bet · H901UU8 · 2022-06-10 00:00:00 — Det är viktigt att både fokusera det svenska bidraget och öka genomslaget för utvecklingsresultat genom att tydligare rikta våra medel till de FN-organ vi bedömer fungerar väl, eller som arbetar med frågor som är särskilt viktiga för . har en tydlig trend kunnat urskiljas där alltfler givare till de multilaterala organisationerna gått mot att i större utsträckning ge öronmärkt stöd i stället för kärnstöd. ger däremot över hälften av vårt stöd till FN som kärnstöd. Det kan ifrågasättas om detta verkligen alltid är det mest effektiva för att uppnå utvecklingsresultat. Risken med att fokusera på kärnstöd när andra länder i allt större utsträckning öronmärker sitt stöd är att det svenska stödet då främst går till att täcka administrativa kostnader och finansieringsgap i andra länders projekt, i stället för att värna svenska prioriteringar. Indirekt kan detta också innebära att svenska biståndspengar går till att stödja projekt som inte ligger i linje med svenska intressen. Denna risk blir större när auktoritära makter som blir alltmer aktiva inom de multilaterala organisationerna. Kärnstöd är en viktig grund för FN-organen, men för de FN-organ som inte levererar tydliga utvecklingsresultat bör i högre utsträckning öronmärka vårt stöd till de delar av organets verksamhet som levererar resultat, i enlighet med more for more-principen. Ett annat sätt att se till att svenska intressen värnas inom de multilaterala organisationerna är att väsentligt öka andelen utsänd personal från UD, Sida och (FBA) till dessa organisationer. Med mer personal på plats, och framförallt personal med expertkunskap, blir det lättare att granska och ställa krav på de multilaterala organisationerna samt värna svenska intressen. Med mer utsänd personal blir det också lättare att se till att röst blir hörd och säkerställa att kan verka som en motvikt mot de växande populistiska och auktoritära krafterna. stöd via FN-organ kompletterar ofta svenskfinansierat stöd via andra kanaler, inklusive bilateralt stöd. En förutsättning för en effektiv rollfördelning är att samordningen mellan olika stödformer förstärks så att stöd via multilaterala kanaler, inklusive multi-bi, koordineras med bilateralt stöd. rekommendationer, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:921 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 42 och 2019/20:752 av m.fl. (SD) yrkande 14, 2020/21:2551 av m.fl. (SD) yrkande 31, 2021/22:2586 av m.fl. (SD) yrkandena 11, 35 och 45, 2021/22:3247 av m.fl. (C) yrkandena 2 och 20, 2021/22:3773 av m.fl. (M) yrkande 5, 2021/22:3995 av m.fl. (L) yrkande 10, 2021/22:4157 av m.fl. (M) yrkande 13, 2021/22:4464 av m.fl. (KD) yrkandena 1–5 och 2021/22:4465 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 3 och 4. Det finns en lång historia av starka relationer mellan och FN med dess institutioner, samt en hög tilltro till deras förmåga att bedriva utvecklingsarbete. Det multilaterala samarbetet och biståndet utmanas av nationalistiska och reaktionära strömningar runt om i världen, inte minst sedan ämbetsperiod som president. har en viktig roll i att tillsammans med de som tror på en multilateral världsordning motarbeta denna utveckling, som vi inte får blunda för bristerna inom organisationerna. FN:s storlek är en tillgång, men ibland utgör den också ett hinder för möjligheterna att bedriva ett effektivt arbete. Det multilaterala biståndet är beroende av medlemsstaternas bidrag. har flera fonder och program fått mindre pengar till kärnverksamheten eftersom medlemsländerna i stället tenderat att öronmärka bidrag till utvalda projekt eller länder där givaren har nationella intressen. Det försvårar FN:s långsiktiga insatser för social och ekonomisk utveckling. hade exempelvis till sin kärnverksamhet. Motsvarande siffra 2020 var , som det öronmärkta och riktade stödet har ökat från drygt 4 miljarder till nästan . Sammantaget utgör öronmärkt stöd av UNDP:s finansiering. Trenden att villkora stödet till FN genom öronmärkta projekt behöver vändas. Kärnstödet behövs för att det multilaterala biståndet ska kunna bedrivas långsiktigt och effektivt. Det behövs även när det uppstår oväntade situationer där snabb omställning är nödvändig, vilket inte minst pandemin och invasion av har visat. Kärnstöd är dessutom mer demokratiskt eftersom organens beslutsfattande församlingar styr över budgetar i stället för de länder som betalar mest. Finansieringen av FN:s verksamhet bör reformeras för att gynna kärnstödet. har som ett av få länder fortsatt att ge ett betydande kärnstöd till flera av de multilaterala biståndsgivarna och lyfts ofta fram som en positiv förebild för finansiering av FN-organen. bör verka för att fler länder ökar sitt kärnstöd till det multilaterala biståndet rekommendationer, punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4464 av m.fl. (KD) yrkandena 1–5 och 2019/20:752 av m.fl. (SD) yrkande 14, 2020/21:2551 av m.fl. (SD) yrkande 31, 2021/22:921 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 42, 2021/22:2586 av m.fl. (SD) yrkandena 11, 35 och 45, 2021/22:3247 av m.fl. (C) yrkandena 2 och 20, 2021/22:3773 av m.fl. (M) yrkande 5, 2021/22:3995 av m.fl. (L) yrkande 10, 2021/22:4157 av m.fl. (M) yrkande 13 och 2021/22:4465 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 3 och 4. granskning är viktig. För att upprätthålla legitimiteten för biståndspolitiken, och till syvende och sist enprocentsmålet, måste varje skattekrona användas så effektivt som möjligt. Tyvärr konstaterar jag att granskning pekar på stora brister i regeringens sätt att hantera biståndet. har riktat kritik och rekommendationer mot regeringen, UD och i viss mån Sida. Tyvärr har regeringen i skrivelsen svarat på ett sätt som blivit typiskt efter att genomfört en granskning. Antingen är problemen upp till de enskilda myndigheterna att hantera eller har regeringen redan vidtagit tillräckliga åtgärder. Det är inte ett fullgott sätt att hantera viktiga granskningar. Regeringen behöver följa upp alla rekommendationer på ett utförligt sätt, särskilt i fråga om rutiner och dokumentation. Att har tillsatt en arbetsgrupp med uppgift att studera rapportens rekommendationer och föreslå åtgärder för att ytterligare stärka styrningen och uppföljningen av det multilaterala biståndet är ett viktigt första steg. Regeringen bör dock göra en helhetsöversyn av kärnstödet som metod för utbetalning av svenskt bistånd. granskning visar att regeringen är otydlig i sin styrning vad gäller vilka mål som ska uppnås med kärnstödet samt att det finns brister i beslut med tillhörande underlag och i uppföljningar. Först genom att åtgärda dessa brister får regeringen och UD bättre underlag för att avgöra om kärnstöd till en viss organisation är det mest effektiva sättet att uppnå svenska biståndspolitiska mål, konstaterar . Det är därför viktigt att dessa brister åtgärdas skyndsamt. Den mest omfattande kritiken i gäller avsaknaden av tydliga mål för kärnstödet och en bristande riskanalys av kärnstödet. I rapporten står det att det inte framgår av UD:s underlag vilka omständigheter som har varit avgörande för regeringens beslut som rör kärnstöd. Otydligheter som dessa gör det svårt att bedöma om biståndet bidrar till att de svenska biståndsmålen uppnås. Det går inte att följa hur de svenska pengarna används. anser också att regeringen och UD bör bli bättre på att klargöra vilka uttalade mål man har med detta kärnstöd mer än att enbart välja en partner som anses lämplig. Det finns organisationsstrategier för samarbetet med mottagarna av kärnstöd, men ser inte att dessa strategier följs upp för att se om de efterföljs. När det gäller samarbetet mellan UD och Sida anser att det finns effektivitetsvinster om de två myndigheterna kan ta fram gemensamma underlag och analyser till beslut om kärnstöd och multi-bi-stöd. Det minskar risken för dubbelarbete. Regeringens styrning av kan förbättras genom tydligare direktiv. Detta är särskilt viktigt nu när UD till synes på eget initiativ tar fram en mall för uppföljning av kärnstödet samt stärker sitt arbete med att vidareutveckla rutiner och vägledningar för identifiering, analys, värdering och uppföljning av risker. I detta sammanhang är det viktigt att betona att kontaktvägarna mellan regeringen och de ansvariga myndigheterna UD och Sida behöver förtydligas. På motsvarande sätt behöver samverkan mellan underlättas. Detta efterfrågas inte minst av Sida men nämns inte i regeringens beskrivning av möjliga åtgärder. Regeringen brister därvidlag i styrning och ledning när man överlåter till UD och Sida att själva ta påkallade initiativ. Senast genomförde en motsvarande granskning av det multilaterala biståndet var 2014. Då uppdagades liknande brister. kritik, då såväl som , ligger i linje med vad som anförs i en särskild utredning från DAC , dvs. den granskning som regeringen i andra avseenden själv gärna hänvisar till. DAC konstaterar visserligen att svenskt bistånd är ambitiöst och skickligt genomfört och att är en högt ansedd aktör internationellt. Dock går det att skönja viss kritik mot höga bidrag till olika FN-organ, ofta i form av kärnstöd. Kärnstödet är förknippat med utmaningar. Svenska staten måste hantera hur organisationernas mål relaterar till svenska biståndsmål och till stor del förlita sig på organisationernas system för kontroll och uppföljning. I viss mån gäller detta förhållande även multi-bi-stödet, där det ligger i Sidas intresse att inte bara påverka hur påsen ser ut utan även själva innehållet. En större andel av multi-bi-stödet borde kunna ha en tydligare inriktning, och i samband med detta borde det göras en tydligare uppföljning av hur stödet har använts. Att kanalisera biståndet genom ett trögt och ineffektivt FN-system är ett vårdslöst sätt att använda skattepengar och riskerar att urholka legitimiteten för biståndspolitiken. Det krävs nytänkande i biståndspolitiken. De myndigheter och organisationer som administrerar biståndet måste parallellt stärkas för att upprätthålla en hög kvalitet. Det måste säkerställas att kapaciteten för att administrera och följa upp biståndsinsatser är hög. Behoven i världen är stora, och medel ska inte gå förlorade på grund av dålig kontroll. rekommendationer, punkt 1 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3995 av m.fl. (L) yrkande 10 och 2019/20:752 av m.fl. (SD) yrkande 14, 2020/21:2551 av m.fl. (SD) yrkande 31, 2021/22:921 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 42, 2021/22:2586 av m.fl. (SD) yrkandena 11, 35 och 45, 2021/22:3247 av m.fl. (C) yrkandena 2 och 20, 2021/22:3773 av m.fl. (M) yrkande 5, 2021/22:4157 av m.fl. (M) yrkande 13, 2021/22:4464 av m.fl. (KD) yrkandena 1–5 och 2021/22:4465 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 3 och 4. bör ställa högre krav på transparens, intern styrning och kontroll samt kostnadseffektivitet i sitt stöd till internationella organisationer. Reformering av FN-organ, punkt 2 (SD, KD) av (SD), (KD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3882 av m.fl. (KD) yrkande 27, 2021/22:4464 av m.fl. (KD) yrkande 6 och 2021/22:4465 av m.fl. (SD) yrkande 2. ger ett högt stöd till olika FN-organ och biståndet har ökat kraftigt . FN är den viktigaste aktören på den internationella arenan och genomför oumbärliga humanitära insatser runt om i världen i när vi ser att behoven inom flera humanitära områden, såsom bekämpning av hunger, ökar. Men det är också ett faktum att FN och flera av dess olika organ återkommande har kantats av skandaler och oförmåga att hjälpa de mest utsatta. I och med att är en av de större givarna till FN har regeringen ett ansvar för att aktivt verka för att FN-organ reformeras och blir mer resultatinriktade, transparenta och effektiva. På samma sätt bör följa upp om organisationerna är tillräckligt transparenta med interna kostnader såsom arvoden och ersättningar men också i fråga om sina partner ute i biståndsländerna. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2021/22:144 om svenskt bistånd till multilaterala organisationer . 2021/22:4464 av m.fl. (KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen utförligt bör följa upp samtliga rekommendationer och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör göra en helhetsöversyn av kärnstödet som metod för utbetalning av svenskt bistånd och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att kontaktvägarna mellan regeringen och ansvariga myndigheter tydliggörs och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att samverkan mellan de ansvariga myndigheterna behöver underlättas och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en tydligare inriktning för och uppföljning av delar av multi-bi-stödet och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i egenskap av stor givare till FN-systemet bör verka för att FN-organ reformeras och blir mer resultatinriktade, transparenta och effektiva, och detta tillkännager för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det multilaterala stöd som ger till en rad olika FN-organ i större utsträckning behöver fokuseras och samlas hos de organ som arbetar bland flyktingar och med barns säkerhet, och detta tillkännager för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om inriktningen för det multilaterala biståndet till och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4465 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör vara berett att noggrannare analysera hur olika organisationer som får kärnstöd från faktiskt uppfyller mål som har satt upp och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör följa upp om organisationer som får kärnstöd från är tillräckligt transparenta med kostnader såsom arvoden och ersättningar internt och i fråga om organisationernas partner ute i biståndsländerna och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det växande antalet internationella organisationer och fonder leder till risker för dubbelarbete och ökade overheadkostnader och om att därför bör verka för sammanslagningar av FN:s organisationer och internationella fonder kopplade till FN, och detta tillkännager för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen måste vara beredd att minska eller avsluta kärnstödet till organisationer som inte uppfyller de mål som vi från svensk sida vill uppnå med vårt bistånd och tillkännager detta för regeringen. Motioner från allmänna motionstiden /19 2018/19:392 av m.fl. (V): 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för att , Europeiska investeringsbanken och andra multilaterala finansinstitutioner upphör med direkt och indirekt stöd till fossila energilösningar och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:757 av m.fl. (V): 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att , som enskilt land såväl som medlem i EU och FN, inom IMF och bör verka för att privatisering av vattenresurser stoppas, och detta tillkännager för regeringen. 21.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för en fortsatt revidering av röstfördelningen i IMF:s och högsta beslutande organ, guvernörsstyrelsen, för att öka utvecklingsländernas inflytande och tillkännager detta för regeringen. 22.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i IMF och bör verka för en reformering av institutionernas makroekonomiska krav för att öka möjligheterna för låntagare att själva utforma sin ekonomiska politik och tillkännager detta för regeringen. 23.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att IMF:s och verksamhet anpassas till Agenda 2030 och tillkännager detta för regeringen. Motioner från allmänna motionstiden /20 2019/20:135 av m.fl. (V): 28.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska vara drivande inom FN mot korruption och maktmissbruk och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:219 av m.fl. (V): 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att IMF:s och verksamhet anpassas till Agenda 2030 och tillkännager detta för regeringen. 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att som enskilt land såväl som medlem i EU och FN samt inom IMF och bör verka för att privatisering av vattenresurser stoppas och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:752 av m.fl. (SD): 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tydligare redovisa i vilken grad genomförande parter efterlever strategi och målsättningar inom biståndet i kommande resultatredovisningar av det multilaterala biståndet och tillkännager detta för regeringen. Motioner från allmänna motionstiden /21 2020/21:250 av m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör stödja och använda de multilaterala samarbetsorganisationer som finns för att minska de ekonomiska klyftorna i världen och för att driva på för demokrati och mänskliga rättigheter och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör, inom FN och , verka för att fattigdomsbekämpning prioriteras och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för ett införande av mekanism för hantering av ohållbara skulder och tillkännager detta för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att IMF:s och verksamhet anpassas till Agenda 2030 och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2551 av m.fl. (SD): 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att avskaffa Unrwa och i stället lägga över dess verksamhet på andra FN-organisationer, i första hand UNHCR, och tillkännager detta för regeringen. 31.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tydligare redovisa i vilken grad genomförande parter efterlever strategi och målsättningar inom biståndet i kommande resultatredovisningar av det multilaterala biståndet och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3367 av m.fl. (M): 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett strategiskt förhållningssätt till arbetet inom multilaterala organisationer och tillkännager detta för regeringen. Motioner från allmänna motionstiden /22 2021/22:921 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V): 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att , som enskilt land såväl som medlem i EU och FN, inom IMF och bör verka för att privatisering av vattenresurser stoppas, och detta tillkännager för regeringen. 23.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för en fortsatt revidering av röstfördelningen i IMF:s och högsta beslutande organ, guvernörsstyrelsen, för att öka utvecklingsländernas inflytande, och detta tillkännager för regeringen. 24.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i IMF och bör verka för en reformering av institutionernas makroekonomiska krav för att öka möjligheterna för låntagare att själva utforma sin ekonomiska politik, och detta tillkännager för regeringen. 25.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att IMF:s och verksamhet anpassas till Agenda 2030 och tillkännager detta för regeringen. 28.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för att EU, relevanta FN-organ, och de regionala utvecklingsbankerna förstärker sitt jämställdhetsarbete med målet att av allt utvecklingssamarbete ska gå till flickor och kvinnor, och detta tillkännager för regeringen. 40.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om hur banker kan säkerställa transaktioner genom biståndsaktörer för att utföra biståndsinsatser i s.k. högriskländer och tillkännager detta för regeringen. 42.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för att fler länder ökar sitt kärnstöd till det multilaterala biståndet, och detta tillkännager för regeringen. 2021/22:2586 av m.fl. (SD): 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över och minska det antal FN-organisationer och utvecklingsfonder som stöder och tillkännager detta för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör prioritera stödet till vissa FN-organisationer, däribland UNHCR, FAO, och , och detta tillkännager för regeringen. 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att avskaffa UNRWA och i stället lägga över dess verksamhet på andra FN-organisationer, i första hand UNHCR, och tillkännager detta för regeringen. 35.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tydligare redovisa i vilken grad genomförande parter efterlever strategier och målsättningar inom biståndet i kommande resultatredovisningar av det multilaterala biståndet och tillkännager detta för regeringen. 45.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det krävs en översyn och analys av kärnstödet till de multilaterala organisationerna för att kunna ta ställning till var biståndsmedlen gör mest nytta och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3247 av m.fl. (C): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det internationella utvecklingssamarbetet i EU och FN behöver förbättras och tillkännager detta för regeringen. 20.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska vara en stark röst för ett bättre multilateralt system och tillkännager detta för regeringen. 21.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att svenskt bistånd inte ska gå till finansiering av investeringar, exempelvis via investeringsbankerna, som bidrar till att stärka auktoritära regimers regionala eller globala makt och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3666 av m.fl. (C): 133.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska driva på för att och säkerställer kvinnors meningsfulla deltagande i investeringsprogram, infrastrukturprogram i återuppbyggnaden av länder efter konflikt, och detta tillkännager för regeringen. 2021/22:3773 av m.fl. (M): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stöd till multilaterala organisationer bör fokusera på ett fåtal organisationer för att stärka vår förmåga till styrning och kontroll och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3882 av m.fl. (KD): 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det multilaterala stöd som ger till en rad olika FN-organ måste fokuseras och samlas hos de organ som arbetar bland flyktingar och med barns säkerhet, och detta tillkännager för regeringen. 27.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för att FN-organ reformeras och blir mer resultatinriktade, transparenta och effektiva, och detta tillkännager för regeringen. 2021/22:3883 av m.fl. (KD): 22.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska verka för att visselblåsare ska kunna agera när de stöter på felaktigheter i FN, och detta tillkännager för regeringen. 2021/22:3995 av m.fl. (L):