bet · H901SfU19 · 2022-04-12 00:00:00 — Efter slutförd forskning eller efter slutförda studier ska en utlänning som vid ansökningstillfället har ett uppehållstillstånd för forskning eller för studier inom högre utbildning i beviljas ett uppehållstillstånd för av , om han eller hon avser att söka arbete eller undersöka förutsättningarna för att bedriva näringsverksamhet här (5 b kap. 7 och 8 §§ UtlL). Detta förutsätter att de allmänna förutsättningarna för uppehållstillstånd är uppfyllda (se ovan). För att beviljas ett uppehållstillstånd efter slutförda studier krävs det att utlänningen har slutfört en högskoleutbildning och att utbildningen avser studier som motsvarar minst två terminer (5 b kap. 8 § UtlL). Gästdoktorander, dvs. doktorander som utför en del av sin forskarutbildning i men som inte har bedömts vara antagna till en utbildning här, beviljas uppehållstillstånd för besök enligt 5 kap. 10 § UtlL. Regeringen får enligt 5 kap. 23 § UtlL meddela föreskrifter om uppehållstillstånd för studier eller besök. Enligt 5 kap. 2 § UtlF är forskare och studenter inom högre utbildning för sitt uppehållstillstånd undantagna från kravet på arbetstillstånd. I kommittémotion 2021/22:4441 av m.fl. (M) yrkande 8 anförs att med beaktande av värdet för att kunna behålla högkvalificerade personer i landet bör regeringen se över möjligheten att kunna återkalla ett tidsbegränsat uppehållstillstånd för forskning eller studier på forskarnivå för den som önskar ansöka om permanent uppehållstillstånd. I yrkande 9 anges att regeringen bör se över möjligheten för en utlänning som ansöker om förlängning av ett uppehållstillstånd för forskning eller studier på forskarnivå inifrån landet att kunna ansöka om en nationell visering för att på så sätt kunna resa . I kommittémotion 2021/22:3992 av m.fl. (M) yrkande 12 föreslås att lagändringar för att fler utländska forskare och studenter ska stanna i bör utvärderas och följas upp för att kontrollera om reformen fått avsedd effekt eller om det finns behov av ytterligare åtgärder. Ett liknande yrkande finns i motion 2021/22:2717 av (M) yrkande 2. I motion 2021/22:3845 av m.fl. (M) begärs i yrkande 11 ett tillkännagivande om att förändra gränshindersproblematiken för tredjelandsmedborgare som vill bo i men arbeta i . Det bör vara enkelt och friktionsfritt för internationella forskare som rör sig över världen att vara verksamma i . I kommittémotion 2021/22:2547 av i m.fl. (SD) yrkandena 10 och 11 begärs tillkännagivanden om anställda inom akademin och studenter inom högre utbildning. Motionärerna anför bl.a. att det är särskilt viktigt att lagstiftningen i större utsträckning tar fasta på helheten och målet att uppmuntra högkvalificerad arbetskraftsinvandring. En översyn av regelverket och de administrativa systemen bör göras med målet att uppföljning och kontroll av beviljade uppehållstillstånd och uppställda villkor ersätter dagens förhandsbedömningar av framtida utveckling för beviljande av tillstånd. I yrkande 12 begär motionärerna att ett särskilt uppehållstillstånd för gästdoktorander bör införas. Motionärerna anför bl.a. att möjligheten för gästdoktorander att förlänga sin vistelse i syfte att slutföra sin forskning är mycket begränsad. I kommittémotion 2021/22:4440 av m.fl. (L) yrkande 3 anförs att för personer som kommit för att genomföra forskarutbildning eller bedriva forskning bör det finnas en s.k. retroaktivitet om de har blivit utvisade på felaktiga grunder. Samtliga som utvisats till följd av mindre fel bör erbjudas att återvända till om båda parter vill detta. De som inte kan eller vill återvända till bör erbjudas en ekonomisk ersättning. Regeringen bör även utreda hur och skyndsamt ta fram regelverk för att bl.a. doktorander ska kunna ges permanent uppehållstillstånd efter examen och därmed inte gå miste om viktig kompetens. Utskottet vill som tidigare framhålla vikten av att stärka attraktions- och konkurrenskraft som kunskapsnation och destinationsland för utländska forskare och studenter inom högre utbildning. Nya regler för utländska forskare och studenter m.fl. trädde i kraft . Bland annat infördes en utökad möjlighet till rörlighet inom EU och en förlängd tid med uppehållstillstånd efter slutförda studier. Reglerna utformades så att de ska locka fler studenter och forskare till och underlätta för dem som har utbildats i landet att stanna kvar och arbeta här som anställda eller egenföretagare (prop. 2019/20:9, bet. 2019/20:SfU10, rskr. 2019/20:72). Regeringen föreslår i tidigare nämnda proposition 2021/22:134 Skärpta och förbättrade regler om arbetskraftsinvandring att en utlänning som har ett tidsbegränsat uppehållstillstånd för arbete enligt reglerna för arbetskraftsinvandring eller ett tidsbegränsat uppehållstillstånd för att bedriva näringsverksamhet ska få återkallas på begäran av utlänningen, om han eller hon inifrån landet beviljas ett byte mellan dessa tillstånd eller till ett tillstånd för forskning eller studier på forskarnivå. I propositionen anges att det saknas beredningsunderlag för att nu införa en generell bestämmelse om att ett tidsbegränsat uppehållstillstånd ska få återkallas på utlänningens begäran till förmån för ett permanent tillstånd. En utlänning som har ett tidsbegränsat uppehållstillstånd för arbete kan i vissa fall normalt fortsätta att vistas och arbeta i i väntan på beslut av en förlängningsansökan. Om utlänningen för en förlängningsansökan däremot skulle resa utanför saknas som regel laglig grund för inresa i landet igen när det tidigare uppehållstillståndet har löpt ut och innan det nya tillståndet har beviljats. Om handläggningen av en förlängningsansökan drar ut kan den nuvarande ordningen alltså förorsaka problem både för den enskilde arbetstagaren och för sådana arbetsgivare som har behov av att anställda kan resa utomlands i tjänsten. I ovan nämnda proposition anges att regeringen bedömer att det befintliga bemyndigandet i 3 kap. 7 § UtlL bör kunna användas för att reglera en möjlighet för en utlänning som ansöker om förlängning av sitt uppehållstillstånd för arbete enligt reglerna för arbetskraftsinvandring att inifrån landet ansöka om en nationell visering. Det saknas enligt regeringen beredningsunderlag för att i propositionen utvidga förslaget till andra än arbetskraftsinvandrare. Enligt utskottets mening är det angeläget att underlätta för fler utländska forskare och studenter att kunna verka i . Utskottet anser emellertid mot bakgrund av det ovan anförda och de föreslagna ändringarna vad gäller bl.a. återkallelse och s.k. kompetensutvisningar att det saknas skäl för att göra tillkännagivanden om bl.a. en utvärdering av tidigare regeländringar, uppehållstillstånd för gästdoktorander, återkallelse av ett tidsbegränsat uppehållstillstånd för forskning för att kunna ansöka om permanent uppehållstillstånd och en möjlighet till nationell visering för att forskare ska kunna resa under handläggningstid. Utskottet avstyrker därför motionerna 2021/22:4441 (M) yrkandena 8 och 9, 2021/22:3992 (M) yrkande 12, 2021/22:2547 (SD) yrkandena 10–12, 2021/22:2717 (M) yrkande 2 och 2021/22:3845 (M) yrkande 11. Utskottet ser inte heller skäl för att rikta ett tillkännagivande till regeringen om en retroaktivitet för vissa utvisade personer. Även motion 2021/22:4440 (L) yrkande 3 avstyrks därför. Arbetskraftsinvandring, punkt 1 (M) av (M), i (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3839 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2021/22:4441 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2021/22:255 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2021/22:469 av m.fl. (V) yrkande 16 i denna del, 2021/22:2547 av i m.fl. (SD) yrkandena 1 och 16, 2021/22:2550 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2021/22:2565 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2021/22:3650 av m.fl. (C) yrkande 20, 2021/22:3738 av m.fl. (S) och 2021/22:4442 av m.fl. (KD) yrkande 5 i denna del. När det gäller arbetskraftsinvandringen bör förändrade regler för uppehållstillstånd för högkvalificerad arbetskraft införas. För att anses som högkvalificerad arbetskraftsinvandrare bör det som huvudregel ställas krav på universitets- eller högskoleexamen samt lön på en viss nivå. Vid en ytterligare högre lönenivå för särskilt eftertraktad kompetens bör inte ett krav på examen ställas. Dessa högkvalificerade personer ska behöva endast ett tidsbegränsat uppehållstillstånd och därefter kunna söka ett permanent uppehållstillstånd som ska kunna beviljas i ett tidigare skede än , t.ex. i stället för fyra. Högkvalificerade arbetskraftsinvandrare ska också kunna byta arbetsgivare tidigare än . Arbetskraftsinvandring, punkt 1 (SD) av (SD), i (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2547 av i m.fl. (SD) yrkandena 1 och 16, 2021/22:2550 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2021/22:2565 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2021/22:255 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2021/22:469 av m.fl. (V) yrkande 16 i denna del, 2021/22:3650 av m.fl. (C) yrkande 20, 2021/22:3738 av m.fl. (S), 2021/22:3839 av m.fl. (M) yrkande 1, 2021/22:4441 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2021/22:4442 av m.fl. (KD) yrkande 5 i denna del. bör ha en behovs- och kompetensbaserad arbetskraftsinvandring. Varje arbetsmarknad bör sträva efter en långsiktig balans inom landet, men möjligheten att vid behov komplettera den svenska arbetsmarknaden med utländsk arbetskraft bör finnas. Det finns även ett värde i fruktsamma utbyten av kompetens och erfarenheter. Det måste emellertid finnas ett verkligt behov av arbetskraftsinvandringen, den ska vara högkvalificerad och den ska uppfylla en rad krav som garanterar att bästa hamnar i centrum. En myndighetsbaserad arbetsmarknadsprövning bör införas. Eftersom utrymmet på arbetsmarknaden för personer med låga kvalifikationer har minskat bör uppehålls- och arbetstillstånd endast ges om det råder brist inom ett visst yrke. Vidare bör det införas en möjlighet att byta arbetsgivare och yrkestitel. Arbetstillståndet bör knytas till en yrkeskategori snarare än till en specifik arbetsgivare. Vid varje byte av yrke eller arbetsgivare ska en myndighetsbaserad arbetsmarknadsprövning göras. Ett sådant förfarande kan även bidra till en utsållning av oseriösa arbetsgivare. Arbetskraftsinvandring, punkt 1 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3650 av m.fl. (C) yrkande 20 och 2021/22:255 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2021/22:469 av m.fl. (V) yrkande 16 i denna del, 2021/22:2547 av i m.fl. (SD) yrkandena 1 och 16, 2021/22:2550 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2021/22:2565 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2021/22:3738 av m.fl. (S), 2021/22:3839 av m.fl. (M) yrkande 1, 2021/22:4441 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2021/22:4442 av m.fl. (KD) yrkande 5 i denna del. En särskild utmaning för de gröna näringarna är att säkerställa tillgången till den arbetskraft som behövs. Många livsmedelsrelaterade företag är säsongsbetonade och därför beroende av tillfälligt anställd, kompetent arbetskraft. För att underlätta och öka möjligheten att ta in utländsk arbetskraft bör ansökningsprocesserna därför på ett bättre sätt anpassas till de gröna näringarnas behov. Arbetskraftsinvandring, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:469 av m.fl. (V) yrkande 16 i denna del och 2021/22:255 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2021/22:2547 av i m.fl. (SD) yrkandena 1 och 16, 2021/22:2550 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2021/22:2565 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2021/22:3650 av m.fl. (C) yrkande 20, 2021/22:3738 av m.fl. (S), 2021/22:3839 av m.fl. (M) yrkande 1, 2021/22:4441 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2021/22:4442 av m.fl. (KD) yrkande 5 i denna del. Det måste utformas ett rättvist system för arbetskraftsinvandring med garantier för att de som invandrar inte utnyttjas och inte heller används för att dumpa löne- och arbetsvillkoren på den svenska arbetsmarknaden. För det första bör arbetsgivaren kunna visa att rekryteringen bygger på en faktisk brist på arbetskraft. För det andra måste arbetserbjudandet vara juridiskt bindande. För det tredje ska krav på heltidsanställning införas. Arbetskraftsinvandring, punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4442 av m.fl. (KD) yrkande 5 i denna del och 2021/22:255 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2021/22:469 av m.fl. (V) yrkande 16 i denna del, 2021/22:2547 av i m.fl. (SD) yrkandena 1 och 16, 2021/22:2550 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2021/22:2565 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2021/22:3650 av m.fl. (C) yrkande 20, 2021/22:3738 av m.fl. (S), 2021/22:3839 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2021/22:4441 av m.fl. (M) yrkande 6. En s.k. näringsprövning bör införas. Om förslag om ett s.k. lönegolv genomförs kan en fri arbetskraftsinvandring över lönegolvet tillåtas. På så sätt skapas bättre förutsättningar för den högkvalificerade arbetskraftsinvandringen som den omöjliggör för företag att missbruka och exploatera arbetskraft. Då ett flertal bristyrken understiger lönegolvet måste undantag kunna göras. Det ska gälla faktiska bristyrken som inte inhemsk arbetskraft med enkelhet kan ta. Hit hör vissa vårdyrken, såsom sjuksköterska och undersköterska, men även exempelvis ingenjörsyrken, CNC-operatörer och arborister. Näringsprövningen ska göras av relevanta myndigheter utan direkt inblandning av marknadens parter. Lönekrav, punkt 2 (SD) av (SD), i (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2547 av i m.fl. (SD) yrkande 3 och 2021/22:3839 av m.fl. (M) yrkande 7, 2021/22:4214 av m.fl. (KD) yrkande 47 och 2021/22:4442 av m.fl. (KD) yrkande 5 i denna del. Det bör införas ett uttryckligt krav på en lägsta lön för arbetstillstånd, ett s.k. lönegolv. Oavsett om det ställs krav på höga kvalifikationer eller om det råder en konstaterad arbetskraftsbrist måste det fastställas en absolut lägsta lönenivå. Det vill säga arbetskraftsinvandring ska över huvud taget inte vara möjlig om lönen understiger en viss fastslagen nivå. Det bör utredas var denna lägsta nivå ska ligga. Lönekrav, punkt 2 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4214 av m.fl. (KD) yrkande 47 och 2021/22:4442 av m.fl. (KD) yrkande 5 i denna del och 2021/22:2547 av i m.fl. (SD) yrkande 3 och 2021/22:3839 av m.fl. (M) yrkande 7. Arbetskraftsinvandringen ska vara fortsatt fri om det införs ett krav på att lönen som erbjuds överstiger medellönen. Ett lönegolv på (som är snittlönen i ) bör därför gälla för arbetstillstånd. Inom vissa branscher, där det finns behov av kvalificerad arbetskraft, är denna undre gräns för månadslönen inte praktiskt möjlig. Övriga krav för tillstånd, punkt 3 (SD) av (SD), i (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2547 av i m.fl. (SD) yrkandena 2, 4, 6, 7 och 9 samt 2021/22:3048 av (M) yrkandena 8, 9 och 11. Arbetskraftsinvandring ska alltid ske på svenska villkor och ett krav på att arbeta heltid bör införas. Arbetskraftsinvandrare ska inte utnyttjas eller fara illa. Det måste därför ställas rimliga villkor och de villkor som arbetsmarknadens parter kommit överens om ska alltjämt vara normerande. Det måste emellertid även vara möjligt att ställa krav på att den som har ett arbetstillstånd inte ligger samhället till last. finns ett s.k. försörjningskrav, dvs. ett krav på en absolut lägsta inkomst från anställningen, som i praxis har bestämts till . Denna nivå är för låg. Den bör höjas och det bör ställas krav på heltidsarbete för arbetstillstånd. Finns det ett verkligt behov av utländsk arbetskraft är det också rimligt att arbetstagaren arbetar heltid. Med detta krav undviks även att utlänningar anställs i stället för personer som redan befinner sig i , s.k. undanträngningseffekter. Ytterligare krav som bör ställas för att arbetstillstånd ska kunna beviljas är att personen har en heltäckande sjukförsäkring och en bostad som motsvarar de krav som gäller vid anhöriginvandring. Slutligen bör det för att beviljas ett EU-blåkort krävas att utlänningen faktiskt ordnar en heltäckande sjukförsäkring för sin vistelse. Administration och handläggningstider, punkt 4 (M) av (M), i (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3839 av m.fl. (M) yrkandena 4 och 6 samt 2021/22:2547 av i m.fl. (SD) yrkandena 13–15, 2021/22:2717 av (M) yrkandena 1 och 5 samt 2021/22:3380 av m.fl. (L) yrkande 10. En myndighetsgemensam kontaktpunkt för högkvalificerad arbetskraft, s.k. one-stop-shop, bör införas för att underlätta kontakten med olika myndigheter, som exempelvis , och . Det skulle underlätta för både företag som rekryterar arbetskraftsinvandrare och individerna själva att få information om t.ex. personnummer eller bankkonton. Vidare bör en ny ordning för prövning av arbetstillstånd utredas. Utredningen kan även omfatta vissa andra frågor, t.ex. tillstånd för gäststudenter och doktorander samt vissa viseringar, däribland turistvisum. Administration och handläggningstider, punkt 4 (SD) av (SD), i (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2547 av i m.fl. (SD) yrkandena 13–15 och 2021/22:2717 av (M) yrkandena 1 och 5, 2021/22:3380 av m.fl. (L) yrkande 10 och 2021/22:3839 av m.fl. (M) yrkandena 4 och 6. måste vara ett attraktivt land för högkvalificerad internationell arbetskraft. Det finns därför behov av tydliga regler och en lätthanterlig ansökningsprocess. Bland annat bör regeringen ge i uppdrag att förtydliga vilka regler som gäller samt förenkla ansökningsprocessen så att den som är intresserad av att ansöka om arbete i tidigt kan överblicka vilka krav som kommer att ställas. Vidare bör det införas en 30-dagarsgaranti vid en komplett ansökan om arbetstillstånd, och regeringen måste vidta åtgärder för att garantera att andra ärendekategorier inte påverkar handläggningstiden för arbetsmarknads- och studerandeärenden negativt. Administration och handläggningstider, punkt 4 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3380 av m.fl. (L) yrkande 10 och 2021/22:2547 av i m.fl. (SD) yrkandena 13–15, 2021/22:2717 av (M) yrkandena 1 och 5 samt 2021/22:3839 av m.fl. (M) yrkandena 4 och 6. ska vara ett attraktivt land som personer med viktig kompetens vill flytta till. Det måste därför gå snabbt och enkelt att ansöka om arbetstillstånd, och åtgärder för att korta handläggningstiderna för arbetstillståndsansökningar måste vidtas skyndsamt. Missbruk av regelverket, punkt 5 (M) av (M), i (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3839 av m.fl. (M) yrkandena 10 och 12 samt 2021/22:469 av m.fl. (V) yrkande 16 i denna del, 2021/22:1451 av Boriana (M) yrkandena 2 och 3, 2021/22:1487 av Boriana (M) yrkande 4, 2021/22:2547 av i m.fl. (SD) yrkandena 19, 21 och 22, 2021/22:2552 av i m.fl. (SD) yrkandena 5 och 6, 2021/22:3516 av m.fl. (C) yrkandena 13 och 14 samt 2021/22:4214 av m.fl. (KD) yrkande 48. Arbetskraftsinvandringen när det gäller arbete som personlig assistent är i alltför stor utsträckning förenad med missbruk och fusk för att den ska vara motiverad. Det bör därför utredas om ett stopp för arbetskraftsinvandring till i yrket som personlig assistent bör införas. Vidare bör ett helt nytt brott, arbetskraftsmissbruk, införas för att tydliggöra allvaret med missbruk av systemet för arbetskraftsinvandring. Inom ramen för det nya brottet ska straffen för befintliga straffbelagda handlingar skärpas och det straffrättsliga området kan också utökas ytterligare. Även andra sanktioner såsom näringsförbud eller företagsbot kan användas i ökad utsträckning för att beivra missbruk. Regeringen bör skyndsamt återkomma till med förslag om detta. Missbruk av regelverket, punkt 5 (SD) av (SD), i (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2547 av i m.fl. (SD) yrkandena 19, 21 och 22 samt 2021/22:2552 av i m.fl. (SD) yrkandena 5 och 6 samt 2021/22:469 av m.fl. (V) yrkande 16 i denna del, 2021/22:1451 av Boriana (M) yrkandena 2 och 3, 2021/22:1487 av Boriana (M) yrkande 4, 2021/22:3516 av m.fl. (C) yrkandena 13 och 14, 2021/22:3839 av m.fl. (M) yrkandena 10 och 12 samt 2021/22:4214 av m.fl. (KD) yrkande 48. För att minimera risken för missbruk av systemet krävs ökad kontroll och mer samarbete mellan myndigheter. Ansvariga myndigheter måste kontinuerligt utföra väl utformade kontroller av utbetald lön och inbetald skatt enligt anställningsavtal, tecknade försäkringar och liknande. Kontrollerna bör så långt som möjligt ske automatiskt, exempelvis genom direkta slagningar i system, något som redan sker när det gäller folkbokföringsuppgifter. Vidare bör existerande bestämmelser om sanktioner, påföljder och straff enligt utlänningslagen både komma till användning oftare och skärpas. Vid grövre eller upprepade fel ska både arbetsgivare och arbetstagare drabbas av påföljder om de bedöms ha missbrukat systemet. I annat fall ska endast den ansvariga parten straffas. Indraget arbetstillstånd för den enskilde och förbud för företag att anlita utländsk arbetskraft ska vara möjligt. Det bör också göras en särskild satsning mot missbruk kring utländska jordbruksarbetare. Verksamheten präglas av osäkra anställningsformer, tvivelaktiga löneförhållanden och dålig uppföljning av grundläggande villkor. Kryphål måste täppas till och anständiga anställningsvillkor garanteras. Regeringen bör vidta åtgärder för att reda ut missförhållandena med särskilt fokus på kontroller och uppföljning. Straffen för illegalt arbete måste skärpas så att påföljden blir omedelbar utvisning och förbud att återvända till . Vidare bör bötesstraffet höjas och både och gränspolisen prioritera arbetet med att beivra illegalt arbete. Det krävs krafttag mot företag som anställer utlänningar utan tillstånd, och och andra myndigheter bör få tydliga direktiv om att ta dessa problem på allvar. Företag som gjort sig skyldiga till att anställa utlänningar utan tillstånd måste straffas. Det bör även övervägas om företag som fällts för detta brott inte längre ska kunna förekomma i ärenden om arbetstillstånd. Missbruk av regelverket, punkt 5 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3516 av m.fl. (C) yrkandena 13 och 14 samt 2021/22:469 av m.fl. (V) yrkande 16 i denna del, 2021/22:1451 av Boriana (M) yrkandena 2 och 3, 2021/22:1487 av Boriana (M) yrkande 4, 2021/22:2547 av i m.fl. (SD) yrkandena 19, 21 och 22, 2021/22:2552 av i m.fl. (SD) yrkandena 5 och 6,