bet · H901SoU17 · 2022-05-12 00:00:00 — Utskottet föreslår tre tillkännagivanden till regeringen med anledning av motionsyrkanden om uppföljning och jämförelse, patientdatareform samt kvalitetsregister. • Regeringen bör ge lämplig myndighet i uppdrag att ta fram en nationell plattform för lättillgänglig information om kvalitet, väntetider och utbud av vård (s. 16). • Regeringen bör utreda frågan om en långsiktig patientdatareform (s. 27 f.). • Regeringen bör ge lämplig myndighet i uppdrag att utreda behov av ett brett nationellt kvalitetsregister för kognitiva sjukdomar (s. 37). Utskottet föreslår att ska avslå övriga motionsyrkanden, främst med hänvisning till pågående arbeten. I betänkandet finns 19 reservationer (S, M, SD, C, V, KD, L, MP). I två av reservationerna (S, V, MP) föreslås att inte ska göra något tillkännagivande till regeringen. Betänkandet innehåller också sex särskilda yttranden (M, SD, C, V, KD, L). Cirka 150 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Hälso- och sjukvård åt utlänningar m.fl. Digitalisering i hälso- och sjukvården Utbyte av data i hälso- och sjukvården m.m. Motioner som bereds förenklat 1.Hälso- och sjukvård åt utlänningar m.fl., punkt 1 (SD) 2.Hälso- och sjukvård åt utlänningar m.fl., punkt 1 (C, L) 3.Nationell plattform för information inom cancervården, punkt 3 (M, SD, KD) 4.Långsiktiga förutsättningar för utveckling av 1177, punkt 4 (C, KD) 5.Nationellt datautrymme för bilddiagnostik, punkt 5 (M) 6.Oberoende system för uppföljning inom psykiatrin, punkt 6 (M, SD) 7.Ersättningsmodeller för digifysisk vård m.m., punkt 7 (M) 8.Strategi samt avtalsformer för digifysisk vård, punkt 8 (M, L) 9.Internetbaserad terapi, punkt 9 (C, L) 10.Nationell bedömning av ny teknik, punkt 10 (C, KD, L) 11.En långsiktig patientdatareform, punkt 11 (S, V, MP) 12.Ramlagstiftning för data och integritet, punkt 12 (SD, C, KD, L) 13.Heltäckande e-hälsokonto, punkt 13 (C) 14.Utbyte av data i hälso- och sjukvården, punkt 14 (SD) 15.Utbyte av data i hälso- och sjukvården, punkt 14 (C) 16.Utbyte av data i hälso- och sjukvården, punkt 14 (V) 17.Principer och standarder för lagring av medicinska data, punkt 15 (C, L) 18.Ett brett nationellt kvalitetsregister för kognitiva sjukdomar, punkt 16 (S, V) 19.Riktlinjer för användande av , punkt 17 (M) 1.Motioner som bereds förenklat, punkt 18 (M) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 18 (SD) 3.Motioner som bereds förenklat, punkt 18 (C) 4.Motioner som bereds förenklat, punkt 18 (V) 5.Motioner som bereds förenklat, punkt 18 (KD) 6.Motioner som bereds förenklat, punkt 18 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Utskottets förslag till riksdagsbeslut Hälso- och sjukvård åt utlänningar m.fl. Hälso- och sjukvård åt utlänningar m.fl. 2021/22:3244 av m.fl. (C) yrkande 15 och 2021/22:3704 av m.fl. (SD) yrkande 6. Reservation 1 (SD) Reservation 2 (C, L) En nationell plattform för lättillgänglig information om kvalitet, väntetider och utbud av vård ställer sig bakom det som utskottet anför om en nationell plattform för lättillgänglig information om kvalitet, väntetider och utbud av vård och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4042 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2021/22:3695 av m.fl. (M) yrkande 5. Nationell plattform för information inom cancervården 2021/22:3363 av m.fl. (M) yrkande 6. Reservation 3 (M, SD, KD) Långsiktiga förutsättningar för utveckling av 1177 2021/22:3244 av m.fl. (C) yrkande 11. Reservation 4 (C, KD) Nationellt datautrymme för bilddiagnostik 2021/22:3363 av m.fl. (M) yrkande 33. Reservation 5 (M) Oberoende system för uppföljning inom psykiatrin 2021/22:3696 av m.fl. (M) yrkande 8. Reservation 6 (M, SD) Digitalisering i hälso- och sjukvården Ersättningsmodeller för digifysisk vård m.m. 2021/22:3229 av och (båda M) yrkande 1 och 2021/22:4042 av m.fl. (M) yrkande 10. Reservation 7 (M) Strategi samt avtalsformer för digifysisk vård 2021/22:3762 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2021/22:4001 av m.fl. (L) yrkande 39. Reservation 8 (M, L) 2021/22:3244 av m.fl. (C) yrkande 24. Reservation 9 (C, L) Nationell bedömning av ny teknik 2021/22:3244 av m.fl. (C) yrkande 49 och 2021/22:4001 av m.fl. (L) yrkande 44. Reservation 10 (C, KD, L) ställer sig bakom det som utskottet anför om en långsiktig patientdatareform och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller delvis motionerna 2021/22:3695 av m.fl. (M) yrkande 12, 2021/22:3762 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2021/22:3909 av m.fl. (C) yrkande 16. Reservation 11 (S, V, MP) Ramlagstiftning för data och integritet 2021/22:3244 av m.fl. (C) yrkande 44 och 2021/22:3909 av m.fl. (C) yrkande 14. Reservation 12 (SD, C, KD, L) 2021/22:3244 av m.fl. (C) yrkande 47 och 2021/22:3909 av m.fl. (C) yrkande 17. Reservation 13 (C) Utbyte av data i hälso- och sjukvården m.m. Utbyte av data i hälso- och sjukvården 2021/22:452 av m.fl. (V) yrkande 7, 2021/22:618 av i (SD), 2021/22:1213 av (C) yrkande 2, 2021/22:3244 av m.fl. (C) yrkande 46, 2021/22:3512 av m.fl. (C) yrkande 20, 2021/22:3809 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 50 och 2021/22:3909 av m.fl. (C) yrkande 15. Reservation 14 (SD) Reservation 15 (C) Reservation 16 (V) Principer och standarder för lagring av medicinska data 2021/22:3244 av m.fl. (C) yrkande 45 och 2021/22:3909 av m.fl. (C) yrkande 13. Reservation 17 (C, L) Ett brett nationellt kvalitetsregister för kognitiva sjukdomar ställer sig bakom det som utskottet anför om ett brett nationellt kvalitetsregister för kognitiva sjukdomar och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3699 av m.fl. (M) yrkande 4. Reservation 18 (S, V) Riktlinjer för användande av 2021/22:3699 av m.fl. (M) yrkande 5. Reservation 19 (M) Motioner som bereds förenklat Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: Acko Ankarberg (KD), (S), (M), (S), (M), (SD), (S), (V), (SD), (S), (L), (SD), (KD), (S), (M), (C) och (MP). I betänkandet behandlar utskottet ca 150 yrkanden i motioner från den allmänna motionstiden /22. Motionsyrkandena handlar bl.a. om hälso- och sjukvård åt utlänningar m.fl., uppföljning och jämförelse, digitalisering i hälso- och sjukvården, patientdatareform, utbyte av data i hälso- och sjukvården m.m. och kvalitetsregister. Förslagen i motionerna finns i bilaga 1. Av dessa behandlas ca 105 motionsyrkanden i förenklad ordning eftersom de tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . Förslagen som bereds förenklat finns i bilaga 2. Information har lämnats vid utskottets sammanträden vid följande datum: • informerade projektdirektör med medarbetare om Myndigheten för vård- och omsorgsanalys rapport via nätet – Resursutnyttjande och jämlikhet kopplat till digitala vårdbesök (2022:1). • informerade professor vid om bl.a. arbetet med appen Livsstilsverktyget. Hälso- och sjukvård åt utlänningar m.fl. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om hälso- och sjukvård åt utlänningar m.fl. Jämför reservation 1 (SD) och 2 (C, L). I kommittémotion 2021/22:3704 av m.fl. (SD) yrkande 6 föreslås ett tillkännagivande om sjukvård för utländska medborgare. Motionärerna menar att endast svenska medborgare och EU/EES-medborgare som har rätt till likvärdig sjukvård enligt unionsrätten bör ha full rätt till subventionerad sjuk- och tandvård. I kommittémotion 2021/22:3244 av m.fl. (C) yrkande 15 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen i samråd med Kommuner och Regioner (SKR) bör överväga en nationell samordning vad gäller vilken sjukvård som erbjuds EU-medborgare utan europeiskt sjukförsäkringskort och/eller som omfattas av utlänningslagen. Hälso- och sjukvård för den som inte är bosatt i regionen – rätt till omedelbar vård Om någon som vistas inom regionen utan att vara bosatt där behöver omedelbar hälso- och sjukvård, ska regionen erbjuda sådan vård enligt 8 kap. 4 § hälso- och sjukvårdslagen (2017:30), förkortad HSL. Hälso- och sjukvård till asylsökande m.fl. – rätt till vård som inte kan anstå I lagen (2008:344) om hälso- och sjukvård åt asylsökande m.fl. finns bestämmelser om regionernas skyldighet att, utöver vad som följer enligt HSL, erbjuda hälso- och sjukvård åt asylsökande och vissa andra utlänningar som vistas inom en region. En region ska erbjuda bl.a. asylsökande som har fyllt vård som inte kan anstå, mödrahälsovård, vård vid abort och preventivmedelsrådgivning (6 §). Barn som inte har fyllt ska erbjudas vård i samma omfattning som erbjuds den som är bosatt inom regionen (5 § första stycket). Vård till utlänningar utan nödvändiga tillstånd (s.k. papperslösa) – rätt till vård som inte kan anstå I lagen (2013:407) om hälso- och sjukvård till vissa utlänningar som vistas i utan nödvändiga tillstånd finns bestämmelser om regionernas skyldighet att, utöver vad som följer av HSL, erbjuda hälso- och sjukvård till vissa utlänningar som vistas inom en region utan att vara bosatta där. En region ska erbjuda sådana utlänningar som vistas i utan stöd av myndighetsbeslut eller författning och som inte har fyllt vård i samma omfattning som erbjuds dem som är bosatta inom regionen (6 §). En region ska erbjuda utlänningar som vistas i utan stöd av myndighetsbeslut eller författning och som har fyllt vård som inte kan anstå, mödrahälsovård, vård vid abort och preventivmedelsrådgivning (7 §). En region får erbjuda utlänningar som har fyllt och som omfattas av denna lag vård utöver vad som följer av 7 § (8 §). EU/EES-medborgares rätt till hälso- och sjukvård Utöver bestämmelser i svensk rätt finns bestämmelser om rätt till hälso- och sjukvård inom EU och EES i bl.a. – och rådets förordning (EG) nr 883/2004 av om samordning av de sociala trygghetssystemen – och rådets direktiv /38/EG av om unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier och om ändring av förordning (EEG) nr 1612/68 och om upphävande av direktiven /221/EEG, 68/360/EEG, 72/194/EEG, 73/148/EEG, 75/34/EEG, 75/35/EEG, 90/364/EEG, 90/365/EEG och 93/96/EEG – och rådets direktiv /24/EU av om tillämpningen av patienträttigheter vid gränsöverskridande hälso- och sjukvård. Programmet EU för hälsa 2021–2027 meddelades och rådets förordning (EU) 2021/522 av om inrättande av ett program för unionens åtgärder på hälsoområdet (programmet EU för hälsa) för perioden –2027 och om upphävande av förordning (EU) nr 282/2014. Programmet ska ha ett mervärde för unionen och komplettera medlemsstaternas politik för att förbättra människors hälsa i hela unionen och säkerställa en hög hälsoskyddsnivå för människor i all unionspolitik och alla unionsåtgärder (artikel 3). Ett allmänt mål för programmet är att stärka hälso- och sjukvårdssystemen genom att förbättra bl.a. deras resiliens och resurseffektivitet, särskilt genom att stödja ett integrerat och samordnat arbete mellan medlemsstaterna och hantera konsekvenserna av demografiska utmaningar (artikel 3 d] i och iv). Ett särskilt mål för programmet är att stödja integrerat arbete mellan medlemsstaterna – särskilt mellan deras hälso- och sjukvårdssystem, bl.a. när det gäller genomförandet av förebyggande rutiner med stort genomslag, stödja arbetet med kliniska prövningar och utvärderingar av medicinska metoder och stärka och utöka nätverksarbetet genom europeiska referensnätverk och andra gränsöverskridande nätverk, även när det gäller andra sjukdomar än sällsynta sjukdomar, för att öka patienttäckningen och förbättra insatserna mot sjukdomar med låg prevalens samt komplexa smittsamma och icke-smittsamma sjukdomar (artikel 4 i). har kommissionen enligt förordningen beslutat om arbetsprogram (C(2022) 317 final). Asyl-, migrations- och integrationsfonden meddelades och rådets förordning (EU) 2021/1147 av om inrättande av Asyl-, migrations- och integrationsfonden. Ett specifikt mål för fonden är att stärka och utveckla laglig migration till medlemsstaterna i enlighet med deras ekonomiska och sociala behov samt främja och bidra till en ändamålsenlig integration av och social delaktighet för tredjelandsmedborgare (artikel 3.2 b). Fonden ska särskilt stödja bl.a. åtgärder för att främja jämlikhet när det gäller tredjelandsmedborgares tillgång till offentliga och privata tjänster och tillhandahållandet av sådana tjänster till tredjelandsmedborgare, vilket även omfattar tillgång till utbildning, hälso- och sjukvård och psykosocialt stöd, samt anpassning av sådana tjänster till målgruppens behov (bilaga III 3. i). Information, handböcker och annat stöd och tillhandahåller diverse stöd, handböcker och informationsmaterial om den hälso- och sjukvård som ges i till personer från andra länder. Informationen har i delar uppdaterats . tillhandahåller information om den vård en region erbjuder asylsökande och papperslösa samt en vägledning för i arbetet med EU/EES-medborgare (). SKR tillhandahåller handboken personer från andra länder (). publicerade sin rapport av asylsökande och nyanlända – Psykisk hälsa och regelverk: Uppföljning av regionernas hälso- och sjukvård (artikelnummer 2021-4-7333). Syftet med rapporten är att identifiera eventuella förbättringsområden och behov samt framgångsfaktorer för genomförandet av hälsoundersökningar av asylsökande och andra nyanlända. Svar på interpellation om vård till personer utan tillstånd besvarade socialminister (S) en interpellation om vård till personer utan tillstånd (ip. 2019/20:33, prot. 2019/20:28). Socialministern anförde bl.a. följande i sitt svar (anf. Vuxna personer som vistas i utan tillstånd har rätt till vård som inte kan anstå enligt den lag som den dåvarande borgerliga regeringen tog fram, lagen (2013:407) om hälso- och sjukvård till vissa utlänningar som vistas i utan nödvändiga tillstånd. Av lagen framgår även att landstingen har möjlighet att därutöver erbjuda vård, upp till samma nivå som för bosatta (8 §). Det är frivilligt för landstingen att använda sig av denna möjlighet. Regeringen gör bedömningen att det inte finns skäl att ändra denna ordning. Sådan vård som går utöver den vård som landstingen är skyldiga att erbjuda ersätts inte enligt den kommunala finansieringsprincipen. Hur enskilda landsting väljer att organisera sin vård och vilken vård de erbjuder personer som vistas i utan tillstånd är en fråga som varken jag som statsråd eller regeringen kan överpröva. Enligt regeringsformen sköter kommunerna lokala och regionala angelägenheter av allmänt intresse på den kommunala självstyrelsens grund. Mot bakgrund av att det gäller ett frivilligt åtagande ser regeringen ingen anledning att inskränka kommunernas självstyre utifrån den frågeställning som interpellanten ger uttryck för. Begreppet ”vård som inte kan anstå” är enligt förarbetena till lagen avsett att vara en utvidgning av den vård som definieras som omedelbar, det vill säga akut vård. Vad som räknas som vård som inte kan anstå måste alltid avgöras i det enskilda fallet av behandlande läkare, tandläkare eller annan ansvarig vårdpersonal. Det är enbart behandlande läkare eller annan ansvarig vårdpersonal som har kunskap om patientens individuella förutsättningar och som kan bedöma vilka åtgärder som krävs och när. Det är med andra ord en medicinsk bedömning som måste göras i varje enskilt fall utifrån patientens tillstånd. Vilka vårdinsatser som blir aktuella måste därför av naturliga skäl se olika ut. Regeringen gör bedömningen att det inte finns skäl att ändra denna ordning. Motionsyrkanden om vård för asylsökande m.fl. behandlades senast i socialutskottets betänkande 2020/21:SoU16. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (prot. 2020/21:132). Utskottet kan konstatera att regionernas skyldighet att erbjuda vård för vuxna asylsökande och personer som vistas i utan tillstånd regleras i lagen om hälso- och sjukvård åt asylsökande m.fl. respektive lagen om hälso- och sjukvård till vissa utlänningar som vistas i utan nödvändiga tillstånd. Av samma lagar framgår att alla barn ska erbjudas hälso- och sjukvård i samma omfattning och på samma villkor som folkbokförda barn som är bosatta i . Utskottet anser inte att bör ta något initiativ med anledning av motion 2021/22:3704 (SD) yrkande 6. Motionen bör avslås. När det gäller motion 2021/22:3244 (C) yrkande 15 konstaterar utskottet att och tillhandahåller informations- och vägledningsmaterial för huvudmän när det gäller den hälso- och sjukvård som ges i till personer från andra länder. Utskottet är inte berett att föreslå något initiativ med anledning av motionsyrkandet som avstyrks. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om en nationell plattform för lättillgänglig information om kvalitet, väntetider och utbud av vård och tillkännager detta för regeringen. avslår motioner om nationell plattform för information inom cancervården, långsiktiga förutsättningar för utveckling av 1177, nationellt datautrymme för bilddiagnostik och oberoende system för uppföljning inom psykiatrin. Jämför reservation 3 (M, SD, KD), 4 (C, KD), 5 (M) och 6 (M, SD). En nationell plattform för lättillgänglig information om kvalitet, väntetider och utbud av vård I partimotion 2021/22:4042 av m.fl. (M) yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om att ta fram en nationell plattform för lättillgänglig information om kvalitet, väntetider och utbud av vård. Ett liknande motionsyrkande finns i kommittémotion 2021/22:3695 av m.fl. (M) yrkande 5. Nationell plattform för information inom cancervården I kommittémotion 2021/22:3363 av m.fl. (M) yrkande 6 föreslås ett tillkännagivande om en nationell plattform för information om kvalitet, väntetider och resultat inom cancervården. Långsiktiga förutsättningar för utveckling av 1177 I kommittémotion 2021/22:3244 av m.fl. (C) yrkande 11 föreslås ett tillkännagivande om att se över hur man bäst kan säkerställa långsiktiga förutsättningar för utveckling av den nationella portalen 1177 som ett nav för kvalitets- och väntetidsinformation. Nationellt datautrymme för bilddiagnostik I kommittémotion 2021/22:3363 av m.fl. (M) yrkande 33 föreslås ett tillkännagivande om att säkerställa regelbunden uppföljning av förstudien om nationellt datautrymme för bilddiagnostik kopplat till mot cancer. Oberoende system för uppföljning inom psykiatrin I kommittémotion 2021/22:3696 av m.fl. (M) yrkande 8 föreslås ett tillkännagivande om att det bör tas fram ett oberoende system för uppföljning av väntetider och kvalitet inom psykiatrin. Motionärerna anför att en oberoende digital plattform ska stödja att det finns lättåtkomlig information för alla patienter och anhöriga med tydliga uppgifter om t.ex. väntetider, kvalitet och patientbemötande. SKR förvaltar en nationell väntetidsdatabas, i vården, med regionernas rapporterade väntetider inom primärvård och specialiserad vård. Den ger möjlighet att följa upp vårdgarantin och utgör ett underlag för olika förbättringsarbeten inom vården. Öppna jämförelser är ett verktyg för analys och utveckling inom hälso- och sjukvården. Det innebär att goda resultat, brister och skillnader mellan olika regioner och befolkningsgrupper lyfts fram för att utgöra underlag för förbättringsarbete. Den första öppna jämförelsen togs fram 2006 och avsåg kvaliteten inom hälso- och sjukvården. Därefter har öppna jämförelser presenterats . Vårdanalys utvärderade i sin rapport ljus för Öppna jämförelser (Vårdanalys 2012:4) öppna jämförelser inom hälso- och sjukvården. Slutsatsen i rapporten var att öppna jämförelser på det området, med relativt små medel, hade utvecklats till ett värdefullt instrument som har bidragit till ett ökat fokus på kvalitet och utfall för patienterna. Det finns enligt rapporten indikationer som tyder på att de särskilt bidragit till att höja lägstanivån. publicerar SKR och rapporter var för sig. Inom öppna jämförelser finns dels återkommande systemövergripande rapportering, dels tematiska avgränsade rapporteringar där ett urval indikatorer publiceras . Dessutom gör indikatorbaserade nationella utvärderingar utifrån nationella riktlinjer. SKR har för hälso- och sjukvård en löpande webbaserad rapportering av ett stort antal indikatorer och mått som kallas Vården i Siffror (). Indikatorer samlas i olika digitala rapporter med indikatorsurval för att spegla ett visst tema eller en sjukdomsgrupp. Förstudie om utveckling av Som en del av överenskommelsen mellan regeringen och SKR om ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården genomförde SKR en förstudie när det gäller vilken information om väntetider samt kvalitets- och patientnöjdhetsdata som skulle kunna tillgängliggöras på . I SKR:s förstudie Hitta och jämför vård på som överlämnades var slutsatsen att en fördjupad analys av invånarnas och regionernas behov behövde genomföras innan utvecklingsarbetet av en jämförelsetjänst kunde inledas. SKR har därefter ansökt om att göra den fördjupade analysen, och regeringen beviljade genomförandet (S2021/02255 [delvis]). Den fördjupade behovsanalysen kan, om förutsättningar finns, ligga till grund för utveckling av en framtida tjänst. gav regeringen i uppdrag att utveckla den nationella uppföljningen med fokus på primärvården (S2019/03056/FS). Uppdraget består av tre delar. Den första delen gäller möjligheter för nationell insamling av registeruppgifter från primärvården, den andra delen gäller att på aggregerad nivå inhämta resultat för ett antal utvalda indikatorer i syfte att följa omställningen till en mer nära vård och den tredje delen avser uppföljning och stöd till landstingens och kommunernas omställningsarbete till en mer nära vård med fokus på primärvård. Uppdraget ska efter ändring redovisas i sin helhet (S2020/03319/FS). lämnade sin rapport av primärvård och omställningen till en mer nära vård (artikelnummer 2021-2-7223). I rapporten uttalar att gör det möjligt att bl.a. utvärdera vårdens innehåll, jämlikhet och tillgänglighet, och att de ger ett bättre underlag för exempelvis forskning, uppföljning och vårdgivarnas systematiska kvalitet. I rapporten föreslår att ett antal uppgifter inhämtade från primärvården bör ingå i ett utvidgat patientregister hos myndigheten. Vidare föreslås vissa förordningsändringar med anledning av förslaget. lämnade () sin rapport uppföljning med hjälp av data från exempelvis den nationella tjänsteplattformen (dnr 1694/2020) där myndigheten analyserat förutsättningarna för uppföljning av läkemedel och medicintekniska produkter. TLV har genomfört flera pilotstudier och även belyst rättsliga förutsättningar för att få tillgång till hälsodata som genereras i samband med vårdbesök. nationella riktlinjer är ett stöd vid prioriteringar och ger vägledning om vilka behandlingar och metoder som olika verksamheter i vård och omsorg bör satsa resurser på (). För att följa upp utvecklingen och kvaliteten i vården och omsorgen tar fram målnivåer och utvärderingar med utgångspunkt från de nationella riktlinjerna. Det finns nationella riktlinjer om bl.a. bröst-, prostata-, tjocktarms- och ändtarmscancervård samt palliativ vård. har i uppdrag att ta fram rekommendationer om nationella screeningprogram (). Det är dock upp till varje region att bestämma om och när ett screeningprogram ska startas. Syftet med rekommendationerna är att nå nationell samordning av screening och skapa förutsättningar för en jämlik vård. Det finns slutliga rekommendationer om bl.a. livmoderhalscancer samt tjock- och ändtarmscancer. Det nationella screeningrådet är ett rådgivande organ till . Rådet har en central roll i arbetet med att utarbeta nya rekommendationer och revidera befintliga rekommendationer om nationella screeningprogram. Regeringen uttalar i budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 9) att SKR som en del av överenskommelsen om ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården genomförde en förstudie om vilken information om väntetider och kvalitets- och patientnöjdhetsdata som skulle kunna tillgängliggöras på .