bet · H901UbU13 · 2022-02-18 00:00:00 — De nya examensmålen trädde i kraft och började tillämpas för utbildningar som startade . Examensmålen regleras i bilaga 2 till högskoleförordningen (1993:100). Av 9 kap. 2 § skollagen framgår att förskoleklassen ska stimulera elevers utveckling och lärande och förbereda dem för fortsatt utbildning. Utbildningen ska utgå från en helhetssyn på eleven och elevens behov. Förskoleklassen ska främja allsidiga kontakter och social gemenskap. Av beskrivningen av skolans uppdrag i läroplanen för , förskoleklassen och fritidshemmet (Lgr 11) framgår att skapande och undersökande arbete samt lek är väsentliga delar i det aktiva lärandet. Vidare framgår att leken har stor betydelse för att eleverna ska tillägna sig kunskaper, särskilt under de tidiga skolåren. I den del av läroplanen som särskilt handlar om förskoleklassen framhålls att undervisningen syftar till att främja elevernas fantasi, inlevelse och förmåga att lära tillsammans med andra genom lek, rörelse och skapande genom estetiska uttrycksformer samt med utforskande och praktiska arbetssätt. I undervisningen ska eleverna genom leken ges möjlighet att bearbeta intryck, pröva olika identiteter samt utveckla kreativitet och sin förmåga att samarbeta och kommunicera. Av läroplanen framgår även att förskoleklassen, fritidshemmet och skolan ska samverka på ett förtroendefullt sätt med varandra och förskolan för att stödja elevernas utveckling och lärande i ett långsiktigt perspektiv. Inför övergångar ska de berörda skolformerna och fritidshemmet utbyta kunskaper, erfarenheter och information om innehållet i utbildningen för att skapa sammanhang, kontinuitet och progression i elevernas utveckling och lärande. Det ska även finnas samarbetsformer som syftar till att förbereda eleverna och deras vårdnadshavare inför övergångar. Utredningen om en tioårig grundskola redovisade betänkandet En tioårig grundskola – Införandet av en ny årskurs 1 i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan (SOU 2021:33). Utredningen föreslår bl.a. att förskoleklassen ska upphöra som egen skolform och att , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan utökas med genom en ny första årskurs. Betänkandet har remitterats och ärendet bereds inom . Av skollagen framgår att en kommun får ta ut avgift för plats i förskola som den anordnar. Avgifterna ska vara skäliga. Avgiften får bara avse den del av verksamheten som överstiger fr.o.m. höstterminen det år barnet fyller (8 kap. 16 § skollagen). motsvarar under skolans terminer. Den s.k. maxtaxan innebär att det finns ett tak för hur hög avgiften får bli. Maxtaxan är frivillig för kommunerna att införa och enligt uppgift från använder sig alla kommuner av maxtaxan (uppgift uppdaterad ). Hur mycket hushållet maximalt ska betala baseras på en procentsats av hushållets samlade inkomst upp till ett inkomsttak. Ju mer hushållet tjänar, desto högre kan avgiften därmed bli, men bara upp till en viss inkomst. Hur stort inkomsttaket är räknas ut . Inkomsttaket i maxtaxan indexeras med inkomstindex (bet. 2014/15:UbU1 s. 41, rskr. 2014/15:90). I budgetpropositionen föreslogs en minskning av anslaget med mot bakgrund av uppdaterade beräkningar av utvecklingen av inkomsttaket i maxtaxan och därmed ökade avgiftsintäkter för kommunerna. beslutade i enlighet med förslaget (bet. 2019/20:UbU1, rskr. 2019/20:120). Den kommun som väljer att tillämpa maxtaxan har rätt till statsbidrag för att kompensera för inkomstbortfall i och med att avgifterna sänks, enligt förordningen (2001:160) om statsbidrag till kommuner som tillämpar maxtaxa inom förskolan och fritidshemmet. hade dessa kommuner även möjlighet att söka statsbidrag enligt förordningen (2001:161) om statsbidrag för kvalitetssäkrande åtgärder inom förskolan, fritidshemmet och annan pedagogisk verksamhet till kommuner som tillämpar maxtaxa. Statsbidraget för kvalitetssäkrande åtgärder upphörde . Regeringen har beslutat om ett nytt statsbidrag riktat till förskolan (statsbidrag för kvalitetshöjande åtgärder i förskolan). Anslaget 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m. uppgår till (bet. 2021/22:UbU1, rskr. 2021/22:108), vilket är en ökning med ca jämfört med föregående år. Av 10 § i den ovan nämnda förordningen om statsbidrag till kommuner som tillämpar maxtaxa framgår att ska följa upp och utvärdera effekterna av statsbidraget. Utbildning på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet I skollagens inledande bestämmelser anges att utbildningen ska vila på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet (1 kap. 5 § tredje stycket). Motsvarande skrivning finns i läroplanen för förskolan där det framgår att utbildningen alltid ska vila på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet när det gäller såväl innehåll som arbetssätt (Lpfö 18). har gett ut en kunskapsöversikt (Att ställa frågor och söka svar, 2020) där aktuell kunskap lyfts fram om vad formuleringen i skollagen innebär och hur man kan arbeta för att omsätta den i praktiken. Översiktens uttolkningar av begreppen delas av de fyra skolmyndigheterna , Skolinspektionen, SPSM och . Mindre barngrupper i förskolan Barngruppernas storlek (antalet inskrivna barn per barngrupp) uppgick till i genomsnitt 14,8, vilket är lägre än genomsnittet (15,0). har barngruppernas storlek först varit relativt – varierade den genomsnittliga gruppstorleken mellan 16,8 och 16,9 barn – och har därefter kontinuerligt minskat (prop. 2021/22:1 utg.omr. 16 s. 63). Enligt 8 kap. 8 § skollagen ska huvudmannen se till att barngrupperna har en lämplig sammansättning och storlek och att barnen även i övrigt erbjuds en god miljö. har i enlighet med ett uppdrag från regeringen återinfört ett riktmärke för barngruppernas storlek i förskolan (U2015/01495/S). Riktmärket, som infördes , är satt till 6–12 för barn i åldern respektive 9–15 för barn i åldern . Riktmärket ska enligt tolkas som något att förhålla sig till och inte något statiskt. Det kan alltså vara både färre och fler barn i en barngrupp än vad riktmärket anger, beroende på hur väl ett antal faktorer (personalens utbildning och kompetens, personaltäthet, barngruppens sammansättning samt förskolans fysiska miljö) fungerar tillsammans. Riktmärket har införts i kommentar till allmänna råd om måluppfyllelse i förskolan (SKOLFS 2017:6). Statsbidraget för mindre barngrupper som funnits (förordningen [2015:404] om statsbidrag för mindre barngrupper i skolan) upphörde efter bidragsomgången . Regeringen har beslutat om ett nytt statsbidrag för kvalitetshöjande åtgärder i förskolan (förordning 2021:848) som bl.a. får användas till att möjliggöra att barngrupperna har en storlek som överensstämmer med riktmärke för barngruppernas storlek i förskolan. beslutade i förhållande till regeringens förslag om en höjning av anslaget 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m. med 2022 för en utökning av statsbidraget för kvalitetshöjande insatser i förskolan (bet. 2021/22:UbU1, rskr. 2021/22:108). Jämställdhet och arbetet för att motverka hedersrelaterat våld och förtryck I den reviderade läroplanen för förskolan, som trädde i kraft , har skrivningarna om jämställdhet blivit tydligare. Av läroplanen framgår att förskollärare ska ansvara för att aktivt inkludera ett jämställdhetsperspektiv så att alla barn får likvärdiga möjligheter till utvidgade perspektiv och val oavsett könstillhörighet. Vidare framgår att rektorn har ett särskilt ansvar för att inkludera arbetet med jämställdhet i det systematiska kvalitetsarbetet. Enligt den examensbeskrivning som tillämpas krävs vidare att studenten, för att få en förskollärarexamen, bl.a. ska ha förmåga att beakta och förankra ett jämställdhets- och jämlikhetsperspektiv i den pedagogiska verksamheten. Huvudmannen ska se till att personalen vid förskoleenheterna har nödvändiga insikter i de bestämmelser som gäller för skolväsendet (2 kap. 34 § andra stycket skollagen). Enligt läroplanen för förskolan har rektorn ett särskilt ansvar för att personalen kontinuerligt får den kompetensutveckling som krävs för att kunna utföra sina uppgifter professionellt. Av regleringsbrev (U2020/06608 [delvis] m.fl.) framgår att fått i uppdrag att stärka det systematiska arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck inom skolväsendet, inklusive förskolan, genom kunskapshöjande insatser och stöd för olika personalgrupper inom skolan och förskolan. Arbetet ska ta sin utgångspunkt i förslag till ändringar i läroplaner för kunskapsområdet sex och samlevnad (regeringen beslutade om ändrade läroplaner ) och särskilt beakta elevhälsans hälsofrämjande och förebyggande uppdrag samt omfatta ökad upptäckt av utsatthet för hedersrelaterat våld och förtryck, inklusive barnäktenskap, tvångsäktenskap och könsstympning. Bakgrunden till uppdraget är att regeringen anser att arbetet med att bekämpa mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck måste ske brett i samhället och därför har beslutat om uppdrag till ett flertal myndigheter för att stärka det systematiska arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck, bl.a. inom skolväsendet (regeringens pressmeddelande ). Övergripande förutsättningar och kvalitet i förskolan Inledningsvis vill utskottet understryka att det är väsentligt att förskoleverksamheten håller hög kvalitet. Vidare vill utskottet framhålla vikten av att förskolan ger barn goda och likvärdiga förutsättningar inför övergången till skolan. Utskottet delar regeringens uppfattning att barnens utbildning i förskolan har betydelse för deras fortsatta lärande och kan vara avgörande för att kompensera för olika förutsättningar. När det gäller yrkandet om att tillsätta en utredning för att göra en grundläggande genomgång av förutsättningarna i förskolan vill utskottet påminna om det tillkännagivande till regeringen som beslutade om om att tillsätta en sådan utredning som efterfrågas. Vidare fattade , efter förslag från utskottet, beslut om en ökning av statsbidraget för kvalitetshöjande åtgärder inom förskolan . Utskottet vill också hänvisa till den pågående beredningen av lagrådsremissen om förskola för fler barn, vars förslag syftar till att öka deltagandet i förskolan. Utskottet ser mot den bakgrunden inga skäl att vidta några ytterligare åtgärder och avstyrker därför motion 2021/22:4175 (M) yrkande 14. När det gäller yrkandet om vetenskapligt förankrad och evidenssäkrad undervisning vill utskottet hänvisa till att det framgår av skollagen respektive läroplanen för förskolan att utbildningen ska bedrivas på vetenskaplig grund. Utskottet vill även peka på kunskapsöversikt om praktiskt arbete i dessa frågor. Utskottet anser att nuvarande styrdokument är väl avvägda och ser inte skäl att vidta några ytterligare åtgärder utöver det arbete som pågår och avstyrker därför motion 2021/22:4163 (KD) yrkande 5. När det gäller yrkandena om stora respektive ökande barngrupper i förskolan och genomförandet av en översyn av maxtaxan och dess effekter vill utskottet påminna om att inkomsttaket i maxtaxan indexeras med ett inkomstindex . Vidare ska enligt förordningen om statsbidrag till kommuner som tillämpar maxtaxa inom förskolan och fritidshemmet följa upp och utvärdera effekterna av statsbidraget som fördelas till de kommuner som tillämpar maxtaxan. När det gäller barngruppernas storlek instämmer utskottet i att det är en angelägen fråga. Utskottet vill hänvisa till att på uppdrag av regeringen har återinfört ett riktmärke för barngruppernas storlek i förskolan och att statsbidraget för kvalitetshöjande åtgärder i förskolan (förordning 2021:848) har införts. Statsbidraget får bl.a. användas till att möjliggöra att barngrupperna har en storlek som överensstämmer med riktmärke för barngruppernas storlek i förskolan. Utskottet vill också hänvisa till att , efter förslag från utbildningsutskottet, fattade beslut om en ökning av nämnda statsbidrag. Utskottet har tidigare framhållit att de satsningar som gjorts på mindre barngrupper i förskolan också gett resultat i rätt riktning (bl.a. bet. 2018/19:UbU7). Utskottet kan mot bakgrund av uppdaterade uppgifter i budgetpropositionen konstatera att utvecklingen är fortsatt positiv. Mot den bakgrunden avstyrker utskottet motionerna 2021/22:4163 (KD) yrkande 4 och 2021/22:4166 (KD) yrkande 23. Informationsöverföring, förskoleklass m.m. När det gäller yrkandet om behovet av stöd från specialpedagoger i förskolan vill utskottet hänvisa till att det framgår av skollagen att barn som av fysiska, psykiska eller andra skäl behöver särskilt stöd i sin utveckling ska ges det stöd som deras speciella behov kräver. Vidare vill utskottet påminna om och uppdrag att ansvara för genomförandet av fortbildning i specialpedagogik för bl.a. förskollärare, som huvudmän för förskolan även har möjlighet att söka statsbidrag för. Regeringen har även beslutat att införa förändrade krav på förskollärar- och lärarutbildningarna för att öka kompetensen om neuropsykiatriska svårigheter i skolan. Utskottet ser mot den bakgrunden inte skäl att vidta några ytterligare åtgärder och avstyrker därför motion 2021/22:2545 (SD) yrkande 34. I fråga om yrkandet om förskoleklassens värde som övergång mellan förskola och grundskola vill utskottet hänvisa till att frågan hanteras inom ramen för det utredningsbetänkande om en tioårig grundskola som bereds inom . Utskottet vill inte föregå beredningen och avstyrker därför motion 2021/22:2546 (SD) yrkande 1. När det gäller yrkandet om klädkontroll instämmer utskottet i att detta är en viktig fråga. Utskottet hänvisar till gällande bestämmelser som beskrivs ovan. Därmed avstyrks motion 2021/22:2545 (SD) yrkande 10. Även när det gäller yrkandena om informationsutbyte om orosanmälningar och tystnadskultur i förskolan vill utskottet hänvisa till gällande bestämmelser. Motion 2021/22:2545 (SD) yrkandena 30 och 33 avstyrks därmed. Förskolans arbete mot hedersrelaterat förtryck m.m. När det gäller yrkandet om tidiga insatser för att förebygga stereotypa könsroller och motverka hedersrelaterat våld och förtryck delar utskottet uppfattningen att det är viktiga frågor. Utskottet har tidigare avstyrkt motionsyrkanden om motsvarande frågor bl.a. med hänvisning till de förstärkta formuleringarna i förskolans läroplan och uppdrag att stärka det systematiska arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck inom skolväsendet (bl.a. bet. 2018/19:UbU7 och bet. 2020/21:UbU7). Av läroplanerna framgår även förskollärarnas och rektorernas ansvar vad gäller jämställdhetsfrågorna. Utskottet anser att nuvarande styrdokument är väl avvägda och ser inte skäl att vidta några ytterligare åtgärder utöver det arbete som pågår och avstyrker därför motion 2021/22:3985 (L) yrkande 11. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att bl.a. vidta åtgärder för att stärka det svenska språkets ställning i förskolan, om att stryka utvecklingen av barnets modersmål från förskolans läroplan och om språkförskola. Jämför reservation 6 (SD, L), 7 (SD), 8 (M, SD, L) och 9 (KD). Övergripande om svenska språket i förskolan I partimotion 2021/22:4002 av m.fl. (L) yrkande 7 anförs att åtgärder bör vidtas för att stärka det svenska språkets ställning i förskolan. Motionärerna anser att förskolans läroplan tydligt ska fastställa att svenska är huvudspråket i förskolan och att krav på adekvata kunskaper i det svenska språket ska ställas på all pedagogisk personal i förskolan. Vidare framförs att konkreta mål för färdigheter i det svenska språket behöver införas och att en nationell kartläggning av förskolebarns ordförråd bör genomföras. Språk i förskolans läroplan I kommittémotion 2021/22:2545 av m.fl. (SD) yrkande 6 anförs att en önskvärd kunskapsnivå i det svenska språket behöver konkretiseras och tydliga riktlinjer behöver fastställas i förskolans läroplan för att säkerställa att utvecklingen av det svenska språket ger önskad effekt. Enligt yrkande 7 bör utveckling av barnets modersmål strykas från förskolans läroplan för att ge utrymme för den svenska språkutvecklingen. Av kommittémotion 2021/22:4175 av m.fl. (M) yrkande 3 framgår att regeringen bör återkomma med ett lagförslag som gör språkförskola obligatorisk efter behovsprövning för barn . Motionärerna anför att språkförskolan bl.a. innebär att barnen ska gå på förskolan och att särskild tid ska läggas på undervisning i svenska. I yrkande 4 framhålls att en kartläggning av barns språkutveckling ska genomföras från det år barnet fyller . Detta ökar enligt motionärerna förskolans möjligheter att sätta in rätt insatser i rätt tid och ska vara en utgångspunkt för att planera lämpliga insatser. Enligt kommittémotion 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 18 bör barnomsorg på deltid i form av språkförskola utredas för barn som sällan eller aldrig möter det svenska språket. Motionärerna framhåller att syftet är att främja barnets språkutveckling. Bakgrund och gällande rätt Svenska språket i förskolan I är svenska huvudspråk enligt språklagen (2009:600). Som huvudspråk är svenskan samhällets gemensamma språk, som alla som är bosatta i ska ha tillgång till och som ska kunna användas inom alla samhällsområden (4 och 5 §§). Det allmänna har ett särskilt ansvar för att svenskan används och utvecklas. Var och en som är bosatt i ska enligt språklagen ges möjlighet att lära sig, utveckla och använda svenska. Den som har ett annat modersmål ska ges möjlighet att även utveckla och använda sitt modersmål. I lagen finns också bestämmelser om de nationella minoritetsspråken och det svenska teckenspråket. Svenska språket i förskolan har förstärkts i den reviderade läroplanen för förskolan (Lpfö 18). Enligt läroplanen ska förskolan lägga stor vikt vid att stimulera barnens språkutveckling i svenska genom att uppmuntra och ta till vara deras nyfikenhet och intresse för att kommunicera på olika sätt. Barnen ska erbjudas en stimulerande miljö där de får förutsättningar att utveckla sitt språk genom att lyssna till högläsning och samtala om litteratur och andra texter. Utbildningen ska ge barnen förutsättningar att kunna tänka, lära och kommunicera i olika sammanhang och för skilda syften. Enligt läroplanen ska förskolan vidare ge varje barn förutsättningar att bl.a. utveckla ett nyanserat talspråk och ordförråd. Förskolans arbete med språkutveckling hos flerspråkiga barn Av 14 § språklagen framgår att den som har ett annat modersmål än svenska ska ges möjlighet att utveckla och använda sitt modersmål. I 8 kap. 10 § skollagen föreskrivs att förskolan ska medverka till att barn med ett annat modersmål än svenska får möjlighet att utveckla både det svenska språket och sitt modersmål. Det finns också bestämmelser om förskola på vissa nationella minoritetsspråk. Enligt läroplanen för förskolan ska varje barn ges förutsättningar att utveckla både det svenska språket och sitt modersmål, om barnet har ett annat modersmål än svenska. har på förslag av utbildningsutskottet riktat ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen bör tillsätta en utredning för att undersöka hur en obligatorisk förskola med språkutveckling kan införas. För de barn som aldrig eller mycket sällan möter det svenska språket i hemmet behövs enligt utskottet en obligatorisk förskola med språkutveckling för att de ska kunna svenska när de börjar skolan. Förskola med språkutveckling ska rymmas inom ordinarie förskoleverksamhet med särskild tid avsatt för svenskundervisning av nyanlända barn. Dessutom ansåg utskottet att det svenska språkets roll bör stärkas i läroplanen och kompetensutvecklingen för förskollärare förstärkas. Långsiktigt ansåg utskottet att även fler utbildningsplatser är nödvändigt (bet. 2018/19:UbU1, rskr. 2018/19:104). Lagrådsremiss om förskola för fler barn beslutade regeringen om lagrådsremissen Förskola för fler barn. Lagrådsremissens förslag syftar till att öka deltagandet i förskolan, vilket enligt regeringen ger positiva effekter såväl för barns utveckling och lärande som för samhället. Regeringen föreslår att varje hemkommun ska vara skyldig att genom uppsökande verksamhet ta kontakt med vårdnadshavare till de barn som inte har en plats i förskolan och informera om förskolans syfte och barnets rätt till förskola. Den första kontakten ska tas det år barnet fyller och, om barnet inte börjar i förskolan, inför varje t.o.m. våren det år barnet fyller . Det föreslås också bli obligatoriskt för hemkommunen att erbjuda förskola till barn som har bott i eller som har vårdnadshavare som har bott i . Vidare föreslås att kommuner ska sträva efter att ge ett sådant erbjudande om förskoleplats till andra barn som har behov av förskola för en bättre språkutveckling i svenska. Regeringen framhåller i lagrådsremissen att en kombination av en uppsökande verksamhet och ett konkret erbjudande av plats kan vara mycket gynnsam för de barn som är i behov av stöd för en bättre språkutveckling i svenska. Lagändringarna föreslås träda i kraft och tillämpas första gången i fråga om utbildning som påbörjas efter . I regeringens sammanfattning av utredningsbetänkandet Förskola för alla barn – för bättre språkutveckling i svenska (SOU 2020:67), som ligger till grund för lagrådsremissens förslag, anges att utredningen har övervägt olika sätt att genomföra uppdraget att nyanländas barn ska ha rätt till en obligatorisk språkförskola . De alternativ som utredningen beaktat har varit dels en förskola som är obligatorisk för vissa barn, dels en verksamhet som är obligatorisk för kommunerna att anordna men där deltagandet för barn är frivilligt. Utredningen har funnit att uppdraget bäst genomförs genom att det blir obligatoriskt för kommunerna att erbjuda förskola till barn som har behov av förskola för att få en bättre språkutveckling i svenska. Utredningens resonemang utvecklas i SOU 2020:67 (s. 145 ff). Av propositionsförteckningen för /22 framgår att regeringen avser att lämna en proposition till om förskola för fler barn . Statsbidrag för bättre språkutveckling i skolan Regeringen beslutade om förordningen (2019:558) om statsbidrag för bättre språkutveckling i förskolan. Det övergripande syftet med statsbidraget är att stärka språkutvecklingen i svenska, särskilt för barn som har ett annat dagligt umgängesspråk i hemmet än svenska. Statsbidraget får användas till insatser som syftar till att öka deltagandet i förskolan, särskilt för den ovan nämnda gruppen barn. Vidare får statsbidraget användas till särskilda språkutvecklande insatser i förskolan för dessa barn samt för kompetensutveckling för förskolepersonal i språkutvecklande arbetssätt i svenska. har avsatts för statsbidraget (regleringsbrev för avseende ). Av budgetpropositionen framgår att statsbidraget föreslås upphöra . Regeringen anger att delar används för att finansiera reformer inom förskolan och resterande medel föreslås överföras till statsbidraget för kvalitetshöjande åtgärder inom förskolan. Kompetenssatsningar i fråga om barns språkutveckling fick 2013 i uppdrag att ansvara för genomförandet av fortbildning för lärare i språk-, läs- och skrivdidaktik där fokus ska vara på det kollegiala lärandet, det s.k. Läslyftet (U2013/07215/S). Genom ett tilläggsuppdrag utvidgades målgruppen till att även omfatta bl.a. förskollärare (/05733/S). Statsbidrag kan sökas för att frigöra tid så att förskollärare kan handleda grupper av kollegor i Läslyftet (förordningen [2015:42] om statsbidrag för handledare i språk-, läs- och skrivutveckling). Av regleringsbrev (U2020/06608 [delvis] m.fl.) framgår följande. För att utveckla och stärka kvaliteten i undervisningen i språk-, läs- och skrivutveckling ska fortsatt genomföra fortbildning för förskollärare, lärare och skolbibliotekarier, det s.k. Läslyftet (jfr U2013/07215 och U2016/05733). Uppdraget skulle genomföras så att fortbildningen skulle kunna pågå t.o.m. för deltagare i förskolan. skulle även samverka med utvärdering (IFAU) för att satsningen ska bli utvärderingsbar vad avser effekterna för elevernas läsförståelse och skrivförmåga. redovisade rapporten i förskolan 2017–2021. ger även stöd till förskolorna i deras arbete med att möta nyanlända och flerspråkiga barn.