bet · H901MJU16 · 2022-02-21 00:00:00 — Användandet av fångstredskap regleras i föreskrifter och allmänna råd om användande av fångstredskap (NFS 2018:3). Bestämmelserna i föreskrifterna syftar till att tillräcklig hänsyn ska tas till djurskydd, säkerhet och selektivitet vid användandet av fångstredskap. Den som använder fångstredskap som inte dödar ska undvika att vilt är fångat i fångstredskapet. I det allmänna rådet till föreskriften sägs att fångstredskap som inte dödar bör utrustas med larmanordning för att kunna vittjas snabbt efter fångst. Det finns, som framgår i redovisningen ovan, även föreskrifter om hur ofta fångstredskap ska vittjas. Utskottet ser inte skäl till en sådan ändring av reglerna om fångstredskap som efterfrågas i motionen. När det gäller grytjakt redogörs ovan för resultatet av och uppdrag att utreda behovet av grytanlagsprov med levande grävling. Myndigheterna konstaterar i det sammanhanget att grytjakt kan vara ett viktigt verktyg vid bekämpning av främmande arter samt vid eftersök av skadat grytlevande vilt, men de anser dock att användning av levande grävling vid grytanlagsprov bör fasas ut om . Beredning av frågan pågår i . Mot bakgrund av det som anförs och med hänsyn till det arbete som pågår avstyrker utskottet motion 2021/22:4061 yrkande 69–71. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om att förbättra förutsättningarna för personer med funktionsnedsättning att jaga och tillkännager detta för regeringen. Jämför reservation 6 (MP). Enligt kommittémotion 2021/22:3664 av m.fl. (C) yrkande 6 behöver möjligheterna att jaga förbättras för personer med funktionsnedsättning. Motionärerna anför bl.a. att systemet med områdes- och tidsbegränsningar i dispenser när det gäller terrängkörning gör dispenshanteringen onödigt tidskrävande och kostsam. Av 1 § terrängkörningslagen (1975:1313) följer att det som huvudregel är förbjudet att köra i terräng med motordrivet fordon på barmark, på snötäckt skogsmark med plant- eller ungskog samt på snötäckt jordbruksmark. Inom de delar av fjällområdet som regeringen bestämmer är terrängkörning förbjuden även på annan mark. Enligt 12 § terrängkörningsförordningen (1978:594) får dock , om det finns särskilda skäl, föreskriva om ytterligare undantag eller besluta om undantag i enskilda fall från bestämmelserna i 1 § terrängkörningslagen. Den som beviljats dispens måste enligt 13 §, inom det område där undantaget gäller, kunna visa upp beslutet eller på annat sätt visa att undantag har medgetts. har utarbetat en handbok med allmänna råd till terrängkörningslagen och terrängkörningsförordningen (NFS 2005:1). I de allmänna råden anges bl.a. att rörelsehinder bör kunna vara ett särskilt skäl för dispens enligt 12 § terrängkörningsförordningen. Dispens bör dock inte regelmässigt ges enbart på grund av rörelsehinder och för vilken typ av körning som helst. Myndigheten bör i varje enskilt fall ta ställning till ändamålet med körningen och tyngden i den enskildes behov i förhållande till områdets känslighet och allmänna naturvårds- och friluftslivsintressen. I de fall körning medges bör endast körning inom ett visst avgränsat terrängområde tillåtas och undantag för större områden, t.ex. hela län, bör inte medges. Enligt de allmänna råden bör dispensen vara tidsbegränsad till förslagsvis tre till , eller den som rörelsehindret kan förväntas kvarstå. Enligt 31 § första stycket jaktlagen (1987:259) är det som huvudregel förbjudet att bedriva jakt från motordrivna fortskaffningsmedel. Motordrivna fortskaffningsmedel får inte heller användas för att söka efter, spåra, förfölja eller genskjuta vilt, för att hindra vilt från att komma undan eller för att avleda viltets uppmärksamhet från den som jagar. I 20 a § första stycket jaktförordningen (1987:905) finns dock ett generellt undantag från förbudet. Undantagsbestämmelsen innebär att en rullstolsburen person med bestående rörelsehinder får – med de undantag som anges i andra och tredje stycket – jaga däggdjur från ett motordrivet fordon under förutsättning att motorn är avstängd. får dessutom i det enskilda fallet besluta att en rullstolsburen person med bestående rörelsehinder får jaga vilda fåglar från ett motordrivet fordon med avstängd motor under de allmänna jakttider som anges i bilaga 1 till förordningen (20 b § jaktförordningen). I 21 § i förordningen ges ytterligare möjlighet till undantag från förbudet i 31 § jaktlagen. beslutade regeringen att tillsätta en särskild utredare för att se över lagstiftningen för terrängkörning och lämna de författningsförslag och förslag i övrigt som behövs för att skapa en modern lagstiftning för en hållbar terrängkörning. Enligt utredningsdirektiven (dir. 2018:29) skulle utredaren bl.a. lämna förslag som syftar till att underlätta för personer med bestående rörelsehinder att köra i terräng med motordrivet fordon för att jaga, fiska eller bedriva annat friluftsliv. Utredningen lämnade sitt betänkande Hållbar terrängkörning till regeringen (SOU 2019:67). I utredningsbetänkandet föreslogs att det skulle införas en möjlighet för dem som har en funktionsnedsättning som innebär en varaktigt nedsatt förmåga att förflytta sig på egen hand att söka tillstånd att köra i barmarksterräng med motordrivet fordon för att kunna jaga, fiska eller bedriva annat friluftsliv. Tillståndet skulle enligt förslaget inte gälla jordbruksmark eller skogsbruksmark med plant- eller ungskog, om det inte är uppenbart att användningen av motordrivet fordon kan ske utan risk för skada på marken eller skogen. Vidare skulle tillståndet inte innebära något undantag från vad som gäller för körning i områden som skyddas enligt en särskild reglering. Transportstyrelsen skulle enligt förslaget få ansvaret för att pröva ansökningar om tillstånd för funktionsnedsatta. Betänkandet var föremål för remissbehandling . Enligt pågår inget arbete när det gäller frågan om att underlätta för personer med bestående rörelsehinder att köra i terräng med motordrivet fordon för att jaga, fiska eller bedriva annat friluftsliv. Utskottet anser att det nuvarande regelverket gör det komplicerat för jägare som på grund av en funktionsnedsättning använder motordrivet fordon vid jakt. Att använda motordrivet fordon vid jakt kräver i de flesta fall dispenser från terrängkörningslagen och jaktförordningen. En dispens som gäller för ett begränsat område innebär för personen med funktionsnedsättning att han eller hon enbart kan jaga inom det område som dispensen är sökt för. Detta innebär att personer med funktionsnedsättning kan behöva söka ny dispens för jakt utanför det begränsade området. Många aktiva jägare med funktionsnedsättning har därför ett stort antal dispenser som måste medföras till varje jakt. Dispenshanteringen är dessutom onödigt tidskrävande och kostsam, och därtill kan handläggningstiden vid dispensärenden vara lång. Det vore därför önskvärt att en beviljad dispens gäller för jakt med motordrivet fordon i hela . Utskottet anser således att förutsättningarna för personer med funktionsnedsättning att jaga bör förbättras. Detta bör tillkännage för regeringen. Därmed tillstyrker utskottet motion 2021/22:3664 (C) yrkande 6. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motionsyrkanden som beretts i förenklad ordning. Jämför särskilt yttrande 5 (M), 6 (SD), 7 (C), 8 (KD) och 9 (L). I ett antal motioner från allmänna motionstiden /22 har det väckts förslag som rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare , i betänkandena /19:MJU6, 2019/20:MJU6 och 2020/21:MJU22, och har i enlighet med utskottets förslag avslagit motionsyrkandena. Utskottet ser inte någon anledning att nu göra en annan bedömning av de motionsyrkanden som tas upp i bilaga 2 och avstyrker därför motionsförslagen. Vissa frågor om klövvilt, punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3877 av m.fl. (KD) yrkande 24 och 2021/22:3880 av m.fl. (KD) yrkande 97 och 2021/22:1163 av (C), 2021/22:1479 av (KD) yrkande 2 och 2021/22:1804 av m.fl. (S). De stora vildsvinsstammarna skapar stora problem på många håll. Jag vill framhålla att det utöver vildsvin förekommer även övrigt klövvilt, i synnerhet dovhjort, som i delar av förökat sig explosionsartat med stora skador som följd. Ansökningar om skyddsjakt efter dovhjort har ökat kraftigt. behandlade i ca 45 ansökningar om skyddsjakt på dovhjort. var siffran nära den dubbla, och allt tyder på att ökningen fortsätter. Jag anser därför att det är angeläget att den nationella förvaltningsplanen för dovhjort uppdateras i relation till de stora skador som arten kan medföra för jordbruk i områden där den förekommer i hög koncentration. Översyn av jaktlagen, punkt 2 (S, V, MP) av (MP), (S), (S), (S), (S), (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: 2021/22:700 av (C) yrkande 1, 2021/22:1026 av och (båda C) yrkande 2, 2021/22:1894 av (M), 2021/22:1902 av (M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:2938 av (M), 2021/22:3429 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2021/22:3664 av m.fl. (C) yrkande 5. Vi anser att det saknas anledning för att göra ett sådant tillkännagivande som motionärerna efterfrågar. Vi utvecklar våra skäl för detta i våra särskilda yttranden 1 och 2. Tider för jakt, punkt 3 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2459 av m.fl. (SD) yrkandena 32 och 33 samt 2021/22:1176 av (C) och 2021/22:2226 av (M) yrkandena 1–4. Regeringen beslutade om nya tider för jakt genom en ändring i jaktförordningen. Beslutet möttes av skarp kritik och fick regeringen att backa om jakttidernas slutdatum i och . De nu beslutade jakttiderna gäller från . Jakttiderna är centrala verktyg i arbetet med att förvalta vilt, och hur de utformas påverkar och engagerar många. Fram till har det varit tillåtet att jaga ripa ovanför lappmarksgränsen, fram till i hela och och till i . Regeringens nya beslut innebär att ripjakten kommer att avslutas den 28 (29) februari i kommun och i och ovan lappmarksgränsen i och i . Jaktslutet i resten av , och kommer att vara . Allmän jakt på ripa kommer även i fortsättningen vara tillåten i , och , med samma jakttid , dvs. Alla som bor i norra vet att fram t.o.m. februari är förhållandena sådana att det i praktiken är omöjligt att jaga på fjället och att detta innebär att vinterjakten på ripa försvåras eller helt omöjliggörs. Vi anser därför att det bör vara ett senare slutdatum för ripjakten i vidsträckta och . Ripjakt bör vara tillåten fram t.o.m. . Vi anser också att slutdatumet bör senareläggas över hela ripans utbredningsområde i den resterande fjällvärlden och att det därför ska vara tillåtet att jaga ripa till i och . Jakt- och viltvårdsuppdraget, punkt 4 (S, V, MP) av (MP), (S), (S), (S), (S), (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: 2021/22:1607 av och (båda C), 2021/22:2459 av m.fl. (SD) yrkande 42, 2021/22:2674 av (M), 2021/22:3429 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2021/22:3877 av m.fl. (KD) yrkande 38. Vi anser att det saknas anledning för att göra ett sådant tillkännagivande som motionärerna efterfrågar. Vi utvecklar våra skäl för detta i våra särskilda yttranden 3 och 4. Jaktregler, punkt 6 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4061 av m.fl. (MP) yrkandena 69–71. Att fånga djur i fällor innebär ett onödigt lidande för djuren eftersom de utsätts för svår stress och kan skada sig själva när de försöker ta sig ut. Exempelvis visar studier av fällfångade lodjur att de i många fall saknat klor, haft avbrutna tänder och uppvisat träflisor i magen efter att ha försökt ta sig ut. Det är dessutom komplicerat att göra fällorna selektiva, därför finns det en risk att djur av andra arter, med eller utan ungar, fastnar i fällan. Jag menar att levandefångst med fällor som regel bör vara förbjudet, utom för vildsvin där fällor kan vara ett godtagbart alternativ i förhållande till andra tillåtna jaktformer för arten och där det krävs att fällan ska vara försedd med larmanordning. Dessutom bör användningen av fotsnara förbjudas. Jag ser också ett problem med att använda hund eller tam iller för s.k. grytjakt, som innebär att man släpper ned hunden eller illern i grytet hos en grävling eller kanin för att hetsa eller döda bytet. Även de s.k. grytanlagsproven bör förbjudas eftersom de utsätter både hund och grävling för fara och stor stress. Mot denna bakgrund anser jag att oetiska jaktformer som exempelvis grytjakt och grytanlagsprov bör förbjudas. Terrängkörning vid jakt, punkt 7 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: 2021/22:3664 av m.fl. (C) yrkande 6. Jag kan konstatera att reglerna i terrängkörningslagstiftningen och jaktlagstiftningen i vissa fall ger möjlighet till dispens när det gäller användning av motordrivet fordon för personer med funktionsnedsättning. Jag anser att dagens regler är tillräckliga för att personer med funktionsnedsättning ska kunna delta i jakt på ett säkert sätt. Det finns enligt min mening därför inte skäl för att ta något initiativ med anledning av det som begärs i motionsyrkandet. Översyn av jaktlagen, punkt 2 (S, V) (S), (S), (S), (S), (S) och (V) anför: Vi menar att jaktlagen är väl fungerande , och den har kontinuerligt uppdaterats. ligger en stor del av myndighetsansvaret för jakt- och viltförvaltningsfrågor hos och länsstyrelserna men det största ansvaret för jakten och viltvården ligger hos markägare och jägare. Det är en ordning som vi tycker är bra. I varje län finns också viktiga viltförvaltningsdelegationer som hjälper länsstyrelserna i det lokala arbetet. Viltförvaltningsdelegationerna ska på regional nivå samverka och besluta i övergripande frågor som berör jakt-, viltvårds- och rovdjursfrågor. Detta arbete kan utvecklas men kräver ingen ny jaktlag. Den offentliga debatten kring viltvård rör oftast enstaka delar av jaktlagstiftningen. Ofta härrör debatten från frågan om viltbetesskador som uppkommer på skog och grödor. Det menar vi väl täcks i nuvarande jaktlag. Dessutom uppdateras lagen kontinuerligt. Så sent som ändrades 6 § jaktlagen när det gäller utfodring. Vi menar därför att det inte finns skäl att göra en total översyn av lagen. I grunden bygger jaktlagen på ett delat ansvar för viltvården mellan markägare och jakträttsinnehavare, där basen finns för en lokal och regional förvaltning. Det innebär en frihet under ansvar och en tro på samarbete mellan intressenterna som vi vill värna om. Därför anser vi att svensk jaktlagstiftning är modern, välfungerande och adaptiv i internationell jämförelse och konstaterar att den svenska modellen efterfrågas och anges som föredöme i många länder. Jaktlagen utgör inget problem om man vill utveckla jakten och viltvården. Jakttidsprocessen, utfodring, nya tekniska hjälpmedel m.m. har kunnat införas även under gällande jaktlag. Ny lagstiftning riskerar däremot att tillföra ny byråkrati och i grunden förändra dagens lokalanpassade jakt- och viltvård. Det saknas därför anledning för att göra ett sådant tillkännagivande som motionärerna efterfrågar. Översyn av jaktlagen, punkt 2 (MP) (MP) anför: Jag ser inget behov av översyn av hela jaktlagstiftningen. Jag motsätter mig också de idéer som i vissa sammanhang har framförts om en särskild jaktmyndighet. Det finns enligt min mening inte skäl för att ta något initiativ med anledning av det som begärs i motionsyrkandena. Jakt- och viltvårdsuppdraget, punkt 4 (S, V) (S), (S), (S), (S), (S) och (V) anför: Vi vill tillvarata och utveckla de ideella insatser som utförs inom svensk viltvård av den folkrörelse som jägarkåren utgör. Det sprids en felaktig bild av att regeringen har avskaffat det allmänna uppdraget att sköta delar av jakt- och viltvården. Det är inte sant. Vi vill värna och utveckla det allmänna uppdraget så att det också ska klara rättsliga prövningar. Det är ett faktum att det har funnits en upphandlingsrättslig problematik kopplad till hur det allmänna uppdraget har varit konstruerat i . Den tidigare socialdemokratiskt ledda regeringen valde en lösning som klarar både som vi måste följa och värnar folkrörelsens starka och unika ställning. Vi har varit tydliga med att pengar ur viltvårdsfonden ska gå till att främja viltvård enligt jaktlagens definitioner. Regeringen har i samband med det också beslutat att ska få ett flerårigt organisationsbidrag, vilket organisationen länge efterfrågat. Det ger trygghet och förutsägbarhet för jägare. Vi vill understryka att vi värnar den lokala och regionala förankringen i viltvården i . Vi vill inte ha en stark centralisering, mer byråkrati och ökat krångel. Vi ser det stora värdet i att besluten är förankrade så nära de berörda som möjligt. Vi noterar också att nu vunnit upphandlingen om viltövervakning och vilt och trafik. Det visar åter att Svenska Jägareförbundets höga kompetens och kunnande är viktig för hela jakten och viltvården i . Viltövervakningen innebär ett systematiskt arbete med insamling och bearbetning av data för att kunna följa viltstammarnas utveckling. Vilt och trafik innebär att nu ska organisera och utbilda trafikeftersöksekipage för att förkorta det trafikskadade viltets lidande, dygnet runt i hela . Uppdragen spänner över med möjlighet till förlängning med maximalt . Det saknas därför anledning för att göra ett sådant tillkännagivande som motionärerna efterfrågar. Jakt- och viltvårdsuppdraget, punkt 4 (MP) (MP) anför: Viltvårdsfonden har varit viktig för att finansiera en framgångsrik viltvård i men det sätt på vilket pengar har delats ut från fonden har fått kritik från bl.a. . Som ett led i förändringen beslutade regeringen om ett treårigt organisationsbidrag till för att främja landets viltvård. Organisationsbidraget syftar till att ska kunna fortsätta att leda delar av jakten och viltvården i . Det stora ideella engagemanget hos jägare har stor betydelse för viltvården och för att vilt kan utgöra en kvalitativ del av livsmedlen. Regeringen har inte avskaffat det allmänna uppdraget, utan utvecklat formerna och säkrat de ekonomiska villkoren för arbetet. har tilldelats medel ur viltvårdsfonden för sitt rikstäckande jakt- och viltvårdsarbete. Den tidigare modellen som har använts för att betala ut bidrag har kritiserats av bl.a. eftersom modellen har ansetts strida mot lagen om offentlig upphandling. Mot bakgrund av kritiken beslutade den rödgröna regeringen om vissa ändringar när det gäller hur medel ur viltvårdsfonden används i enlighet med gällande lagstiftning, bl.a. jaktlagens definitioner. En organisation som förespråkar illegal jakt eller utrotning av rovdjur måste därmed uteslutas från stöd. har det också funnits allvarliga brister i hur de stöd som jägarorganisationerna fått har redovisats. har uppdrag att främja landets viltvård, i enlighet med regeringens beslut . Att en myndighet har en uppgift kring samordning, när arbetet i själva verket utförs av icke-statliga organisationer eller småföretag på regional nivå, är inte en ovanlig konstruktion och ska inte tas som tecken för centralisering. Inom de områden inom viltvården som kommer att upphandlas kommer självklart att kunna lägga anbud och få uppdrag även i fortsättningen. Vissa jägarorganisationer har tyvärr påverkats av stark påtryckning från högerextremism och populism, vilket säkert i längden kan skada dessa organisationers förmåga att ta sig an vissa samhällsuppgifter. Demokratiskt sinnade jägarorganisationer, som också ses som viktiga friluftsorganisationer, med ett starkt miljö- och kvalitetsarbete, ska självklart inom lagens ramar få stöd från staten även i fortsättningen. Det saknas därför anledning för att göra ett sådant tillkännagivande som motionärerna efterfrågar. Motioner som bereds förenklat, punkt 8 (M) (M), (M) och (M) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2. När det gäller vårt partis förslag hänvisar vi till våra aktuella kommittémotioner. Vi vidhåller de synpunkter vi har framfört men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 8 (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2. När det gäller vårt partis förslag hänvisar vi till våra aktuella kommittémotioner. Vi vidhåller de synpunkter vi har framfört men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 8 (C) (C) och (C) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2. När det gäller vårt partis förslag hänvisar vi till våra aktuella kommittémotioner. Vi vidhåller de synpunkter vi har framfört men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 8 (KD) (KD) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2. När det gäller mitt partis förslag hänvisar jag till våra aktuella kommittémotioner. Jag vidhåller de synpunkter vi har framfört men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 8 (L) (L) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2. När det gäller mitt partis förslag hänvisar jag till våra aktuella kommittémotioner. Jag vidhåller de synpunkter vi har framfört men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 2021/22:206 av (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökad avskjutning av vildsvin och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:677 av Per och (båda SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om jakt på vildsvin och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:700 av (C): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en uppdaterad jaktlagstiftning när det gäller förvaltning av viltstammen både när det är många och när det är få individer och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en utredning av regelverket för utfodring och åtling av vilda djur och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om skyddsjakt och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:763 av Per Schöldberg och (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om balansering av vildsvinsstammen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:850 av m.fl. (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att dels maximera det lokala självbestämmandet genom att låta viltförvaltningsdelegationerna utgöra den högsta beslutande nivån på samtlig viltförvaltning, dels återgå till den tidigare ordningen vad gäller viltförvaltningsdelegationernas sammansättning, och detta tillkännager för regeringen. 2021/22:891 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om tydligare krav på länsstyrelserna att inte höja prisnivåerna för jakt på statens marker mer än konsumentprisindex och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1026 av och (båda C): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en ny jaktlagsutredning som bidrar till ett modernt och enkelt regelverk som möter en bred acceptans och där skadorna för jord- och skogsbruket samt mängden viltolyckor minskar och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1163 av (C):