bet · H901MJU20 · 2022-03-24 00:00:00 — Eftersom det saknas internationella åtgärder på området föreslår kommissionen att både sjöfart inom EES och hälften av koldioxidutsläppen från sjötransporter som går till och från EES ska ingå i EU ETS. Resterande hälft anser kommissionen bör hanteras av tredjeland. Kommissionen föreslår vidare att ett nytt utsläppshandelssystem ska införas för vägtransporter och byggnader. Handelssystemet föreslås vara separerat från det nuvarande EU ETS men fungera efter liknande principer. föreslås sektorerna fortsatt omfattas av ansvarsfördelningsförordningen (ESR). Det innebär att sektorernas omställningstryck behöver utgå från ländernas åtaganden inom ESR och att handelssystemet behöver kompletteras med nationell styrning. Kommissionen föreslår att auktionering ska tillämpas på alla utsläppsrätter i det nya systemet liksom att det ska införas en liknande marknadsstabilitetsreserv som det finns för det befintliga EU ETS. Det nya utsläppshandelssystemet föreslås introduceras gradvis och för att säkerställa att det nya systemet inte slår orimligt hårt mot konsumenter föreslås en mekanism för att begränsa snabba prisökningar. Utskottet har överlagt med regeringen om förslagen i Fit for 55-paketet, (prot. 2021/22:24). När det gäller EU ETS lämnade regeringen följande ståndpunkt vid överläggningen: Regeringen välkomnar att kommissionen föreslår en övergripande översyn och skärpning av EU ETS. Regeringen välkomnar en skärpning av den linjära reduktionsfaktorn, och ser positivt på att en sådan skärpning kombineras med en engångssänkning av utsläppstaket, liksom att reglerna för marknadsstabilitetsreserven skärps. Regeringen anser att EU ETS behöver ta hänsyn till låg- och nollutsläppstekniker och inte missgynna ambitiösa verksamhetsutövare som fasar ut sina växthusgasutsläpp. Det bör även tydliggöras att förbränning av avfall ska ingå i systemet. Regeringen ser positivt på användningen av utsläppshandel för att kostnadseffektivt minska växthusgasutsläppen, och välkomnar inriktningen att införa ett utsläppshandelssystem för vägtransporter och byggnader. Det behöver säkerställas att ett sådant system utformas på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt och innebär en ambitionshöjning jämfört med dagens regleringar, för att alla medlemsstater ska nå klimatneutralitet till 2050. Vidare behöver EU:s samlade klimatpolitik ge möjlighet för länder att genom nationella mål och styrmedel gå före i och skynda på klimatomställningen i EU. Det är viktigt att undvika ineffektiva dubbelregleringar. En effektiv klimatpolitik bygger på att nationella åtgärder går hand i hand med åtgärder på EU-nivå. Systemet ska vara praktiskt genomförbart med en rimlig administrativ börda för företag och myndigheter, som oönskade effekter för de sektorer som ingår i EU ETS undviks. Regeringens preliminära bedömning är att kommissionens förslag till nytt utsläppshandelssystem har förutsättningar att uppfylla dessa kriterier. Det konstaterades vid sammanträdet att det fanns stöd för regeringens ståndpunkt. Ledamöterna från , anmälde avvikande ståndpunkter. Vid EU-nämndens sammanträde samrådde klimat- och miljöminister med nämnden inför rådets möte (2021/22:19). När det gäller EU ETS anförde ministern vid sammanträdet bl.a. att regeringen anser att den fria tilldelningen i EU ETS bör fasas ut möjligt, enligt principen förorenaren betalar, och beakta konkurrenskraftsaspekter. När det gäller förslaget om ett utsläppshandelssystem för vägtransporter och byggnader anförde ministern att regeringen, tillsammans med sina expertmyndigheter, analyserat förslaget och preliminärt bedömer att förslaget har potential att bidra till att minska EU:s utsläpp på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt som förslaget inte hindrar enskilda länder att gå före i omställningen genom nationella mål och styrmedel. Det konstaterades vid sammanträdet att det fanns stöd för regeringens inriktning när det gäller Fit for 55-paketet. Ledamöterna vidhöll de avvikande ståndpunkter som lämnats tidigare. När det gäller kan vidare noteras att fonden syftar till att påskynda kommersialiseringen av klimatsmart teknik och att den bl.a. ska stimulera till att anläggningar för CCU och CCS byggs och hålls i drift. I regeringens faktapromemoria om förslaget till förändringar i EU ETS (2020/21:FPM136) redovisas att regeringen anser att innovationsfonden är ett viktigt instrument för att bidra till utvecklingen av låg- och nollutsläppstekniker och att fonden har potential att i ännu högre utsträckning bidra till denna utveckling. I kommissionens meddelande Hållbara kretslopp för kol (COM(2021) 800) anför kommissionen bl.a. att den, för att utöka de industriella lösningarna för avskiljning, användning och lagring av koldioxid, avser att vidta åtgärder för att bättre stödja industriellt koldioxidupptag med innovationsfonden. I meddelandet presenterar kommissionen åtgärder för att upprätta hållbara och klimatresilienta kretslopp för kol. Kolsänka och infångning och lagring av koldioxid I den gröna given (COM(2019) 640) presenterade kommissionen en tillväxtstrategi som syftar till att ställa om EU till ett rättvist och välmående samhälle med en modern, resurseffektiv och konkurrenskraftig ekonomi där det 2050 inte längre förekommer några nettonollutsläpp av växthusgaser, och där den ekonomiska tillväxten har frikopplats från förbrukningen av resurser. I den gröna given aviserade kommissionen det förslag om en europeisk klimatlag som har blivit verklighet och förändringarna i bl.a. förordningen om markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk (LULUCF-förordningen) som kommissionen nu har presenterat i Fit for 55-paketet. Sektorn markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk (LULUCF) omfattar både utsläpp och upptag av växthusgaser. Kommissionens förslag till förändring av LULUCF-förordningen[5] syftar till att stärka LULUCF-sektorns bidrag till den ökade övergripande klimatambitionen genom att för perioden –2030 införa bindande krav om ökad kolsänka på medlemsstatsnivå för att sammantaget uppnå en kolsänka om till 2030. föreslås att en kombinerad marksektor (LULUCF och jordbruk) ska skapas med målet att uppnå sektoriell klimatneutralitet på EU-nivå . Förslaget innebär endast mindre ändringar i för den första fullgörandeperioden, dvs. 2021–2025. Däremot medför förslaget betydande förändringar i början av den andra fullgörandeperioden, dvs. 2026–2030. Förändringarna innebär bl.a. följande: – Medlemsstaterna går över till en bokföring likt rapportering av utsläpp och upptag till klimatkonventionen, vilket kommer att resultera i en mer transparent bokföring som är mer i linje med ansvarsfördelningsförordningen. – Unionens övergripande mål för nettoupptag av växthusgaser på koldioxidekvivalenter kommer att fördelas mellan medlemsstaterna som årliga nationella mål. – Ett nytt system för styrning av måluppfyllelsen kommer att införas och flexibilitetsmekanismen för markanvändning för kontroll av bristande efterlevnad från medlemsstaternas sida kommer att anpassas. – kommer förordningens tillämpningsområde att utvidgas till att omfatta andra utsläpp än koldioxid från jordbruket, vilket gör att den omfattar hela ramen för marksektorn med ett enda klimatpolitiskt instrument. Utskottet har överlagt med regeringen om förslagen i Fit for 55-paketet, (prot. 2021/22:24). När det gäller LULUCF lämnade regeringen följande ståndpunkt vid överläggningen: Regeringen stödjer LULUCF-förordningens målsättning om 310Mton under förutsättning att ambitionsfördelningen fördelas på ett sätt som reflekterar den klimatnytta särskilt skogsrika länder bidrar med genom en stor sänka och förnybara material och bränslen. Regeringen anser att sektorns långsiktiga klimatnytta och långa ledtider bättre bör beaktas i förordningens utformning. Regeringen konstaterar vidare att de minskningar som gjorts på EU-nivå i skogarnas netto-kolinbindning det inte främst beror på minskad kolinbindning i . bör därför inte få ett oproportionerligt högt åtagande för att kompensera för minskade upptag i andra länder. Regeringen är kritisk till den föreslagna beräkningsmodellen för medlemsstaternas åtagande och ifrågasätter att kommissionens föreslagna metodik är lämplig för att uppnå EU:s mål. Förslaget måste ta hänsyn till att produkter från skogen genom substitution bidrar till att minska utsläppen från fossila källor. Givet de stora osäkerheterna och de långa ledtiderna i sektorn är regeringen kritisk till bindande mål för ökade kolsänkor och dess föreslagna ansvarsfördelning. Lagstiftningen får inte utformas så att det kompenserar för lägre ambitioner i andra medlemsstater eller inom andra sektorer. Regeringen konstaterar vidare att beräkningsgrunden i LULUCF-översynen utgår från data som överskattar kolsänka, vilket innebär att det åtagande som tilldelats blir oproportionerligt högt. Regeringen konstaterar därtill att skogspolitiken är nationell kompetens och att utformning av nya förslag måste vara i linje med ett hållbart aktivt skogsbruk. Regeringen anser att det svenska åtagandet ska sänkas till en nivå som möjliggör det vi nationellt bedömer som en långsiktigt hållbar avverkningsnivå. Regeringen anser att inrättandet av en utvidgad marksektor som också innefattar utsläpp från jordbrukssektorn kan vara möjligt för perioden och avser analysera detta vidare. Regeringen anser dock att det territoriella ansvaret för utsläppen från sektorn ska bibehållas och att samtliga medlemsstater måste bidra till omställningen. Regeringen ser därför betydande risker i att eftersträva klimatneutralitet i en specifik sektor på EU-nivå och framhåller att ett eventuellt klimatneutralitetsmål för en utvidgad marksektor snarare bör sättas på medlemsstatsnivå. Om klimatneutralitetsmålet sätts på EU-nivå är regeringen skeptisk mot en utvidgad marksektor. Det konstaterades vid sammanträdet att det fanns stöd för regeringens ståndpunkt. Ledamöterna från , anmälde avvikande ståndpunkter. Vid EU-nämndens sammanträde samrådde klimat- och miljöminister med nämnden inför rådets möte (2021/22:19). När det gäller LULUCF anförde ministern vid sammanträdet bl.a. att regeringen haft flera diskussioner med miljö- och jordbruksutskottet som utmynnat i den ståndpunkt som framgår av den kommenterade dagordningen. Ministern framhöll vidare att regeringen, på samma sätt som den avser att verka för en hög ambitionsnivå för att minska de fossila utsläppen genom andra rättsakter, avser att verka för att förordningen utformas på ett sätt som bättre beaktar sektorns förutsättningar och skogens mångsidiga nytta i klimatomställningen. När det gäller förslaget att inrätta en utvidgad marksektor anförde ministern att det kan finnas en viss logik i detta i termer av en samlad rapportering. Det territoriella ansvaret för utsläppen bör dock behållas och ett eventuellt klimatneutralitetsmål till 2035 sättas på nationell nivå. Det konstaterades vid sammanträdet att det fanns stöd för regeringens inriktning när det gäller Fit for 55-paketet. Ledamöterna vidhöll de avvikande ståndpunkter som lämnats tidigare. Kommissionen presenterade meddelandet Ny EU-skogsstrategi (COM(2021) 572). Strategin syftar till att komma till rätta med utmaningar som klimatförändringar och att frigöra skogens potential för framtiden. Kommissionen framhåller att strategin är förankrad i den europeiska gröna given och för biologisk mångfald 2030. Vidare anför kommissionen att strategin beaktar skogens centrala och mångfunktionella roll och insatserna från yrkesverksamma inom skogsbruket och hela den skogsbaserade värdekedjan för att uppnå en hållbar och klimatneutral ekonomi, som man ser till att alla ekosystem återställs, är motståndskraftiga och skyddas på lämpligt sätt. De åtaganden och åtgärder som föreslås i strategin kommer enligt kommissionen att bidra till att uppnå EU:s mål om att minska växthusgasutsläppen med . Skogsstrategin omfattar åtgärder för att stärka skyddet och återställandet av skogar, förbättra det hållbara skogsbruket samt förbättra övervakningen och en effektiv decentraliserad planering av EU:s skogar i syfte att säkerställa motståndskraftiga skogsekosystem och göra det möjligt för skogarna att uppfylla sin mångfunktionella roll. För att ytterligare stödja en hållbar skogsbaserad bioekonomi för en klimatneutral framtid föreslås i strategin åtgärder för innovation och främjande av nya material och produkter som ska ersätta fossilbaserade motsvarigheter och för främjande av den icke-träbaserade skogsekonomin, bl.a. ekoturism. Strategin är också inriktad på hållbar återbeskogning och beskogning, och åtföljs av en färdplan för planteringen av ytterligare minst 3 miljarder träd i EU . I miljö- och jordbruksutskottets granskningsutlåtande över skogsstrategin (utl. 2021/22:MJU8) anförde utskottet bl.a. följande: I likhet med kommissionen anser utskottet att skogen har en central roll i klimatarbetet och i EU:s övergång till en klimatneutral, modern, resurseffektiv och konkurrenskraftig ekonomi. Skogens klimatnytta består av skogen som en kolsänka och som en källa till hållbart producerade råmaterial som ersätter fossilbaserade produkter. I en växande bioekonomi måste ett långsiktigt hållbart uttag av skogsråvara säkras som biologisk mångfald, kolinlagring och sociala värden säkerställs. Enligt utskottet går ett aktivt brukande av skogen att förena med en bibehållen bra biologisk mångfald. målbild för den svenska skogspolitiken är att skogen är en nationell tillgång och en förnybar resurs som ska skötas så att den uthålligt ger en god avkastning som den biologiska mångfalden behålls. Skogspolitiken bygger på ett jämbördigt förhållande mellan miljömål och produktionsmål. I arbetet för att nå dessa mål är skogsägarnas aktiva deltagande av avgörande betydelse. Utskottet vill understryka skogens betydelse i ett hållbarhetsperspektiv. Kommissionen presenterade meddelandet Hållbara kretslopp för kol (COM(2021) 800). I meddelandet framhåller kommissionen att den europeiska gröna given och den politik som hör till den syftar till att snabbt minska användningen av fossilt kol och fasa ut det på lång sikt. Kommissionen beskriver vidare behovet av att åstadkomma hållbara kolflöden för att bidra till EU:s klimatmål. Enligt kommissionen måste koldioxidupptag spela en allt större roll och stå i fokus efter det att klimatneutralitet har uppnåtts och negativa utsläpp kommer att behövas för att stabilisera temperaturökningen i världen. Tillgängliga lösningar baserade på motståndskraftiga naturliga ekosystem och industriell avskiljning och lagring av koldioxid (CCS) bör införas på ett effektivt och hållbart sätt. Kommissionen betonar i meddelandet vikten av att skapa incitament och affärsmodeller för att åstadkomma ökade koldioxidupptag både i naturliga kolsänkar i ekosystem och genom koldioxidinfångning. Kommissionen avser att arbeta för att skapa och skala upp en marknad för kolinfångning som inkluderar både industrin och markanvändningssektorn. Kommissionen presenterar i meddelandet ett stort antal åtgärder för att främja kolinlagrande jordbruk. Enligt meddelandet avser kommissionen bl.a. presentera ett förslag till regelverk för bokföring och certifiering av kolupptag och kolinfångning. Kommissionen avser vidare att fastställa en EU-standard för övervakning, rapportering och verifiering av växthusgasutsläpp, kolupptag och kolinfångning som är anpassad för både enskilda markförvaltare och industriella aktörer. När det gäller infångning och lagring av koldioxid presenterar kommissionen följande strävandemål: – bör varje ton koldioxid som avskiljs, transporteras, används och lagras av industrin rapporteras och redovisas enligt dess fossila, biogena eller atmosfäriska ursprung. – av det kol som används i kemiska produkter och plastprodukter bör komma från hållbara icke-fossila källor . – koldioxid bör avlägsnas från atmosfären och lagras permanent genom föregångarprojekt . För att utöka de industriella lösningarna för avskiljning, användning och lagring av koldioxid kommer kommissionen bl.a. att – bättre stödja industriellt koldioxidupptag med innovationsfonden – fortsätta att stödja industriell avskiljning, transport, användning och lagring av koldioxid i sitt nästa arbetsprogram genom Europeiska unionens ramprogram för forskning och innovation (Horisont ) – inleda en studie om utvecklingen av transportnätet för koldioxid – uppdatera riktlinjedokumenten för CCS-direktivet om riskhantering, övervakning och finansiering – anordna ett årligt CCUS-forum. Utskottet hade vid sitt sammanträde en överläggning med regeringen om förslaget. I den ståndpunkt som regeringen lämnade vid överläggningen framhölls bl.a. följande. Regeringen stöder kommissionens ambition för mer hållbara kolcykler genom upptag, infångning, lagring och återanvändning av kol. Regeringen välkomnar ambitionen att skapa incitament inom för industriell kolinfångning och kollagring och vill se en högre ambition än förslag om till 2030. Regeringen framhöll vidare bioekonomins viktiga roll för att uppnå klimatneutralitet och lagra kol och anförde att det finns en potential i markanvändningssektorn att minska avgången av växthusgaser från jord- och skogsbrukets organogena jordar och öka kolinlagringen i åker- och betesmark. Överläggningen motiverade regeringen att göra följande tillägg till regeringens ståndpunkt: Regeringen vill se en analys av hur förslagen inom LULUCF om klimatneutralitet för de gröna sektorerna på EU-nivå påverkar ambitionen att skapa en marknad för kolinlagringskrediter. Det konstaterades vid sammanträdet att det fanns stöd för regeringens ståndpunkt. Ledamöterna från , och anmälde avvikande ståndpunkter. Genom och rådets förordning (EU) 2019/631 av om fastställande av normer för koldioxidutsläpp för nya personbilar och för nya lätta fordon och om upphävande av förordningarna (EG) nr 443/2009 och (EU) nr 510/2011 (omarbetning) fastställs ett EU-mål för koldioxidutsläppen från hela den nya flottan av personbilar och lätta nyttofordon i EU. Varje fordonstillverkare på EU-marknaden får ett bindande utsläppsmål som är specifikt för tillverkarens fordonsflotta. Summan av tillverkarnas utsläppsmål ska ge EU-målet. Den tillverkare som överskrider sitt bindande utsläppsmål måste betala böter. Som en del av Fit for 55-paketet presenterade kommissionen ett förslag till förändring av förordningen. [6] Enligt kommissionen kommer revideringen av förordningen att bidra till att uppnå EU:s klimatmål , minska bränsleförbrukningskostnaderna för konsumenterna och stärka konkurrenskraften inom EU:s bilindustri och stimulera sysselsättningen. Revideringen förväntas även medföra ökad energieffektivitet och energisäkerhet. Av regeringens faktapromemoria om förslaget (2020/21:FPM143) framgår bl.a. följande. Förslaget innebär en skärpning av de befintliga EU-målen för koldioxidutsläppen för reduktion för personbilar och reduktion för lätta nyttofordon. Vidare föreslås ett nytt EU-mål som innebär nollutsläppskrav för nya lätta fordon . Kommissionen föreslår även att definitionerna för fotavtryck och nyttolast tas bort eftersom dessa bestämmelser är relevanta för regleringen samt att incitamentet för noll- och lågutsläppsfordon tas bort . Tillverkare med en försäljning på mindre än 1 000 bilar kommer fortsätta att vara undantagna från bestämmelserna. Kommissionen föreslår dock att undantaget som innebär lättnader från kraven för s.k. nischtillverkare med en försäljning på mellan 1 000 och 10 000 personbilar respektive 1 000 och 22 000 lätta nyttofordon tas bort . Utskottet har överlagt med regeringen om förslagen i Fit for 55-paketet, (prot. 2021/22:24). När det gäller koldioxidutsläpp från lätta fordon lämnade regeringen följande ståndpunkt vid överläggningen: Regeringen välkomnar en revidering av EU-målen för koldioxidutsläpp från lätta fordon, men anser att kommissionens förslag till EU-mål om nollutsläpp i nya lätta fordon bör tidigareläggas till tidigast . Ett EU-mål om nollutsläpp skulle underlätta uppfyllandet av EU:s klimatmål samt nationella luft- och klimatmål. Dessutom skulle det frigöra biodrivmedel till andra delar av transportsektorn och till andra sektorer. I transportsektorns klimatomställning inom ramen för ”Fit for 55” behöver livscykelperspektiv och samlad miljönytta beaktas. Därtill krävs utökad laddinfrastruktur i medlemsländerna. Det konstaterades vid sammanträdet att det fanns stöd för regeringens ståndpunkt. Ledamöterna från , anmälde avvikande ståndpunkter. Vid EU-nämndens sammanträde samrådde klimat- och miljöminister med nämnden inför rådets möte (2021/22:19). När det gäller förslaget om koldioxidutsläpp från lätta fordon anförde ministern bl.a. att flera rättsakter behöver samspela och att regeringen verkar för att nollutsläppskravet tidigareläggs tidigast . Ministern framhöll vidare att ambitiösa koldioxidkrav för nya lätta fordon stärker konkurrenskraften, driver på klimatomställningen, förbättrar luftkvaliteten samt frigör hållbara biodrivmedel till övriga transportsektorer. Det konstaterades vid sammanträdet att det fanns stöd för regeringens inriktning när det gäller Fit for 55-paketet. Ledamöterna vidhöll de avvikande ståndpunkter som lämnats tidigare. Regler om krav på koldioxidminskning från nya tunga fordon finns i och rådets förordning (EU) 2019/1242 av om fastställande av normer för koldioxidutsläpp från nya tunga fordon och om ändring av och rådets förordningar (EG) nr 595/2009 och (EU) 2018/956 och rådets direktiv /53/EG. I förordningen fastställs mål för minskade koldioxidutsläpp från fordonsparkerna av nya tunga fordon i hela unionen . Utsläppen av koldioxid från nya tunga fordon ska vara lägre 2025 än 2019 och lägre 2030 än 2019, om inget annat bestäms vid den översyn som ska ske 2022. I den klimatpolitiska handlingsplanen (prop. 2019/20:65) anförde regeringen att så stor andel av nya tunga fordon som möjligt bör omfattas av koldioxidkrav och att den avser verka för en ökad hänsyn till särskilt långa och tunga fordon (EMS-kombinationer). Regeringen bedömde även att bör verka för att EU:s koldioxidkrav på tunga fordon skärps i samband med översynen av systemet 2022. finns inom EU en handlingsplan för skogslagstiftningens efterlevnad, styrelseformer och handel (FLEGT)[7]. Handlingsplanen omfattar olaglig avverkning och därmed sammanhängande handel. Ett viktigt inslag i handlingsplanen är ett frivilligt system för att säkerställa att endast lagligt avverkat timmer importeras till EU från de länder som samtycker till att delta i systemet. EU:s interna rättsliga ram för detta system är förordningen om skogslagstiftningens efterlevnad samt förvaltning av och handel med skog (Flegtförordningen)[8]. En annan viktig del av handlingsplanen är EU:s timmerförordning[9] som innehåller ett förbud mot att släppa ut timmer från olaglig avverkning, eller trävaror från sådant timmer, på EU-marknaden och fastställer vissa skyldigheter för verksamhetsutövare som släpper ut timmer på EU-marknaden. presenterade kommissionen sitt förslag till och rådets förordning om utsläppande på unionens marknad och export från unionen av vissa råvaror och produkter som är förknippade med avskogning och skogsförstörelse och om upphävande av förordning (EU) nr 995/2010 (COM(2021) 706). Det övergripande syftet med förslaget är att begränsa avskogning och skogsförstörelse som orsakas av konsumtion och produktion i EU. Detta förväntas i sin tur minska utsläppen av växthusgaser och förlusten av biologisk mångfald på global nivå. Förslaget syftar därför till att minimera konsumtionen av produkter från leveranskedjor som är förknippade med avskogning eller skogsförstörelse och öka efterfrågan på och handeln med lagliga och ”avskogningsfria” råvaror och produkter i EU. Kommissionen anför att avskogning och skogsförstörelse sker i en alarmerande takt, vilket förvärrar klimatförändringen och förlusten av biologisk mångfald.