bet · H901KU32 · 2022-03-18 00:00:00 — I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om mål och riktlinjer för kommuners och regioners minoritetspolitiska arbete. Motionärerna välkomnar att det nu finns en lagreglering om att kommuner och landsting ska anta mål och riktlinjer för sitt minoritetspolitiska arbete, men menar att regleringen är bristfällig i två avseenden. Motionärerna menar att det bör framgå av målen och riktlinjerna hur verksamheten ska följas upp, och att en reglering bör införas som säkerställer att målen och riktlinjerna beslutas av förtroendevalda. I yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om barnomsorg och äldreomsorg på minoritetsspråk. Motionärerna menar att det behövs fler insatser för att öka tillgängligheten av äldreomsorg och barnomsorg på minoritetsspråk. Bland annat bör skärpt lagstiftning övervägas och kommuner och landsting bör bättre beakta de nationella minoriteternas behov vid upphandling. Vidare vill motionärerna framhålla vikten av valfriheten och etableringsfriheten. I yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om att flytta bestämmelserna om äldreomsorg med minoritetsprofil till socialtjänstlagen. Motionärerna menar att fattat beslut om att flytta bestämmelserna om förskola på nationellt minoritetsspråk till skollagen för att frågan då faller under Skolinspektionens tillsynsansvar. Av motsvarande skäl borde, enligt motionärerna, bestämmelserna om äldreomsorg flyttas till socialtjänstlagen. I motion 2021/22:1757 av och (båda S) begärs ett tillkännagivande om att överväga att se över möjligheten att införa olika former av sanktioner mot kommuner och regioner som inte följer den nya minoritetslagstiftningen. Motionärerna menar att det finns en låg grad av enhetlighet och tydlig kvalitetssäkring för brukare och patienter som berörs av minoritetslagen i och det riskerar att skapa ojämlikhet inom landet, där vissa kommuner och regioner följer intentionerna medan andra släpar efter. Därför är det, enligt motionärerna, angeläget att regeringen utreder möjligheterna att införa sanktioner mot kommuner och regioner som inte följer minoritetslagstiftningen. Ny lag om nationella minoriteter och minoritetsspråk ersatte den nya lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk tidigare lagar på området. I lagen föreskrivs vissa grundläggande rättigheter för samtliga fem nationella minoriteter i och vissa särskilda rättigheter för finsk-, samisk- och meänkielitalande. I 20 och 21 §§ lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk bemyndigas regeringen att meddela föreskrifter om vilken eller vilka myndigheter som ska ansvara för uppföljningen. Det uppföljningsansvaret innebär ingen inskränkning i det tillsynsansvar som vilar på andra myndigheter. En myndighet med uppföljningsansvar ska dessutom genom rådgivning, information och liknande verksamhet bistå andra förvaltningsmyndigheter vid tillämpningen av lagen. Av 2 § förordningen (2009:1299) om nationella minoriteter och minoritets-språk följer att i ansvarar för uppföljningen av förvaltningsmyndigheters tillämpning av lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk. Av 3 § följer att ansvarar för uppföljningen av förvaltningsmyndigheters tillämpning av lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk när det gäller samer och samiska. I fråga om uppföljning och tillsyn diskuterades i förarbetena till lagen problemet med att bristande engagemang och ansvarstagande på lokal nivå försvårar genomförandet i praktiken. Det framhölls att tillämpningsproblemen är direkt kopplade till den kommunala självstyrelsen, som innebär en decentraliserad besluts- och ansvarsordning i många av de frågor som berörs av minoritetspolitiken. Regeringen gjorde dock bedömningen att det inte var aktuellt att införa en s.k. operativ insyn på minoritetspolitikens område, bl.a. med hänvisning till att det inte fanns något beredningsunderlag för att införa skarpa sanktionsmöjligheter kopplade till en sådan tillsyn. I stället föreslogs att ett uppföljningsansvar skulle införas för att driva på genomförandet av rättigheterna och skyldigheterna enligt lagen på det kommunala planet och ge regeringen underlag när det gäller efterlevnaden. framhölls att det särskilda uppföljningsansvaret inte innebar någon inskränkning i det tillsynsansvar som vilar på andra myndigheter, t.ex. i fråga om förskoleverksamhet och äldreomsorg. Regeringen ansåg vidare att frågan om en operativ tillsyn fick väckas på nytt om det skulle visa sig att uppföljningsansvaret inte var tillräckligt för att förbättra efterlevnaden av minoritetsrättigheterna (prop. 2008/09:158 s. 42 f., s. 47 f. och s. 106 f.). trädde en ny bestämmelse i kraft (5 b §) i lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk med innebörden att kommuner och landsting ska anta mål och riktlinjer för sitt minoritetspolitiska arbete. Uppgifter om mål och riktlinjer som har antagits ska på begäran lämnas till den myndighet som har uppföljningsansvar enligt 20 §. Rätten för enskilda att få hela eller en väsentlig del av den service och omvårdnad som erbjuds inom ramen för äldreomsorgen på sitt minoritetsspråk regleras i 18 § lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk. Rätten för enskilda att i vissa fall erbjudas förskola och viss annan pedagogisk verksamhet på finska, meänkieli eller samiska regleras i 8 kap. 12 a § och 25 kap. 5 a § skollagen (2010:800). Regleringen infördes genom propositionen En stärkt minoritetspolitik (prop. 2017/18:199) där regeringen bl.a. lämnade förslag om rätten till förskola och annan pedagogisk verksamhet på minoritetsspråk. Det föreslogs bl.a. att regleringen ska överföras till skollagen (2010:800), att rätten till förskola på minoritetsspråk ska avse en större del av verksamheten och att efterfrågan ska tydliggöras genom att vårdnadshavare ska tillfrågas om de önskar plats i förskola på minoritetsspråket. Regeringen lämnade vidare förslag om rätten till äldreomsorg på minoritetsspråk, bl.a. att rätten ska avse en större del av verksamheten och att den ska omfatta den äldres behov av att upprätthålla sin kulturella identitet. Vidare föreslogs stärkta möjligheter till äldreomsorg på jiddisch och chib. Lagändringarna trädde i kraft . Skrivelsen Nystart för en stärkt minoritetspolitik I skrivelsen Nystart för en stärkt minoritetspolitik (skr. 2017/18:282) gör regeringen bl.a. bedömningen att styrkedjan bör förbättras, tydliggöras och effektiviseras för att säkerställa efterlevnaden av de nationella minoriteternas rättigheter och måluppfyllelsen på politikområdet. Styrningen av politikområdet bör utgå från den fortsatta inriktningen för minoritetspolitiken och behovet av ökad tydlighet och transparens. Vidare framhåller regeringen bl.a. att uppföljningssystemet bör utvecklas, och möjligheten att på ett systematiskt och långsiktigt sätt följa och analysera utvecklingen inom alla berörda sektorer bör förbättras. Utredningen om uppföljning av minoritetspolitiken Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att närmare analysera och föreslå hur ansvaret för samordning, utveckling och uppföljning av minoritetspolitiken ska organiseras (dir. 2018:86). Utredaren skulle även föreslå hur det minoritetspolitiska uppföljningssystemet kan förbättras. Syftet med uppdraget var att åstadkomma en ändamålsenlig organisering av uppgifterna för att bidra till en stärkt minoritetspolitik. Utredningens betänkande Högre växel i minoritetspolitiken – Stärkt samordning och uppföljning (SOU 2020:27) överlämnades . I betänkandet konstateras att arbetet med samordningen och uppföljningen av minoritetspolitiken har inneburit en rad utmaningar, bl.a. är uppföljningsmyndigheternas uppdrag otydligt och otydligheten har gjort det svårt för kommuner, regioner och statliga myndigheter och de nationella minoriteterna att veta vad de kan förvänta sig av uppföljningsuppmyndigheterna. Vidare är uppföljningsmyndigheternas mandat i förhållande till andra myndigheter svagt och samverkan mellan statliga myndigheter har varit begränsad. Den nuvarande uppföljningen har inte i tillräcklig omfattning speglat de nationella minoriteternas situation. Minoriteternas möjligheter att lyfta problematiska frågor bör underlättas och de judiska, romska, sverigefinska och tornedalska minoriteternas roll i uppföljningsarbetet bör, enligt utredningen, förtydligas. Samernas möjligheter att lyfta sådana frågor inom uppföljningsuppdrag bedöms redan nu vara goda. I betänkandet föreslås att uppföljningssystemet ska bygga på följande delar: – En förtydligad målstruktur. – Ett förtydligat, mer strategiskt inriktat och resursmässigt förstärkt uppföljningsuppdrag. – En bred löpande bevakning av genomförandet av politiken, inklusive utvecklingen inom de politikområden som minoritetspolitiken överlappar eller berör. – En periodisk uppföljning som i sin tur bör bestå av en årlig rapportering samt en eller flera rapporteringar med längre intervall. – Särskilda utvärderingar och andra djupare analyser. Vidare föreslår utredningen bl.a. att och folkminnen ska ta över ansvaret från i för uppföljningen av förvaltningsmyndigheters tillämpning av lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk när det gäller de nationella minoriteterna judar, romer, sverigefinnar och tornedalingar samt de nationella minoritetsspråken finska, jiddisch, meänkieli och chib. ska behålla ansvaret när det gäller samer och samiska. Det finns inga förslag i betänkandet om sanktioner mot de kommuner och regioner som ingår i förvaltningsområden för minoritetsspråk men som inte lever upp till sina åtaganden. Betänkandet har remitterats och bereds inom . Utskottet behandlade motioner om efterlevnaden av lagen om minoriteter och minoritetsspråk i betänkande 2014/15:KU16. Utskottet konstaterade att frågorna om bristande efterlevnad av minoriteters rättigheter är angelägna och underströk bl.a. vikten av att de grundläggande rättigheterna får genomslag i hela landet. Mot bakgrund av det inledda arbetet och de aviserade åtgärderna såg utskottet inte något skäl att ställa sig bakom ett tillkännagivande. konstaterade utskottet att de stärkta rättigheter som förvaltningsområdena innebär för våra nationella minoriteter är viktiga (bet. 2016/17:KU16 s. 27). Vidare framhöll utskottet att det är angeläget att både utvärderingen och utvecklingen av skyddet för de nationella minoriteterna fortsätter. Det bör säkerställas att de kommuner och landsting/regioner som ingår i förvaltningsområden för minoritetsspråk lever upp till sina åtaganden. Utskottet noterade att tidigare utvärderingar hade visat att det råder stora skillnader mellan kommuner och underströk därför vikten av att de grundläggande rättigheterna får genomslag i hela landet. Vidare noterade utskottet den kritik som har framfört mot när det gäller de minoritetspolitiska åtagandena. Utskottet förutsatte att regeringen beaktade de slutsatser och rekommendationer som hade lämnats inom ramen för den internationella granskningen. Utskottet behandlade regeringens proposition En stärkt minoritetspolitik (prop. 2017/18:199) i betänkande 2017/18:KU44. Bland annat välkomnade utskottet regeringens förslag till att kommuner och landsting ska anta mål och riktlinjer för sitt minoritetspolitiska arbete (Liberalerna reserverade sig). Vidare delade utskottet regeringens bedömning om att regleringen av rätten till äldreomsorg på nationella minoritetsspråk borde vara kvar i lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk. avstyrktes motionsyrkanden om kommuners och regioners minoritetspolitik (bet. 2018/19:KU24). Utskottet vidhöll tidigare ställningstaganden där utskottet framhållit vikten av att de kommuner och regioner som ingår i förvaltningsområden lever upp till sina åtaganden samt att utvärderingen och utvecklingen av skyddet för de nationella minoriteterna fortsätter. Bland annat med hänsyn till vidtagna åtgärder och pågående arbete ansåg utskottet inte att det fanns skäl att ta några initiativ med anledning av motionsyrkandena. Liberalerna reserverade sig. avstyrktes liknande motionsyrkanden efter förenklad beredning (bet. 2020/21:KU25). Utskottet vidhåller tidigare ställningstaganden där utskottet framhållit vikten av att de kommuner och regioner som ingår i förvaltningsområden lever upp till sina åtaganden samt att utvärderingen och utvecklingen av skyddet för de nationella minoriteterna fortsätter. Utskottet noterar att utredningen om uppföljning av minoritetspolitiken bereds inom . Mot den bakgrunden avstyrks motionsyrkandena. Statistik över samiskt näringsliv Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om statistik över samiskt näringsliv. I motion 2021/22:3355 av (KD) begärs i yrkande 4 ett tillkännagivande om att regeringen bör verka för att underlätta för samiskt konsthantverk. Motionären menar att smedhantverk inte kan registreras hos och att vi därför inte vet hur mycket de samiska konsthantverken omsätter. I yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om att får ta över ansvaret för att vara statistiskt sammanhållande myndighet avseende statistik som berör de samiska näringarna. om samiskt näringsliv (2016) I rapporten till Läget i Sápmi – Kartläggningar av samiskt näringsliv redogörs bl.a. för följande slutsatser och förslag till åtgärder: – Det är nödvändigt med en total inventering och sammanställning av samisk näringslivsverksamhet över hela Sápmi på svensk sida. En sådan samman-ställning skulle visa på den verkliga omfattningen och betydelsen av samisk verksamhet både för det samiska samhället och för det omgivande samhället. – bör utvecklas till en statistikansvarig myndighet, och ett prefix för samiska näringsidkare bör införas i SNI-systemet för att statistiskt kunna hantera och bedöma det samiska näringslivet. om samer och regional utveckling (2019) I involvera urfolket samerna i regional utveckling i [2] lämnas bl.a. följande rekommendationer när det gäller en förbättrad insamling och tillgång till data om samiskt näringsliv: – sammanställa tillgängliga datakällor och identifiera bristen på statistik i användning och spridning – öka forskningsmedel för datainsamling om samer – utveckla etiska riktlinjer för samerelaterad forskning – förstärka rollen och kompetensen hos när det gäller insamling av statistik – skapa statistiska koder (SNI-koder) för samiskt näringsliv. avstyrktes motionsyrkanden om statistik över samiskt näringsliv (bet. 2020/21:KU25). Utskottet fann inte skäl att ta något initiativ i frågan. Utskottet finner inte skäl att ta något initiativ i frågan. Kontaktyta för dialog mellan och Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkandet om kontaktyta för dialog mellan och . Jämför reservation 20 (C). I kommittémotion 2021/22:3217 av Per Schöldberg m.fl. (C) begärs i yrkande 6 ett tillkännagivande om behovet av en kontaktyta för dialog för ökad förståelse för folkrättsliga ansvar för urfolket samerna. Motionärerna menar att en kontaktyta för dialog mellan företrädare för det samiska folkvalda organet och riksdag behöver utvecklas för att öka kunskapen om och förståelsen för folkrättsliga ansvar för urfolket samerna. Av 4 kap. 5 § regeringsformen och 10 kap. 2 § riksdagsordningen framgår att alla väckta ärenden remitteras till ett utskott för beredning. Utskotten har möjlighet att inhämta de upplysningar som utskotten anser sig vara i behov av i sin beredning av ärenden. avstyrktes ett motionsyrkande om en kontaktyta för dialog mellan och (bet. 2020/21:KU25). Utskottet ville i sitt ställningstagande framhålla vikten av en dialog mellan och i frågor av gemensamt intresse. Utskottet ansåg dock inte att det fanns skäl att ta ett sådant initiativ som föreslogs. Utskottet vill framhålla vikten av en dialog mellan och i frågor av gemensamt intresse. Utskottet anser dock inte att det finns skäl att ta ett sådant initiativ som föreslås. Arbetet mot antisemitism, punkt 1 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3792 av m.fl. (M) yrkande 8. Hatbrott, fördomar och diskriminering har blivit ett allvarligt samhällsproblem. Den judiska gruppen är särskilt utsatt. Antalet hatbrott med antisemitiskt motiv som anmäls till polisen har ökat enligt statistik från . I är situationen allvarlig. Synagogan i har fått ta emot återkommande hot. Och av en rapport från och framgår att det finns en tydlig förekomst av hatbrott mot judiska individer i Malmös skolor. En annan oroväckande slutsats i samma rapport handlar om judiska ungdomars upplevda otrygghet. Till följd av att de utsätts för hatbrott, och känner oro för att utsättas för ytterligare, blir ungdomarnas vardag påverkad och begränsad. Eftersom de känner denna oro för sin personliga säkerhet döljer de sin judiska identitet. Mot bakgrund av detta bör åtgärder vidtas som med kraft motverkar alla yttringar av antisemitism. Nolltolerans mot antisemitism ska bl.a. gälla i svenska skolor och varje incident ska bli föremål för anmälan. Romsk inkludering, punkt 2 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3792 av m.fl. (M) yrkandena 9–11 och 2021/22:2282 av (L), 2021/22:2604 av m.fl. (V) yrkande 2, 2021/22:2700 av m.fl. (S) och 2021/22:3389 av m.fl. (L) yrkande 13. Fortsatta satsningar mot antiziganism och diskriminering behövs även framöver. Kommissionen mot antiziganism gör ett viktigt arbete och dess arbete och slutsatser måste spridas. kan spela en viktig roll i arbetet för att bekämpa diskriminering av romer och resande. Skolor är centrala i arbetet mot olika former av intolerans, såsom antiziganism, och skolpersonal behöver stöd i arbetet med att bemöta intolerans och fördomar. Samhället måste reagera kraftfullt mot hatbrott. Det behövs en tydlig jämställdhetsdimension i arbetet för romsk inkludering. Jämställdhetsaspekten ska vara integrerad i alla åtgärder som vidtas mot antiziganism och för romsk inkludering, och konkreta insatser som är relevanta för jämställdheten mellan romska kvinnor och män samt flickor och pojkar bör vidtas. Det är vidare viktigt att åstadkomma romsk delaktighet och romskt inflytande för att minska förtroendeklyftan mellan romer och samhället i övrigt. finns det skäl att uppmärksamma och förhindra uppkomsten av ”parallellsamhällen”. Att det t.ex. förekommer en särskild rättskipning inom den romska minoriteten – eller för den delen bland andra minoriteter – kan inte accepteras. Romsk inkludering, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2604 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2021/22:2282 av (L), 2021/22:2700 av m.fl. (S), 2021/22:3389 av m.fl. (L) yrkande 13 och 2021/22:3792 av m.fl. (M) yrkandena 9–11. Kommissionen mot antiziganism föreslog i sitt slutbetänkande att regeringen inrättar ett nationellt center för romska frågor. Regeringen tillsatte en utredning som har sett över frågan och lämnat förslag om att inrätta myndigheten för romska frågor. Jag anser att det vore värdefullt att samla arbetet med romska frågor vid ett nationellt center eller en myndighet. I synnerhet när arbetet med regeringens strategi för romsk inkludering inte verkar få avsedd effekt. Regeringen bör således inrätta ett nationellt center för romska frågor. Romsk inkludering, punkt 2 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3389 av m.fl. (L) yrkande 13 och 2021/22:2282 av (L), 2021/22:2604 av m.fl. (V) yrkande 2, 2021/22:2700 av m.fl. (S) och 2021/22:3792 av m.fl. (M) yrkandena 9–11. Det finns inte något förvaltningsområde för chib som minoritetsspråk. Den långsiktiga strategin för romsk inkludering har utbildning och social omsorg som två särskilt utpekade verksamhetsområden. Det är betydelsefullt att den romska gruppen får tillgång till förskola och äldreomsorg på modersmålet, som det också är angeläget att, i enlighet med de övergripande målen för strategin för romsk inkludering, fortsätta arbetet för att eliminera de utbildningsklyftor som skapar utanförskap. I detta sammanhang bör också nämnas vikten av att fortsätta arbetet för att säkra tillgången till utbildade modersmålslärare. Tillgången på dessa varierar stort. Alla barn i har rätt att tillägna sig goda kunskaper i svenska som de ska ha goda förutsättningar att utveckla sitt modersmål. Regeringen bör därför förutsättningslöst utreda vilka för- och nackdelar som finns med att införa ett förvaltningsområde för chib efter samma modell som finns för samiska, finska och meänkieli. Sanningskommissioner, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2604 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2021/22:3792 av m.fl. (M) yrkande 12 och 2021/22:4109 av och (båda MP) yrkande 2. Regeringen bör inrätta en oberoende om relationen mellan svenska staten och romer och resande. En kan sammanställa och beskriva övergrepp och oförrätter som ägt rum genom att bl.a. låta enskilda som på olika sätt drabbats få berätta sin historia. En sådan kommission bör utreda den svenska statens övergrepp mot romers och resandes mänskliga rättigheter samt komma med förslag på lämpliga åtgärder för att stärka romers och resandes ställning och erkänna det historiska traumat. En skulle även kunna ligga till grund för en offentlig ursäkt till romer och resande. kan även se över och ta initiativ till minnesmärken, minnesdagar och andra åtgärder för att synliggöra romers och resandes historia i . Vidare kan en få ett bredare uppdrag när det gäller att se över bl.a. påtvingade steriliseringar av romer och resande samt tvångsomhändertaganden av barn. En är nödvändig för att den svenska roma- och resandepolitiken ska kunna utvecklas och måste kopplas till kompensatoriska och framåtsyftande åtgärder samt ha ett oberoende mandat. Samers rättigheter, punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2601 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 1 och 2, 2021/22:3355 av (KD) yrkande 1 och 2021/22:4109 av och (båda MP) yrkande 14 och 2021/22:4076 av m.fl. (MP) yrkande 3 och 2021/22:4109 av och (båda MP) yrkandena 7 och 13. Samförstånd och samråd måste utgöra grunden för den väg framåt som leder till en ratificering av konvention nr 169. Det är särskilt viktigt att det samiska folket både representeras och på andra sätt involveras och är delaktigt i processen. Något annat vore otänkbart och skulle bara innebära ett upprepande av majoritetssamhällets historia av att exkludera samer i avgörande frågor som handlar om samers liv, hälsa, kultur och framtid. Det krävs dock att regeringen tar förnyade initiativ som kan leda framåt så att motsättningarna mellan samtliga parter löses. Regeringen har under förra mandatperioden angett att den avser att arbeta i riktning mot en ratifikation av 169. I skrivelsen Regeringens strategi för det nationella arbetet med mänskliga rättigheter anger regeringen att man i syfte att stärka samernas rättigheter arbetar i riktning mot en ratifikation men att det ytterst är en fråga för . Det vore därför lämpligt om regeringen lade fram ett sådant förslag till för ställningstagande. En ratificering av 169 är grundläggande för att syftet med en konsultationsordning ska kunna uppfyllas. för mänskliga rättigheter noterade 2010 att stöder urfolksdeklarationen men inte tillämpar de rättigheter den innehåller.