bet · H901FöU8 · 2022-03-24 00:00:00 — Med en utökad roll för de frivilliga försvarsorganisationerna i totalförsvaret anser regeringen att detta bidrag kommer att behöva öka ytterligare inte minst för att säkerställa en långsiktigt hållbar organisatorisk struktur för de frivilliga försvarsorganisationernas verksamhet. I Försvarsmaktens regleringsbrev har regeringen gett myndigheten i uppdrag att analysera och föreslå en utveckling av myndighetens finansiering av de frivilliga försvarsorganisationerna. Analysen ska, enligt uppdraget, syfta till att säkerställa de frivilliga försvarsorganisationernas möjlighet att verka långsiktigt genom tydliga planeringsförutsättningar. Av anslagsvillkoren som regeringen bestämt i Försvarsmaktens regleringsbrev anges bl.a. att högst får användas till organisationsstöd enligt 5 § förordningen (1994:524) om frivillig försvarsverksamhet. Högst får användas till statsbidrag till frivilliga veteransoldat- och anhörigorganisationer för verksamhet som stödjer Försvarsmaktens personal före, under och efter tjänstgöring i internationella militära insatser samt anhöriga till sådan personal. Vid utskottets sammanträde informerade Försvarsmakten om att det pågår ett arbete med att se över maxbeloppen som får betalas ut till organisationerna. Av Försvarsmaktens årsredovisning framgår att ca betalades ut som bidrag till 2020. Utskottet vidhåller, som det gjorde i betänkandena /21:FöU4 och 2021/22:FöU6, att försvarsorganisationerna bidrar med folkförankring, förstärkningsresurser och försvarsvilja i totalförsvaret. Utskottet ser positivt på regeringens inriktning att organisationernas möjligheter att bidra till totalförsvarets förmåga bör säkerställas långsiktigt. Utskottet delar också regeringens uppfattning att bidraget till organisationerna kommer att behöva öka ytterligare inte minst för att säkerställa en långsiktigt hållbar organisatorisk struktur för de frivilliga försvarsorganisationernas verksamhet. Utskottet ser inte skäl att vidta fler åtgärder och avstyrker därmed motionerna 2021/22:2531 (SD) yrkande 30 och 2021/22:3908 (KD) yrkande 34. Totalförsvarsplikten behöver tillvaratas ytterligare och fler än behöver genomföra grundutbildning med värnplikt. Utskottet anser att plikttjänstgöringens speciella karaktär förpliktigar och utgår från att regeringen vidtar nödvändiga åtgärder för att säkerställa att de totalförsvarspliktiga erbjuds ett gott stöd. Utskottet ser inte skäl att nu föreslå ett tillkännagivande till regeringen i frågan och avstyrker därför motion 2021/22:3384 (L). Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om veteranfrågor. Jämför reservation 11 (M), 12 (C, L) och 13 (M, L). m.fl. (M) föreslår i kommittémotion 2021/22:3641 att veteranvården ska förbättras och byggas ut. Motionärerna bedömer att det saknas en sammanhängande vårdkedja och att en god och effektiv samordning mellan kommuner, regioner, myndigheter m.fl. behöver inrättas (yrkande 16). Motionärerna anser också att forskningen om veteranerna behöver vidareutvecklas och breddas och föreslår en fortsatt satsning på veteranrelaterad forskning (yrkande 18). I motionen föreslås även att ett fristående centrum för veteraner ska inrättas (yrkande 17). I kommittémotion 2021/22:3233 yrkande 21 föreslår m.fl. (C) att stödet till militära och civila veteraner ska utvecklas. Motionärerna anser att de soldater och officerare, men även civilanställda, som genomför utlandsmissioner ska mötas med stor respekt och att det är viktigt att det finns ett ordentligt omhändertagande efter en mission. m.fl. (KD) föreslår i kommittémotion 2021/22:3908 att regeringen ska inrätta ett fristående svenskt veterancentrum. Det skulle vara ett sätt att utveckla den veteranadministration som inrättats av Försvarsmakten. Vid ett svenskt veterancentrum skulle svenska soldater kunna få kostnadsfri hjälp i form av stödsamtal. Vård med specialistkompetens skulle kunna ges efter avslutad militärtjänst och veterancentrumet skulle kunna bistå soldater vid karriärväxling och initiera forskning. skulle även kunna bli en mötesplats för såväl soldater och anhöriga som frivilliga (yrkande 36). Även i motion 2021/22:2981 av (KD) yrkande 1 föreslås att ett fristående svenskt veterancentrum ska inrättas. behandlade utskottet motionsyrkanden liknande de som behandlas i sitt betänkande 2020/21:FöU8. Utskottet avstyrkte motionsyrkandena som bl.a. handlade om stöd och vård för veteraner, om veteranrelaterad forskning och om att inrätta ett veterancentrum. När det gäller veteraners behov av stöd anförde utskottet att den offentligt finansierade hälso- och sjukvården utgår från den prioriteringsplattform som beslutat om. Utskottet såg inte skäl till att ompröva de principer som hade fastställt i syfte att t.ex. krigsskadade skulle prioriteras före patienter med skador och sjukdomar av fredsmässig karaktär eller att skador som en person fått i internationell tjänst skulle prioriteras på ett annat sätt än motsvarande skador som något fått i nationell tjänst. Utskottet betonade också att varje anställningsmyndighet måste ha det fulla ansvaret för sina veteraner och deras anhöriga och bedömde att ett delat eller otydligt ansvar inte bör skapas. Utskottet tyckte att det var positivt att Försvarsmakten bedriver veteranrelaterad forskning och kunskapsinhämtning och lade stor vikt vid att de behov som veteraner och deras anhöriga har vilar på en väl underbyggd grund och kan mötas på bästa möjliga sätt. tidigare tillkännagivande om att inrätta ett centrum för veteranfrågor för att därigenom stärka och utveckla veteranfrågorna genom en plattform för rehabilitering, stödsamtal, karriärväxling och forskning om utlandsveteraners svårigheter hade utskottet tidigare bedömt som slutbehandlat, vilket utskottet vidhöll sin uppfattning om. Utskottet ansåg dock att det var angeläget att fortsätta följa hur veteranfrågorna utvecklas. Utskottet utgick fortfarande från att alla berörda arbetsgivare, såväl militära som civila, lägger samma vikt som utskottet vid att erbjuda ett stöd som svarar mot riskerna för personalen. Utskottet vill därför påminna om att det finns många samhällsviktiga yrkesfunktioner som riskerar liv och hälsa i såväl nationell som internationell tjänst och att arbetsgivaren måste ta det fulla ansvaret för sin personal oavsett var de verkar och i vilken funktion. Motionsyrkanden om bl.a. vård och villkor för veteraner har också tidigare behandlats av utskottet i betänkandena /18:FöU8, 2018/19:FöU8 och 2019/20:FöU8. Verksamheten för veteraner och anhöriga samordnas centralt av Försvarsmaktens veterancentrum, som inrättades . Enligt lagen (2010:449) om Försvarsmaktens personal vid internationella militära insatser ska veteraner följas upp efter avslutad insats. Regeringen har aviserat att man avser att ta fram en nationell veteranstrategi. Försvarsministern uppgav vid frågestund (prot. 2021/22:4) att strategin syftar till att bättre kunna ta till vara veteraners kompetens i samhället. Den ska behandla frågor som uppföljningen av veteraner, hälso- och sjukvård och psykisk hälsa, synen på anhörig- och medlemsorganisationer, erfarenheter av dagens veteranenhet med veterancentrum och veteransamordnare, villkor för veteraner, forskning, m.m. och landets veteranföreningar ska involveras i arbetet. Arbetet med att utforma strategin har påbörjats inom . I Försvarsmaktens regleringsbrev har regeringen gett myndigheten i uppdrag att i samverkan med veteran- och anhörigorganisationer, , lämna underlag till arbetet med veteranstrategin. Myndigheten ska redovisa implementeringen av beslutade och genomförda åtgärder inom ramen för sin veteranverksamhet och vad som kan och bör utvecklas, inklusive förslag på målformuleringar. Myndighetens förslag ska rymmas inom befintlig ekonomisk ram. Regeringen redovisar på sin webbplats att har ca avdelats för statsbidrag till frivilliga organisationer för verksamhet som stöder Försvarsmaktens personal före, under och efter tjänstgöring i internationella militära insatser, samt anhöriga till sådan personal. I likhet med tidigare utgår utskottet från att alla berörda arbetsgivare, såväl civila som militära, lägger samma vikt som utskottet vid att erbjuda ett stöd som svarar mot riskerna för personalen. Många samhällsviktiga yrkesfunktioner riskerar liv och hälsa i såväl nationell som internationell verksamhet och arbetsgivaren måste ta det fulla ansvaret för sin personal oavsett var de verkar och i vilken funktion. Utskottet konstaterar att den offentligt finansierade hälso- och sjukvården utgår från den prioriteringsplattform som beslutat om. Utskottet vidhåller sin tidigare uppfattning att det inte finns skäl att ompröva dessa principer i syfte att t.ex. krigsskadade skulle prioriteras före patienter med skador och sjukdomar av fredsmässig karaktär eller att skador som en person fått i internationell tjänst skulle prioriteras på ett annat sätt än motsvarande skador som någon fått i nationell tjänst. Utskottet vill betona att varje anställningsmyndighet måste ha det fulla ansvaret för sina veteraner och deras anhöriga och bedömer att ett delat eller otydligt ansvar inte bör skapas. Utskottet ser vidare positivt på att Försvarsmakten bedriver veteranrelaterad forskning och kunskapsinhämtning och lägger stor vikt vid att de behov som veteraner och deras anhöriga har vilar på en väl underbyggd grund och kan mötas på bästa möjliga sätt. tidigare tillkännagivande om att inrätta ett centrum för veteranfrågor för att därigenom stärka och utveckla veteranfrågorna genom en plattform för rehabilitering, stödsamtal, karriärväxling och forskning har utskottet bedömt som slutbehandlat. Utskottet vidhåller den uppfattningen men anser att det är angeläget att fortsätta följa hur veteranfrågorna utvecklas. Utskottet välkomnar att regeringen ska ta fram en veteranstrategi som inkluderar områden som uppföljningen av veteraner, hälso- och sjukvård och psykisk hälsa, anhörig- och veteranorganisationer, erfarenheter av dagens veteranenhet med veterancentrum och veteransamordnare, villkor för veteraner samt forskning. Mot bakgrund av det som anförts ovan avstyrker utskottet samtliga motionsyrkanden om veteranfrågor. Översyn av systemet med adjutanter Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslaget om en översyn av systemet med adjutanter. Jämför reservation 14 (V). m.fl. (V) anför i kommittémotion 2021/22:453 yrkande 4 att regeringen bör ta initiativ till en översyn av hela systemet med adjutanter som omfattar såväl finansiering som funktion. Bakgrund och tidigare beredning I förarbetena till den nu gällande regeringsformen (prop. 1973:90 s. 174) anges att statschefen inte ska ha några formella uppgifter i förhållande till Försvarsmakten. Försvarsmakten sorterar under regeringen, och statschefen är varken reellt eller formellt högsta befälhavare. fördes i förarbetena fram att statschefen borde tillförsäkras ställning som ”försvarets främsta företrädare”. Däremot bedömdes det inte vara nödvändigt med någon grundlagsbestämmelse om att statschefen är Försvarsmaktens främsta företrädare eftersom det följer av att han eller hon är rikets främsta representant. För att en statschef ska kunna fullgöra sina uppgifter som symbol också för rikets försvarskrafter bör statschefen enligt förarbetena tilldelas försvarets högsta militära grad av regeringen. Kungen har tolv adjutanter, som tjänstgör en månad i taget. Adjutanterna medverkar vid genomförandet av kungens program. Tolv adjutanter alternerar även i tjänsten hos kronprinsessan . har två adjutanter. Adjutanterna ingår inte i kungens stab utan är anställda vid . Försvarsmakten bekostar således lönerna för adjutanterna, medan merkostnaderna (resor, mat och boende) bekostas av Kungliga Hovstaterna. Frågan om adjutanternas finansiering och funktion har beretts tidigare och avstyrkts av utskottet i betänkandena /16:FöU8, 2017/18:FöU6, 2018/19:FöU9 och 2020/21:FöU8, bl.a. med hänvisning till att utskottet inte har något att invända mot att Försvarsmakten stöder statschefen i uppgiften som symbol för landets försvarskrafter. Vidare utgick utskottet från att regeringen gör nödvändiga bedömningar för att anslaget 1:1 endast ska användas för att finansiera verksamhet som ryms inom ramen för det anslagsändamål som beslutat om. Utskottet gör inte någon annan bedömning än den som redovisats ovan. Eftersom utskottet står fast vid sitt ställningstagande avstyrker utskottet motionsyrkandet. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår samtliga motionsförslag som beretts i förenklad ordning. Jämför det särskilda yttrandet (SD). I denna del behandlas motionsförslag som utskottet avstyrker utan att bereda dem materiellt i betänkandet. Flertalet yrkanden rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare en eller . har i samtliga fall avslagit motionsyrkandena. Utskottet står fast vid sina senaste ställningstaganden och finner inte skäl att åter behandla motionsförslagen. Rekrytering och personalförsörjning i Försvarsmakten, punkt 1 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3641 av m.fl. (M) yrkandena 6, 9, 10 och 13 samt 2021/22:4039 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2021/22:2531 av m.fl. (SD) yrkandena 10–13, 15 och 16, 2021/22:3233 av m.fl. (C) yrkandena 22 och 23 samt 2021/22:3908 av m.fl. (KD) yrkande 15. Försvarsmaktens förmåga att attrahera och behålla kompetent personal kommer att vara avgörande för myndighetens förmåga att växa. Här måste Försvarsmakten ge de anställda goda villkor för att kunna rekrytera officerare, soldater och sjömän på frivillig basis. Detsamma gäller dem som gör värnplikt. Personalkategorierna GSS/K och GSS/T är på många sätt basen och lösningen för att få dugliga krigsförband i hela . För att ytterligare värna systemet med GSS/K och GSS/T anser vi att Försvarsmakten bör genomlysa och överväga relevanta incitament för GSS/K och GSS/T. Det kan exempelvis vara ekonomiska , utbildningsstöd för vidare studier eller annat som gör det lättare att rekrytera och inte minst behålla redan anställda GSS/K och GSS/T. En principiell fråga som förtjänar att nämnas i detta sammanhang är nivån på dagersättningen för officersaspiranter. Nivån regleras i officersförordningen medan ersättningsnivån för totalförsvarspliktiga regleras i förordningen om förmåner för totalförsvarspliktiga. Att ersättningsnivåerna regleras i två skilda förordningar utan koppling till varandra har resulterat i att officersaspiranterna får lägre ersättning som aspiranter än de fick som totalförsvarspliktiga. I praktiken blir det en lönesänkning från till en annan. Vi föreslår därför att det görs en översyn av ersättningsnivåerna för officersaspiranter. Därutöver bör ett system för löneutfyllnad för reservofficerare vid tjänstgöring utredas. Många reservofficerare har högre lön i sitt civila jobb än när de tjänstgör i Försvarsmakten. Det betyder att de förlorar inkomst när de tjänstgör som reservofficer. Är man reservofficer och statligt anställd har man däremot s.k. löneutfyllnad för att utvika problemet med förlorad inkomst. Det är bra men borde gälla oavsett var man är anställd, och alla arbetsgivare borde kompenseras för den extra utgiften. När det gäller hemvärnet är personalbehovet stort och det finns fortfarande för mycket vakanser. Vi ser därför behov av fler åtgärder för att underlätta rekrytering till hemvärnet. Rekrytering och personalförsörjning i Försvarsmakten, punkt 1 (SD) av (SD), Per (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2531 av m.fl. (SD) yrkandena 10–13, 15 och 16 samt 2021/22:3233 av m.fl. (C) yrkandena 22 och 23, 2021/22:3641 av m.fl. (M) yrkandena 6, 9, 10 och 13, 2021/22:3908 av m.fl. (KD) yrkande 15 och 2021/22:4039 av m.fl. (M) yrkande 9. En välfungerande personalförsörjning är grunden för ett starkt försvar. Vi ser med stor oro på problemen med personalförsörjningen av försvaret och föreslår att det ska genomföras riktade satsningar på anställd personal, exempelvis högre löner och förbättrade förmåner. Vi anser också att Försvarsmakten ska lägga mer kraft på rekryteringskampanjer och totalförsvarsinformation till skolor och till allmänheten. Vidare bör samtliga män och kvinnor kunna kallas till mönstring. För att klara av den ökande mängden mönstrande föreslår vi också att ytterligare rekryteringskontor ska etableras. Vi bedömer att utbildningskapaciteten på nuvarande två militärhögskolor inte är tillräcklig för att klara av utbildningen av det ökande antalet värnpliktiga. Därför föreslår vi att en tredje militärhögskola ska etableras. Vi anser att den ska vara inriktad på att utbilda specialistofficerare och att den bör förläggas till . Vidare bör officersutbildningen ses över och inriktas på att leverera ledare som kan leda väpnad strid enligt principen om kombinerade vapen. Rekrytering och personalförsörjning i Försvarsmakten, punkt 1 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3233 av m.fl. (C) yrkandena 22 och 23 samt 2021/22:2531 av m.fl. (SD) yrkandena 10–13, 15 och 16, 2021/22:3641 av m.fl. (M) yrkandena 6, 9, 10 och 13, 2021/22:3908 av m.fl. (KD) yrkande 15 och 2021/22:4039 av m.fl. (M) yrkande 9. Personalförsörjningen inom Försvarsmakten är en av de största utmaningarna framöver. Ökade krav på beredskap, historiskt sett låga utbildningsnivåer, en åldrande officerskår och en växande organisation med många värnpliktiga, ligger bakom utmaningarna. Jag anser att vi behöver tänka i både ett kort och ett långt perspektiv för att hitta lösningar. Flexibilitet och en bred palett av lösningar kommer att behövas. En åtgärd som bör genomföras i närtid är att möjliggöra anställning av soldater än . Då kan all den erfarenhet som byggts upp finnas kvar inom Försvarsmakten. Översyn av tillgängligheten till värnpliktig personal, punkt 2 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3641 av m.fl. (M) yrkande 7. Vi anser att det behövs en översyn av hur värnpliktig personal kan bli mer tillgänglig och ha en hög beredskap. Den flerdimensionella hotbilden ställer högre krav på att även de värnpliktiga delarna av försvaret ska kunna agera i ett gråzonsläge. Det bör därför göras en översyn av den värnpliktiga personalens tillgänglighet och möjligheterna att använda den utan att behöva gå in i ett läge av höjd beredskap. I denna översyn bör även frågan om möjligheten att använda värnpliktiga i insatser utomlands genomlysas. Detta är angeläget utifrån att försvarssamarbetet med fördjupas allt mer och att svenska styrkor ska kunna bistå i händelse av kris och krig. Flera svenska förband, särskilt inom armén, är sammansatta av flera personalkategorier där värnpliktiga utgör en del. Personalförsörjning vid stora kriser och civilt försvar, punkt 3 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3216 av m.fl. (C) yrkande 19. Hur personalförsörjningen i kris och krig ska utformas är en viktig fråga att säkerställa. I den översyn som har inletts är det viktigt att en bredare hotbild, de hybrida hoten och allvarliga fredstida kriser tas med. Det är först då som personalbehovet vid exempelvis nästa pandemi kan uppskattas eller man kan ta hänsyn till att använda en beredskapspolis också vid exempelvis terroristattacker, bevakning vid risk för terrordåd eller naturkatastrofer. En översyn av personalförsörjningen i det civila försvaret måste således vara bredare och omfatta också fredstida större kriser. En jämställd försvarsmakt, punkt 4 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3641 av m.fl. (M) yrkande 19 och 2021/22:3233 av m.fl. (C) yrkandena 11–20 och 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkandena 119–128. Försvarsmakten måste arbeta proaktivt med frågor som gäller jämställdhet och inkludering. Försvaret är en angelägenhet för hela befolkningen och hela befolkningens kompetens måste kunna tillvaratas. Försvarsmakten behöver rekrytera de talanger som är bäst lämpade för uppgiften. Det är dock tydligt att det går långsamt att öka andelen kvinnor i försvaret och att kvinnor i det militära möter andra barriärer för sina karriärer än män. Grundläggande är tillgången till bra och ändamålsenlig materiel, exempelvis kläder och skor, som passar olikheter. Materielproblem får inte fortsätta att nedprioriteras och felaktigt avfärdas som gnäll eller utseendefrågor. Nödvändiga åtgärder måste vidtas för att förhindra att anställda och värnpliktiga kvinnor utsätts för hälso- och säkerhetsrisker. Förekommande materielrelaterade hälso- och säkerhetsrisker för kvinnor bör analyseras av en objektiv utredning vilken ska återkomma med förslag på omedelbara åtgärder. För att nå ökad jämställdhet bör Försvarsmakten också se över osakliga fysiska krav på befattningar samt kartlägga och förtydliga karriärvägarna inom Försvarsmakten. Problematiken med kränkningar kan heller inte tolereras. Vi vill också framhålla vikten av en god organisationskultur inom Försvarsmakten. Vi ska ha en försvarsmakt för alla, med ledare som skapar en sammanhållande organisation med kulturen som ett verktyg för att behålla duktiga medarbetare och nå sina målsättningar. Då kommer också organisationen att bli attraktiv som arbetsplats. Regeringen bör beakta detta i det fortsatta arbetet. En jämställd försvarsmakt, punkt 4 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3233 av m.fl. (C) yrkandena 11–20 och 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkandena 119–128 och 2021/22:3641 av m.fl. (M) yrkande 19. För att ta itu med de utmaningar som finns på jämställdhetsområdet inom Försvarsmakten, för att minska risken för ovälkommet beteende och för att män och kvinnor ska kunna göra karriär på lika villkor föreslår jag • att det långsiktiga målet för andelen värnpliktiga 2030 ska vara kvinnor • att förbanden ska ges större möjligheter att till önska jämställda grupper och underrepresenterat kön på vissa befattningar som ett sätt att få optimalt fungerande grupper utifrån förbandens egna behov • att förbanden ska ha en medinflytandeofficer som blir en länk mellan värnpliktiga och förbandschefen • att alla förband och garnisoner ska inrätta en oberoende visselblåsarfunktion med ett oberoende utredningsstöd som ska användas det kommer in anmälningar om ovälkommet beteende • att obligatoriska och standardiserade utbildningar om jämställdhet, värdegrund och medinflytande återkommande ska genomföras vid förbanden, för personal och värnpliktiga • att utbildning i jämställdhet, värdegrund och medinflytande ges återkommande • att försvarsmaktsledningen regelbundet följer upp och utvärderar förbanden efter deras jämställdhets- och likabehandlingsarbete • att Försvarsmakten utvecklar vad som är meriterande i karriärvägen inom myndigheten. Exempelvis bör den som haft en organisation för likabehandling och jämställdhet och som har lyft, tagit tag i och kommit till rätta med problem vid förbanden gynnas för det vid kommande anställningar • att soldater som är kvinnor ska kunna genomföra övningar och strid med utrustning och skydd som inte hämmar deras rörelser och begränsar deras eller gruppens förmåga till strid.