bet · H901SkU15 · 2022-04-07 00:00:00 — I kommittémotion 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 9 föreslås att alla fossila subventioner avvecklas. I den klimatpolitiska handlingsplanen som har antagit har regeringen redovisat hur den anser att det klimatpolitiska arbetet bör bedrivas inklusive de beslutade och planerade åtgärder som bidrar till att de nationella och globala klimatmålen nås. Regeringen har föreslagit att ökade ansträngningar görs för att integrera klimatpolitiken i alla relevanta politikområden för att det långsiktiga och tidsatta utsläppsmålet ska kunna nås. Att sätta ett pris på utsläppen, dvs. principen att förorenaren betalar, är grundläggande för klimatpolitiken. Energi- och koldioxidskatterna har en särställning i termer av påverkan på utsläppsutvecklingen i och är fortfarande av grundläggande betydelse för utsläppen från exempelvis transporter, fjärrvärmeproduktion och industrin utanför EU:s system för handel med utsläppsrätter. Priset på utsläpp bidrar till att kostnadseffektivt styra mot uppsatta politiska mål. Utsläppspriset ger en styrsignal till alla aktörer och förbättrar klimatsmarta alternativs konkurrenskraft. Det är viktigt att verka för skärpta åtaganden för alla länder med stora utsläpp för att främja en global prissättning av växthusgasutsläpp. Utskottet delar regeringens bedömning när det gäller inriktningen av det arbete som krävs för att klara klimatkrisen. Utskottet har tidigare, senast i betänkande 2020/21:SkU20, avstyrkt motionsförslag om att rikta tillkännagivanden till regeringen om nya inslag i lagstiftningen om energiskatter eller om allmänna principer vid utformningen av energibeskattningen. konstaterar utskottet att energipriserna för svenska hushåll /22 har varit exceptionellt höga bl.a. på grund av invasion av . Regeringen har därför i extra ändringsbudgetar lämnat förslag på tillfällig ekonomisk kompensation till hushåll med höga elräkningar. Mot bakgrund av det anförda finner utskottet inte heller nu skäl att tillstyrka motionsförslagen på detta område och avstyrker därför motionerna. Nedsatt elskatt för tunga fordon Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om olika översyner av elskatten på tunga fordon. Jämför reservation 8 (M), 9 (C) och 10 (V). Den som är skattskyldig för energiskatt på el får enligt 11 kap. 9 § första stycket 1 lagen (1994:1776) om skatt på energi, förkortad LSE, göra avdrag för skatt på el som förbrukats hos den skattskyldiga i tåg eller annat spårbundet transportmedel eller för motordrift eller uppvärmning i samband med en sådan förbrukning. I regeringens klimatpolitiska handlingsplan (prop. 2019/20:65) anför regeringen att få styrmedel införts för att minska sjöfartens växthusgasutsläpp och att det ännu inte finns någon stark incitamentsstruktur på plats för en övergång till förnybara energikällor som fossilfria bränslen, el och vind. Det låga priset på fossila bränslen inom sjöfarten är ett hinder för omställningen, och bränsle som förbrukas i ett fartyg kan också vara befriat från energioch koldioxidskatt. Det gäller t.ex. om fartyget används för transport av passagerare eller varor mot ersättning eller för tillhandahållande av andra tjänster mot ersättning. I praktiken innebär det att en stor del av det bränsle som används inom framför allt yrkessjöfarten är befriat från energi- och koldioxidskatt. De nationella styrmedlen för att minska växthusgasutsläppen från sjöfart utgörs i huvudsak av medel för forskning och utveckling för mer miljöanpassad sjöfart. Flera huvudmän för kollektivtrafik driver på utvecklingen för elektrifiering och användning av biodrivmedel i fartyg i kollektivtrafiken. Elektrifiering av sjöfarten har på kort sikt störst potential för kortväga transporter i linjetrafik. Det finns även exempel på elektrifiering av något större fartyg. Regeringen gav tilläggsdirektiv till Miljömålsberedningen (dir. 2018:44) i syfte att föreslå en strategi för förstärkt åtgärdsarbete för bevarande och hållbart nyttjande av hav och resurser. Strategin ska bidra till att relevanta delar av Generationsmålet och de berörda miljökvalitetsmålen nås, och därmed även bidra till genomförandet av mål 14 i Agenda om att bevara och nyttja haven och de resurserna på ett hållbart sätt. Utredningen presenterade sitt betänkande Havet och människan , som bereds i (SOU 2020:83). I kommittémotion 2021/22:3637 av m.fl. (M) yrkande 7 föreslås en översyn av hur skillnaden i energiskatt mellan olika fordonstyper som drivs på el ska minska och bli mer rättvis. I kommittémotion 2021/22:3663 av m.fl. (C) yrkande 11 anförs att regeringen bör låta utreda energiskatten på kollektivtrafik, exempelvis båtar och bussar, som går på el. I kommittémotion 2021/22:3198 av m.fl. (V) yrkande 5 anförs att regeringen bör utreda hur elbussar och eldrivna kollektivtrafikfartyg kan undantas från energiskatt och verka för att elektrifierade bussar och därmed all utsläppsfri kollektivtrafik gynnas oavsett transportslag i . För att främja introduktionen av eldrivna bussar på marknaden beslutade 2016 att införa en elbusspremie. Regeringen bedömde att elbussar är ett bra exempel på ny teknik som är dyrare att investera i än konventionell teknik, men billigare att använda. Det är vidare regeringens bedömning att ett riktat investeringsstöd såsom elbusspremien, vilket subventionerar inköp av den dyrare tekniken, är ett lämpligare styrmedel än sänkt elskatt. Det finns därmed starkare skäl att ge stöd till investering i ny teknik än att ge stöd till driften av bussarna. Vidare är möjligheterna begränsade att besluta om nedsatt skatt för elbussar inom ramen för rådets direktiv /96/EG av om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet. Det långsiktiga nationella klimatmålet omfattar även inrikes sjöfart och kommer att innebära att sjöfartens utsläpp måste minska. Utskottet noterar i detta sammanhang att Miljömålsberedningens delbetänkande bereds i . Utskottet är inte berett att tillstyrka motionsförslaget om sänkt elskatt för bussar och anser att regeringens överväganden och analys av möjligheterna att skapa en incitamentsstruktur för sjöfarten bör avvaktas. Utskottet avstyrker motionsyrkandena. Skatt på drivmedel m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om bl.a. en sänkning av skatten på bensin och diesel, slopad indexuppräkning, utredning om en konkurrenskraftig beskattning av skogsbruket och jordbruket samt regional differentiering av drivmedelsskatter. Jämför reservation 11 (M), 12 (SD), 13 (C) och 14 (L). Enligt energiskattedirektivet (2003/96/EG) är EU:s medlemsländer skyldiga att ta ut punktskatt som minst uppgår till de fastlagda minimiskattenivåerna för de fossila drivmedlen bensin, dieselolja, gasol och naturgas. Minimiskattenivåerna (exklusive moms) är för blyhaltig bensin per , för blyfri bensin per och för dieselolja per . Nivåerna är oförändrade utom för dieselolja vars minimiskattenivå höjdes från till per . För övriga bränslen, som omfattas av energiskattedirektivet men för vilka det inte finns minimiskattenivåer, gäller en bestämmelse om beskattning i nivå med likvärdigt bränsle. Bensin är skattemässigt indelad i två miljöklasser beroende på miljöegenskaper, som innehållet av svavel, bensen, aromatiska kolväten, bly och fosfor. All bensin som säljs på bensinstationer tillhör miljöklass 1, vilken är den bästa miljöklassen. I miljöklass 1 ingår alkylatbensin. Omärkt dieselolja, som används för drift av motordrivna fordon, är skattemässigt indelad i tre miljöklasser. Skatten är därmed differentierad med hänsyn till miljökvaliteten beroende på innehållet av exempelvis svavel och polycykliska aromatiska kolväten. Det främsta syftet med miljöklassningen är att de oljor som används i dieselmotorer ska förbättras ur miljöhänsyn. finns regler i LSE om att räkna om energiskattesatserna för elektrisk kraft samt energi- och koldioxidskattesatserna för fossila bränslen med hänsyn till den allmänna prisutvecklingen i form av historiska prisförändringar i konsumentprisindex (KPI-omräkning). I budgetpropositionen gjorde regeringen bedömningen att de senaste årens utveckling av bruttonationalprodukten (BNP) var en av de faktorer som skulle beaktas vid omfattningen av de höjningar av energiskatten på bensin och dieselbränsle som föreslogs . För bensin och dieselbränsle görs därför en omräkning av skattesatserna som även beaktar utvecklingen av BNP. Detta görs genom ett schabloniserat tillägg av till KPI-omräkningen. Den tillkommande omräkningen gäller såväl energiskatten som koldioxidskatten, men uttrycks som en höjning av enbart energiskatten. –räknades skattebeloppen för bensin och diesel om utan det schabloniserade tillägget på (prop. 2018/19:94, bet. 2018/19:SkU22). Justerad skatt på drivmedel För att motverka ökade pumppriser på bensin och diesel som kan uppstå när inblandningen av biodrivmedel ökar till följd av reduktionsplikten, samt genom indexering av drivmedelsskatterna 2020 sänktes energiskatten på bensin och diesel . Sänkningen bedömdes medföra att skatten vid pump inte skulle höjas utöver vad som följer av indexeringen med konsumentprisindex (Budgetpropositionen avsnitt 12.4, prop. 2019/20:24, bet. 2019/20:SkU15, rskr. 2019/20:92). har tillkännagett för regeringen att regeringen ska återkomma med lagförslag om att sänka energiskatten på bensin och diesel så att priset vid pump sänks med per liter fr.o.m. (bet. 2021/22:FiU1 punkt 2 d, rskr. 2021/22:46). Regeringen lämnade ett förslag med denna innebörd i proposition 2021/22:84 Sänkt energiskatt på bensin och diesel. tillstyrkte lagändringarna och beslutade i enlighet med utskottets förslag (bet. 2021/22:SkU19, rskr. 2021/22:87). Nytt system för skattelättnad för arbetsresor Regeringen har till lagrådet remitterat ett förslag på ett nytt och enklare system för skattelättnad för arbetsresor. En regionalt differentierad skattereduktion som är avståndsbaserad och färdmedelsneutral föreslås ersätta den nuvarande kostnadsbaserade avdragsrätten för resor mellan bostad och arbetsplats. Att skattereduktionen är avståndsbaserad och färdmedelsneutral innebär att skattelättnaden utgår från avståndet mellan bostad och arbetsplats i stället för kostnaden för resan däremellan samt att skattelättnaden blir oberoende av vilket färdmedel som faktiskt har använts för arbetsresan. Den regionala differentiering av skattereduktionen som föreslås innebär dessutom att villkoren för att kunna få en skattelättnad knyts till var i landet den skattskyldige bor och arbetar. Det föreslagna systemet förväntas omfatta fler personer än nuvarande regelverk och leda till minskade utsläpp från arbetsresor. Lagrådsremissens förslag är att skattereduktion ska göras med per kilometer för arbetsresor till den del resan överstiger en nedre avståndsgräns men inte en övre avståndsgräns. Den nedre avståndsgränsen föreslås vara högre för dem som bor och arbetar i vissa storstadskommuner i , och län, medan den övre avståndsgränsen föreslås vara densamma i hela landet. Förslaget utgör en modell för ett nytt skatterättsligt regelverk. Lagändringarna föreslås i lagrådsremissen träda i kraft . Regeringen har lämnat förslag om att den årliga BNP-indexeringen inte ska tillämpas, senast i proposition 2020/21:196 Pausad BNP-indexering av skatten på bensin och diesel. Det innebär att energiskatten enbart ska räknas om med hänsyn till förändringar i konsumentprisindex (KPI). Som skäl till förslaget angav regeringen att reduktionsnivåerna inom reduktionsplikten kommer att höjas till 2030 och att biodrivmedel till följd av högre produktionskostnader än så länge är dyrare än bensin och diesel. För att möta ökade drivmedelspriser till följd av ökad inblandning av biodrivmedel bör därför BNP-indexeringen av bl.a. bensin och diesel pausas fram till kontrollstationen för reduktionsplikten 2022. Lagändringen gäller fr.o.m. t.o.m. (bet. 2020/21:SkU37, rskr. 2021/22:7). Skatt på diesel som används i gruvfordon Nedsättningen av energiskatt och koldioxidskatt för diesel som används i arbetsfordon vid tillverkningsprocessen i gruvindustriell verksamhet avskaffades i syfte att minska utsläppen av koldioxid från gruvsektorn och bidra till en globalt hållbar utveckling samt för att bidra till en omställning till nettonollutsläpp till 2045 (prop. 2018/19:99, bet. 2018/19:FiU21, yttr. 2018/19:SkU5y, rskr. 2018/19:288). Yrkesmässig jord- och skogsbruksverksamhet En nedsättning av koldioxidskatten på diesel i arbetsmaskiner i jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksverksamheter infördes i syfte att stärka jord- och skogsbrukets internationella konkurrenskraft (prop. 2004/05:1 Förslag till statsbudget , finansplan, skattefrågor och tilläggsbudget m.m., avsnitt 8.4.2, s. 216). Skattenedsättningens storlek har varierat och är per kubikmeter (prop. 2018/19:94, bet. 2018/19:SkU22, rskr. 2018/19:249). I syfte att kompensera jord- och skogsbruket för ökade kostnader på olika insatsvaror och värna konkurrenskraften remitterade ett förslag om att tillfälligt höja skattenedsättningen för diesel som används i yrkesmässig jord-, skogs- och vattenbruksverksamhet (Fi2022/00535). Enligt förslaget utökas skattenedsättningen med per kubikmeter till en sammanlagd nedsättning av energi- och koldioxidskatt på per kubikmeter från t.o.m. . Förslaget medför ändringar i lagen om skatt på energi som föreslås träda i kraft och upphör att gälla vid utgången av . I kommittémotion 2021/22:3637 av m.fl. (M) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör verka för lägre skatt på bensin och diesel. Motionärerna anför att skatten på bensin- och diesel behöver sänkas, särskilt mot bakgrund av att regeringen har höjt skatterna på drivmedel . I motion 2021/22:1070 av (M) föreslås att bensin-skatten sänks för att värna utveckling och möjlighet till företagande och boende över hela . I motion 2021/22:1082 av (M) föreslås att möjligheterna till sänkt bensin- och dieselskatt i ses över. I motion 2021/22:1084 av (M) föreslås att överindexeringen av bensin och diesel tas bort permanent. I motion 2021/22:1132 av (M) yrkande 2 föreslås att regeringen utreder förutsättningarna för sänkta skatter och därmed bättre ekonomiska villkor för jordbruket. I motion 2021/22:1679 av (M) föreslås att förutsätt-ningarna för kraftigt sänkta skatter på bensin och diesel utreds. I motion 2021/22:1934 av (M) föreslås att regeringen ser över möjligheten att sänka dieselskatten för svenska åkerier till samma nivå som i övriga EU-länder, eller till en ännu lägre nivå, för att stärka konkurrenskraften för den svenska åkerinäringen. I motion 2021/22:1971 av (M) föreslås att regeringen ser över möjligheten att sänka bensin- och dieselskatten. I motion 2021/22:1977 av (M) föreslås att indexuppräkningen av bensin- och dieselskatten avskaffas. I motion 2021/22:2838 av (M) begärs ett tillkännagivande om att presumtiva produktionsskatter som föreslås för svenskt lantbruk måste föregås av samhällsekonomiska analyser som även beaktar frågor som rör livsmedelsförsörjning. I motion 2021/22:3621 av (M) begärs ett tillkännagivande om att bör verka för att skattehöjningarna på bensin inte fortsätter. I kommittémotion 2021/22:2451 av m.fl. (SD) yrkande 21 anförs att det bör vara en strävan att skatten på bränsle sänks. Utan fungerande transporter kan företag inte leverera varor till sina kunder, inte ta emot komponenter från leverantörer och enbart rekrytera medarbetare och annan kompetens från den omedelbara närheten. Enligt motionärerna utgör därför regeringens signaler om införande av kilometerskatt och kraftigt försämrade reseavdrag ett exempel på landsbygdsfientliga förslag som ifall de realiseras kommer att slå hårt mot boende och företag i landsbygd. I kommittémotion 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkande 17 föreslås att indexuppräkningarna av bränsleskatten avskaffas. I yrkande 21 föreslår motionärerna en översyn av bränsleskatterna i syfte att uppnå stärkt konkurrenskraft inom svenskt jord- och skogsbruk. I kommittémotion 2021/22:2454 av m.fl. (SD) yrkande 24 föreslås att skatten på diesel för jord- och skogsbruksändamål anpassas till dansk nivå. Motionärerna anför att svenska bönder konkurrerar på samma europeiska marknad som sina grannar i , och motionärerna anser att det är rimligt att skattenivån för olika insatsvaror är densamma. I kommittémotion 2021/22:3663 av m.fl. (C) yrkande 10 begärs ett tillkännagivande om att bör vara pådrivande i EU för att möjliggöra ett fortsatt användande av koldioxidskattebefrielse för förnybara och hållbara fordonsdrivmedel samt att utreda förutsättningarna för en ökad användning av klimateffektiva drivmedel även inom flyget och sjöfarten. I kommittémotion 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkande 74 anförs att det vid översynen av energiskattedirektivet är angeläget att ändra så att drivmedel beskattas utifrån energiinnehåll, i stället för volym. I kommittémotion 2021/22:3685 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 2 anförs att skatter och avgifter i transportsektorn behöver ses över i en bred översyn för att möjliggöra omställningen till hållbara transporter och möjligheten att leva och verka i hela landet. Utgångspunkter i denna översyn bör vara att skattesystemet differentieras efter klimatnytta och de olika geografiska förutsättningar som råder i . I partimotion 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 29 begärs ett tillkännagivande om att koldioxidskatten ska ha en direkt koppling till koldioxidutsläppen och att den därför bl.a. ska minska i takt med reduktionsplikten. Motionärerna anför att det inte är möjligt för att både ha ett reduktionspliktssystem och justera koldioxidskatten så att den kopplar till de faktiska utsläppen eftersom EU inte tillåter de dubbla styrmedel det skulle innebära. Detta måste enligt motionärerna ändras. Utskottet anser fortfarande att skattereglerna så långt som möjligt bör utformas generellt för hela landet och inte användas för att utjämna regionala skillnader. Utskottet har tidigare i olika sammanhang avstyrkt förslag om differentierad drivmedelsbeskattning och andra förslag om en regional differentiering av beskattningen av bilismen. Utskottet konstaterar att regeringen har remitterat förslag på ett enklare och mer färdmedelsneutralt regelverk för arbetsresor. Utskottet avstyrker därför motionsförslaget om en regional differentiering av bensin- och dieselskatten. För att öka den styrande effekten av energi- och koldioxidskatterna och för att stimulera till omställning till minskade växthusgasutsläpp från vägtrafiken och överflyttning till andra transportslag har beslutat i enlighet med regeringens förslag om att den årliga omräkningen av skattesatserna på energiområdet med hänsyn till KPI-utvecklingen borde beakta BNP-utvecklingen. har också beslutat att den årliga BNP-indexeringen av skattesatserna på bl.a. bensin och diesel inte tillämpas för , och att energiskatten enbart ska räknas om med hänsyn till förändringar i konsumentprisindex (KPI). Utskottet är inte berett att i övrigt ändra dessa regler och avstyrker därför motionsyrkandena om att indexuppräkningen eller tillägget på ska slopas. Utskottet konstaterar att beskattningen av diesel och bensin är ett viktigt styrmedel i arbetet med att nå klimatmålen. Utskottet noterar att regeringen har aviserat förslag på olika stödåtgärder för att motverka de prishöjningar på bensin och diesel som är en konsekvens av den pågående ryska invasionen av . har ställt sig bakom regeringens förslag till klimatpolitisk handlingsplan (prop. 2019/20:65, bet. 2019/20:MJU16, rskr. 2019/20:314). Enligt handlingsplanen är en verkningsfull prissättning av koldioxidutsläpp en nödvändig förutsättning för att nå klimatmålen. Koldioxidskatten bidrar till en kostnadseffektiv minskning av utsläppen och bör även i fortsättningen utgöra en bas för styrningen av koldioxidutsläppen i den icke-handlande sektorn. Nivån på koldioxidskatten bör framöver anpassas i den omfattning och takt som, tillsammans med övriga förändringar av styrmedlen samt med hänsyn till näringslivets konkurrenskraft, ger en kostnadseffektiv minskning av utsläppen av växthusgaser i den icke handlande sektorn så att etappmålet till 2030 nås. Det behövs politik som bygger på långsiktiga spelregler som kan bidra till att minska utsläppen som en god ekonomisk tillväxt och konkurrenskraft bibehålls. Arbetet med att nå klimatmålen omfattar också jordbruket. Insatser bör också genomföras för att stödja en utveckling mot ett fossiloberoende jordbruk. Regeringen tillsatte därför efter beslut en särskild utredare som ska föreslå åtgärder och styrmedel för att stödja en utveckling mot ett fossiloberoende jordbruk. Syftet med utredningen är att ta fram förslag som bidrar till både målet om en konkurrenskraftig livsmedelskedja och klimatmålen och som förbättrar drivmedels- och livsmedelsberedskapen och vid behov föreslå kompensationsåtgärder för att stärka och öka konkurrenskraften inom det svenska jordbruket. Utredaren ska även överväga hur de föreslagna åtgärderna och styrmedlen kan utvärderas och hur utvärderingen kan gynnas exempelvis genom att de införs stegvis. Vid utformningen av förslagen måste särskilt beaktas. Utredaren ska även utreda vilka konsekvenser förslagen kan få i förhållande till i övrigt. Utskottet anser att utredningens arbete inte ska föregripas. Mot denna bakgrund är utskottet inte berett att nu tillstyrka de olika förslagen om att sänka skatten på bensin eller diesel generellt eller i vissa branscher. Utskottet noterar att det förslag till nytt energiskattedirektiv som kommissionen har presenterat breddar skattebasen genom att fler bränslen beskattas och minskar antalet undantag. Strukturen för minimiskattenivåerna ändras genom att de baseras på bränslenas energiinnehåll och miljöprestanda. Mot denna bakgrund anser utskottet inte att det behövs ett tillkännagivande om att verka för ett nytt energiskattedirektiv som beskattar drivmedlens energiinnehåll i stället för som deras volym. Utskottet avstyrker med det anförda de aktuella motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om slopad skattebefrielse för höginblandade biobränslen, översyn av småskalig produktion av biodrivmedel, att verka i EU för att biobränslen som är baserade på foder- och livsmedelsgrödor ska vara skattebefriade och att verka för långsiktiga regler som tillåter skattenedsättning för grödbaserade biobränslen och andra hållbart producerade biobränslen. Utskottet hänvisar till pågående arbete. Jämför reservation 15 (M), 16 (SD) och 17 (C). Grundregeln enligt lagen (1994:1776) om skatt på energi, förkortad LSE, och energiskattedirektivet (rådets direktiv /96/EG av om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet) är att bränslen och el ska beskattas. Av olika skäl kan viss användning av dessa energislag undantas från beskattning, antingen genom tvingande unionsrättslig reglering eller att medlemsstaterna ges en möjlighet till detta. Artikel 16.1 i energiskattedirektivet ger medlemsstaterna rätt att helt eller delvis tillämpa skattebefrielse för bl.a. produkter som framställts av biomassa. Ett förbehåll för skattebefrielsen är att den inte får medföra någon överkompensation för merkostnaderna för framställning av de aktuella biobränslena i förhållande till de fossila bränslen de ersätter (se artikel 16.3 i energiskattedirektivet). Skatt på biobränslen ska tas ut med de skattebelopp som gäller för likvärdigt fossilt bränsle. Skattelättnader tillämpas dock för bränslen som framställts av biomassa. En skattskyldig får göra avdrag för hela energiskatten och hela koldioxidskatten för biodrivmedel, dvs. en beståndsdel som framställts av biomassa, under förutsättning att motorbränslet inte utgör bensin eller dieselbränsle. Vidare får avdrag göras för skatt på bränslen som har samma KN-nummer[1] som fossil bensin eller fossilt dieselbränsle, men som framställts av biomassa. Det kan röra sig om t.ex. hydrerade vegetabiliska oljor och fetter, s.k. HVO, eller syntetiska motorbränslen.