet ser därför positivt på att regeringen tillsatte en särskild utredare med uppdrag att föreslå en äldreomsorgslag (dir. 2020:142). Målet med utredningen är att få till stånd långsiktiga förutsättningar för äldreomsorgen, tydliggöra äldreomsorgens uppdrag och innehåll samt säkerställa tillgången till god hälso- och sjukvård och medicinsk kompetens inom äldreomsorgen. Uppdraget ska redovisas . Vidare välkomnar utskottet att regeringen har avsatt medel till och gett i uppdrag att föreslå hur ett nationellt för äldreomsorg kan inrättas och organiseras vid myndigheten (S2021/08232). Kompetenscentrumet ska enligt uppdraget ha en central roll och kännetecknas av ett verksamhetsnära arbete samt tvärprofessionell samverkan med relevanta aktörer. Uppdraget ska redovisas . Utskottet ser även mycket positivt på de omfattande resurstillskott som kommunerna har tilldelats för att bl.a. skapa ökade förutsättningar att stärka äldreomsorgen. Utskottet konstaterar vidare att NKA har fått ett utökat statsbidrag och att har påbörjat ett analysarbete för att utveckla och förbättra öppna jämförelser inom . Sammantaget anser utskottet inte att behöver ta några initiativ med anledning av motionerna 2021/22:496 (V) yrkandena 19 och 20, 2021/22:733 (KD), 2021/22:2170 (M), 2021/22:2563 (SD) yrkande 18, 2021/22:3243 (C) yrkande 39, 2021/22:3361 (M) yrkande 24, 2021/22:3909 (C) yrkande 25 och 2021/22:4065 (MP) yrkande 45. Motionsyrkandena bör avslås. tog i sitt första delbetänkande Äldreomsorgen under pandemin (SOU 2020:80) bl.a. upp behovet av ökad kompetens och att tillgången till medicinsk utrustning behöver säkerställas inom äldreomsorgen. Kommissionen gör även bedömningen att en fungerande samordning och samverkan mellan kommuner och regioner är av yttersta vikt om nuvarande ansvarsfördelning ska bestå. Utskottet välkomnar därför att frågan om hur medicinsk kompetens i äldreomsorgen kan stärkas är en central frågeställning för Utredningen om en äldreomsorgslag (S 2020:16). Utskottet avser att noga bevaka denna fråga. Utskottet föreslår att inte ska ta några initiativ med anledning av motionerna 2021/22:3243 (C) yrkandena 2–5, 2021/22:3361 (M) yrkande 9 och 2021/22:3841 (M) yrkande 7. Motionsyrkandena bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om kompetens, bemanning och arbetsvillkor samt ledarskap inom äldreomsorgen. Jämför reservation 9 (SD), 10 (C), 11 (V), 12 (KD), 13 (L), 14 (S), 15 (C, L) och 16 (V). Kompetens, bemanning och arbetsvillkor I partimotion 2021/22:3909 av m.fl. (C) yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om att utbildning i omsorg och omvårdnad ska krävas för anställning i äldreomsorg. I yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om att utreda hur ett krav kan införas på att alla som arbetar med omvårdnad i svensk äldreomsorg minst ska ha en undersköterskeutbildning. I yrkande 5 föreslås ett tillkännagivande om att den fasta omsorgskontakten i minst ska ha undersköterskekompetens och i yrkande 7 föreslås ett tillkännagivande om att anta ett långsiktigt mål för ökad kontinuitet i , med maximalt tio medarbetare per hemtjänsttagare per tvåveckorsperiod. I kommittémotion 2021/22:3243 av m.fl. (C) yrkandena 12, 14 och 17 föreslås liknande tillkännagivanden. I partimotion 2021/22:496 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör ge i uppdrag åt en lämplig myndighet att ta fram nationella riktlinjer för att säkerställa behovet av bemanning och utbildning. I yrkande 8 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör se över hur kommuner och privata aktörer ska öka sjuksköterskekompetensen så att den som huvudregel ska finnas på varje särskilt boende dygnet runt under veckans . I kommittémotion 2021/22:3243 av m.fl. (C) yrkande 13 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör ge en lämplig myndighet i uppdrag att stödja kommuner och fristående aktörer i att genomföra välfungerande modeller för att öka personalkontinuiteten. I kommittémotion 2021/22:3983 av m.fl. (L) yrkande 9 föreslås ett tillkännagivande om att kunskapen behöver säkras i äldreomsorg och sjukvård om betydelsen av återhämtningstid, om schemamodeller och om hur skiftarbete påverkar omsorgs- och sjukvårdsanställdas hälsa. I kommittémotion 2021/22:4001 av m.fl. (L) yrkande 13 föreslås ett tillkännagivande om fast omsorgskontakt. Motionärerna anför att den som har hemtjänst ska ha en fast omsorgskontakt som bör vara undersköterska. I motion 2021/22:1240 av m.fl. (S) föreslås ett tillkännagivande om att överväga att införa kostnadsfria arbetsskor för vårdpersonal. I motion 2021/22:3855 av m.fl. (S) föreslås ett tillkännagivande om behovet av ökad insyn, av nationella riktlinjer för utbildning, av att heltidsanställningar ska vara norm samt av satsning på språkutbildning inom äldreomsorgen. I partimotion 2021/22:496 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör ta initiativ till en översyn av hur chefsstödet och det administrativa stödet kan stärkas. I kommittémotion 2021/22:3243 av m.fl. (C) yrkande 21 i föreslås ett tillkännagivande om att utreda möjligheterna att införa en obligatorisk chefsutbildning för ledare i hälso- och sjukvården och i äldreomsorgen. I kommittémotion 2021/22:3244 av m.fl. (C) yrkande 40 föreslås ett likalydande tillkännagivande. I motion 2021/22:965 av (S) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att i framtagandet av den nya äldreomsorgslagen beakta behovet av att chefer inom äldreomsorgen ges en gedigen utbildning inför sitt viktiga ledarskapsuppdrag. I yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att i framtagandet av den nya äldreomsorgslagen beakta att chefer inom äldreomsorgen även bör ha god kännedom om den verksamhet de är satta att leda. Utvärdering av åtgärderna för att hantera utbrottet av det virus som orsakar sjukdomen covid-19 Som nämnts ovan gav regeringen i uppdrag åt en kommission att utvärdera regeringens, berörda förvaltningsmyndigheters, regionernas och kommunernas åtgärder för att begränsa spridningen av det virus som orsakar sjukdomen covid-19 och spridningens effekter (dir. 2020:74). Uppdraget skulle slutredovisas . En första delredovisning, som avser deluppdraget om smittspridning inom vård och omsorg om äldre, överlämnades till regeringen . I delbetänkandet Äldreomsorgen under pandemin (SOU 2020:80) pekar kommissionen bl.a. på ett behov av högre bemanning, ökad kompetens och rimliga arbetsförhållanden. Kommissionen gör följande bedömning (s. 250): Äldreomsorgen har strukturella och välkända problem som måste åtgärdas. Det är nödvändigt att höja ambitionsnivån och att höja statusen på och attraktionskraften i omsorgsyrkena för att kunna ge vård och omsorg av god kvalitet under en sådan kris som pandemin. – Riksdag och regering måste se över vad som är en tillräcklig bemanning på särskilda boenden och i , inte minst vad gäller vård och behandling av demenssjuka. – Arbetsgivarna i äldreomsorgen måste förbättra anställningstryggheten och personalkontinuiten samt kraftigt minska andelen personal med timanställning. – Arbetsgivarna måste också förbättra förutsättningarna för ledarskap genom att se över ledningsstrukturer och organisering så att antalet medarbetare som en chef ansvarar för sänks väsentligt. – Den medicinska kompetensen inom äldreomsorgen bör förstärkas genom exempelvis krav på minimiutbildningar för olika yrkeskategorier. Behovet av statliga utbildningssatsningar behöver i samband med det övervägas. – Sjuksköterskekompetens bör som huvudregel finnas på plats på varje särskilt boende dygnet runt under veckans . – Kommunerna måste genomföra språkutbildningsinsatser för omsorgspersonal som saknar tillfredsställande språkkunskaper. – Den nödvändiga ambitionshöjningen kan kräva stöd av statliga insatser. Betänkandet bereds inom . välja vård och omsorg – En hållbar kompetensförsörjning inom vård och omsorg om äldre överlämnade utredningen samordnare för kompetensförsörjning inom vård och omsorg om äldre sitt betänkande välja vård och omsorg – En hållbar kompetensförsörjning inom vård och omsorg om äldre (SOU 2021:52) till regeringen. I betänkandet presenteras analyser, bedömningar och rekommendationer. Meningen är att sätta igång förändringsprocesser i kommunerna. Utredningens rekommendationer till kommunerna är strukturerade i följande fyra temaområden. Förnya, behåll och utveckla kompetens. Skapa trygga anställningsförhållanden och en god arbetsmiljö. Ny teknik i vårdens och omsorgens tjänst. Utredningen lämnade följande rekommendationer till regeringen: – Regeringen bör överväga att tillsätta en funktion för att samordna och följa upp det fortsatta utvecklingsarbetet när det gäller kompetensförsörjning inom vården och omsorgen om äldre. Utredningens rekommendationer kan användas i arbetet. – En uppgift för en sådan funktion kan därutöver vara att skapa förutsättningar för fortsatt erfarenhetsutbyte och samarbete efter att den nationella samordnarens uppdrag är slutfört. – Regeringen bör även överväga att inrätta ett för utveckling av äldreomsorgen. Ett sådant kan placeras vid lämplig myndighet, exempelvis . Utredningens förslag har remissbehandlats och bereds inom . Som nämnts ovan föreslog regeringen i budgetpropositionen att skulle avsättas för att inrätta ett nationellt för äldreomsorg vid , och därefter beräknades samma belopp avsättas till ändamålet . ställde sig socialutskottet bakom regeringens förslag i denna del (bet. 2021/22:SoU1). biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2021/22:123). fick i uppdrag att föreslå hur ett nationellt för äldreomsorg kan inrättas och organiseras vid myndigheten (S2021/08232). Kompetenscentrumet ska enligt uppdraget ha en central roll och kännetecknas av ett verksamhetsnära arbete samt tvärprofessionell samverkan med relevanta aktörer. ska redovisa uppdraget till () . Äldreomsorgslyftet presenterades av regeringen och innebär att staten finansierar kostnaden för den tid en anställd är frånvarande på grund av studier till bl.a. vårdbiträde eller undersköterska. fick personalen också möjlighet att fortbilda sig genom andra kompetenshöjande utbildningar inom vård och omsorg om äldre som t.ex. specialistundersköterska. Dessutom vidgades målgruppen till att även omfatta första linjens chefer inom vård och omsorg om äldre. Satsningen omfattade sammanlagt ca 3 2021. I budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 9) föreslog regeringen att 1 skulle avsättas för satsningen 2022. ställde sig socialutskottet bakom regeringens förslag i denna del (bet. 2021/22:SoU1). biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2021/22:123). fick i uppdrag att fortsätta att betala ut statsbidrag till kommuner som ersättning inom ramen för Äldreomsorgslyftet (S2021/08234). ska administrera och följa upp hur pengarna har använts enligt myndighetens anvisningar och i vilken utsträckning privata utförare har fått tillgång till stimulansmedlen. Medel till kommunerna för att motverka delade turer 2022 ställde sig socialutskottet bakom ett förslag från ledamöterna från , om att öka anslaget 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet med jämfört med regeringens förslag i budgetpropositionen (bet. 2021/22:SoU1). Utskottet anförde bl.a. att ytterligare förbättringar behövs för äldreomsorgens personal för att komma bort från de s.k. delade turer som försvårar sammanhängande ledighet och återhämtning och drar ned medarbetares livskvalitet. Därför avsattes medel som kommuner ska kunna söka för att införa den s.k. Söderhamnsmodellen, där ingen tvingas arbeta delade turer men där den som frivilligt väljer att arbeta sådana pass får ekonomisk ersättning för tiden mellan de två turerna. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2021/22:123). Som nämnts ovan överlämnade regeringen proposition 2021/22:116 En fast omsorgskontakt i till . I propositionen föreslås nya bestämmelser i socialtjänstlagen med krav på att den som har hemtjänst ska erbjudas en fast omsorgskontakt om det inte bedöms vara uppenbart obehövligt. Den fasta omsorgskontakten ska tillgodose den enskildes behov av trygghet, kontinuitet, individanpassad omsorg och samordning när hemtjänstinsatser verkställs. Kravet på att erbjuda en fast omsorgskontakt föreslås träda i kraft . föreslås det bli ett krav att den som utses till fast omsorgskontakt ska ha yrkestiteln undersköterska. Propositionen behandlas i socialutskottet . Stärkt kompetens i vård och omsorg – reglering av undersköterskeyrket I propositionen Stärkt kompetens i vård och omsorg – reglering av undersköterskeyrket (prop. 2020/21:175) föreslog regeringen att endast den som har ett bevis på rätt att använda yrkestiteln undersköterska ska få använda titeln i yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område, i verksamhet enligt socialtjänstlagen (2001:453) och lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. antog regeringens förslag (bet. 2020/21:SoU30, rskr. 2020/21:376). Lagändringarna träder i kraft . räknat från ikraftträdandet ska den som vid ikraftträdandet har en tillsvidareanställning med yrkestiteln undersköterska få fortsätta att använda titeln även om han eller hon inte har fått bevis på att han eller hon får använda den. ska bevis på rätt att använda yrkestiteln undersköterska även ges till den som har en utbildning med inriktning mot vård och omsorg enligt bestämmelser som gäller eller har gällt före . Syftet med att införa en skyddad yrkestitel för undersköterska är att kompetensen för yrkesgruppen ska säkerställas och att kvaliteten och säkerheten i vården och omsorgen därigenom ska upprätthållas. Återhämtningsbonus för personalen inom äldreomsorgen Ett statsbidrag har införts i syfte att förbättra arbetssituationen för anställda inom vård och äldreomsorg (återhämtningsbonus). Bidraget har sin grund i den satsning på ett hållbart arbetsliv för personal i vård och omsorg som regeringen meddelade i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. Bidraget möjliggör för regionerna och kommunerna att ansöka om finansiering för projekt som syftar till att utprova nya eller vidareutveckla befintliga arbetsmetoder, arbetssätt eller arbetstidsmodeller, inklusive arbetstidsförkortning. Även privata aktörer ska kunna ta del av bidraget. avsattes totalt , varav till omsorgen. I budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 9) föreslog regeringen att skulle avsättas till en återhämtningsbonus inom omsorgen. ställde sig socialutskottet bakom regeringens förslag i denna del (bet. 2021/22:SoU1). biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2021/22:123). Uppdrag att följa upp användningen av statsbidraget som syftar till att främja ett hållbart arbetsliv inom vård och omsorg Regeringen beslutade att ge Myndigheten för arbetsmiljökunskap (Mynak) i uppdrag att följa upp den s.k. återhämtningsbonusen (S2021/06821). Bonusen innebär att kommuner och regioner kan ansöka om pengar för insatser som främjar ett hållbart arbetsliv inom vård och äldreomsorg. Mynak ska följa upp hur kommuner och regioner använder återhämtningsbonusen. Uppdraget ska slutredovisas . inrättades Nationella vårdkompetensrådet. Det är ett rådgivande organ med representanter från regioner, kommuner, lärosäten, och (). Rådet med ett tillhörande kansli är placerat på . Rådets övergripande uppdrag är att långsiktigt samordna, kartlägga och verka för att effektivisera kompetensförsörjning av personal inom hälso- och sjukvården. Rådets verksamhet omfattar offentlig och privat hälso- och sjukvård, tandvård och kommunalt finansierad hälso- och sjukvård. I regleringsbrev fick myndigheten i uppdrag att följa upp hur arbetskläder inom omsorgen tillhandahålls, hanteras och finansieras (S2020/09552). I uppdragsbeskrivningen angav regeringen följande: ”ska följa upp hur arbetskläder inom omsorgen tillhandahålls, hanteras och finansieras. inkluderas vissa verksamheter enligt socialtjänstlagen (2001:453) och lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) i föreskrifter (SOSFS 2015:10) om basal hygien i vård och omsorg. Regler för arbetskläder finns även i föreskrifter (AFS 2018:4) om smittrisker.” Myndigheten redovisade uppdraget i rapporten inom omsorgen – En kartläggning av hur arbetskläder tillhandahålls, hanteras och finansieras. Av rapporten framgår bl.a. att nästan alla kommuner och alla privata utförare uppger att de tillhandahåller arbetskläder för personalen i samtliga särskilda boenden för äldre samt inom . Arbetsgivare bekostar som regel kortärmad överdel och underdel. Ytterkläder ingår framför allt inom . Annat som kan ingå är huvudduk, varma tröjor, skor och väst. Uppdrag om första linjens chefer Av regleringsbrev framgår att myndigheten ska analysera och bedöma förutsättningarna att införa en lämplig övre gräns för antalet anställda per första linjens chefer inom särskilda boenden för äldre och hemtjänst i äldreomsorgen (S2021/08111). Uppdraget innefattar även att ta fram ett underlag med bedömningar av för- och nackdelar med att reglera eller på annat sätt tydliggöra utbildningskrav för första linjens chefer inom särskilda boenden för äldre och hemtjänst i äldreomsorgen. ska lämna en redovisning av uppdraget till () . Motionsyrkanden om äldreomsorgens personal behandlades senast i betänkande 2020/21:SoU9 Äldrefrågor. Utskottet föreslog med anledning av ett antal motionsyrkanden att skulle rikta två tillkännagivanden till – dels om personalkontinuitet inom äldreomsorgen, dels om kunskapskrav i det svenska språket (s. 42–43, 2 res. av S, C, V och MP respektive S, V och MP): I första delredovisning Äldreomsorgen under pandemin (SOU 2020:80) görs bl.a. bedömningen att personalkontinuiteten inom äldreomsorgen måste förbättras. Utskottet delar denna uppfattning. Kontinuitet skapar trygghet för vårdtagaren och bidrar till en god arbetsmiljö för personalen. Utskottet anser därför att regeringen bör vidta åtgärder för att förbättra personalkontinuiteten inom äldreomsorgen. Utskottet föreslår att ställer sig bakom det som utskottet anfört och tillkännager detta för regeringen. Motionerna […] bör bifallas. Motionerna […] bör bifallas delvis. Enligt utskottet är det viktigt att äldreomsorgens personal behärskar det svenska språket. Detta är en säkerhetsaspekt så att föreskrifter, dokumentation, vård och omsorgsprogram samt läkemedelsföreskrifter m.m. kan följas. Utskottet anser därför att regeringen bör se över vilka kunskapskrav i det svenska språket som ska gälla för äldreomsorgens personal. Utskottet föreslår att ställer sig bakom det som utskottet anfört och tillkännager detta för regeringen. Motionerna […] bör bifallas. Motionerna […] bör bifallas delvis. Utskottet föreslog att övriga motionsyrkanden skulle avslås. avslog utskottets förslag till tillkännagivande om personalkontinuitet inom äldreomsorgen. I övrigt biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2020/21:216). Utskottet ser positivt på regeringens satsning Äldreomsorgslyftet. Satsningen innebär bl.a. att ny och befintlig personal ges möjlighet att genomgå utbildning till vårdbiträde eller undersköterska inom vuxenutbildning eller motsvarande utbildning på folkhögskola på betald arbetstid. Personalen ges även möjlighet att fortbilda sig genom kompetenshöjande utbildningar inom vård och omsorg. Utskottet ser även positivt på det statsbidrag som har införts i syfte att förbättra arbetssituationen för anställda inom vård och äldreomsorg. Bidraget kan användas till bl.a. nya arbetssätt eller utvecklade arbetstidsmodeller. Särskilda medel som kommuner kan söka för att motverka delade turer har avsatts . Vidare noterar utskottet att utredningen samordnare för kompetensförsörjning inom vård och omsorg om äldre har överlämnat sitt betänkande välja vård och omsorg – En hållbar kompetensförsörjning inom vård och omsorg om äldre (SOU 2021:52) till regeringen. Betänkandet bereds inom .