bet · H901UbU8 · 2022-02-04 00:00:00 — Utskottet föreslår att lägger regeringens skrivelse om till handlingarna. I skrivelsen behandlar regeringen – ambitioner, styrning och uppföljning. övergripande slutsats är att i stort sett lever upp till intentioner. bedömer att utbildningar som kommer till stånd efterfrågas på arbetsmarknaden, men att det finns delar som kan utvecklas. rekommenderar regeringen att utreda förutsättningarna för ett gemensamt system för ansökningar till . lämnar även rekommendationer till Myndigheten för () om att utveckla myndighetens handläggningsprocess och att säkerställa att det inte förekommer hot mot oberoende eller risk för jäv i myndighetens verksamhet. I skrivelsen anger regeringen att den har tillsatt en utredning som bl.a. ska föreslå hur ett gemensamt system för ansökningar om att få gå en yrkeshögskoleutbildning kan utformas. Regeringen konstaterar i skrivelsen att MYH bedriver utvecklingsarbete där det tas fram tydliga kvalitetskriterier och indikatorer för processen för ansökningar om att anordna en utbildning inom . Myndigheten ser också över dokumentationen av rutiner när det gäller jäv och hot mot oberoende i syfte att öka systematiken i arbetet med sådana frågor. Med skrivelsen anser regeringen att är slutbehandlad. Utskottet anser att bör avslå motionsyrkandena. I betänkandet finns tre reservationer (SD, C, KD, L). Skrivelse 2020/21:53 om Tre yrkanden i följdmotioner. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning 1.Handläggningsprocessen, punkt 2 (C, KD, L) 2.Handläggningsprocessen, punkt 2 (SD) 3.Utbildningsutbudet, punkt 3 (C, KD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut lägger skrivelse 2021/22:53 till handlingarna. 2021/22:4296 av m.fl. (SD) och 2021/22:4315 av m.fl. (C) yrkande 2. Reservation 1 (C, KD, L) Reservation 2 (SD) 2021/22:4315 av m.fl. (C) yrkande 1. Reservation 3 (C, KD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (L), (M), (S), (M), (SD), (S), (C), (V), (M), (SD), (S), (KD), (S), (SD), (MP) och (L). Ärendet och dess beredning har granskat om lever upp till intentioner. Resultatet av granskningen redovisas i rapporten – ambitioner, styrning och uppföljning (RiR 2021:13). överlämnade till regeringen . Myndigheten för () har yttrat sig över rapporten (U2021/02513). presenterade den aktuella gransknings-rapporten för utskottet . Av 9 kap. 19 § riksdagsordningen (2014:801) framgår det att för varje granskningsrapport som har överlämnats till regeringen ska regeringen i en skrivelse till redovisa vilka åtgärder regeringen har vidtagit eller avser att vidta med anledning av iakttagelser i rapporten. Regeringens skrivelse ska lämnas till från det att regeringen har tagit emot rapporten. Vid beräkning av fristen ska månaderna inte räknas in. Regeringen överlämnade skrivelse 2021/22:53 till . Två motioner har väckts med anledning av skrivelsen. I bilagan finns en förteckning över behandlade förslag. Skrivelse 2021/22:53 innehåller regeringens bedömningar med anledning av , styrning och uppföljning (RiR 2021:13). har granskat om lever upp till intentioner om att yrkeshögskoleutbildningar som svarar mot arbetslivets behov kommer till stånd, att de håller hög kvalitet och att statens stöd till dem fördelas på ett effektivt sätt. övergripande slutsats är att i stort sett lever upp till intentioner. bedömer att utbildningar som kommer till stånd efterfrågas på arbetsmarknaden, men att det finns delar som kan utvecklas. rekommenderar regeringen att utreda förutsättningarna för ett gemensamt system för ansökningar om att få gå en yrkeshögskoleutbildning. lämnar även rekommendationer till Myndigheten för () om att utveckla myndighetens handläggningsprocess och att säkerställa att det inte förekommer hot mot oberoende eller risk för jäv i myndighetens verksamhet. I skrivelsen anger regeringen att den har tillsatt en utredning som bl.a. ska föreslå hur ett gemensamt system för ansökningar om att få gå en yrkeshögskoleutbildning kan utformas (dir. 2021:88). Regeringen konstaterar i skrivelsen att MYH bedriver utvecklingsarbete där det tas fram tydliga kvalitetskriterier och indikatorer för processen för ansökningar om att anordna en utbildning inom . Myndigheten ser också över dokumentationen av rutiner när det gäller jäv och hot mot oberoende i syfte att öka systematiken i arbetet med sådana frågor. Regeringen anser att med skrivelsen är slutbehandlad. Betänkandet är disponerat så att utskottet inleder med att i ett första avsnitt behandla skrivelsen. Därefter behandlas tre yrkanden i två följdmotioner som innehåller förslag om tillkännagivanden i frågor som anknyter till skrivelsen. Utskottets förslag i korthet lägger skrivelse 2021/22:53 om till handlingarna. I skrivelsen behandlar regeringen de iakttagelser och rekommendationer som har redovisat i sin rapport. har granskat om lever upp till intentioner om att yrkeshögskoleutbildningar som svarar mot arbetslivets behov kommer till stånd, att de håller hög kvalitet och att statens stöd till dem fördelas på ett effektivt sätt. är en fristående utbildningsform med ett gemensamt regelverk för eftergymnasiala yrkesutbildningar vid sidan av högskolan. Utbildningsformen regleras i huvudsak i lagen (2009:128) om och förordningen (2009:130) om . MYH beslutar vilka utbildningar som ska ingå i . Yrkeshögskoleutbildningar får anordnas av statliga universitet och högskolor, andra statliga myndigheter, kommuner, regioner och enskilda fysiska eller juridiska personer. anger att har en viktig roll i att utbilda arbetskraft inom eftergymnasiala yrkesutbildningar som efterfrågas på arbetsmarknaden. I detta arbete har MYH ett viktigt uppdrag genom att t.ex. fördela statsbidrag till utbildningar och granska utbildningarnas kvalitet. MYH fördelade 2019 ett statligt stöd på ca för olika utbildningar inom områden där yrkeshögskoleutbildad arbetskraft efterfrågas. Myndigheten fördelar stödet efter ansökan av den som får anordna en utbildning inom . har sedan den inrättades 2009 expanderat kraftigt, från ca 23 000 årsplatser till drygt 35 500 årsplatser och har därefter byggts ut ytterligare. pekar på att det har gjorts få utvärderingar av och . En tidigare studie jämförde löneutvecklingen för yrkeshögskolestuderande med högskolestuderande för perioden –2010. Resultaten visade bl.a. att inkomstutvecklingen på kort sikt var jämförbar med högskolestudenters. När det gäller MYH genomförde Statskontoret 2012 en myndighetsanalys som påvisade ett antal utvecklingsområden, bl.a. kvalitetsuppföljning och arbetsmarknasanalys samt tydlighet i ansökningsför-farandet. framhåller vidare att är viktig för statens arbete med kompetensförsörjning och att det därför är viktigt att resurser till utbildning används på ett så effektivt sätt som möjligt. anger att det faktum att verksamhet expanderat i sig gör verksamheten relevant att granska. Den övergripande revisionsfrågan är om lever upp till intentioner om att ska leda till att eftergymnasiala yrkesutbildningar som svarar mot arbetlivets behov kommer till stånd, att statens stöd till dessa fördelas på ett effektivt sätt och att utbildningarna håller hög kvalitet. För att besvara revisionsfrågan ställer följande underfrågor: Arbetar MYH på ett ändamålsenligt sätt som innebär att intentioner kan uppfyllas? Får den som gått en yrkeshögskoleutbildning ökad sysselsättning och högre lön? Granskningen fokuserar på den reguljära . De satsningar på som genomfördes på grund av covid-19-pandemin ingår inte i granskningen. Analysen av MYH:s arbete avser i huvudsak 2019 eller senast möjliga tidpunkt . För att bedöma om MYH arbetar på ett ändamålsenligt sätt som innebär att intentioner kan uppfyllas har olika metoder använts, såsom dokumentstudier, intervjuer och enkäter riktade till branschorganisationer och regionalt utvecklingsansvariga som gör bedömningar av det regionala behovet i samverkan med MYH. För att bedöma om den som går en yrkeshögskoleutbildning får ökad sysselsättning och högre inkomst har använt sig av en matchningsansats och av registerdata. har jämfört resultat för individer som påbörjar en yrkeshögskoleutbildning med jämförbara individer som inte har gjort det. Resultaten som har mätts är arbetslöshet, sysselsättning och inkomst. Utbildningar som svarar mot arbetslivets behov kommer till stånd övergripande slutsats är att i stort sett lever upp till intentioner. bedömer dock att det finns delar som kan utvecklas. konstaterar att arbetslivets medverkan är central i bedömningen av vilka utbildningar som ska bedrivas inom . Det är t.ex. en förutsättning för att utbildningarna inom ska få statsbidrag att de utformas och bedrivs i nära samverkan med arbetslivet. I urvalet av utbildningar tar MYH även hänsyn till om utbildningen kan tillgodose behovet av praktikplatser. MYH:s kvalitetsgranskning är enligt utformad på ett sätt som stöder kvalitetsutvecklingen och granskar att det nära samarbetet mellan arbetsliv och utbildning fungerar. De som påbörjade en yrkeshögskoleutbildning –2016 har en högre inkomst och ökad sysselsättning efter att utbildningen har avslutats. De har också en bättre utveckling än liknande individer som inte gått en yrkeshögskoleutbildning. Resultaten ska dock enligt tolkas försiktigt. Utifrån de samlade iakttagelserna inom granskningen bedömer att utbildningar som svarar mot arbetslivets behov kommer till stånd. Det framgår av granskningen att det är de studerande som tar examen som ökar sina inkomster. understryker därför vikten av att genomströmningen är hög. I rapporten konstateras vidare att den expansion som har genomgått inte verkar ha påverkat genomströmningen negativt i någon större utsträckning. Dock görs iakttagelsen att en ökning av antalet distansstuderande sammanfaller med en försämrad genomströmning bland de distansstuderande. Det är enligt viktigt för MYH att försöka bryta denna trend och öka genomströmningen för distansstuderande utan att kraven på utbildningens kvalitet sänks. anger att MYH samlar in en riklig mängd data för att kunna fatta välinformerade beslut, och myndigheten har en omfattande vägledning och process för hur handläggarna ska göra sina bedömningar av ansökningar om att anordna utbildningar. bedömer dock att processen för urvalet av utbildningar skulle kunna ske på ett mer effektivt sätt. anser också att det ur rättssäkerhetssynpunkt är viktigt att det finns väl motiverade och dokumenterade beslut som förklarar orsaken till att ett ärende resulterar i antingen bifall eller avslag, vilket talar för att MYH behöver utveckla sin styrning av beslutsprocessen. Den viktiga utgångspunkten att lika fall ska behandlas lika ställer enligt krav på enhetlighet hela vägen i ärendehanteringen, från ställningstagande till vilka utredningsåtgärder som krävs för att ta fram ett tillräckligt beslutsunderlag till hur gällande regelverk ska tolkas och tillämpas. Tillsynen kan omfatta fler utbildningar MYH:s granskande verksamhet består av kvalitetsgranskning och tillsyn. Dessa funktioner ska verka för kvalitet i utbildningarna och att utbildningarna följer regelverket. bedömer att kvalitetsgranskningen är utformad så att den har förutsättningar att bidra till kvalitetsutveckling hos yrkeshögskoleutbildningarna. De kvalitetskriterier och indikatorer som används i kvalitetsgranskningen görs kända för anordnaren genom ett självvärderingsverktyg som finns digitalt. Brister i kvaliteten följs också enligt upp på ett tydligt sätt. anger att MYH:s tillsyn erbjuder stöd till nya utbildningar vid uppstart, och myndigheten gör en inledande tillsyn när det gäller de utbildningar där anordnaren tidigare inte genomfört utbildningar. I tillsynen prioriteras också att alltid utreda anmälningsärenden där någon framfört klagomål på utbildningen. På så sätt är tillsynen både proaktiv och reaktiv. konstaterar dock att urvalet av utbildningar som blir föremål för en fördjupad tillsyn som omfattar alla de krav som ställs på anordnare är litet. Endast sex utbildningar blev föremål för en sådan tillsyn 2019. Myndigheten har utvecklat nya former av tillsyn som uppges ha förutsättningar att omfatta fler utbildningar. Det är dock enligt viktigt att följa upp att denna nya form av tillsyn verkligen leder till att fler utbildningar omfattas. Myndighetens många uppdrag kräver ett utvecklat arbete i frågor om jäv och hot mot oberoende bedömer att MYH inte har ett tillräckligt systematiskt arbetssätt när det gäller hantering av situationer som handlar om jäv eller hot mot oberoende. MYH beviljar statsbidrag, utövar tillsyn, samverkar med arbetslivet och är även stödjande och rådgivande gentemot utbildningsanordnare. Det finns således flera olika uppdrag där intressekonflikter kan uppstå. Det är därför enligt viktigt att det är tydligt hur jäv och hot mot oberoende ska hanteras. MYH saknar enligt styrdokument eller motsvarande för hur situationer där en anställd kommer från eller går till en anordnare ska bedömas och hanteras, eller ett systematiskt arbete för rutinmässig jävsprövning. I stället förväntas enhetschefer hantera situationer som dessa på ett lämpligt sätt enligt förvaltningslagen (2017:900). MYH:s beslut är i regel inte överklagbara. bedömer att det därför av rättssäkerhetsskäl finns anledning för MYH att på ett mer systematiskt sätt motverka risker som kan komma att hota myndighetens objektivitet. anger att myndigheten dessutom är skyldig att ha en förebyggande process som ska förhindra att verksamheten utsätts för korruption, otillbörlig påverkan och andra oredligheter. Förutsättningar för en central ansökning till bör utredas I rapporten anges att MYH arbetar med flera olika strategier för att resurser till utbildningar ska användas effektivt, för att motverka inställda utbildningar och för att återbesätta platser som blivit tomma på grund av avhopp. Beslut om antagningen till fattas av varje enskild utbildnings ledningsgrupp och därmed i nära samverkan med arbetslivet, vilket enligt sannolikt är en viktig del av . Eftersom ansökningarna administreras av varje enskild anordnare kan dock en person tacka ja till flera platser. Det kan vara en bidragande orsak till tomma platser vid start. anger att MYH föreslår att regeringen tillsätter en utredning som får i uppdrag att belysa förutsättningarna för att utveckla ett gemensamt system för ansökning till utbildning inom yrkeshögskola och högskola och även som ett alternativ utreda ett gemensamt system för ansökningar till . bedömer att förutsättningarna för någon form av gemensamt system för ansökning till bör utredas för att avgöra om det kan vara ett steg mot en mer effektiv användning av resurser. konstaterar att är inne i en kraftig expansion och att det mot bakgrund av slutsatser då är särskilt viktigt med effektiva och rättssäkra system som kan hantera en ökad belastning. lämnar följande rekommendation till regeringen: • Utred förutsättningarna för ett gemensamt system för ansökningar till . lämnar följande rekommendationer till MYH: • Utveckla handläggningsprocessen i samband med ansökan om att en utbildning ska ingå i och få statsbidrag så att processen blir mer effektiv och säkerställer att besluten innehåller en klargörande motivering. • Säkerställ att det inte förekommer hot mot oberoende eller risk för jäv i myndighetens verksamhet. Regeringens bedömning av iakttagelser Regeringen välkomnar granskning och instämmer i allt väsentligt i iakttagelser och analys. Regeringen lämnar kommentarer till vissa av slutsatser. har stor betydelse för kompetensförsörjning, anser regeringen. Stora satsningar har gjorts på utbyggnaden av antalet utbildningsplatser och det är mot denna bakgrund särskilt positivt att i stort sett lever upp till intentioner. Regeringen instämmer i bild av funktion och styrning. Regeringen välkomnar även de rekommendationer som lämnas och anser att det är naturligt att även en välfungerande verksamhet har delar som kan fortsätta att utvecklas. Granskningen ger en god grund för överväganden om fortsatta utveckling, anser regeringen. Utbildningar som svarar mot arbetslivets behov kommer till stånd, men handläggningsprocessen kan utvecklas Regeringen instämmer i bedömning att erbjuder utbildningar som svarar mot arbetslivets behov. Regeringen anser att bedömningen är i linje med regeringens löpande uppföljning av och . understryker vikten av att genomströmningen är hög och regeringen påtalar att den instämmer även i detta av flera skäl, inte minst på grund av arbetslivets stora kompetensbehov. Regeringen anser att det är glädjande att konstatera att genomströmningen inte verkar ha påverkats negativt i någon större utsträckning av den pågående expansionen. Liksom anser regeringen att det är viktigt att genomströmningen för distansstuderande ökar utan att kraven på utbildningens kvalitet sänks. MYH har i sitt regleringsbrev ett återrapporteringskrav som innebär att myndigheten ska redovisa vilka åtgärder som har vidtagits för att andelen examinerade av antalet antagna kvinnor och män ska öka och då särskilt för de grupper i som har en lägre examensgrad än genomsnittet. Regeringen kommer att fortsätta att följa upp hur examensgraden utvecklas för olika grupper inom , däribland distansstuderande. Regeringen framför att det finns anledning att tro att distansundervisning kommer att förekomma i ökande omfattning inom , inte minst på grund av de erfarenheter som gjorts under covid-19-pandemin. Regeringen anser att det är viktigt att det inte får negativa konsekvenser för examensgraden inom . anser att MYH:s process för handläggning av ansökningar om att få anordna en yrkeshögskoleutbildning kan utvecklas och effektiviseras. Regeringen gör inte någon annan bedömning i denna del utan konstaterar att även en till stora delar välfungerande process kan förbättras. Regeringen påtalar vidare att det är viktigt att myndighetens beslutsprocess är systematisk, enhetlig och effektiv samt att besluten som fattas är väl motiverade och dokumenterade. Regeringen bedömer dock att MYH redan bedriver ett viktigt utvecklingsarbete när det gäller beslutsprocessen. I sitt yttrande över anger MYH att myndigheten bedriver ett utvecklingsarbete som syftar till att ta fram tydliga kvalitetskriterier och indikatorer för ansöknings- och bedömningsprocessen som ska förbättra transparensen, systematiken och effektiviteten. Regeringen instämmer vidare i bedömning att en utveckling av handläggningsprocessen och dokumentationen av denna kan förbättra myndighetens uppföljningsmöjligheter, vilket i sin tur kan bidra till att göra beslutsprocessen än mer effektiv och enhetlig. Myndigheten har utvecklat sin tillsyn Regeringen fäster vikt vid tillsyn och kvalitetsgranskning inom . Regeringen instämmer i bedömning att kvalitetsgranskningen är utformad på ett sätt som gör att den har förutsättningar att bidra till kvalitetsutveckling hos yrkeshögskoleutbild-ningarna och att uppföljningen av konstaterade brister är tydlig. Liksom anser regeringen att tillsynen är både proaktiv och reaktiv. Förutom att MYH utövar tillsyn, och även ger etableringsstöd inför starten av en ny utbildning, följer MYH också upp signaler om missförhållanden. Regeringen följer upp frågor om tillsynens omfattning och inriktning i den löpande dialogen med myndigheten och bedömer i likhet med att den fördjupade och mest fullständiga tillsynen tidigare nått ett begränsat antal utbildningar och att det är önskvärt att fler utbildningar omfattas av denna typ av tillsyn. Regeringen anser vidare att det utvecklingsarbete som MYH bedrivit när det gäller tillsyn dock bör leda till att fler utbildningar blir föremål för en mer omfattande och proaktiv tillsyn. MYH anger även att tillsynen tillförts ytterligare resurser. Regeringen avser att följa utvecklingen noga, i linje med vad anger i sin granskningsrapport. Myndigheten bedriver ett utvecklingsarbete för att förebygga jäv och hot mot oberoende Regeringen gör inte någon annan bedömning än när det gäller vikten av att arbeta systematiskt för att motverka risker som skulle kunna hota MYH:s objektivitet. Regeringen är medveten om att MYH:s olika roller och uppgifter innebär en risk för intressekonflikter och följer därför noga upp myndighetens arbete med att säkerställa oberoende och motverka jäv. Som noterar i sin granskningsrapport sker detta vid de s.k. myndighetsdialogerna. Det görs även genom löpande kontakter mellan och myndigheten. Regeringen uppfattar rekommendation som att det syftar på förebyggande arbete och inte som att den utgår från noteringar om reella problem i verksamheten. MYH anger i sitt yttrande över granskningsrapporten att myndigheten ser över dokumentationen av rutiner när det gäller jäv och hot mot oberoende i syfte att öka systematiken i arbetet. I det sammanhanget kommer myndigheten också att pröva om det finns behov av att förtydliga någon del. Regeringen ser positivt på att MYH ser över dokumentationen av sina rutiner för att ytterligare förebygga risker för hot mot oberoende och jäv. Rekommendationen att utreda förutsättningarna för ett gemensamt system för ansökningar rekommenderar regeringen att utreda förutsättningarna för någon form av gemensamt system för ansökningar om att få gå en yrkeshögskoleutbildning. Liksom och bedömer regeringen att vissa gemensamma inslag i ansökningsprocessen skulle kunna leda till en mer effektiv användning av de resurser som avsätts för . Regeringens åtgärder med anledning av iakttagelser Regeringen framhåller att den instämmer i bedömning att det finns anledning att överväga ett gemensamt system för ansökningar om att få gå en yrkeshögskoleutbildning. Regeringen anger att den har tillsatt en utredning med uppdrag att utreda bl.a. denna fråga (dir. 2021:88). När det gäller de rekommendationer som lämnas till MYH framgår det av myndighetens yttrande att ett utvecklingsarbete redan pågår för att utveckla verksamheten i den riktning som förordar. Regeringen avser att fortsätta att följa upp myndighetens arbete med att utveckla processen för en effektiv handläggning av ansökningar om att få anordna en yrkeshögskoleutbildning och att få statligt stöd för utbildningen. Regeringen kommer även att följa upp de åtgärder som MYH vidtar för att ytterligare säkerställa att det inte förekommer hot mot oberoende eller risk för jäv i myndighetens verksamhet. Regeringen framhåller vidare att de löpande kontakterna mellan och kommer att fortsätta när det gäller såväl dessa frågor som andra frågor som är viktiga för verksamheten. I övrigt avser regeringen inte att vidta några särskilda åtgärder med anledning av granskning. Med skrivelsen anser regeringen att är slutbehand-lad. Utskottet välkomnar granskning av . Utskottet konstaterar att har lämnat en rekommendation till regeringen och två rekommendationer till MYH. När det gäller rekommendationen till regeringen noterar utskottet att regeringen har tillsatt en utredning som bl.a. ska föreslå hur ett gemensamt system för ansökningar om att få gå en yrkeshögskoleutbildning kan utformas (dir. 2021:88). Utskottet noterar vidare att regeringen bedömer att MYH redan bedriver utvecklingsarbete inom de områden som rekommendationer berör. Utskottet föreslår att lägger skrivelse 2021/22:53 Riksrevi- sionens rapport om till handlingarna. Utskottets förslag i korthet avslår två motionsyrkanden om handläggningsprocessen för ansökningar om att anordna yrkeshögskoleutbildningar. Jämför reservation 1 (C, KD, L) och 2 (SD). I kommittémotion 2021/22:4296 av m.fl. (SD) framförs att det finns ett behov av transparens i fråga om MYH:s ansökningsbesked. För att motverka jäv och korruption inom MYH anser motionärerna att det är viktigt att de aktörer som får avslag på sin ansökan får en relevant motivering. I kommittémotion 2021/22:4315 av m.fl. (C) yrkande 2 begärs att MYH säkerställer tydligare handläggningsprocesser och motiveringar av beslut.