bet · H901TU15 · 2022-05-12 00:00:00 — riktade ett tillkännagivande till regeringen om att den borde se över det dåvarande beställaransvaret (bet. 2014/15:TU2, rskr. 2014/15:24). Regeringen överlämnade mot denna bakgrund propositionen Beställaransvar för ordning och reda på vägarna, och beslutade därefter om ändringar i de straffrättsliga reglerna om beställaransvar i yrkestrafiklagen (prop. 2017/18:209, bet. 2017/18:TU14, rskr. 2017/18:314). Utskottet behandlade senast motioner om beställaransvar i betänkande 2020/21:TU2. Utskottet avstyrkte motionsyrkandena med hänvisning till bl.a. att regeringen har tillsatt en utredning om effektivare kontroller av yrkestrafik på väg där det som en del ingår att belysa bestämmelserna om transportköparens ansvar. biföll utskottets förslag. Utskottet vill inledningsvis peka på att reglerna om beställaransvar innebär att den som har beställt en otillåten gods- eller persontransport kan dömas för brott och att detta är ett av flera instrument för att komma till rätta med missförhållanden inom den yrkesmässiga trafiken och därmed skapa ordning och reda på vägarna. Utskottet ser därför positivt på att det i flera steg har genomförts skärpningar av reglerna för beställaransvar. Utskottet vill även peka på att det i den presenterade utredningen på väg (SOU 2021:31) gjorts en genomgång av reglerna om beställaransvar där man kommit fram till att beställaransvaret inte är lämpligt för sanktionsväxling. Utskottet ser vidare positivt på de förslag som rör beställaransvar vid utstationering som regeringen lämnar i propositionen 2021/22:166 Genomförande av mobilitetspaketet. När det gäller frågan om att stärka beställaransvaret och upprätta en uppförandekod för transportinköp i de statliga bolagen vill utskottet peka på att detta är något som förekommer och att t.ex. Postnord tillhör de statliga bolag som har tagit fram en sådan uppförandekod för sina leverantörer. Mot denna bakgrund finner utskottet inte anledning att ta några initiativ när det gäller straffskärpningar eller att stärka beställaransvaret. Därmed avstyrks motionerna 2021/22:920 (V) yrkande 15 och 2021/22:2968 (SD) yrkandena 2 och 6. Säkra rast- och uppställningsplatser Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om säkra rast- och uppställningsplatser. Utskottet hänvisar bl.a. till att har genomfört en översyn för att belysa tillgången på säkra rast- och uppställningsplatser och modeller för att främja en tillräcklig utbyggnad. Jämför reservation 18 (M, SD, KD). m.fl. (M) pekar i kommittémotion 2021/22:3757 yrkande 22 på behovet av säkerhet och tillgänglighet på rastplatser. m.fl. (SD) framför i kommittémotion 2021/22:2968 yrkande 29 att antalet rastplatser med tillhörande övervakning bör utökas. Enligt motionärerna är antalet rastplatser utmed landets vägar för lågt och parkeringstider, nedskräpning och grövre brottslighet behöver övervakas bättre så att en lugn och trygg miljö kan skapas för alla bilister. Motionärerna framhåller i yrkande 40 behovet av att skapa fler säkra uppställningsplatser. Enligt motionärerna behövs en utbyggnad av säkra och bevakade uppställningsplatser för att ge möjlighet att sträcka på benen, ta ut sin lagstadgade dygnsvila och slippa grov kriminalitet. m.fl. (KD) framhåller i kommittémotion 2021/22:3879 yrkande 55 lastbilschaufförers behov av säkra uppställningsplatser. Motionärerna anser att bör få i uppdrag att tillhandahålla skyddade och säkra uppställningsplatser för lastbilar även . (M) vill i motion 2021/22:1835 yrkande 1 att regeringen ska lämna förslag om att bygga bevakade transportcenter. Motionären pekar på att har identifierat brister på rast- och uppställningsplatser och att problematiken spiller över också på vägnätet i stort. Trafikanalys fick i uppdrag av regeringen att genomföra en utredning om trygga och säkra uppställningsplatser. Trafikanalys presenterade rapporten och säkra uppställningsplatser (rapport 2016:16). I samband med utredningen genomfördes kartläggningar och intervjuer med chaufförer, branschrepresentanter, myndigheter och andra aktörer om förhållanden på befintliga uppställningsplatser samt om utbud och behov på området. Trafikanalys rapport visade att utbudet av uppställningsplatser huvudsakligen består av rastplatser, vägkrogar och bensinstationer och att de befintliga uppställningsplatserna är för få och ofta trånga. Rapporten visade även på att betalningsviljan för att stå på säkra uppställningsplatser är låg. Trafikanalys konstaterade att många aktörer är inblandade i frågan och att ansvarsfördelningen mellan det offentliga och branschen inte är helt tydlig. Trafikanalys pekade på att transportbranschen har möjlighet att ta större ansvar för de transportörer som de anlitar som underleverantörer, bl.a. genom att i större utsträckning använda tillgänglig teknik för att skydda både chauffören och godset, men att även transportköpare kan ställa krav på att chaufförerna erbjuds rimliga villkor. Vidare visade rapporten på att det finns flera privata och lokala lösningar på uppställningsplatser men att det saknas samordning på statlig nivå. Trafikanalys konstaterade sammanfattningsvis att efterfrågan på uppställningsplatser är stor, att utbudet av trygga och säkra uppställningsplatser i inte stämmer överens med efterfrågan samt att lastbilschaufförerna är en utsatt grupp. En genomgång av brottsstatistiken visade enligt Trafikanalys inte någon ökning av brottslighet på uppställningsplatser, som de undersökningar som Trafikanalys genomfört visar att ett stort antal chaufförer upplever otrygghet och uppger sig ha blivit utsatta för brott och att mörkertalet kan vara stort. Regeringen konstaterade i den nationella godstransportstrategi som presenterades att Trafikanalys utredning om trygga och säkra uppställningsplatser visar på ett större behov av platser än det befintliga utbudet. Regeringen pekade även på att staten i enlighet med det s.k. ITS-direktivet () har en skyldighet att tillhandahålla information om säkra uppställningsplatser liksom att samordningen av säkra och trygga uppställningsplatser behöver förbättras och att tillsynen av förhållandena på området behöver utvecklas. fick i uppdrag av regeringen att genomföra en översyn med anledning av bristen på säkra uppställningsplatser för yrkestrafiken längs större vägar (N2018/04052/MRT). I uppdraget ingår bl.a. att belysa bristen på säkra uppställningsplatser för yrkestrafiken längs större vägar, att bedöma hur behovet av säkra uppställningsplatser längs större vägar förväntas utvecklas, att analysera vilka nyttor, kostnader och andra konsekvenser en utbyggnad av säkra uppställningsplatser längs större vägar är förknippad med samt att ta fram möjliga affärsmodeller som kan främja en tillräcklig utbyggnad. I uppdraget ingår vidare att i samband med planering av ny infrastruktur och ombyggnader samt i samband med trimningsåtgärder i vägnätet planera åtgärder som underlättar för en privat etablering av säkra uppställningsplatser i anslutning till vägnätet. I uppdraget ingår också att se över vilka utökade möjligheter den nya kamerabevakningslagen har för en ökad säkerhet i detta sammanhang. I uppdraget ingår dessutom att se över och kostnadsuppskatta åtgärder som bidrar till att höja säkerheten på övriga rast- och uppställningsplatser utefter vägnätet. I denna del ska redogöra för hur detta påverkar övriga prioriteringar i den nationella planen för utveckling av transportinfrastrukturen. Vid planeringen ska utgångspunkten vara att utbyggnaden bidrar till att uppfyller de mål som framgår av förordningen om transeuropeiska transportnät (TEN-T-förordningen). Uppdraget ska genomföras i nära samarbete med andra berörda myndigheter och försäkrings- och branschföreträdare. Denna översyn sträcker sig fram till utgången av den nationella trafikslagsövergripande planen för transportinfrastrukturen för perioden –2029, och redovisar hur utvecklingen fortskrider. Av den överenskommelse som uppnåddes om den första delen i mobilitetspaket framgår att EU kommer att verka för att det byggs säkra och skyddade parkeringsplatser som ska användas. Europeiska kommissionen har antagit nya EU-standarder och EU-förfaranden för att stödja utvecklingen av ett nätverk av säkra parkeringsplatser i hela EU. Initiativet syftar till att förbättra vilovillkoren för förare och skydda dem mot våld och lastbrott. Kommissionen avser vidare att skapa en webbplats som gör det lättare att hitta parkeringarna. Svar på skriftliga frågor och interpellationer Infrastrukturministern besvarade en skriftlig fråga om trygga och säkra rastplatser (fr. 2020/21:3366). Infrastrukturministern framhöll i svaret att rastplatserna längs vägarna är viktiga och bidrar till god trafik-säkerhet och framkomlighet och att de självklart ska vara trygga och säkra. Infrastrukturministern pekade på att problem vid rast- och uppställningsplatser är ett uttryck för att det saknats bra regelverk för yrkesförare i hela EU. Infrastrukturministern pekade vidare på det s.k. mobilitetspaketet som genomförs i svensk lagstiftning och att det är ett reformpaket för tydliga och sjysta villkor för tunga transporter inom EU. Ministern konstaterade att har varit ledande i det arbetet. Vidare konstaterade ministern att frågorna om rastplatser berör många aktörer och att det är viktigt att tillsammans med och samverkar kring detta. Infrastrukturministern pekade avslutningsvis på att har regeringens uppdrag att se över hur bristen på säkra uppställningsplatser för yrkestrafiken längs större vägar kan avhjälpas och att det i detta uppdrag ingår flera delar som syftar till att möjliggöra att fler rast- och uppställningsplatser etableras. besvarade den dåvarande inrikesministern en skriftlig fråga om åtgärder för att minska kriminaliteten och öka tryggheten på det svenska vägnätet (fr. 2021/22:106). I sitt svar pekade inrikesministern på regeringens uppdrag till att se över hur bristen på säkra uppställningsplatser för yrkestrafiken längs större vägar kan avhjälpas och att det i detta ingår att underlätta kommersiell etablering av säkra uppställningsplatser för yrkestrafiken samt att tillsammans med branschen titta på möjliga affärsmodeller som kan främja en tillräcklig utbyggnad. Utskottet har tidigare behandlat motioner om säkra rast- och uppställningsplatser för yrkestrafiken, senast i betänkande 2020/21:TU2. Utskottet avstyrkte motionsyrkandena med hänvisning till bl.a. Trafikanalys kartläggning av utbudet och behovet av uppställningsplatser samt till pågående översyn av hur bristen på säkra uppställningsplatser för yrkestrafiken kan avhjälpas. biföll utskottets förslag. Utskottet vill framhålla att rastplatserna längs våra vägar är viktiga då de bidrar till god trafiksäkerhet och framkomlighet och att det därmed är angeläget att dessa är trygga och säkra. Utskottet ser därför positivt på att på regeringens uppdrag har genomfört en översyn för att bl.a. belysa tillgången på säkra rast- och uppställningsplatser och modeller för att främja en tillräcklig utbyggnad. Utskottet påminner om att översynen sträcker sig fram till utgången av den nationella trafikslagsövergripande planen –2029 och att ska göra en årlig redovisning av hur utvecklingen fortskrider. Utskottet ser positivt på att detta arbete har inletts och kommer med stort intresse att fortsätta följa hur behovet av trygga och säkra rast- och uppställningsplatser blir tillgodosett . Utskottet avstyrker därmed motionerna 2021/22:1835 (M) yrkande 1, 2021/22:2968 (SD) yrkandena 29 och 40, 2021/22:3757 (M) yrkande 22 och 2021/22:3879 (KD) yrkande 55. Kontroller och tillsyn inom taxibranschen Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om kontroller och tillsyn inom taxibranschen. Utskottet betonar vikten av såväl kontroller och tillsyn som informationsinsatser för att skapa en trygg och väl fungerande taxibransch som präglas av hög regelefterlevnad. Utskottet hänvisar till en genomförd översyn och de åtgärder som har vidtagits för att underlätta kontrollen samt de informationsinsatser som görs. Jämför reservation 19 (SD), 20 (V) och 21 (KD). m.fl. (SD) efterfrågar i kommittémotion 2021/22:2968 yrkande 7 en översyn av det regelverk som reglerar yrkesmässig trafik i personbefordran. Motionärerna pekar på att den svenska taxinäringen efter att ha varit reglerad , på vissa håll uppvisar orimligt stora variationer vad gäller prissättning och kvalitet. m.fl. (V) framför i kommittémotion 2021/22:447 yrkande 1 att regeringen skyndsamt bör återkomma med förslag på åtgärder för att förhindra att taxiföretag med parallella redovisningssystem kringgår kravet på intäktsredovisning och riktiga kassakvitton. Enligt motionärerna förekommer det att taxiföretag i använder sig av parallella redovisningssystem där taxichauffören kan redovisa en lägre summa i bilens taxameter än i det interna systemet, och att detta ofta är kopplat till ett företag med säte utomlands där de verkliga intäkterna redovisas. Motionärerna anför vidare i yrkande 2 att regeringen bör återkomma med lagkrav på regelbundna kontroller av taxilicenser . Motionärerna anser att det är angeläget att det införs åtgärder som innebär att taxiförares taxilicens kontrolleras ofta och regelbundet i ett kontrollerat tidsintervall, m.fl. (V) framför vidare i kommittémotion 2021/22:920 yrkande 12 att regeringen bör ge berörda myndigheter i uppdrag att genomföra en väsentligt förbättrad tillsyn över taxibranschen och förbättra sitt samarbete. Motionärerna pekar på att flera myndigheter delar på ansvaret för kontrollen av och tillsynen över taxibranschen och att bl.a. brister i samarbete och gällande sekretessregler gör att de inte utbyter information i den utsträckning som skulle behövas. m.fl. (KD) framhåller i kommittémotion 2021/22:3879 yrkande 75 att goda informationsinsatser och utökad tillsynskontroll är nödvändiga för att säkerställa att de nya reglerna inom taxinäringen följs. Transportstyrelsen har i enlighet med taxitrafiklagen (2012:211) ansvar för tillsynen över att tillståndshavare bedriver sin verksamhet enligt gällande bestämmelser. Transportstyrelsen utövar tillsyn över om det har förekommit allvarliga missförhållanden eller om förutsättningarna för tillstånd av någon annan anledning inte är uppfyllda i driften av trafikrörelsen eller i någon annan näringsverksamhet som tillståndshavaren bedriver. Vid missförhållanden kan taxitrafiktillståndet återkallas eller en varning delas ut. Transportstyrelsens kontroller och tillsyn av taxi utgår från ett riskbaserat arbetssätt. Kontrollerna och tillsynsaktiviteterna sker genom samverkan med, och genom att underlag kommer in från, bl.a. , domstolarna, och . De sanktioner som myndigheten kan använda i tillsynen är att varna eller att återkalla tillstånd att få bedriva verksamhet. I en tillsyn tittar Transportstyrelsen på olika aspekter för att kunna besluta om ett företag är lämpligt att bedriva taxiverksamhet eller inte. Resultatet av tillsynen beror på hur den sammanlagda bilden ser ut. Transportstyrelsen är också den myndighet som hanterar frågor om utfärdande, kontroller och indragning av taxiförarlegitimationer. Det är Transportstyrelsen som fattar beslut om att bl.a. bevilja och återkalla taxiförarlegitimationer. Taxiföretagen har en skyldighet att i enlighet med taxitrafiklagen kontrollera att de som kör i taxitrafik har giltiga taxiförarlegitimationer och att vidta åtgärder om behörigheten av någon anledning blir ogiltig. I annat fall riskerar den tillståndshavare som bryter mot detta böter eller fängelse . genomförde Transportstyrelsen tillsammans med polisen för tredje gången en s.k. tillståndsmätning inom yrkestrafiken. Med anledning av detta publicerade Transportstyrelsen en rapport (TSG 2017-3925). Tillståndsmätningarna genomförs och syftar till att ge en representativ bild av hur väl yrkestrafikföretag följer de krav och regler som finns. Transportstyrelsen konstaterade i sin rapport att regelefterlevnaden inom taxibranschen generellt sett är hög inom de flesta områden som kontrollerades i tillståndsmätningen. Transportstyrelsen menade att det finns goda skäl att anta att de främsta problemen inom taxinäringen inte finns bland de aktörer som kör taxi med tillstånd, taxiförarlegitimation och liknande. Taxibranschens bekymmer återfanns enligt Transportstyrelsen i stället kopplat till dem som inte officiellt kör taxi men som trots det kör människor mot betalning. Transportstyrelsen pekade även på att det finns indikatorer på att bestämmelser om t.ex. priser inte tillämpas på ett korrekt sätt och att det därför är viktigt att delar av det som kontrolleras i tillståndsmätningen även följs upp på andra sätt för att stävja fusk som inte nödvändigtvis märks vid en första anblick. infördes skärpta regler om beställares ansvar som innebär att den som beställer taxitrafik ska kontrollera att transporten sker med stöd av rätt tillstånd. Enligt de nya reglerna kan samtliga beställare i en avtalskedja hållas ansvariga om de känt till eller haft skälig anledning att anta att transporten var otillåten att utföra. Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att se över hur kontrollverksamheten av yrkestrafik på väg, där taxi ingår, bedrivs och lämna förslag på förbättrande åtgärder för att fler ska följa reglerna på området (dir. 2019:51). Utredaren redovisade rapporten på väg (SOU 2021:31) till regeringen. Rapporten har därefter varit föremål för remisshantering och bereds inom (Infrastrukturdepartementet). Regeringen genomförde ändringar i taxitrafikförordningen (2012:238) och förordningen (2016:623) om redovisningscentraler för taxitrafik som syftar till att förbättra möjligheter att bedriva skattekontroll av taxiverksamhet genom att myndigheten ges möjlighet att ta del av olika uppgifter om taxiverksamheten som sedan kan jämföras med intäktsredovisningar som har uppgetts i beskattningssammanhang. Infrastrukturministern besvarade en skriftlig fråga om åtgärder för att hindra taxiföretag med parallella redovisningssystem från att kringgå kravet på intäktsredovisning och riktiga kassakvitton (fr. 2018/19:680). Infrastrukturministern framhöll att ordning och reda inom transportbranschen är en prioriterad fråga för regeringen och att den har vidtagit ett antal åtgärder för att skapa förutsättningar för en sund konkurrens inom taxinäringen. Ministern pekade på de regler som började gälla med en skyldighet för taxiföretag att ansluta sig till redovisningscentraler samt att en ny kategori av taxitrafik skulle införas . Infrastrukturministern pekade på att dessa åtgärder förbättrar möjligheter att bedriva skattekontroll av taxiverksamhet. Ministern pekade vidare på att taxiförare redan hade en skyldighet att registrera uppgifter om ett köruppdrag i taxametern och att efter avslutat köruppdrag skriva ut ett kvitto från taxametern som skulle erbjudas kunden. Infrastrukturministern underströk att effektiva kontroller utförda av berörda myndigheter är en förutsättning för att gällande regler ska få avsedd effekt och att berörda myndigheter har till uppdrag att kontrollera att reglerna följs och beivra brott mot regelverken. Vidare framhöll infrastrukturministern att fusk inte ska löna sig och att regeringen kommer att fortsätta att följa utvecklingen noga och vid behov överväga ytterligare åtgärder för att främja en sund och välfungerande taximarknad. Kontroller och återkallelser av taxiförarlegitimationer I taxitrafiklagen (2012:211) regleras återkallelse av taxiförarlegitimationer. Av 4 kap. 6 § framgår att en taxiförarlegitimation ska återkallas om innehavaren genom brottslig gärning eller på grund av andra missförhållanden har visat sig olämplig att tjänstgöra som taxiförare. gav den dåvarande infrastrukturministern i uppdrag till Transportstyrelsen att i samarbete med ta fram en lösning för digital kontroll av giltiga taxibehörigheter i realtid inom befintlig lagstiftning. Taxiföretagen har möjlighet att ansluta sig till en tjänst för automatisk digital kontroll av taxiförarlegitimationer som tillhanda-hålls av genom systemet Behörighetskontroll Yrkesförare (). Genom systemet erbjuds taxiföretagen tillgång till ett verktyg för uppgiftsinhämtning som gör att de kan uppfylla lagens krav och säkerställa att förarna har giltig behörighet. Systemet bygger på att har tecknat avtal med Transportstyrelsen om informations-förmedling av behörighetsuppgifter samt ett personuppgiftsbiträdesavtal. Användare som har ett relevant behov av kontrollen kan ansöka om att få Transportstyrelsens medgivande till direktåtkomst. Förutom taxiföretagen anses även taxis beställningscentraler ha ett relevant behov av förarkontroll. ansluter därefter beställningscentraler eller taxiföretag och förmedlar ansökan om medgivande för direktåtkomst till Transportstyrelsens vägtrafikregister. Efter medgivande upprättar ett affärsavtal med beställningscentraler och taxiföretag. Tjänsten är utformad så att Transportstyrelsen öppnar en webbservice som kopplas upp mot. På samma sätt sker en uppkoppling mot taxiföretaget som laddar upp en fil med förarnas personnummer. Om filen skickas före får slutanvändaren svaret senast kl. 6 och då har varje nummer försetts med uppgifterna Giltig, Ogiltig eller Saknas. Det kan även noteras att parallellt med utvecklingen av BKY-tjänsten för taxi förde diskussioner med de övriga bransch-förbunden inom yrkestrafiken. Det resulterade i att ett trepartssamarbete tecknades mellan , och . Enligt uppgift från kontrolleras ca 75 000 taxi-, buss- och lastbilsförares behörigheter (uppgiften avser ) och allt fler nya företag och förare ansluter sig till den digitala plattformen. Information om gällande taxiregler På finns information som uppdateras kontinuerligt om vilka regler som gäller för taxitrafik. Denna information riktas till såväl taxibranschen som de kunder som vill resa med taxi. Det lämnas bl.a. information om reglerna om att alla taxifordon ska ha jämförpris och prisdekaler både inne i och utanpå fordonet samt att kunden har rätt att få en prisuppgift redan innan en resa startar om jämförpriset överstiger . Det finns även information på engelska som beskriver prissättning och vad kunder ska vara uppmärksamma på. Transportstyrelsen gör även andra insatser för att sprida information. Exempelvis har Transportstyrelsen gjort informationsinsatser vid införandet av ovannämnda krav på obligatorisk prisuppgift före taxifärden. Då skickade myndigheten bl.a. ut riktad information till samtliga tillståndshavare för taxitrafik. Transportstyrelsen medverkar även i samband med olika samverkansforum där aktörer som bl.a. Jernhusen, Swedavia och olika hotell deltar. Vid sådana tillfällen informerar Transportstyrelsen bl.a. om vikten av att taxiföretag som de samarbetar med följer gällande regler. Utskottet har tidigare behandlat motioner om information, kontroller och tillsyn inom taxibranschen, senast i betänkande 2020/21:TU2. Utskottet avstyrkte motionsyrkandena med hänvisning till bl.a. gällande bestämmelser och de åtgärder som har vidtagits för att underlätta kontrollen samt de informationsinsatser som görs. biföll utskottets förslag. Utskottet vill framhålla betydelsen av att det genomförs såväl kontroller och tillsyn som informationsinsatser för att skapa en trygg och väl fungerande taxibransch som präglas av hög regelefterlevnad. Utskottet ser därför positivt på att det vidtas ett antal åtgärder som på olika sätt underlättar kontrollerna av taxiförare och taxiföretag och att det även görs insatser för att sprida information till olika målgrupper om de regler som gäller inom taxiområdet. Utskottet vill också påminna om utredningen på väg (SOU 2021:31) som presenterades och att de förslag som lämnats där har en uttalad inriktning på effektivare kontroller och sanktionssystem som ska få fler inom yrkestrafiken på väg att följa reglerna på området och åstadkomma en sund konkurrens inom yrkestrafiken.