· H901FöU7 · 2022-05-04 10:42:48 — När det är kris kanske till och med välfärden måste utöka och bli ännu större och bättre. Det här kräver ekonomiska resurser. Det kräver förberedelse, samarbete och kunskapshöjning. Sjukvården är en av de saker som Försvarsmakten nu pekar ut som något vi verkligen måste stärka för att kunna få ett totalförsvar som fungerar överlag. Verksamheter som redan går på knäna när det är lugnt i samhället och där de anställda har svårt att hinna med allt som de ska göra kommer såklart att ha väldigt svårt att klara sitt uppdrag när det blir kris. För att en verksamhet ska kunna fungera i händelse av kris krävs att personalen inte redan från början är utarbetad eller underbemannad. Vi i menar att vi måste stoppa nedskärningar i och regional sektor. Vi måste ha en fullt finansierad sjukvård och äldreomsorg framöver där personalen har högre löner, bättre arbetsvillkor och tid för vidareutbildning. Det är också en del i att stärka det civila försvaret. Fler måste vilja utbilda sig till vårdyrken, orka stanna kvar i arbetet hela vägen fram till pensionen och känna stolthet och glädje varje gång de går till jobbet. Vi har alla ett gemensamt ansvar för att vårt samhälle ska vara starkt och motståndskraftigt. För är det självklart att jämlika samhällen där vi planerar, finansierar och genomför saker tillsammans är starka samhällen. Vi menar att de senaste årtiondenas privatiseringar och utförsäljningar har gjort vårt samhälle svagare och att det har gjort det svårare för verksamheter att samordna på ett effektivt och snabbt sätt under kriser. Vi behöver därför återta samhällsviktiga verksamheter, framför allt inom välfärden, i offentlig regi. har två motioner i det här betänkandet. Båda handlar om andra områden än försvarspolitiken. Det visar hur viktiga och breda områden krisberedskap och civilförsvar är. Den första motionen handlar om fyrverkerier. Det kan kanske tyckas vara lite långt från det som jag har pratat om , men det ligger ändå inom det här området. Fyrverkerier är ju fina och roliga att se på, tycker många människor, men de riskerar också att skapa obehag och skador på miljön, och de kan till och med vara dödliga. Reglerna har skärpts , men vi menar att det finns behov av att göra en ytterligare översyn av den lagstiftning som finns om fyrverkerier. Den reservation som jag vill yrka bifall till är reservation nummer 50, herr ålderspresident. Den handlar om bostadspolitiken och om behovet av bättre tillsyn av brandsäkerheten i flerfamiljshus. Bränder i bostäder kan vara otroligt allvarliga och såklart dödliga, men de kan förebyggas om man har bättre tillsyn när det gäller brandvarnare och sprinklersystem även i flerbostadshus. Det är en enkel åtgärd som kan rädda liv. Hej, alla ni som tittar och inte minst alla ni som sitter på läktaren! Vi debatterar försvarsutskottets betänkande nummer 22. Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 4 under punkt 1. Civilt försvar är någonting väldigt viktigt, och inte minst just nu är det viktigt. Som förut har påpekats här pågår ett krig i . Det får allvarliga konsekvenser och är en stark påminnelse om att vi måste stärka vårt försvar. Vi har utmaningar med vårt militära försvar, men vi har verkligen utmaningar också när det gäller det civila försvaret. Det har vi haft . Det var därför det första uppdraget som Försvarsberedningen fick för var att komma med en rapport om hur det civila försvaret ser ut, hur vi ligger till och vad som behöver göras. Därför lade vi fram en rapport på inte mindre än 250 sidor med en rad konkreta förslag på hur man ska stärka tryggheten och förbättra det civila försvaret, herr ålderspresident. Låt mig ta några exempel. Det här är viktigt för , och det är viktigt för vårt land. Jag börjar med civilplikten. Vi har värnplikten. Det är bra. Men vi har också civilplikten. Vi lade fram ett förslag om att 800 skulle tas ut . De skulle få i uppgift att hjälpa till med bättre elsäkerhet, så att det inte kan bli sabotage vid exempelvis en krigssituation. skulle få stöd. Och man skulle vara stabsstöd till kommuner. Det skulle göras från och med . Men ingenting har hänt. Vi har många frivilliga försvarsorganisationer. 350 000 personer är engagerade. Vi pekade på att de behöver få en ökad uppgift. Många har hört av sig , i och med denna situation, och vill hjälpa till. Men man måste få pengar för att engagemanget ska kunna kanaliseras. Ingenting har hänt. Näringslivets roll har påpekats här. Det är jätteviktigt. Inte minst i har vi sett att man krokar arm med näringslivet, att man ger dem ersättningar och därmed kan ha högre beredskap och marginaler. Det övas också. Men trots flera utredningar är det inte igång. Vi sa att de skulle involveras på ett särskilt sätt. Men inte ens ett näringslivsråd är på plats. En annan sak är frågan om skyddsrum. De skulle inventeras, och nya skulle börja byggas . Men ingenting har hänt. Försvarsberedningen ville att beredskapspolisen skulle återskapas och att den skulle bestå av 5 000 beredskapspoliser. Vid utgången av 2021 skulle 1 000 beredskapspoliser vara på plats. Ingenting har hänt. De skulle vara en extraresurs, vid exempelvis en krissituation på , eller på annat sätt kunna avlasta polisen. Det skulle vara viktigt i kriser men förstås också i en krigssituation. Vi hade tydliga förslag om hur vi skulle säkerställa försörjningen av mat, dricksvatten, el, drivmedel och läkemedel. Men väldigt lite har hänt. kom det fram, efter att hade slagit larm, att det inte ens finns pumpar med reservaggregat så att vi kan pumpa upp till exempel drivmedel i tankbilarna. Det har stått på hemsida; det är alltså ingen hemlighet jag avslöjar. Det är ytterligare ett bevis på att det måste bli verkstad. Någonting måste hända. När det gäller sjukvården har vi stora utmaningar. Vi skulle ha väldigt svårt att klara en krissituation. Försvarsberedningen pekade på att det skulle finnas beredskapssjukhus i varje militärregion. Sedan har vi det som talade om alldeles : livsmedel. antog en livsmedelsstrategi 2017. Men inte förrän gav man direktiv till berörda myndigheter. har det kommit ut väldigt lite ur den kranen. Här har vi jätteutmaningar. - för att ta dem som exempel igen - har ett annat tänk. De har sett till att de utan att tillföra så mycket som ett riskorn klarar att försörja sin befolkning . I , och här i , skulle vi väl klara oss i kanske . Sedan är det tomt på hyllorna. Det har också med självförsörjningen att göra. I ligger man fortfarande på en självförsörjningsgrad på , men i har den sjunkit steg för steg till att nu ligga . Det är inget man ändrar på en kafferast eller två. Men vi måste se att det inte duger att vi är självförsörjande på morötter, vetemjöl och socker. Det blir en bra morotskaka. Men vi måste se till att ha bättre försörjning. Det handlar om att bönderna måste få bättre villkor och att ha målsättningen att återskapa en högre självförsörjningsgrad. Det är också en del av försörjningstryggheten, och det är definitivt viktigt i krissituationer. Att vi har vapen är viktigt. Men om vi inte har mat kommer det att få stora konsekvenser. Jag ska summera. Inte ens ledningssystemet, hur det ska organiseras, är klarlagt. Det har också påpekats att det ligger på olika departement. Det är väldigt olyckligt att det inte är samma departement, som det var förut, . Man har delat upp det, och det blir inte bra. Jag vill också skjuta på när det gäller en annan sak om kriser. Vi har haft stora bränder i . Vi måste lära oss någonting av det. Men har på fem ställen i landet fortfarande sju helikoptrar som är typgodkända för att ha krok och kunna hjälpa till med bekämpningen genom att ha stora kar under sig. Men fortfarande har inget hänt. Vi är säkra på att det tyvärr kommer att komma nya kriser. Det kommer att komma nya bränder. Då måste vi ha sådana här saker på plats. Det är en skyldighet att se till att vi har bättre beredskap nästa gång det händer. Avslutningsvis vill jag säga någonting om cybersäkerheten. Cybersäkerhet är väldigt viktigt. är det mest uppkopplade landet i världen. Vi är väldigt digitaliserade. Det är bra. Men vi ser att vi sjunker i mätningarna av cybersäkerhet. I har vi delat upp ansvaret på 7 myndigheter. Om man lägger till alla som är ansvariga är vi uppe i 15 stycken. Det blir inte bra. Det faller mellan stolarna. Vi borde göra som flera andra länder och låta en myndighet ha huvudansvaret. Det skulle ge betydligt större trygghet och säkerhet. Apropå ser vi nu hur använder massiva cyberattacker. Det har vi också sett i . FRA pekade på att det är 10 000 cyberattacker från utländsk makt, märk väl! Vi har anledning att se över detta. När det gäller cybersäkerhetscentret är det alldeles för oklara ansvarsfördelningar. Inte ens plats, en lokal, har färdigställts. Här har vi alltså en bakläxa att göra. Det måste stärkas så att kan bli tryggare och så att vi kan vara bättre förberedda vid kriser och i värsta fall krig. Det är ju det det handlar om. måste vara riggat för att klara kriser. Då har vi också betydligt bättre förutsättningar att klara i värsta fall ett krig. Mina kollegor har så här långt i debatten på ett mycket förtjänstfullt sätt framfört alla de brister och sårbarheter som finns när det gäller såväl krishantering som civilt försvar. Men låt mig inleda med en erinran om att civilt försvar i händelse av krig inte handlar om att leva på det sätt som vi gör , vare sig med avseende på vad vi stoppar i munnen eller vilken sjukvård vi kan tänkas få. I krig handlar civilt försvar om överlevnad och inget annat. Många har varit inne på uppdelningen av militärt och civilt försvar, att Försvarsdepartementet handhar det militära försvaret och att det civila försvaret ligger under . Jag tillhör de som tycker att det borde ligga under en och samma hatt, nämligen under det departement som har totalförsvarsansvaret: Försvarsdepartementet. Men jag vill erinra om att även om man samlar det kommer det att återstå väldiga samordningsproblem i . Civilt försvar berör nämligen samtliga departement. Det berör dessutom ett stort antal av våra myndigheter. Fram till hette det här betänkandet Samhällets krisberedskap. Det gjorde det därför att vi efter , när vi minskade volymerna i det militära försvaret, helt avskaffade det civila försvaret. har vi inte haft en planering för hur civilsamhället och för den delen stödet till Försvarsmakten ska redas ut i händelse av krig och konflikt. Under det såg mycket annorlunda ut. Vi lever i globaliseringens, just-in-times, digitaliseringens och outsourcingens tidevarv. Det skapar oerhörda utmaningar när återuppbyggnaden av civilt försvar nu tar sin början. Startpunkten var, som flera har varit inne på, försvarsbeslutet . Det har gått . Man kan konstatera att regeringen ännu inte har lyckats få ledning, organisation och ansvarsfördelning på plats. Det finns ingen konstruktion utifrån att bygga ett civilt försvar i den stund som vi nu talar. Enligt uppgifter ska det komma på plats . Det är inte för . Det ryktas också om att de förslag som regeringen nu går fram med inte innehåller föreskrivningsrätt vare sig för MSB som nationell myndighet eller för de sektorsansvariga myndigheterna inom det civila försvaret. Vi ska alltså fortsätta att samverka i stället för att samordna. tittar jag på , herr ålderspresident, som har gjort detta påpekande ett antal gånger i kammaren, vilket jag instämmer i. Vi måste på både nationell nivå och regional nivå ha myndigheter som faktiskt kan fatta beslut för andra myndigheters räkning. Annars bedömer jag att vi inte kommer att få ett civilt försvar som anstår vårt land. upphörde stöd till civilsamhället att vara en dimensionerande faktor för det militära försvaret. Det var därför, herr ålderspresident, när det brann i skogarna i nedre för en del år sedan, som de militära helikoptrarna inte var utrustade med krokar för vattenbombning. När jag senast besökte vårt helikopterförband Kallax i fick jag veta att trots att man vet att man ska ut och släcka skogsbränder får man inte ens semesterplanera för den verksamheten. Då dimensionerar man för stöd till det civila samhället. Jag tror att alla skattebetalare är helt överens om att de resurser som staten förfogar över bör användas för alla ändamål, militära och civila, i kris och i krig. Allt annat är helt orimligt. Med det är min talartid ute. Jag yrkar bifall till reservation 31. Bilderna från på dödade, skadade, och människor som har drivits på flykt lämnar ingen av oss oberörd. terrorbombar bostadsområden, köpcenter, kulturinstitutioner, BB:n och sjukvårdsinrättningar. Det är en urskillningslös krigföring där civila ses som legitima måltavlor och där våldtäkter är ett vapen i kriget. När vi debatterar betänkandet Civilt försvar och krisberedskap gör vi det med bilder på döda människor i staden på näthinnan. Det var människor som kallblodigt avrättades, skjutna mitt i steget, på en cykel på gatan eller i sina bilar. Vi gör det med de civila, kanske fortfarande barn, i åtanke som sitter fast under stålverket i Mariupol. Det verkliga kriget, så som det nu utspelar sig i , har få likheter med hur en väpnad konflikt kan te sig på en Powerpointpresentation i ett svalt mötesrum. Det är inte präglat av precision och respekt för krigets lagar. Det är tvärtom fullständigt förödande och i alla avseenden fruktansvärt. av ryskt anfallskrig behövs nog, herr ålderspresident, ingen närmare förklaring till varför det är viktigt med ett civilt försvar och varför skyddet av civila och kritiska samhällsfunktioner är en av hörnstenarna i ett robust totalförsvar. Kriget i påminner oss om att hela samhället måste rusta sig för att möta krigets fasor. Det är ett moraliskt ansvar och en del av samhällskontraktet. Men det är också en viktig aspekt för att upprätthålla motståndsvilja och försvarskamp. Det handlar om att känna att det finns något eller någon att komma hem till, något att kämpa för, vänner, familj och barn. Att värna civilbefolkningen i händelse av krig är ett av huvudmålen med det civila försvaret så som det har formulerats av . Ett annat mål är att upprätthålla nödvändig försörjning. Ett tredje mål är att understödja Försvarsmakten. Det är alltså inget litet beting vi talar om, särskilt inte som stora delar av det civila försvaret, precis påpekade före mig, avvecklades och nedmonterades efter det slut. I stället blev det den civila krisberedskapen som blev den dimensionerande utgångspunkten för arbetet. Det är viktigt att ha med sig den förförståelsen. Det är viktigt eftersom det har funnits och fortfarande finns stora utbildningsbehov. Det finns behov av att etablera gemensamma grundsyner mellan alla involverade aktörer. Det finns också behov av att sätta en ändamålsenlig struktur för ledning och styrning. Det är sådant som har präglat de inledande årens arbete med det civila försvaret. Vi är just nu inne i den största satsningen på det civila försvaret i modern tid. ökar satsningen stegvis i enlighet med vad som har aviserats i propositionen om totalförsvaret. Totalt handlar det om anslagsförstärkningar på 4,2 miljarder till utgången av 2025. I budgetpropositionen föreslogs dessutom tillskott om ytterligare för det fortsatta arbetet med att stärka försörjningsberedskapen inom hälso- och sjukvården. I regeringens vårändringsbudget ligger ytterligare förslag om för att stärka det civila försvaret på kort sikt, det vill säga . Här ingår bland annat insatser för befolkningsskyddet som behöver rustas upp, utomhusvarningssystemen som ska förbättras samt mer resurser till kommuner och länsstyrelser, för att nämna några exempel. Regeringen har därtill gett MSB i uppdrag att inför budgetpropositionen återkomma med förslag på åtgärder. Det är både åtgärder som kan tidigareläggas och också förslag på helt nya åtgärder som kan jobbas in i budgetpropositionen. Det underlaget presenteras . Ska man därutöver göra några nedslag bland viktigare händelser inom området civilt försvar kan man bland annat nämna inrättandet av ett nytt nationellt cybersäkerhetscenter och inrättandet av en ny myndighet för psykologiskt försvar. Det finns en rad pågående utredningar om befolkningsskydd, livsmedelsförsörjning och samordning av försörjningsberedskapen. Vi väntas i närtid få de skarpa förslagen till förändringar som föranleds av utredning om ansvar och ledning av det civila försvaret. Det väntas innebära att kommer att delas in i civilförsvarsområden igen och med sektorsansvariga myndigheter. Dessa nedslag säger kanske något om bredden i det civila försvaret och komplexiteten. Till skillnad från det militära försvaret sorterar inte civilt försvar under en myndighet med en generaldirektör, ett regleringsbrev och en uppsättning anställda. Det handlar om att verkligen få med sig hela samhället. Det arbetet måste nu fortsätta med intensifierad kraft. Vårt mål ska naturligtvis alltid vara att göra allt vi kan för att kriget inte ska komma. Men om det värsta tänkbara ändå skulle inträffa krävs hela samhällets ansträngningar för att möta krigets fasor. Med det yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet. Det var skönt att höra ledamoten avsluta med att arbetet ska intensifieras, för det är någonting som vi verkligen inte sett den här mandatperioden. Jag tänker på det här med tid, att det har tagit så . Visst, frågorna är komplexa; det måste jag hålla med om. Men att man ska utreda huruvida man ska ha ett näringslivsråd för totalförsvaret är för mig obegripligt även om det är en komplex fråga. Min fråga är om det finns anledning att tro att de här frågorna har begravts i utredningar för att regeringen helt enkelt inte velat komma till skott i frågorna. Man har ju utrett och utrett. Ledamoten rabblade upp massor av utredningar. har man också skjutit över på till exempel MSB att komma tillbaka med förslag som man redan borde ha beslutat om. Hur kommer det sig att det tar så , ? Det här är kritik som vi ibland hör från oppositionshåll. Jag tycker att det är en märklig och faktiskt närmast ohederlig kritik. Bara som upplysning: Alla regeringar har alltid att utreda och gå till botten med de förslag som man avser att lägga fram. Så gjorde regeringen . Så gjorde regeringen , och så gör också den nuvarande regeringen. Det är det som gäller. Det är bara att läsa regeringsformen. Där framgår det att regeringen har det kravet på sig. När vi pratar om just civilt försvar är det, som vi varit inne på här , ett område där vi avvecklade i stort sett allt. Vi tog bort allting. har vi tack och lov bestämt att vi ska bygga upp det igen. Men det har ju hänt någonting under de här 15 åren, herr ålderspresident. Det har hänt någonting fram till , 2022. Det är inte , jag vet det, men alltså sedan vi hade det stora civila försvaret . Samhället har förändrats. Några stora trender: digitalisering, internationalisering, privatiseringar. Det är ett helt förändrat samhälle på så många olika sätt. Det är klart att detta måste utredas. Allt annat vore väl väldigt märkligt. Ja, går man inte i takt går man i otakt. Det är oerhört viktigt att vårt militära och vårt civila försvar går i takt. Försvarsmakten tillstyrker utredning i mångt och mycket men lyfter fram en hel del saker, bland annat att när det gäller civilt försvar bör det framgå i en författning hur det civila försvaret ska stödja försvarsmakten. Jag undrar om Socialdemokraterna och regeringen har för avsikt att tydliggöra detta. När det är komplexa frågor handlar det mycket om att tydliggöra ledning och styrning. Ledamoten var själv inne på ändamålsenlig ledning och styrning, vilket vi inte får eftersom vi inte har en tydlig ledning och styrning. Det kan vi se på beslutet om cyberssäkerhetscentret, som inte har en tydlig ledning och styrning. Det är flera myndigheter som ansvarar och inte en tydlig myndighet som har det tydliga ansvaret för att leda och fördela arbetet. Som jag sa i mitt anförande är det just under kris, när man verkligen behöver en tydlig ledning och struktur, som vi i har sett att vi inte har det. när Socialdemokraterna lägger fram det här och slår sig för bröstet för att de faktiskt kommer till skott undrar jag: Hur förbättrar man ledningen och styrningen? Och när det gäller det civila försvaret, kommer man att förtydliga det så att det framgår i en författning att det också ska stödja Försvarsmakten? Det är naturligtvis viktigt att vi får en struktur satt för ledning och styrning som alla har att arbeta efter. utredning kommer att materialiseras. Regeringen har aviserat att man i närtid kommer att presentera de skarpa förändringsförslagen. Jag tänker inte kommentera det innan det har presenterats från regeringshåll, men det är något som är väldigt viktigt. I det handlar mycket om att stärka samordningen mellan den civila verksamheten och försvarets verksamhet och att få inte minst de geografiska förhållandena att matcha varandra bättre. Då är vi här igen och konstaterar att samhället i stort sett missköts i grunden i många viktiga frågor. Kaos breder ut sig i samhället. Vi pratar om civilförsvaret, herr ålderspresident, och om vilken krisberedskap vi ska ha och hur den ska utvecklas. Ledamoten nämnde globaliseringen här tidigare. Han nämnde också det här med just-in-time för leverans av livsmedel och andra varor. Vi får nog byta ut det mot not at all. Det är så det är . Vi ska vara väldigt glada om det kommer fram någonting alls över huvud taget. Om man nu inte tycker att det är särskilt mycket oro eller kaos i det här kan man ju gå tillbaka och titta på vad sa . Jag ska bara ta rubrikerna i deras utkomna rapport, herr ålderspresident. "Den regionala utvecklingspolitiken - svaga förutsättningar för ett effektivt samlat statligt agerande" - men vad vet väl . "Otydliga roller och ansvar försvårar för politikens genomförande" - har det någon betydelse, herr ålderspresident, för vår krisberedskap? Ja, det tycker jag att det har. "Styrningen av regioner och myndigheter är ofta kortsiktig och otydlig" - hur kan det då bli rätt när man försöker få ordning i samhället? Vidare skriver : "Regeringens resultatrapportering har utvecklats men det är svårt att säga vad politiken leder till" - helt otroligt! "Politikens inriktning har förändrats mer än dess innehåll och väl kända utmaningar består" - det populära ordet utmaning, herr ålderspresident, som används mer och mer i stället för problem. Hur kan det bli fel då? Sedan finns det massor av rekommendationer. Men den här rapporten från som kom anger ju grunden till att det inte fungerar i samhället. Jag ska säga några ord om ledamoten . Man kan ju prata om folk med namn om man har något positivt att säga. Vi har haft många duster här, och jag. Jag ska inte glömma bort att säga att jag anser att är en av de mest kunniga på försvarsområdet. Hans insikt att pengarna och budgeten som anslås inte räcker har varit mycket tidig, förutseende och kompetent. Sedan har vi rykt ihop en del gånger, men jag vill ha det här sagt nu när har sagt att han ska sluta. Det har jag också sagt - jag sa att det här blir min sista period, och det har jag ju fått stöd för i olika omfattning. För att få en effektiv satsning för miljarderna som vi nu lägger på det här krävs det några saker som är grundläggande. Vi kan prata om att vi bör satsa här, att vi bör satsa på livsmedel. Javisst, men vad är grundläggande för att det ska fungera? Enligt min uppfattning är det ledarskapet. Ledarskapet i måste stärkas. Med ledarskap menar jag kompetens och kunskap och förmåga. Hur är det då kopplat till de myndigheter vi har? Här måste vi ändra om totalt och sluta tillsätta chefer för myndigheter på grund av partiboken, som man gör . Ett exempel på det här: Läser man grundlagen - vilket vi ju alla gör innan vi somnar - ser man att det bland annat står att den mest kompetenta tjänstemannen ska tillsättas. Är det så, herr ålderspresident? Ni behöver inte svara mig. Jag tycker inte att det är så. Visserligen träffade man väl ganska rätt när det gällde den förra MSB-chefen, kanske man anser. Han var ju också chef för polisen, och .