bet · H901NU21 · 2022-05-13 00:00:00 — Vidare föreslås det i propositionen att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter om – skyldighet för ett distributionsnätsföretag att ta fram specifikationer för de flexibilitetstjänster som företaget anskaffar och standardiserade marknadsprodukter för sådana tjänster, att lämna specifikationerna och marknadsprodukterna till nätmyndigheten för godkännande och att offentliggöra en förteckning över marknadsprodukterna och – vilka krav som specifikationer och marknadsprodukter ska uppfylla. När det gäller nätutvecklingsplaner för distributionsnätsföretag är förslaget i propositionen att ett distributionsnätsföretag ska ta fram en plan för hur nätverksamheten ska utvecklas (nätutvecklingsplan), offentliggöra planen och lämna in den till nätmyndigheten. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter om vad en nätutvecklingsplan ska innehålla och hur den ska tas fram, om offentliggörandet och vilka uppgifter som ska offentliggöras tillsammans med planen och om undantag från skyldigheten att ta fram en plan. Regeringen föreslår att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter om skyldighet för ett transmissionsnätsföretag att ta fram en investeringsplan och lämna in den till nätmyndigheten. Ett distributionsnätsföretag ska inte få äga, utveckla, förvalta eller driva ett gränssnitt där el kan överföras till ett elfordon i taget eller batteriet på ett elfordon i taget kan bytas ut (laddpunkt). Förbudet ska inte gälla laddpunkter som företaget innehar uteslutande för eget bruk. Vidare är förslaget att regeringen ska få meddela föreskrifter om att nätmyndigheten får bevilja dispens i enskilda fall från förbudet. Distributionsnätsföretags kommunikation med elanvändare och allmänheten Regeringen föreslår att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter om undantag från ellagens krav på åtskillnad när det gäller kommunikation och varumärkesprofilering i fråga om distributionsnätsföretag vars ledningar i huvudsak matar in el från anläggningar för produktion av förnybar el. Undantag ska dock inte få göras för distributionsnätsföretag som ingår i en koncern vars samlade elnät har minst 100 000 elanvändare. Regeringen föreslår att ett nätföretag inte ska få äga, utveckla, förvalta eller driva en sådan anläggning i elsystemet som används för att i systemet skjuta upp den slutliga användningen av el till en senare tidpunkt än produktionstillfället eller för omvandling av elenergi till en form av energi som kan lagras, lagringen av den energin och den följande återomvandlingen av energin till el eller någon annan energibärare (energilagringsanläggning). Regeringen föreslår också att den ska få meddela föreskrifter om att nätmyndigheten får bevilja dispens i enskilda fall från förbudet. Regeringen föreslår att transmission och distribution ska redovisas var för sig samt att nätmyndigheten ska besluta att distributionsnätsföretagens lokalnät ska redovisas samlat, om inte områdena sammantagna utgör en olämplig enhet. Vidare föreslår regeringen att en ledning i ett lokalnät ska redovisas som regionnät, om samma nätföretag äger både lokalnätet och regionnätsledningar och den aktuella ledningen och regionnätet utgör en organisatoriskt och tekniskt sammanhållen enhet. När det gäller redovisning av en nätkoncession för ett område med en lägsta tillåten spänning är regeringens förslag att det ska redovisas tillsammans med nätföretagets nätkoncessioner för linje. Vidare föreslår regeringen att ett nätföretag som bygger och använder en ledning med stöd av någon annans nätkoncession för område ska, utifrån ledningens funktion, redovisa denna tillsammans med sitt lokalnät eller regionnät. Nätföretaget ska från medgivandet meddela nätmyndigheten hur ledningen ska redovisas. Under rubriken till elnätet föreslår regeringen ett antal olika saker. Det handlar för det första om att en nätkoncessionshavare ska få göra avsteg från skyldigheten att ansluta en anläggning till en ledning eller ett ledningsnät med hänvisning till att det saknas ledig kapacitet endast om det inte finns förutsättningar att åtgärda kapacitetsbristen på ett sätt som är samhällsekonomiskt motiverat utan att förstärka ledningen eller ledningsnätet. Vidare föreslår regeringen att ett distributionsnätsföretag i fråga om en anläggning för produktion av förnybar el vars inmatning kan ske med en effekt om högst få göra avsteg från anslutningsskyldigheten endast om företaget underrättar den som begär anslutning om detta och underrättelsen lämnas inom en månad från det att företaget har tagit emot begäran. Det föreslås också att innehavaren av en nätkoncession för område med en lägsta tillåten spänning ska få ansluta en elektrisk anläggning till en ledning som omfattas av nätkoncessionen endast om innehavaren av lokalnätet har medgett det eller om nätmyndigheten har gett tillstånd till anslutningen efter ansökan av innehavaren av det överliggande nätet. Dessutom föreslår regeringen att ett nätföretag ska ha standardiserade rutiner för anslutning av energilagringsanläggningar. Utöver detta föreslår regeringen att ett nätföretag som har vägrat ansluta en anläggning till en ledning eller ett ledningsnät med hänvisning till att ledningen eller nätet saknar kapacitet mot skälig ersättning ska ge den som begär det information om vilka åtgärder som krävs för att anslutningen ska kunna genomföras. Om anläggningen är en laddpunkt, ska nätföretaget utan särskild begäran lämna informationen tillsammans med meddelandet om att anslutning vägras. Nätföretaget ska lämna informationen utan ersättning. ska ta upp tvister om vilka skyldigheter ett nätföretag har. Regeringen föreslår också att en elanvändare som har ett abonnemang för en säkring om högst inte ska betala någon avgift för att ansluta en produktionsanläggning som producerar el vars inmatning kan ske med en effekt om högst och ansluts där en anläggning för användning av el redan är ansluten och med en effekt som inte överstiger uttagsabonnemangets effekt. Undantag från funktionskravet på överföring av el Regeringen föreslår att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter om undantag från funktionskravet på överföring av el. Avgift för regional eldistribution När det gäller avgifter för regional eldistribution föreslår regeringen att avgiften för överföring av el på ett regionnät ska utformas på samma sätt oavsett om ledningarna omfattas av nätkoncession för linje eller av nätkoncession för område. Vidare föreslår regeringen att det inte längre ska vara möjligt för nätmyndigheten att bevilja tillstånd att utforma avgiften med hänsyn till var på en regionledning elanvändarens uttagspunkt ligger. Inmatning på elnätet från mikroproduktion Enligt regeringens förslag ska en mikroproducent kunna undantas från nätavgiften för inmatning utan att vara nettoanvändare av el. Regeringen föreslår att ett nätföretags faktura till en elanvändare ska vara tydlig. Nätföretaget ska ge den elanvändare som begär det en förklaring till hur det belopp som anges i fakturan har beräknats. Företaget ska erbjuda elanvändaren fakturor i elektronisk form. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter om vilken information ett nätföretags faktura till en elanvändare ska innehålla och hur fakturan ska utformas. Mätning av överförd el Regeringen föreslår att den hittillsvarande möjligheten till schablonberäkning för enskilda elanvändare ska tas bort. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter om skyldighet för nätföretag att beräkna mängden överförd el och rapportera beräkningarna. Regeringen föreslår också att skyldigheten för nätföretag att se till att elanvändare får lämplig information i samband med installation av nya mätare ska gälla även i förhållande till andra elanvändare än konsumenter. Tillsyn och andra uppgifter för Regeringen föreslår att nätmyndigheten ska ta upp en tvist om – vilken rätt till ersättning från nätföretaget som finns för en elproducent som matar in el på nätet – vilken skyldighet en nätkoncessionshavare har att ansluta en anläggning till ledningen eller ledningsnätet – vilken skyldighet ett nätföretag har när det gäller tiden för att genomföra en anslutning – nätavgiftens storlek vid småskalig elproduktion – avgiftsbefrielse för en elanvändare som också är mikroproducent av el eller – vilka kostnader som ska debiteras för mätning av överförd el och rapportering av mätresultat. Regeringen föreslår också att det i ett beslut av nätmyndigheten enligt sådana nätföreskrifter eller riktlinjer som har antagits med stöd av EU:s elmarknadsförordning och i ett beslut om certifiering av transmissionsnätsföretag ska anges att beslutet kan komma att upphävas efter begäran av Europeiska kommissionen (kommissionen). Vidare föreslår regeringen att regleringen av tidsfrister för beslut efter en anmälan till nätmyndigheten ska inte gälla anmälningar mot andra nätkoncessionshavare än nätföretag. Dessutom föreslår regeringen att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter om skyldighet för nätföretag att lämna den information till nätmyndigheten som myndigheten behöver för att fullgöra sina uppgifter enligt artikel 59.1 i elmarknadsdirektivet. Miljöorganisationers rätt att överklaga beslut Regeringen föreslår att miljöorganisationer ska ha rätt att överklaga beslut om nätkoncession oavsett ledningens längd och spänningsnivå. Miljöorganisationer ska även ges rätt att överklaga fler av de beslut som kan fattas med stöd av 2 kap. ellagen. Regeringen föreslår att lagändringarna ska träda i kraft . föreslås även vissa övergångsbestämmelser. Det handlar om att den nya förhandsprövningen av avtal om stödtjänster inte ska tillämpas på sådana avtal om stödtjänster som – ett nätföretag ingår före eller – nätföretaget ingår från det att en ansökan om metodprövning lämnas in till nätmyndigheten till dess att myndigheten har meddelat beslut i ärendet, om ansökan lämnas in före utgången av . Vidare föreslår regeringen att ett nätföretag ska få bedriva annan verksamhet än nätverksamhet t.o.m. , om företaget bedriver verksamheten vid ikraftträdandet. Regeringen föreslår också att ett distributionsnätsföretag som innehar en laddpunkt vid ikraftträdandet ska få äga, utveckla, förvalta och driva laddpunkten annat än för eget bruk t.o.m. . När det gäller bestämmelserna om åtskild redovisning av transmission och distribution är regeringens förslag att de ska tillämpas första gången i fråga om redovisning för ett räkenskapsår som börjar eller närmast därefter. De upphävda bestämmelserna om tillstånd att utforma en överföringsavgift med hänsyn till var på en regionledning elanvändarens uttagspunkt ligger ska, enligt regeringens förslag, fortfarande gälla i fråga om en uttagspunkt som omfattas av ett tillstånd som har meddelats före ikraftträdandet. Regeringen föreslår därutöver att de nya bestämmelserna inte ska gälla för en intäktsram som har bestämts före ikraftträdandet. Avslutningsvis föreslår regeringen vissa övergångsbestämmelser om prövningen av tvister, nämligen att allmän domstol ska få pröva ett mål som har inletts före ikraftträdandet trots bestämmelserna om nätmyndighetens prövning av tvister. I kommittémotion 2021/22:4505 av och (L, M) invänder motionärerna mot regeringens förslag i 1 kap. 4 § ellagen som gäller genomförandet av vissa av elmarknadsdirektivets definitioner i den svenska lagstiftningen och som de menar kommer att få konsekvenser om de inte åtgärdas. De ser det som särskilt bekymmersamt att förslaget i propositionen cementerar otydligheten kring vem som bär det långsiktiga ansvaret för att överföringen av el fungerar i . De anser att direktivets begrepp systemansvarig för överföringssystem respektive systemansvarig för distributionssystem kopplas till ellagen, eftersom dessa begrepp är bärande i både elmarknadsdirektivet och i kommissionens förordning. De begrepp regeringen har valt beskriver, enligt motionärerna, inte alls lika tydligt att ansvaret är betydligt bredare än att ansvara för ledningarna. Motionärerna föreslår därför att definitionerna av distributionsnätsföretag och transmissionsnätsföretag i 1 kap. 4 § ellagen kompletteras med att dessa begrepp ska vara liktydiga med direktivets begrepp systemansvarig för distributionssystem och systemansvarig för överföringssystem. I 3 kap. 1 § ellagen föreslås tillägget: ”Ett nätföretag ska planera, bygga och upprätthålla sitt elnät så att det uppfyller de krav som ställs i Europeiska unionens lagstiftning på nätens driftsäkerhet och tillförlitlighet.” Motionärerna anser att direktivet därigenom genomförs fullt ut och att ansvaret på både kort och lång sikt tydliggörs. I kommittémotion 2021/22:4500 av (C) föreslås att ska avslå punkten 2 b i 4 kap. 11 § lagen om ändring i ellagen (1997:857). Motionären anser att bestämmelsen kan få långtgående negativa konsekvenser för både befintliga och nya mikroproducenter. Regeringen har inte gjort någon särskild bedömning av denna risk och av hur nätbolagen förväntas agera och det nämns inte heller något om detta i konsekvensanalysen. Enligt motionären bör lagförslaget därför avslås i denna del, eftersom övriga delar väl täcker behoven av reglering för mikroproducenter. I kommittémotion 2021/22:4494 av m.fl. föreslås att ska avslå förslagen i propositionen. Motionärerna pekar på ett antal negativa effekter av en gemensam elmarknad inom EU. att växla från kol till rysk fossilbaserad gas har gett en kostnadschock på fossila bränslen för europeiska hushåll och företag och elpriserna i har smittats av de höga elpriserna i EU. Motionärerna redovisar uppfattningen att en gemensam elmarknad inom EU leder till mer likartad elprisbildning inom EU och därmed ett betydligt högre elpris i . Om elpriset i stiger försvåras klimatomställningen inte bara av industrin och elektrifieringen av transportsektorn utan av hela samhället. och inte minst norra behöver den fossilfria el som produceras inom landets gränser. Enligt motionärerna ska inte betala för övriga misslyckade energipolitik genom en fullt ut integrerad elmarknad med ett enhetligt pris inom EU. En gemensam elmarknad inom EU är, enligt motionärerna, främst till glädje för elbolagen, som kan exportera billig el till EU till ett högre pris och göra omotiverat höga övervinster på redan lönsamma investeringar. Motionärerna anser att regeringen måste stoppa utbyggnadsplanerna av elkablar till , avveckla planerna på ett enhetligt pris i EU och en gemensam elmarknad inom EU. De understryker att energipolitiken är ett nationellt ansvar och att därför bör avslå propositionen. I kommittémotion 2021/22:4497 av m.fl. (KD) konstateras det att regeringen inte har sett något behov av att anpassa ellagen till direktivets skrivningar om systemansvar för distributionssystem. Motionärerna hänvisar till att flera remissinstanser bl.a. har efterlyst svar på systemansvarets innebörd. I yrkande 1 efterfrågas därför ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med en fördjupad analys av systemansvar för elnätsverksamhet. Utskottet redovisar sina ställningstaganden under följande rubriker: – Avslag på regeringens förslag – Avgiftsfrihet för anslutning av mikroproduktion av el – Lagförslagen i övrigt – Systemansvarig för distributions- och överföringssystem – Nätföretagens grundläggande skyldigheter Avslag på regeringens förslag medlemskap i medför en skyldighet att säkerställa att unionens lagstiftning får genomslag i . När det gäller EU-direktiv finns visst utrymme att överföra de unionsgemensamma bestämmelserna på ett sätt som harmonierar med den nationella lagstiftningen, om än under förutsättning att får nödvändigt genomslag. Medlemsstaterna har ingen möjlighet att avstå från att införa sådan EU-lagstiftning. Enbart av detta skäl kan utskottet svårligen förstå argumentationen i motion 2021/22:4494 (V) om att bör avslå hela propositionen och dessutom i betydande utsträckning med rent marknadsprotektionistiska argument. Utöver detta vill utskottet också hävda att det finns fördelar ur ett svenskt perspektiv med att ytterligare steg tas för att uppnå en bättre fungerande inre elmarknad, bl.a. genom att öka överföringskapaciteten såväl inom landet som mellan och grannländerna. Eftersom kraftsystem är sammankopplat med grannländerna och den gemensamma elmarknaden i EU ger det möjligheter till en mer kostnadseffektiv elförsörjning och bidrar även med export- och importmöjligheter som kan vara särskilt värdefulla vid topplastsituationer. Nettoexport av klimatsmart el kan dessutom ersätta fossilbaserad elproduktion i andra delar av EU. och har dessutom kommit betydligt längre än många andra medlemsstater när det gäller att avreglera elmarknaden och att öppna upp för större konkurrens. Om EU-gemensamma bestämmelser kan resultera i en bättre fungerande inre elmarknad bör det enligt utskottets uppfattning således vara av godo. Med det anförda avstyrker utskottet motion 2021/22:4494 (V). Avgiftsfrihet för anslutning av mikroproduktion av el I motion 2021/22:4500 (C) föreslås att ska avslå delar av regeringens förslag till bestämmelse i ellagen om avgiftsfrihet för anslutning av viss mikroproduktion av el (punkt 2 b i 4 kap. 11 § i förslaget till lag om ändring i ellagen). Motionärerna befarar att den föreslagna bestämmelsen kan få oönskade negativa konsekvenser för befintliga och nya producenters vilja att ansluta sin produktion till nätet. Regeringens förslag kan härledas till artikel 21 i det omarbetade förnybartdirektivet, i vilken det finns krav som syftar till att underlätta för egenanvändare av förnybar energi att lagra och sälja sin överskottsproduktion av sådan el utan att omfattas av diskriminerande eller oproportionella förfaranden eller avgifter och nätavgifter som inte är kostnadsrelaterade. Utskottet kan konstatera att den föreslagna bestämmelsen inte har mött några invändningar bland remissinstanserna under beredningen av propositionen. Utskottet delar därför inte den oro för bestämmelsens eventuella konsekvenser som kommer till uttryck i motionen. Därmed tillstyrker utskottet propositionen när det gäller regeringens förslag till 4 kap. 11 § ellagen och avstyrker motionen. Utöver två mindre korrigeringar av rättelsekaraktär i regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2011:710) om certifiering av transmissionsnätsföretag för el har utskottet inga invändningar mot regeringens förslag i de delar som inte redan har behandlats ovan. Därmed tillstyrks propositionen i de återstående delarna. Systemansvarig för distributions- och överföringssystem I motion 2021/22:4505 (M, L) invänder motionärerna mot regeringens förslag i 1 kap. 4 § som gäller genomförandet av vissa av elmarknadsdirektivets definitioner i den svenska lagstiftningen som de menar kommer att få konsekvenser om de inte åtgärdas. De anser att direktivets begrepp systemansvarig för överföringssystem respektive systemansvarig för distributionssystem bör införas i ellagen, eftersom dessa begrepp är bärande både i elmarknadsdirektivet och i kommissionens förordning. Motionärerna anser att de begrepp regeringen har valt inte beskriver att ansvaret är betydligt bredare än att enbart omfatta ledningarna, och de vill därför komplettera regeringens förslag med att de är liktydiga med direktivets begrepp systemansvarig för distributionssystem och systemansvarig för överföringssystem. Systemansvaret berörs också i motion 2021/22:4497 (KD) yrkande 1. Här kan utskottet konstatera att några remissinstanser har framfört liknande uppfattningar som motionärerna samt att regeringen därför har argumenterat utförligt för sitt förslag i propositionen. Utskottet anser sig inte ha grund för att göra en annan bedömning än regeringen. Därmed avstyrker utskottet motionsyrkandena. Utskottet kan konstatera att regeringens förslag till 3 kap. 1 § ellagen om nätföretagens grundläggande skyldigheter överensstämmer med den hittillsvarande motsvarigheten i samma lag. Den nämnda bestämmelsen genomför delar av artiklarna 31 och 40 i elmarknadsdirektivet. Utskottet övertygas inte av argumentationen i motion 2021/22:4504 (M, L) om nödvändigheten av att ändra den aktuella paragrafen i syfte att tydliggöra kopplingen till bestämmelserna i elmarknadsdirektivet. Därmed avstyrker utskottet motionsyrkandet. Utskottets förslag i korthet avslår ett antal motionsyrkanden som gäller övergripande elmarknadsfrågor. Utskottet hänvisar bl.a. till olika åtgärder inom ramen för regeringens nationella elektrifieringsstrategi som sammantaget utgör ett helhetsgrepp om förutsättningarna i energisektorn för att möjliggöra en omfattande elektrifiering av samhället. Jämför reservation 6 (M), 7 (SD), 8 (C), 9 (V), 10 (KD) och 11 (L). anser att det är det offentligas ansvar att energiförsörjningen fungerar i hela landet, och partiet ser det som väsentligt att elnätet ägs av samhället, exempelvis av staten eller kommuner, och inte begränsas av privata ägarintressen. I partimotion 2021/22:3232 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 7 föreslås därför ett tillkännagivande om att regeringen bör utreda möjligheten att göra det svenska elnätet samhällsägt. Motsvarande förslag finns även i kommittémotion 2021/22:3199 av m.fl. (V) yrkande 14. Liberalerna konstaterar i partimotion 2021/22:4199 av m.fl. att industrins omställning är helt beroende av att energisystemet – särskilt kraftsystemet – förmår industrins nya behov. I yrkande 48 förordar motionärerna ett tillkännagivande om att en leveranssäker tillgång till el över hela landet är den stora utmaningen i klimatomställningen. Motionärerna anser också att omställningen behöver ge utrymme för en ordentlig ökning av exporten av fossilfri energi. De menar att detta inte kommer att kunna genomföras om inte staten tar ett tydligt ansvar och bär en del av risken i de investeringar som behöver göras. I yrkande 58 begär de därför ett tillkännagivande om att staten ska ta ett tydligt ansvar, och bära en del av risken i de investeringar som behöver göras, för att snabbt expandera kraftsystemet. Svensk elproduktion har länge varit en av världens renaste och tryggaste, slås det fast i kommittémotion 2021/22:3688 av m.fl. (M). Motionärerna anser att detta har varit helt avgörande för den svenska industrin och för välfärden i . De begär i yrkande 1 ett tillkännagivande om att ett fossilfritt elsystem är avgörande för att säkerställa näringslivets konkurrenskraft och för att minska utsläppen. konstaterar motionärerna att det har kommit flera larmrapporter om att företag inte har tillräcklig tillgång till el, vilket har lett till att industrier har tvingats stänga och att man inte har kunnat bygga om eller ställa om sin verksamhet. Motionärerna ser bristen på ren el när den behövs som ett hot mot som ett modernt industriland. De anser att flera stora frågor på el- och energimarknaden är olösta eller kräver förtydliganden. I kommittémotion 2021/22:2451 av m.fl. slås det fast att en långsiktigt konkurrenskraftig och tillförlitlig energiförsörjning behöver säkerställas för såväl hushållen som näringslivet. Motionärerna pekar bl.a. på att basen för energiförsörjningen bör vara kärnkraft och vattenkraft och att det finns ett behov av att framtida elnätsregleringar i högre grad öppnar för innovation och tydligare incitament. Vidare anser de att systemet för elområdesindelningen bör ses över för att jämna ut dagens prisskillnader. I yrkande 23 begär de ett tillkännagivande om förbättrad energiförsörjning. Klimatpolitikens påverkan på elpriserna tas upp i kommittémotion 2021/22:2455 av m.fl. (SD). Motionärerna pekar på en oroande utveckling med högre priser på el i hela , med risker när det gäller både den framtida energiförsörjningen och konkurrenskraften för såväl den svenska som den europeiska industrin.