bet · H901TU8 · 2022-03-25 00:00:00 — Regeringen pekade vidare på att begreppet oregerliga passagerare innefattar en rad olika beteenden samt att sådana passagerare i vissa fall kan utgöra en allvarlig fara för flygsäkerheten och luftfartsskyddet då de genom sitt beteende kan dra till sig så mycket av kabinpersonalens uppmärksamhet att andra incidenter inte observeras eller kan hanteras på ett snabbt och bra sätt, vilket därigenom kan orsaka ett tillbud eller en olycka. Regeringen redovisade att samtliga remissinstanser som uttalat sig i saken var överens om att det behövdes en kraftfullare reaktion än den som stod till buds enligt den då gällande ordningen. Regeringen konstaterade vidare att problemen med oregerliga passagerare inte är vanliga men att de lätt blir allvarliga när de inträffar och att enbart en bötespåföljd kan framstå som alltför lindrig i förhållande till brottets allvar. Utbildning av piloter som flyger fallskärmshoppare har inte egen rådighet över de krav som ställs på piloter när det gäller utbildning för att flyga fallskärmshoppare. Det måste i stället ske inom ramen för samarbetet med EU och . Transportstyrelsen är den svenska myndighet som har tillsynsansvar för luftfarten. Luftfartsskydd samt brott mot luftfartslagen och Luftfartsskyddet och tillhörande regelverk styrs i hög grad av internationella regler, och som en följd av händelserna i tillkom också gemensamma bestämmelser inom EU. Det gemensamma återfinns i förordning (EG) nr 300/2008 och förordning (EU) nr 2015/1998. I 5 kap. luftfartslagen (2010:500) finns regler som rör luftfartygs befälhavare och besättning samt tjänstgöring ombord. Den nu gällande luftfartslagen infördes och ersatte då en tidigare luftfartslag (1957:297) (prop. 2009/10:95, bet. 2009/10:CU15, rskr. 2009/10:295). Genom den nya lagen infördes bl.a. nya regler som innebar att den passagerare som inte rättar sig efter vad befälhavaren bestämmer om ordningen ombord kan dömas till böter eller fängelse . Även med de tidigare reglerna var det straffbart att inte rätta sig efter vad befälhavaren bestämmer om ordningen ombord, men straffet var då begränsat till böter. De nya reglerna innebar därmed en skärpning. I 13 kap. 4 § 10 luftfartslagen finns regler om att passagerare som uppsåtligen eller av oaktsamhet inte åtlyder vad befälhavaren bestämmer om ordningen ombord kan dömas till böter eller fängelse . I sådana fall där det brott som begås ska klassificeras som luftfartssabotage finns regler om detta i som innebär att påföljden kan bli upp till fängelse. Luftfartsskydd samt brott mot luftfartslagen och Infrastrukturministern besvarade en interpellation om vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att öka säkerheten vid landets flygplatser (ip. 2021/22:119). I sitt svar pekade infrastrukturministern bl.a. på att det utöver regelverk och åtgärder på själva flygplatserna är viktigt att informationsflödet mellan berörda aktörer fungerar väl, så att förebyggande åtgärder kan vidtas när det finns offentlig information eller underrättelse-information om att något kan inträffa. Infrastrukturministern pekade även på att han ser mycket positivt på att berörda myndigheter tillsammans med branschen fortsätter att diskutera vad som ytterligare kan göras både för att förebygga sabotage mot samhällsviktig infrastruktur och för att effektivt undanröja störningar när de väl har inträffat. Infrastrukturministern uttalade även att han kommer att följa det arbetet noga. Utbildning av piloter som flyger fallskärmshoppare Transportstyrelsen, som är den svenska myndighet som har tillsynsansvar för bl.a. luftfarten, presenterade en rapport om Transportstyrelsens säkerhetsöversikt för luftfart 2019. I rapporten redovisas att de som omkom och skadades allvarligt uteslutande fanns inom fritidsverksamheten. Åtta fallskärmshoppare och deras pilot omkom i en olycka i . Transportstyrelsen redovisar att myndigheten med anledning av denna olycka har fokuserat särskilt på säkerhetsarbetet inom privatflyget vid flygning med fallskärmshoppare. I rapporten redovisas även att ett antal åtgärder har initierats i samverkan med . I detta ingår bl.a. följande: – Utbildningar för piloter och fallskärmshoppare har förstärkts i syfte att rikta in sig på orsakerna till olyckor och vikten av att följa etablerade procedurer. – har fått i uppdrag att ta fram en plan med tillhörande aktiviteter för att minimera risken för att liknande allvarliga olyckor ska kunna hända igen. Planen och aktiviteterna innehåller bl.a. förstärkt stöd till de piloter som flyger fallskärmshoppare. – Utbildningsinsatser för piloter har påbörjats och kommer att fortgå framöver. Detsamma gäller utbildningar för att säkerställa att hopparna har tillräckliga kunskaper kring förflyttning i flygplanet under flygning. – Flera möten har hållits med och myndigheten upplever att samarbetet med förbundet är gott. – Ett arbete med att uppdatera de nationella föreskrifterna för fallskärmshoppning har initierats. Inom ramen för har följande aktiviteter för att höja flygsäkerheten genomförts: – ett initiativ för att höja kompetensen för instruktörer inom flygning med ultralätta plan – start av en studie av de bakomliggande faktorerna för luftrumsintrång – flera träffar med flygklubbar för att komma till rätta med bekymmersamma attityder till gällande bestämmelser – ett stort arbete för att uppdatera det omfattande flygsäkerhetsmaterial riktat till den allmänna luftfarten som myndigheten gav ut –2009 och en omstart framöver under namnet H50P 2.0. Motionsyrkanden om luftfartsskydd och brott mot luftfartslagen samt utbildning av piloter som flyger fallskärmshoppare behandlades senast i utskottets betänkande 2020/21:TU14. Utskottet avstyrkte motionsyrkandena. biföll utskottets förslag. Utskottet vill understryka betydelsen av att upprätthålla en fortsatt god flygsäkerhet och framhålla vikten av att fortsätter att vara pådrivande i flygsäkerhetsfrågor. Utskottet konstaterar att det internationella samarbetet inom , och och deltagande i dessa organisationer har bidragit till en gynnsam utveckling av flygsäkerheten bl.a. genom utvecklandet av gemensamma säkerhetsbestämmelser. Som framgår ovan när det gäller luftfartsskyddet i är det Transportstyrelsen som har till uppgift att utveckla och ansvara för nationella säkerhetsprogram där samtliga styrande krav för luftfartsskyddet finns samlade. Transportstyrelsen ansvarar vidare för tillsynen över de verksamhetsutövare som omfattas av det nationella säkerhetsprogrammet, internationellt arbete och föreskriftsarbete. När det gäller skärpningar av luftfartslagen och vill utskottet peka på att nuvarande regler innebär att i fall där det begås brott som ska klassificeras som luftfartssabotage kan dessa ge en påföljd på upp till fyra års fängelse. I frågan om utbildning av piloter som flyger fallskärmshoppare kan utskottet konstatera att inte har egen rådighet över de utbildningskrav som ställs på piloter och att detta i stället måste ske inom ramen för samarbetet med EU och . Utskottet vill framhålla att det är angeläget att det gemensamma arbetet fortgår för att därigenom minska riskerna för att nya olyckor ska inträffa. Utskottet finner avslutningsvis inte anledning att ta några initiativ med anledning av motionerna 2021/22:145 (SD) och 2021/22:2952 (SD) yrkandena 7, 9 och 11–13 och dessa avstyrks därmed. Alkoholtester för piloter och besättningspersonal Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om alkoholtester av piloter och besättningspersonal. Utskottet hänvisar till gällande internationella regelverk för säkerhet inom luftfarten. Utskottet framhåller vikten av att bibehåller sin mycket höga flygsäkerhetsstandard. Jämför reservation 33 (M, SD, KD). I kommittémotion 2021/22:3754 av m.fl. (M) yrkande 20 framhålls behovet av stärkt trafiksäkerhet för personalen bl.a. när det gäller nykterhet. Motionärerna vill därför att regeringen utreder en modell med obligatorisk nykterhetskontroll för alla piloter varje gång de ska flyga. I kommittémotion 2021/22:2952 av m.fl. (SD) yrkande 10 påtalas vikten av skärpta nykterhetskontroller på flygplatser. Motionärerna anser att resurserna till polisen ska utökas för ökat antal nykterhetskontroller i nära anslutning till flygplatser. I kommittémotion 2021/22:3878 av m.fl. (KD) yrkande 5 påtalas behovet av att införa ett krav på alkoholtester för piloter och besättningspersonal vid på- och avstigning på flyget. Motionärerna pekar på att anställda på flyg i ett flertal fall ertappats med att vara alkoholpåverkade i tjänsten och att detta kan medföra en stor risk för passagerarnas säkerhet och öka risken för flygplansolyckor. För del är det som utför kontroller med stöd av lagen (1976:1090) om alkoholutandningsprov. har därför pekats ut av regeringen som ansvarig myndighet för att utföra alkohol-kontrollerna även i rampinspektionerna. Regeringen har även infört en bestämmelse om att ska lämna uppgifter om resultatet av alkoholkontrollerna vid rampinspektionerna till Transportstyrelsen. Alkoholtester av piloter och besättningspersonal Den europeiska flygsäkerhetsbyrån har tagit fram ett antal rekommendationer för att förstärka flygsäkerheten. Enligt rekommendationerna ska medlemsstaterna utföra nationella alkoholtester baserat på slump eller riskbaserat, och kommer att göra analyser av flygbolagen så att riskbaserad tillsyn kan utövas. Utöver bestämmelserna i lagen (1976:1090) om alkoholutandningsprov beslutade regeringen om genomförandet av nya EU-bestämmelser. Kommissionens förordning (EU) 965/2012 har ändrats genom förordning (EU) 2018/1052 på så sätt att krav införs på obligatoriska alkoholkontroller av flyg- och kabinbesättning i samband med s.k. rampinspektioner av luftfartyg. Bestämmelserna tar därmed sikte på flyg från andra länder då det är sådana som omfattas av rampinspektioner. Motionsyrkanden om alkoholkontroller behandlades senast i utskottets betänkande 2020/21:TU14. Utskottet avstyrkte motionsyrkandena men framhöll vikten av att fortsätter att vara pådrivande i flygsäkerhetsfrågor och att det på såväl nationell som internationell nivå säkerställs att piloter inte är onyktra i samband med flygningar. biföll utskottets förslag. Utskottet vill inledningsvis framhålla vikten av att bibehåller sin mycket höga flygsäkerhetsstandard. Enligt utskottet är det helt oacceptabelt att piloter och besättning dricker alkohol i samband med en flygning. Utskottet konstaterar att den största delen av luftfartssäkerheten regleras genom och att det därtill kommer rekommendationer från . Att införa nationella krav måste enligt utskottets mening vägas mot det lämpliga i att inom EU säkerställa en harmoniserad lagstiftning. Utskottet utgår från att regeringen driver frågor om flygsäkerhet och säkerställande av att piloter och besättningspersonal inte är onyktra i samband med flygning samt att även inom är pådrivande för en ständigt förbättrad flygsäkerhet. Utskottet finner inte anledning att ta något initiativ i frågan och avstyrker därmed motionerna 2021/22:2952 (SD) yrkande 10, 2021/22:3754 (M) yrkande 20 och 2021/22:3878 (KD) yrkande 5. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om olika flygplatsrelaterade frågor. Utskottet hänvisar bl.a. till att det är upp till Swedavia som ägare till de nationella flygplatserna att besluta i namnfrågor. När det gäller frågan om arbetsuniformer vid statliga flygplatser hänvisar utskottet till gällande regler om arbetskläder. Jämför reservation 34 (SD). I kommittémotion 2021/22:2952 av m.fl. (SD) yrkande 8 anförs att arbetsuniformer på statliga flygplatser ska vara fria från politiska och religiösa budskap. Motionärerna anser att uniformer på arbetande personal på statliga flygplatser ska utformas neutralt med betoning på säkerhet, öppenhet och igenkännbarhet gentemot kollegor och resenärer. (SD) framhåller i motion 2021/22:90 behovet av att installera vattenpåfyllningsstationer inne på statligt ägda flygplatser i . Motionären pekar på att restauranger och servicebutiker på flygplatser tar ut höga priser och att Swedavia bör åläggas direktiv att tillhandahålla påfyllningsfontäner. och (båda L) föreslår i motion 2021/22:2338 att namnet på Airport ändras till . Motionärerna pekar på att många länder hedrar sina mest förtjänstfulla medborgare genom att döpa viktiga flygplatser efter dem och att ett namn på en flygplats blir välkänt av allmänheten. (L) föreslår i motion 2021/22:2345 att flygplats döps om till (Airport). Enligt motionären skulle ett namnbyte till bli en tydlig internationell symbol för en välkomnande stad som står öppen för världen och som kämpar mot alla former av förtryck. Byte av namn på flygplatser Internationell luftfartsstandard har bestämt att orienteringen för flygplatser i världen ska ske utifrån ortsnamn. har varit det officiella namnet , då kung officiellt invigde flygplatsen. fastställde dåvarande LFV:s koncernledning att det officiella namnet ska vara Airport. I egenskap av ägare till de statliga flygplatserna ska göra nödvändiga avvägningar med hänsyn till bolagets ekonomi och andra förhållanden som exempelvis marknads- och namnfrågor. En flygplats är ofta ett starkt varumärke kopplat till destinationen, och ett byte av ett känt och inarbetat varumärke måste vara väl genomtänkt och affärsmässigt. Swedavia har vidare påtalat att flygresenärer inte reser till en flygplats utan till en destination. Människor i världen har generellt en begränsad geografisk kunskap som sträcker sig till att eventuellt känna till världens länder och huvudstäder och andra viktiga städer. och ligger ur ett globalt perspektiv i periferin. Namnet på en flygplats bör beskriva var flygplatsen ligger både för människor i andra länder (/) och för svenskar (/) och vad det är för verksamhet och funktion, både i och utomlands (Airport). Risken finns att och inte är tillräckligt internationellt välkända för att de flygplatserna ska klara av att bära ett personnamn och ändå vara välkända som destinationernas flygplatser. Swedavia har även lyft fram kostnadsaspekter på namnbyten och pekat på att det skulle innebära omfattande kostnader att byta ut namnet i bl.a. it-system, skyltar och material för marknadsföring och att sådana kostnader även skulle drabba utomstående parter som bl.a. lokaltrafiken, SJ och . Det skulle också krävas omfattande resurser för att marknadsföra ett nytt namn. Möjlighet att fylla på vatten på flygplatser Swedavia ska i enlighet med sin bolagsordning finansiera, äga, förvalta, driva och utveckla flygplatser med därtill hörande byggnader och anläggningar. Swedavias uppdrag är att driva och utveckla det nationella basutbudet av flygplatser i . Enligt uppgift från Swedavia finns det på tolv stycken till-gänglighetsanpassade vattenstationer i anslutning till pirerna och bagage-hallarna i terminalerna och på finns tio tillgänglighetsanpassade vattenstationer vid incheckningsområdena och gaterna. På Swedavias övriga flygplatser finns det antingen en vattenkran efter att resenärerna har passerat säkerhetskontrollen eller möjlighet att fylla på vatten inne på toaletterna. Swedavia har tagit fram en anvisning för användande av uniformer som riktar sig till alla som använder uniform i tjänsten. I anvisningen anges bl.a. att de som arbetar för Swedavia alltid ska möta kunderna på ett professionellt vis samt vara engagerade och välkomnande, och att uniformen ingår som en del i bemötandet. I anvisningen anges vidare att Swedavias namnskylt alltid ska bäras väl synlig vid användning av uniformen och att inga andra broscher eller pins ska bäras på uniformen med undantag för eventuella kampanjpins från Swedavia. I finns det inte några allmänna regler om arbetstagares arbetskläder i lag utöver att det finns viss skyldighet att bära skyddsutrustning enligt 2 kap. 7 § arbetsmiljölagen (1977:1160) och att det inom vissa offentliga tjänster finns skyldighet att bära uniform. Utskottet behandlade senast motionsyrkanden om byte av namn på flygplatser, vattenpåfyllningsstationer och arbetsuniformer i betänkande 2020/21:TU14 Luftfartsfrågor. Utskottet föreslog att skulle avslå yrkandena. biföll utskottets förslag. Utskottet kan inledningsvis konstatera att internationell luftfartsstandard har bestämt att orienteringen för flygplatser i världen ska ske utifrån ortsnamn. Därmed tillgodoser de nuvarande namnen Airport och flygplats den angivna luftfartsstandarden i denna del. Utskottet vill även peka på att Swedavia i egenskap av ägare till de statliga flygplatserna ska göra nödvändiga avvägningar med hänsyn till bolagets ekonomi och andra förhållanden som exempelvis marknads- och namnfrågor. Utskottet noterar att det skulle krävas omfattande resurser att marknadsföra ett nytt namn. Namnbyten riskerar därmed att innebära ökade avgifter och att Swedavia förlorar det kapitalvärde som har byggts upp i varumärkena . Utskottet påminner vidare om att Swedavia i enlighet med sin bolagsordning har till uppgift att äga, förvalta, driva och utveckla flygplatser med därtill hörande byggnader och anläggningar. Utskottet anser att det därmed är upp till Swedavia att bedöma behovet av att installera vattenpåfyllningsstationer inne på de statligt ägda flygplatserna i . När det gäller arbetsuniformer på statliga flygplatser vill utskottet slutligen peka på att Swedavia har tagit fram en anvisning för användande av uniformer som riktar sig till alla som använder uniform i tjänsten. Mot denna bakgrund finner utskottet inte anledning att ta något initiativ i dessa flygplatsrelaterade frågor och avstyrker därmed motionerna 2021/22:90 (SD), 2021/22:2338 (L), 2021/22:2345 (L) och 2021/22:2952 (SD) yrkande 8. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om drönare. Utskottet hänvisar bl.a. till att Transportstyrelsen så sent som redovisade en slutrapport med en fakta- och nulägesbeskrivning av användningen av drönare i och en analys kring utvecklingsområden för att möjliggöra en fortsatt utveckling och användning av drönare. När det gäller straffrättsliga påföljder för brott mot luftfartslagen med drönare noterar utskottet att det inte är aktuellt med någon översyn av luftfartslagen på det sätt som efterfrågas i motionen men att det däremot pågår ett arbete med straffbestämmelser kopplade till de nya EU-reglerna för drönare. Jämför reservation 35 (SD), 36 (C) och 37 (KD). m.fl. (SD) framhåller i kommittémotion 2020/21:2952 yrkande 14 behovet av att utreda hur användning av drönare kan underlättas. Enligt motionärerna kan kostnaderna minska för leveranser till svåråtkomliga platser om drönare används och de kan också med fördel nyttjas för gränsbevakning och för att upptäcka skogsbränder. m.fl. (C) påtalar i kommittémotion 2020/21:3216 yrkande 5 behovet av att förenkla byråkratin för räddningstjänster när det gäller att använda drönare. Enligt motionärerna kan räddningstjänsten genom ökad användning av drönare på ett snabbare och smidigare sätt skaffa sig en överblick över ett potentiellt insatsområde och lokalisera en skogsbrand och var en olycka på en lång väg utan mobiltäckning har skett. I kommittémotion 2021/22:3878 av m.fl. (KD) yrkande 14 framhålls att de straffrättsliga påföljderna vid brott mot luftfartslagen bör ses över med utgångspunkt från brittisk lagstiftning. Motionärerna pekar på att det har rapporterats flera allvarliga incidenter med drönare inom skyddade luftrum i och att detta har inneburit stora risker för flygplansolyckor, svåra ekonomiska förluster för flygbolagen samt förseningar för resenärer. Den vanligaste benämningen på obemannade luftfartyg som kan flyga av sig själva eller fjärrstyras av en förare på en annan plats är drönare. Den som flyger en drönare är skyldig att följa de lagar och föreskrifter som gäller för all luftfart. Det finns restriktionsområden i över t.ex. fängelser, kärnkraftverk, naturområden och militära områden. För att flyga inom dessa områden gäller särskilda villkor, och ofta kan ett särskilt tillstånd krävas. Många områden är också skyddsobjekt. Då gäller skyddslagen (2010:305) som bl.a. har ändrats så att drönare får förverkas. Frågor som rör skyddsobjekt regleras bl.a. inom ramen för skyddslagen, som behandlas av försvarsutskottet inom . Flygning i kontrollerat luftrum får bara ske efter särskilt tillstånd av och på de villkor som lämnas från berörd flygkontrollenhet för det aktuella luftrummet. För flygning i en trafikinformationszon eller ett trafikinformationsområde ska piloten upprätthålla dubbelriktad radioförbindelse eller motsvarande efter överenskommelse med flygtrafikledningen. Flygning i trafikzon får endast ske efter samråd med berörd flygplats. gäller nya regler för drönare. Reglerna är gemensamma inom hela EU och syftar till att underlätta utvecklingen av drönare och behålla den höga säkerheten i takt med att trafiken ökar. De nya reglerna ligger relativt nära de tidigare reglerna, men drönare får olika indelning beroende på risknivå för flygningen. Alla drönarflygningar indelas i öppen, specifik eller certifierad kategori. I likhet med tidigare finns några grundregler som alltid gäller vid drönarflygning: – Det behövs särskilt tillstånd för att få flyga utom synhåll och högre än över marken, utom när drönaren flyger över ett hinder. – Man får inte flyga på ett sätt som utgör en risk för andra luftfartyg, människor, djur, miljö eller egendom. Vid all flygning med drönare måste det finnas en ansvarig operatör, en s.k. drönaroperatör, som ansvarar för att flygningen genomförs på ett säkert sätt och att fjärrpiloten som utför flygningen har rätt kompetens. Operatören ska registrera sig hos Transportstyrelsen och kan vara antingen en person eller ett företag. Vid registrering tilldelas operatören ett specifikt s.k. operatörs-id, och drönare som kräver operatörsregistrering ska alltid vara märkta och programmerade med detta när det är möjligt. En operatör kan ansvara för flera fjärrpiloter. För drönarflygningar inom kontrollerad luft (luftrummet vid flygplatser) krävs tillstånd från flygtrafikledningen. För drönarflygningar i restriktionsområden med förbud eller inskränkningar av luftfart krävs tillstånd från Transportstyrelsen. Det är ofta förbjudet att flyga med drönare över ett skyddsobjekt eller restriktionsområde som t.ex. naturreservat, fängelser och militära områden. Över vissa områden är det alltid förbjudet att flyga medan det i andra kan vara mer tillfälligt beroende på vilken aktivitet som sker i området. Man kan göra sig skyldig till brott mot skyddslagen om man flyger över ett sådant område. När det gäller straffrättsliga påföljder för brott mot luftfartslagen finns ansvarsbestämmelser i luftfartslagen som anger att den som uppsåtligen eller av grov oaktsamhet manövrerar ett luftfartyg på ett sådant sätt att andras liv eller egendom utsätts för fara döms för vårdslöshet i flygtrafik till böter eller fängelse . Är brottet grovt döms till fängelse i högst . Även drönare är luftfartyg som omfattas av bestämmelsen. Regler för polis, ambulans, räddningspersonal och utryckningar Verksamheter som räddningstjänst och liknande som sker i statens intresse kan använda drönare. EU:s grundförordning (2019/1139) omfattar inte räddningstjänsten, och det gör därför inte heller de europeiska bestämmelserna för drönare. En verksamhet som inte omfattas av EU:s operativa regler ska ha fått tillstånd av Transportstyrelsen innan den påbörjas. Vid ansökan om tillstånd för verksamhet med drönare som inte omfattas av förordning (EU) 2018/1139 ska den sökande skicka in viss information. Enligt de svenska reglerna är polisens verksamhet inte förbjuden i närheten av en pågående räddningsinsats. Bakgrunden till detta är att polisen kan vara under utryckning och då inte kan invänta tillstånd från en räddningsledare innan man flyger drönare vid en räddningsplats. Regeringen gav Transportstyrelsen i uppdrag att ta fram ett underlag om obemannade luftfartyg, s.k. drönare.