bet · H901NU12 · 2022-02-18 00:00:00 — När det gäller frågan om organisation kan utskottet påminna om att det vid beredningen av regeringens förslag till lagändringar och ny lag som bl.a. gäller befogenheter inte gjorde någon annan bedömning än regeringen om att bör anförtros att utforma sin verksamhet så att rättssäkerheten vid beslut om konkurrensskadeavgift upprätthålls. Utskottet vidhåller sin uppfattning även . Vidare förordas i motion 2021/22:3431 (M) yrkande 29 att ska ges i uppdrag att följa upp hur konkurrenskraften för svenska företag har påverkats av införandet av det digitala systemet för att spåra farligt avfall i . Utskottet kan här konstatera att införde det digitala avfallsregistret . Även i denna fråga vill utskottet hänvisa till regeringens och myndigheternas regelförenklingsarbete och det nya målet för förenklingspolitiken. För att stärka konkurrenskraft genom handel förordas i motion 2021/22:2389 (SD) yrkande 1 en konkurrensöversyn av svenska företag. Ytterligare åtgärder för att stärka de svenska företagens konkurrenskraft föreslås i motionerna 2021/22:1904 (M) yrkande 2 och 2021/22:1928 (M). Med anledning av dessa förslag vill utskottet hänvisa till målet för näringspolitiken som syftar till att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag och till det arbete som regeringen bedriver för att skapa ramvillkor och väl fungerande marknader som stärker de svenska företagens konkurrenskraft. Utskottet avstyrker därmed motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om riktade insatser för att exempelvis främja företagande bland kvinnor, unga och personer med utländsk bakgrund. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående insatser. Jämför reservation 37 (C), 38 (V), 39 (KD) och 40 (L). I partimotion 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkande 31 anförs att bör uppmana regeringen att fördela statens insatser för företagande i form av riskkapital, rådgivning och stöd jämnt mellan kvinnor och män. I yrkande 32 begär motionärerna att regeringen ska se över möjligheten att återupprätta och utöka programmet Investera i invandrarkvinnor för att de lättare ska kunna välja företagande som ett sätt att få ett jobb. Vidare förordar motionärerna i yrkande 33 att regeringen ger i uppdrag att utvärdera och se över möjligheten att återinrätta Winnet. Därtill yrkar motionärerna på ett tillkännagivande om att berörda myndigheter ska ges i uppdrag att ta fram förslag på hur staten kan finansiera och upprätta fler nätverk för kvinnors företagande (yrkande 34). Enligt yrkande 35 bör regeringen dessutom arbeta för fler kvinnor på ledande positioner genom att skapa goda förutsättningar för kvinnors företagande. Slutligen menar motionärerna att det ojämställda ägandet, där kvinnors ägande ligger på efterkälken, är ett strukturellt och ekonomiskt jämställdhetsproblem. Till och med tillgången till fakta och statistik om kvinnors företagande, kvinnors ledning av företag och kvinnors ägande av företag är bristfällig, vilket leder till ett osynliggörande som enligt motionärerna måste åtgärdas, varför man i yrkande 36 efterfrågar förbättrade förutsättningar för och kunskap om kvinnors ledning och ägande av företag. m.fl. (C) upprepar i kommittémotion 2021/22:3686 likalydande tillkännagivanden i yrkandena 11 och 31–35. I kommittémotion 2021/22:3199 av m.fl. (V) yrkande 22 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör utreda införandet av ett mål om att högst hälften av samtliga statligt finansierade innovationsbidrag ska gå till män. I kommittémotion 2021/22:4210 av m.fl. (KD) yrkande 62 förordas ett tillkännagivande om att regeringen ska vidta fler åtgärder för att minska den skeva könsfördelningen av offentliga stödåtgärder inom näringslivet. I kommittémotion 2021/22:4217 av m.fl. (KD) förordas i yrkande 18 att regeringen förbättrar förutsättningarna för kvinnors företagande, genom exempelvis bättre villkor för företagare i trygghetssystemen, en mer flexibel föräldraförsäkring, ett mer jämställt pensionssystem och bättre förutsättningar för att uppmuntra fler kvinnor till att äga och investera. I kommittémotion 2021/22:3380 av m.fl. (L) yrkande 15 begär motionärerna ett tillkännagivande om att regeringen ska ge tydliga direktiv till statliga riskkapitalinstanser att på kort sikt premiera kvinnors entreprenörskap i högre utsträckning för att motverka dagens snedvridna konkurrens. (M) yrkar i motion 2021/22:176 på ett tillkännagivande om att regeringen ska skapa bättre förutsättningar för att öka antalet kvinnor som är innovatörer. I motion 2021/22:2643 av (M) konstateras att kvinnors val av utbildning och yrke och huruvida man ska starta och driva företag påverkas av strukturella faktorer. Motionären förordar därför att regeringen bör vidta åtgärder för att motverka strukturella hinder för kvinnors företagande. (M) framhåller i motion 2021/22:3471 yrkande 1 att det är en strategisk tillväxtfråga att öka kvinnors företagande. Motionären anser att ett jämställt företagande är positivt ur såväl ett tillväxt- som ett rättviseperspektiv, varför det är viktigt att regeringen arbetar systematiskt med denna fråga. I motion 2021/22:3616 av (M) förordas ett tillkännagivande om att regeringen bör sätta upp konkreta mål och vidta konkreta åtgärder för att andelen kvinnliga företagare i ska öka. Företagare med utländsk bakgrund (M) anger i motion 2021/22:3545 att utrikes födda företagare är en viktig resurs i som skapar jobb, men att många upplever problem i form av svårigheter att hitta finansiering och att myndighetsinformation ofta endast är på svenska. Motionären anser därför att regeringen bör göra en översyn av utrikes föddas möjlighet att starta och driva företag i . I motion 2021/22:1371 av (M) förordas ett tillkännagivande om att regeringen ser över regelverket för UF-företag så att redovisningen inte är svårare för UF-företag med inriktning på tjänsteföretag än för tillverknings- och handelsföretag. I motion 2021/22:1818 av och (båda M) framförs att unga entreprenörer som vill starta eget bör uppmuntras, för att på så sätt skapa jobb åt sig själva och andra. Motionärerna anser därför i yrkande 1 att regeringen bör omprioritera resurser till ökade satsningar på Drivhuset. Vidare anser motionärerna i yrkande 2 att regeringen bör se över möjligheterna för Drivhusets verksamhet att även omfatta studenterna på . I yrkande 3 anförs att regeringen även bör etablera Drivhuset på fler orter. (SD) förordar i motion 2021/22:87 ett tillkännagivande om att regeringen bör utreda ett starta eget-lån för unga vuxna för att stimulera företagandet. Bakgrund och pågående arbete Strategi för ett företagsfrämjande på likvärdiga villkor tog 2015 fram en nationell strategi för ett företagsfrämjande på likvärdiga villkor 2015–2020. Strategins syfte var att bidra till en utveckling av statens företagsfrämjande på nationell, regional och lokal nivå för att nå det långsiktiga målet att kvinnor och män, oavsett etnisk bakgrund och ålder, ska kunna ta del av företagsfrämjande insatser på likvärdiga villkor. Enligt uppgifter från avser att göra en utvärdering av strategin. Utvärderingen förväntas enligt uppgifter från bli klar /. Utvärderingen ska bedöma om strategin har uppfyllt sin målsättning och om den är relevant eller behöver uppdateras. Insatser för kvinnors företagande och företagare med utländsk bakgrund Regeringens utvecklingsprogram Jämställdhetsintegrering i myndigheter () syftar till att stärka myndigheternas arbete med jämställdhetsintegrering och innebär att ett jämställdhetsperspektiv ska införlivas i allt beslutsfattande. Utvecklingsprogrammet, som startade , omfattar ca 60 myndigheter och en organisation. Bland de myndigheter som ingår i utvecklingsprogrammet återfinns och . Regeringen gav Statskontoret i uppdrag att utvärdera (S2017/05461/JÄM). överlämnade Statskontoret rapporten av regeringens utvecklingsprogram för jämställdhetsintegrering i myndigheter (rapport 2019:14) till regeringen. I rapporten konstaterar bl.a. att har ökat andelen kvinnor som leder Vinnovafinansierade projekt inom området små och medelstora företag från våren . har också samtliga projekt inom programmet Utmaningsdriven innovation ett jämställdhetsperspektiv. När det gäller noterar Statskontoret att det har ökat andelen projekt som tillämpar ett jämställdhetsperspektiv i planering, genomförande eller uppföljning från 2018. Regeringen angav i budgetpropositionen att gör bedömningen att insatserna kopplade till myndighetens arbete för jämställdhetsintegrering i bedömningsprocessen varit framgångsrika. Det har stimulerat utveckling och verifiering av angreppssätt och metoder som gjort att närmat sig de uppsatta jämställdhetsmålen. beslutade regeringen om en ny programperiod för . –2025 ska myndigheterna inte bara åtgärda jämställdhetsproblem i den egna verksamheten utan också, i samverkan med relevanta samhällsaktörer, bidra till att öka jämställdheten i samhället. Regeringen anger att även har fått i uppdrag att stödja deltagande myndigheters arbete med jämställdhetsintegrering –2025. Stödet ska i relevanta delar planeras och erbjudas i samverkan med , och . Av instruktion från regeringen framgår det att myndigheten ska integrera ett jämställdhetsperspektiv i sin verksamhet och främja jämställdhet vid fördelning av medel för forskning och innovation. Myndigheten ska även verka för att köns- och genusperspektiv inkluderas i de projekt som den finansierar, när det är tillämpligt (4 b § i förordning 2009:1101). nya handlingsplan för jämställdhetsintegrering 2022–lämnades till regeringen (dnr 2021-01628). Av regeringens regleringsbrev för för framgår att ska, utifrån uppdraget i regleringsbrevet (N2020/03087), redovisa det fortsatta arbetet med att utveckla jämställdhetsintegrering i syfte att bidra till att uppnå målen för jämställdhetspolitiken (skr. 2016/17:10, bet. 2016/17:AU5, rskr. 2016/17:150). Myndigheten ska vidare göra minst två utvärderingar av genomförda insatser. De insatser som utvärderas ska vara av budget- och verksamhetsmässig betydelse och extern expertis ska nyttjas. Ett jämställdhetsperspektiv ska ingå i utvärderingen. ska vidare föra dialog med Tillväxtanalys om vilka insatser som utvärderas och metoder inklusive utvärderingsbarhet för detta. Utvärderingarna ska omfatta resultat och när det är möjligt effekter av stödet från myndigheten. Uppdraget ska redovisas till regeringen . ska vidare fortsätta att utveckla arbetet med jämställdhetsintegrering för att verksamheten ska bidra till att nå de jämställdhetspolitiska målen. Regeringen beslutade att ge SCB i uppdrag att, i samband med den årliga kvantitativa uppföljningen av arbete med jämställdhetsintegrering, även granska hur förslag i t.ex. propositioner och lagrådsremisser bedöms påverka kvinnor och män samt var i underlagen jämställdhet nämns (A2021/01604). bedriver ett löpande arbete med att främja företagare med utländsk bakgrund. Bland annat kan nämnas att regeringen gav myndigheten i uppdrag att främja nyanländas företagande i (N2016/07794/FF) och att regeringen beslutade om att bredda målgruppen som omfattas av uppdraget till att även omfatta personer med utländsk bakgrund utan erfarenhet av svenskt arbetsliv eller med begränsad sådan erfarenhet (N2018/04583/FF). nyanländas företagande (rapport 0319) lämnades . Inom ramen för regeringsuppdraget har finansierat 13 projekt som har gjort insatser som ska underlätta för nyanlända och utrikes födda att starta företag i . Därtill kan nämnas att regeringen gav i uppdrag att särskilt främja utrikes födda kvinnors företagande (N2018/00213/FF) genom bl.a. mentorskaps- och nätverksinsatser. En slutrapport ska lämnas . Vidare gav regeringen i uppdrag att öka kontaktytorna med arbetsmarknaden och stärka nätverkande för utrikes födda kvinnor och särskilt nyanlända kvinnor (N2018/01430/KSR). Syftet med uppdraget är att tillvarata kompetens och potential inom målgruppen inom framför allt den privata sektorn. En slutrapport ska lämnas . Av regleringsbrev framgår vidare ett uppdrag till myndigheten om Jobbsprånget. Enligt uppdraget ska bidra till att tillvarata kompetensen hos utrikes födda med högre utbildning genom att stödja föreningen . ska vidare, genom att stödja fortsatt arbete i föreningen , verka för att kompetens hos utrikes födda med högre utbildning bidrar till näringslivets kompetensförsörjning. får mot ansökan och kostnadsspecifikation bevilja högst i bidrag till den ideella föreningen , för utveckling och administration av Jobbsprånget. Kostnaderna för uppdraget ska belasta det inom utgiftsområde 24 Näringsliv för uppförda anslaget 1:5 Näringslivsutveckling anslagsposten 8 Näringslivsutveckling – del till med högst . Uppdraget ska redovisas till –2025. Det statliga bolaget erbjuder företagare rådgivning och finansiering. I ägaranvisning står att ett särskilt fokus ska riktas på kvinnor och personer med utländsk bakgrund, med målnivån att fokusgrupperna ska vara överrepresenterade bland kunder jämfört med motsvarande andel i företagsstocken och nyföretagandet som helhet. har i rapporten i låneverksamhet – otydlig styrning och återrapportering (RiR 2019:7) granskat om regeringens och arbete med uppdrag om kvinnors företagande bidrar till att uppfylla det jämställdhetspolitiska målet om ekonomisk jämställdhet. Granskningen är avgränsad till låneverksamhet –2017. övergripande slutsats är att och dess dotterbolag strävar efter att utföra uppdraget om kvinnors företagande på ett samstämmigt och konsekvent sätt. Dock konstaterar att det råder otydligheter i regeringens styrning av uppdraget och i återrapportering till regeringen. Med anledning av granskning överlämnade regeringen en skrivelse till (skr. 2018/19:123). I skrivelsen anför regeringen att den avser att göra en översyn av uppdragsmål och inom ramen för det arbetet kommer att beakta rekommendationer att överväga en omformulering av uppdragsmål med hänsyn till de jämställdhetspolitiska målen. Vidare anger regeringen att den kommer att efterfråga en mer detaljerad redovisning från när det gäller hur verksamheten når kvinnor. Utskottet behandlade regeringens skrivelse (bet. 2019/20:NU6). I betänkandet välkomnade utskottet de åtgärder som regeringen presenterade i skrivelsen med anledning av iakttagelser och rekommendationer. Utskottet konstaterade att regeringen avsåg att göra en översyn av uppdragsmål och inom ramen för det arbetet överväga en omformulering av uppdragsmål med hänsyn till de jämställdhetspolitiska målen och efterfråga en mer detaljerad redovisning från när det gäller hur verksamheten når målen. Utskottet kunde konstatera att mätningar av det slag tar fram av hur låneverksamheten når kvinnor utgör ett viktigt underlag för att nödvändiga och fortsatta reformer inom näringspolitiken ska kunna identifieras och genomföras. För att säkerställa att framtida mätningar håller hög kvalitet och ger en rättvisande bild menade utskottet att borde understryka betydelsen av en mer detaljerad redovisning från av hur verksamheten når kvinnor. Mot denna bakgrund ansåg utskottet att genom ett tillkännagivande borde tydliggöra för regeringen att den bör vidta åtgärder för att säkerställa en mer detaljerad redovisning från av hur verksamheten når kvinnor, i syfte att skapa tillräckliga beslutsunderlag inför fortsatta reformer på området. I betänkandet finns en reservation (V). I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 24) redovisar regeringen att det gjordes en översyn av uppdragsmål och att man inom ramen för arbetet beaktade såväl de rekommendationer som lämnade i rapporten i låneverksamhet – otydlig styrning och återrapportering (RiR 2019:7) som tillkännagivande. Målet för kvinnors företagande och relaterade krav på återrapportering har tydliggjorts i den ägaranvisning som man fattade beslut om vid . Av ägaranvisningarna framgår bl.a. att årsvis ska redovisa antalet utbetalda lån och utbetalt lånebelopp per låneprodukt fördelat på fokusgrupperna kvinnor respektive personer med utländsk bakgrund. Med detta ansåg regeringen att tillkännagivande tillgodosetts och därmed slutbehandlats. Utskottet hade inget att invända mot regeringens bedömningar i fråga om tillkännagivandet (bet. 2020/21:NU1). Avslutningsvis kan nämnas att Winnet är en nationell paraplyorganisation för ett antal av de ideella organisationer och resurscentrum för kvinnor som verkar för jämställd tillväxt. har tidigare finansierat resurscentrumen. Kommissionen för jämställda livsinkomster Regeringen beslutade att tillsätta en kommission för jämställda livsinkomster, med uppdraget att lämna förslag som syftar till att långsiktigt öka den ekonomiska jämställdheten mellan kvinnor och män i (dir. 2020:22). En delredovisning med en kartläggning av hur offentliga stödåtgärder fördelas mellan kvinnor och män och en översyn av myndigheters information och vägledning ur ett jämställdhetsperspektiv presenterades (Komm2021/00077/A 2020:01–1). förlängde regeringen utredningstiden (dir. 2021:32). Uppdraget slutredovisades i betänkandet Minska gapet - Åtgärder för jämställda livsinkomster, (SOU 2022:4). Kommissionen föreslår bl.a. följande åtgärder: – Uppdrag till lämplig myndighet, till exempel , att göra jämställdhetsanalyser över inkomster som påverkar individers livsinkomster. – Uppdrag till SCB att analysera ekonomisk jämställdhet för personer med funktionsnedsättning. – Uppdrag till att, i samråd med relevanta myndigheter och forskare, ta fram mer kunskap om hur organiseringen av arbetet inom olika branscher och organisationer får konsekvenser för arbetsrelaterad psykisk ohälsa hos kvinnor och män. – Uppdrag till () att följa upp och granska hur JiM-myndigheterna lever upp till Förordningen om årsredovisning och budgetunderlag, för att säkerställa att myndigheterna gör jämställdhetsanalyser. – Uppdrag till Arbetsförmedlingen, CSN, , , och att tydligare visa på hur respektive verksamhet bidrar till att uppnå de jämställdhetspolitiska delmålen samt att arbeta med jämställdhetsbudgetering i sin verksamhet. – Uppdrag till SCB att ta fram underlag om hur ett statistiskt beräkningsverktyg kan utformas som beräknar konsekvenserna av olika val för den disponibla inkomsten. – Utökade jämställdhetsuppdrag till UHM, Digg och . Myndigheterna ska ta fram en strategi för hur de kan integrera ett jämställdhetsperspektiv i sin verksamhet. Förslagen innebär också att Digg och får nya analys- och uppföljningsuppdrag. Utredningens förslag kommer att beredas vidare inom . Insatser för unga företagare Särskilda insatser görs också för att stödja ungas entreprenörskap och företagande. är ansvarigt för att främja och vara samordnande i frågor som rör entreprenörskap vid universitet och högskolor. finansierar även nätverk och initiativ som ska stärka samverkan mellan aktörer som stöttar entreprenörskap i universitets- och högskolemiljö. främjar detta genom att finansiera nätverk och initiativ som stärker samverkan mellan aktörer som stöttar entreprenörskap i universitets- och högskolemiljö. I samarbete med utvecklar kunskap om metoder och modeller, för att arbeta med entreprenörskap i högre utbildning och genom att skapa samverkan mellan små och medelstora företag och studenter. Vidare ger verksamhetsbidrag till Drivhuset , som är en verksamhet som ger studenter vid landets lärosäten inspiration, kunskap och nätverk och fungerar som en brygga mellan entreprenörskapsinsatser som ska stimulera till ökat entreprenörskap. Regeringen pekar i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 24) på att långsiktiga konkurrenskraft är beroende av att fler startar och utvecklar företag. Attityder och förmågor grundläggs tidigt i livet. Genom fortsatta satsningar på ungas entreprenörskap och innovationskraft stärks ungas kompetens och förutsättningar att komma in på arbetsmarknaden, varför regeringen föreslog att avsätts –2024 för att fortsatt stödja entreprenörskap inom skolväsendet och högre utbildning (se även utg.omr. 16 avsnitt 4.5.1). biföll regeringens förslag (bet. 2020/21:NU1, rskr. 2020/21:145). Ett flertal motionsyrkanden liknande de nu aktuella om riktade insatser behandlades av utskottet (bet. 2020/21:NU20). Utskottet avstyrkte dessa med hänvisning till bl.a. pågående insatser. Förslag liknande de i motionerna 2021/22:1371 (M), 2021/22:3199 (V) yrkande 22, 2021/22:3380 (L) yrkande 15, 2021/22:4210 (KD) yrkande 62 och 2021/22:4217 (KD) yrkande 18 har inte behandlats av utskottet i närtid. Tillkännagivanden om att på olika sätt främja kvinnors företagande förordas i ett antal motioner. Åtgärder som efterfrågas är bl.a. insatser för att öka kvinnors entreprenörskap, fler kvinnor på ledande positioner, en jämn fördelning av statens insatser för företagande i form av riskkapital, statligt finansierade innovationsbidrag, rådgivning och stöd mellan kvinnor och män, ökad kunskap om kvinnors företagande, samt återupprättande av vissa insatser för kvinnors företagande som tidigare genomförts. Utskottets uppfattning är att det är viktigt att fler ska välja att starta företag och få företagen att växa. Små och medelstora företag är viktiga jobbskapare och bidrar till konkurrenskraft. Utskottet anser därför att det är angeläget att fler personer oavsett kön, etnisk bakgrund eller ålder startar och driver företag. Utskottet vill här påminna om att regeringens utvecklingsprogram för jämställdhetsintegrering har förlängts till perioden –2025. I detta sammanhang kan det vidare noteras att bl.a. och har fått i uppdrag att ha ett jämställdhetsperspektiv i alla beslutsprocesser. Utskottet noterar även att har tagit fram en ny handlingsplan för jämställdhetsintegrering 2022–2025 för att därigenom nå ett mål för jämställd fördelning av medel samt integrering av köns- och/eller genusperspektiv i kärnprocessen. och har dessutom uppdrag som på olika sätt syftar till att främja företagande bland kvinnor och personer med utländsk bakgrund. Här kan nämnas uppdrag att särskilt främja utrikes födda kvinnors företagande genom bl.a. mentorskaps- och nätverksinsatser och uppdraget att stödja föreningen för att bidra till att kompetensen hos utrikes födda med högre utbildning tillvaratas. Det ingår även i uppdrag att ägna särskild uppmärksamhet åt företag som drivs av kvinnor och personer med utländsk bakgrund. Utskottet vill här också påminna om att målet för kvinnors företagande och relaterade krav på återrapportering har tydliggjorts i den ägaranvisning som man fattade beslut om vid . Därtill kan även nämnas Kommissionen för jämställda livsinkomster, som har i uppdrag att lämna förslag som syftar till att långsiktigt öka den ekonomiska jämställdheten mellan kvinnor och män i (dir. 2020:22). Kommissionen har även presenterat en delredovisning med en kartläggning av hur offentliga stödåtgärder fördelas mellan kvinnor och män och en översyn av myndigheters information och vägledning ur ett jämställdhetsperspektiv, och utskottet ser fram emot kommissionens slutrapport. Även regeringens uppdrag till SCB om att bl.a. granska hur förslag i t.ex. propositioner och lagrådsremisser bedöms påverka kvinnor och män är värt att lyfta i sammanhanget. Sammanfattningsvis kan utskottet konstatera att det pågår en rad insatser i den riktning som motionärerna föreslår och utskottet kommer att följa resultatet av regeringens och myndigheternas arbete på området. I motion 2021/22:1371 (M) förordas att regeringen ska se över regelverket för UF-företag så att inte redovisningen för tjänsteföretag ska vara svårare än för tillverknings- och handelsföretag. Utskottet ser det inte motiverat med ett tillkännagivande om en sådan översyn och avstyrker motionsyrkandet. När det gäller övriga motionsyrkanden som utskottet har att ta ställning till i detta avsnitt anser utskottet att kan avslå dessa med hänvisning till de ställningstaganden som gjordes när utskottet senast behandlade motsvarande förslag. Därmed avstyrker utskottet samtliga motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om olika kapitalförsörjningsfrämjande insatser.