bet · H901KU20d3 · 2022-01-01 00:00:00 — Till din första fråga om huruvida vi hade kunnat välja att jobba på ett annat sätt med dokumentationen. Där tänker jag mig väl att vi skulle ha kunnat göra det och ha en diskussion kring det. Men det har vi inte valt att göra, utan vi har jobbat på enligt den praxis som varit etablerad av de skäl som jag tidigare nämnt. (L): Hade det funnits något formellt hinder i vägledning eller någon annan typ av riktlinjer, eller var ni fria i GSS att utveckla praxis? Hade det varit möjligt att utveckla praxis, eller hade det krävt några andra typer av beslut exempelvis i vägledning med mera? : Det är en bra fråga. Jag kan inte svara på rak arm om det fanns några hinder, några formella hinder, i någon vägledning eller så för oss att göra på något annat sätt. Det kan jag faktiskt inte svara på. Jag vet inte det. (MP): Det verkar som att det finns något slags polarisering här kring att inget finns och att det finns mycket dokumentation. Vi vet ju att det finns mycket dokumentation. Det har vi också tagit del av en hel del i utskottet. Men bara så att jag har förstått det här rätt. Det har ju kokat ned till den här detaljen i hela krishanteringen kring just den här gruppens dokumentation. har alltså fått de här noterade dagordningarna och lägesbilderna som tagits fram på tjänstemannanivå och dagböcker och loggböcker där temat har beskrivits. Det är liksom min sammanfattning . Då funderar jag på … Det blir lite kontrafaktisk historieskrivning, men om man också hade lagt allting i formella protokoll eller minnesanteckningar med bilagor och så hos GSS funderar jag på vad riskerna i så fall skulle vara med den typen av dubbeldokumentation. Man kan hamna i ett läge där det blir svårt att följa upp därför att det finns för mycket och kan vara svårt att avgöra vad som är dubbletter och inte. Det är en risk som jag funderar på och undrar om du kan reflektera över. För mig kokar det här ned till … Ordföranden: måste vi komma till frågan. (MP): Jag kommer till frågan, fru ordförande. Är det något slags missförstånd kring var dokumentationen finns? Finns det förväntningar som inte riktigt passar in i hur dokumentationen faktiskt går till? : Det är en fråga som jag tycker är svår att svara på, för kommissionen i var framför allt i kontakt med jurister när det gällde de här utlämnandeärendena. Jag har liksom inga interiörer från de kontakterna om det har varit för mycket eller för lite eller till fyllest eller inte. Jag har helt enkelt varit utanför den processen. Ordföranden: Då är . Det finns ett litet utrymme, men jag vill ändå uppmana de ledamöter som har fler frågor att ställa korta och koncisa frågor. (M): Jag ska försöka vara koncis så att det blir lättare att ge koncisa svar. Inför utfrågningarna som kommissionen hade mer er undrar jag hur ni förberedde er och om det var så att ni pratade ihop er med andra statssekreterare. : Tack för frågan! Jag kan uttala mig för egen del om hur jag förberedde mig. Jag fick naturligtvis hjälp av krishanteringskansliet att ta fram förslag på svar på frågorna. Det var skriftliga frågor, om jag inte missminner mig, som jag hade fått på förhand och som jag ville förbereda mig på för att kunna svara på ett så uttömmande och rättvisande sätt som möjligt. Jag fick hjälp av krishanteringskansliet att ta fram förslag på de frågorna som jag sedan tittade på och, som jag kommer ihåg det, använde mig av i hög utsträckning. (M): Statssekreterare har ju berättat att hon har gett tillgång till minnesanteckningar till . Vi har förstått under dagens utfrågning att du också har gjort minnesanteckningar. Varför har du valt att inte lämna ut dem? : Tack för frågan! Jag lämnade ju . Den här diskussionen om minnesanteckningar och huruvida de skulle lämnas ut eller inte är något som har varit efter det att jag slutade, så jag har inte alls varit inne i den processen. (M): Ska jag tolka det som att du inte ens har fått frågan om att lämna ut dem? : Nej, jag har inte fått frågan. Ordföranden: vi någon ytterligare från något parti som har någon fråga? Då skulle jag å utskottets vägnar vilja tacka dig, , för att du kommit hit och svarat på våra många frågor. Det är viktigt för oss så att vikan få en så sammanlagd bild som möjligt av skeendena som vår granskning handlar om. Bilaga B3 Statssekreterare vid Granskningsärende 33 – Regeringens krishanteringsorganisation under coronapandemin (se avsnitt 2.2) Ordföranden: är , och återupptar sitt sammanträde. Innan vi går in på själva punkten 3 vill jag hälsa alla välkomna till offentliga utfrågning i förstakammarsal, och jag vill ge lite praktisk information om hur detta kommer att gå till. Utfrågningen sänds direkt via webb-tv. Innan själva ut- frågningen börjar kommer den utfrågade att ges möjlighet att göra en kortare inledning, och därefter får ledamöterna ställa sina frågor. Det är anmälande parti som inleder, och därefter går ordet till partierna i storleksordning. Skulle det vara flera anmälande partier börjar det största partiet. Det vi gör handlar om att KU granskar frågor som rör regeringens hantering av coronapandemin. Det har gjort tidigare, i den förra vårens granskning, så detta kan ses som en fortsättning på det. Därmed vill jag hälsa , statssekreterare vid , välkommen! Jag vill tacka dig för att du kommer hit för att svara på våra frågor. Jag vill också understryka att du inte är föremål för utskottets granskning utan är här för att ge oss upplysningar och information. Den här punkten heter på KU-språk granskningsärende 33, regeringens krishantering och dokumentationen av densamma under coronapandemin. Anmälande parti är . Först ger jag alltså ordet till . Återigen, välkommen hit! : God morgon, utskottet och fru ordförande! Tack så mycket för inbjudan och möjligheten att komma hit som statssekreterare hos social- minister och reda ut eventuella frågetecken och svara på frågor om regeringens krishantering av coronapandemin! Jag kommer att redogöra lite kort för hur arbetet på har varit organiserat, och jag kommer avslutningsvis att säga någonting om GSS. Under hela den här pandemin har jag haft rollen som statssekreterare hos socialministern. påbörjades ett intensivt arbete i departementet för att hantera frågorna kopplade till coronapandemin. Pandemifrågorna har hanterats i huvudsak i ordinarie strukturer. Totalt har departementet förstärkts med ett trettiotal medarbetare. Vi har förstås också behövt prioritera ned en del av den ordinarie verksamheten eftersom pandemifrågorna har tagit väldigt mycket kraft och resurser i anspråk. Vi har också under långa perioder haft hög arbetsbelastning; jag vet att vi beredskapssatte medarbetare 14 i rad . Man kan notera, tänker jag, att i en internationell jämförelse är en liten organisation. Den svenska förvaltningstraditionen är ju sådan att det operativa arbetet till stor del sker vid våra myndigheter, och det är också de som besitter expertisen. Två av de mest centrala myndigheterna under den här krisen har förstås varit och Social- är inom smittskydd och Myndigheten har i uppdrag att samordna, följa och utveckla smittskyddet på nationell nivå. Myndigheten ska också enligt sin instruktion ta initiativ inom sitt ansvarsområde för åtgärder som skyddar befolkningen mot smittsamma sjukdomar, och det här är ett ansvar som myndigheten har både under normala förhållanden och under kris. över 600 anställda, varav cirka 180 disputerade forskare. ungefär 250 årsarbetskrafter. Jag tänkte säga något väldigt kort om vaccination med tredje dos, för jag vet att det också ingår i KU:s granskning. Min generella uppfattning är att vaccination med tredje dos har fungerat väl. Vi började vaccinera vid ungefär samma tidpunkt som de flesta andra europeiska länder. I uppdrag från regeringen är det stipulerat att uppdraget ska genomföras i dialog med Kommuner och Regioner, och i uppdraget från regeringen står också att man i så god tid som möjligt ska Min bild är att samspelet mellan och regionerna har fungerat väl, och jag tycker också att regionerna har skött och har haft veckovisa avstämningsmöten i planeringssyfte. Det här var ju när kunskapen om immunisering och immunsvaret på vaccination utvecklades väldigt snabbt. Man hade kanske hoppats att antikropparna efter dos 2 skulle vara mer hållbara; ofta vill man ge två lite tätare doser och sedan en boosterdos för att liksom ge immunförsvaret en riktig skjuts, men det visade sig nu – bland annat kom det data från – att immunsvaret klingade av ganska snabbt efter dos 2. Det är klart att man inte får låta antikropparna klinga av för mycket heller, utan man behöver upprätthålla ett immunförsvar. Det fanns också förhoppningar under ett tidigt skede att man kanske skulle kunna ge en boosterdos med ett så kallat proteinvaccin, vilket också hade kunnat ge ett intressant immunsvar. Men sammantaget utvecklades kunskapen snabbt och , och när kunskapen förändrades behövde också beskeden Bedömningen av när och till vilka grupper vaccination ska ges ska förstås grundas på vetenskaplig kunskap och är en fråga för den medicinska Det huvudsakliga krishanteringsarbetet vid har skett vid De regeringsbeslut som har fattats under den här perioden har beretts på sedvanligt sätt. Det har varit viktigt med en tät och nära samverkan mellan departementen, inte minst för att åtgärderna ska komplettera och förstärka varandra. I grund och botten har också respektive departement ansvaret för dialogen med de myndigheter som ligger under Men samordningen och informationsspridningen till andra departement har förstås varit viktig. Här har diskussionerna i GSS varit ett stöd och spelat en viktig roll, tror jag, för att åstadkomma en sådan samverkan. GSS har enligt min bild fungerat bra som ett diskussions- och informationsforum, men jag vill också betona att GSS inte är ett beslutsorgan eller ett beredande organ. Dokumentationen av åtgärder, som då i de flesta fall är regeringsbeslut, finns att tillgå i de ordinarie beredningsprocesserna. Jag vill också säga att min och mina kollegors tid alltid har funnits när så har önskat. Om jag avslutningsvis bara ska säga något väldigt kort om den relativt framskjutna plats mina så kallade röstmemos fick under utfrågningen : Jag har under många perioder av mitt liv skrivit dagbok, men det är klart att var extremt arbetsintensiva månader. Det var svårt att få tid att sätta sig med dagboken, så ibland gjorde jag så att jag använde min telefon som diktafon och spelade in ett kort dagboksmeddelande på vägen hem eller så. Jag vill bara betona att det här inte handlade om dokumentation av GSS utan är att betrakta som dagboksanteckningar. I min ambition att vara tillmötesgående mot transkriberade jag delar av detta och redovisade det muntligt vid ett Skype- möte med kommissionen. Jag tror att konkluderade att var av ringa intresse, och jag tycker att det lite grann sammanfattar detta: skriver man inte det i sin dagbok som är intressant för eftervärlden. Tack, fru ordförande – jag svarar gärna på era frågor! Ordföranden: för det! Anmälande parti i det här ärendet är som sagt , och därför kommer jag att börja. konstaterar i sina slutsatser att de inledande åtgärderna i pandemin kom för sent och att det saknades ett tydligt ledarskap. Jag citerar: ”Regeringen borde omgående ha tagit ledningen i alla delar av krishanteringen. Regeringen borde ha kunnat bemästra de hinder som finns för ett tydligt nationellt ledarskap: i viss mån självständiga myndigheter, regioner och kommuner med självstyrelse och normala berednings- rutiner.” Vem eller vilka var det, skulle du säga, som bestämde hur skulle hantera pandemin och vilka åtgärder som skulle vidtas? Var det GSS, var det de olika departementen eller var det någon annan? Det är min första fråga. : Tack, fru ordförande! Det är förstås en intressant fråga. Jag tänker att i vårt förvaltningssystem ligger olika uppgifter på olika delar. Däremot tycker jag aldrig att det har varit oklart att det är regeringen som har ansvaret och regeringen som styr riket. Regeringen har också styrt . Jag tänker att vi däremot har försökt ha respekt för expertkunskap och att smittskyddskompetens och medicinsk kunskap finns på Folkhälso- myndigheten. Det har varit viktigt för regeringen och att lyssna in . När man inte är läkare är det svårt att veta vad som är de mest effektiva smittskyddsåtgärderna, så där har regeringen försökt vara lyhörd. Men regeringen har också styrt ; jag tror att nämner att regeringen har gett 56 regeringsuppdrag till . Jag skulle alltså säga att regeringen har haft en aktiv styrning av och lyssnat mycket på och den medicinska expertisen men varit det styrande organet. Ordföranden: När det då gäller GSS roll – det var du inne på i din inledning, men vi har ändå försökt förstå och ställer därför de här frågorna – hur har arbetsfördelningen sett ut? Var har avvägningarna gjorts för att sedan fatta beslut? Det är nämligen ett antal steg. Statssekreteraren har beskrivit beredningsprocessen, men det vi har förstått är att lilla GSS, som det kallas, i princip sammanträdde under pandemin och att det var ni – de högsta tjänstemännen inom – som träffades. Skulle du ändå ytterligare vilja beskriva GSS roll under coronapandemin? Det har fått stor uppmärksamhet. Vad uppfattade ni var er roll, och vad var syftet med ert arbete i krishanteringen? Det är min fråga. : Tack så mycket, fru ordförande! Jag tänker att avvägningarna väldigt mycket har skett i proportionalitetsbedömningar; alltid när man gör någon typ av inskränkning i friheter eller möjligheter ska ju regeringen göra en proportionalitetsbedömning, och det görs i de ordinarie beredningsprocesserna. Men GSS, tänker jag, har varit väldigt mycket ett forum att också – vad ska man säga – dryfta problemställningar. Om jag ska ge ett exempel tänker jag så här: Jag upplevde att bemyndigandelagen var en sådan fråga där vi i GSS formulerade problemet, alltså att smittskyddslagen kanske inte innehåller tillräckligt många bemyndiganden och att det gör att regeringen kanske inte har riktigt de befogenheter den skulle behöva om krisen eskalerar. Då kanske problem- ställningen lyfts i GSS, men sedan tar ju jag med mig det hem till mitt departement, pratar med min rättschef, tar fram ett beredningsunderlag, bereder, gör proportionalitetsbedömningar och pratar med partier. Arbetet med avvägningar och gemensam beredning sker alltså från departementet, men GSS är dels ett informationsforum där man får en gemensam problembild, dels ett forum där man kan lyfta olika problem. Men i GSS har det inte fattats några beslut. Ordföranden: Då går ordet i denna runda vidare till Socialdemokraterna. (S): Tack så mycket för genomgången och för svaren så här långt, ! Jag tror att vi lite grann är inne på en central fråga, nämligen GSS roll, för som ni har läst i det säger uppfattas GSS som en ledningsgrupp. Men om jag förstår saken bestämdes det redan från början när GSS inrättades att det inte skulle föras några mötesanteckningar, att det inte skulle ges uppdrag och sådant. Kan du kommentera det här hur den har kommit att uppfattas som ledningsgruppen för landets krishantering? : Stort tack för frågan, ledamoten! Jag kan förstå att det kan verka så, men så tror jag inte att det framstår inom . I är ju vår ledningsgrupp statsministern eller Statsrådsberedningen, och jag tänker att det aldrig har varit … Justitie- departementet har skött ledningen av GSS, men leder ju inte departementens arbete. När jag behöver ledning ringer jag ju till Statsrådsberedningen, inte till . Jag tänker också att GSS inte är det enda forum vi har haft för samtal eller avstämning, utan vi statssekreterare – och alla andra statssekreterare också – ringer ju varandra och stämmer av och diskuterar. Däremot är ju GSS en struktur, och jag tänker att man inte heller ska underskatta strukturer i – att ha en mötesstruktur som finns , där vi fyra statssekreterare … bara det att vi är lediga, för våra telefoner ringde ju , så det var också en chans att få möjlighet att sitta ned med de här figurerna, dela information och dryfta lite problem. Men ledningen av krisen sker självklart från Statsråds- beredningen och statsministern. Sedan är det min förståelse, precis som ledamoten säger, att GSS har haft samma struktur sedan den inrättades 2008. Men det är klart att man löpande ska omvärdera sådana strukturer och deras rutiner. (S): En annan kritik som har framförts är att regeringen har avstått från att regera och låtit regera – om man ska spetsa till det. Bilden som har spridits av att regeringen har avstått från att göra saker och låtit ta taktpinnen – kan jag få kommentarer till detta? Är det så att regeringen har gått i ledband, eller har man också till och med avvikit från förslag? : Jag tackar ledamoten för frågan. Det har varit viktigt för oss att vetenskapliga frågor inte ska vara partipolitik. Jag tänker att huruvida munskydden skyddar mot droppsmitta eller inte ska inte en politiker som jag bestämma över, utan det ska vara en läkare som avgör det. Det har varit viktigt och är en viktig princip. Det finns många auktoritära stater där politiken har lagt sig i vetenskapliga frågor. Jag vågar säga att det aldrig har gått väl. Vi har haft stor respekt för expertisen på myndigheten, men däremot tycker jag att det är en inkorrekt beskrivning att har hållit i taktpinnen. Vi har haft en aktiv styrning av . Jag nämnde att vi har gett myndigheten många uppdrag. Vi hade dagliga möten med . Jag tror att skulle beskriva det som att de har varit föremål för en stark styrning. Det har varit en väl påläst och stark styrning av . Sedan har vi förstås ibland behövt göra avvägningar. När vi har fått hemställan från har vi ibland gjort justeringar. När vi fick in hemställan i julas justerade vi en fråga om sektionering. Vi tittade på hur man skulle definiera medicinska hinder mot vaccination. Vi lade in ett undantag för diplomater. har vi förstås gjort avvägningar i vår gemensamma beredning i . Däremot har det varit viktigt att inte lägga sig i smittskyddsåtgärder, exempelvis när vi fick in hemställan om att begränsa allmänna sammankomster till 500. Då hade det varit konstigt om en vetenskapshistoriker som jag skulle ha sagt att jag tror att 350 eller 602 är den gräns som är lagom. Där var det viktigt att lita på den medicinska expertisen. (SD): Jag tackar för svaren på frågorna. Jag har en fråga om GSS. Även om det rent formellt inte finns några juridiska regler att det ska dokumenteras ger en bild av hur vi har hanterat krisen just för att kunna stärka vår krishantering framöver. Det är ett gott syfte. Jag kan tänka att den centrala informationen är just vad som sas där. Det har ändå varit någon form av samordnande funktion. Som ni skriver har statssekreterarna lämnat information som ni har fått vid möten i GSS vidare till respektive statsråd. Låt oss jämföra med nivå. Där finns nämnder, arbetsutskott till nämnderna, men innan finns något som kallas kommunalrådsberedning. Det är där mycket av informationen kommer fram,varför man tänkte så, gjorde så och så vidare. Hade jag själv suttit i hade jag tyckt att det som har skrivits ned i anteckningarna vid GSS är helt fundamentalt viktigt för att få en förståelse för vad som har hänt. Jag har svårt att tänka mig att det inte skulle skrivas ned något där, eftersom det är mycket information som kommer och som ska föras vidare. Jag är lite fundersam över varför ni säger att ni inte har anteckningar eller inte har rådighet över vad tjänstemännen har skrivit ned. Har ni ens försökt att uppmana till att ge allt vad ni har så att kommissionen kan göra sitt jobb? Det är här den viktiga grunden till det hela finns. : Stort tack för frågan, riksdagsledamoten! Jag tror att man kan få en relativt bra bild av vad som har skett vid GSS av den dokumentation som finns. Jag säger detta med brasklappen att jag inte är ansvarig för GSS och att jag själv inte har sett dokumentationen. Min förståelse är att krishanteringskansliet har fört det de kallar noteringar, vilket är något slags övergripande beskrivningar av vad mötet har handlat om. Det finns också en loggbok som krishanteringskansliet har fört där man kan se vilka kontakter som har tagits. Jag vet att har fått tillgång till vårt blädderblock som vi skrev på under GSS. Det är korrekt att det inte finns minnesanteckningar från GSS. Om man vill följa besluten så fattas de inte i GSS. Besluten fattas i alla beredningar i departementen. Om man tänker på en kommunalrådsberedning finns en beredning för statssekreterare. De finns minutiöst dokumenterade med rond- pm och avvägningar och bedömningar. Den typen av dragningar sker inte på GSS. Det är förstås självklart ett intressant medskick från . föra fler minnesanteckningar i egentlig mening? Det tänker jag är en fråga som kan ställas till . (SD): Jag tackar för svaren. Jag har sedan en fråga vad gäller själva hanteringen i pandemin. Den andra delen i ärendet. Ordföranden: Det här är G33. (SD): Självklart är det expertmyndigheterna och den vetenskapliga expertisen som ska stå för det. Men i regeringsformen står det att det är regeringen som ytterst styr riket. När det gäller samordningen mellan myndigheter och regioner har det ändå uppstått en del dispyter som regeringen var senfärdig att lösa. Att inte lägga sig i de medicinska bedömningarna är en sak, men styret över landet är en annan sak. Tycker ni att ni har hanterat det väl? Är det inte så att ni ibland har låtit även ta över den delen, som den inte ska göra? Den ska hålla sig till sin medicinska expertis. Ordföranden: behöver frågor. : Jag tackar ledamoten. Jag var lite osäker på vilka konflikter mellan och regionerna som ledamoten syftar på. (SD): Det var från ett tidigare exempel, om testning. Att det var sådana . Det var egentligen ingenting som har med … Ordföranden: behöver komma till frågan. (SD): Varför tog inte regeringen över ledningen och samordnade sådant som inte hade med medicinska frågor att göra utan själva ledningsfrågorna? : Jag tackar ledamoten. Min bild generellt är att det förstås har varit en svår kris. Den största krisen sedan , den största hälsokrisen i modern tid. Regionerna har jobbat under exceptionella förhållanden. Jag tycker att svensk sjukvård har klarat krisen fantastiskt. Sjukvården har i stor utsträckning jobbat ihop med och . De är kunskapsmyndigheter. Vi har kanaliserat olika typer av ekonomiskt stöd via och . Det är klart att vi har självstyrande regioner i . När man säger att man ska ta ledning över regionerna blir jag lite osäker på vad det skulle innebära. Jag tycker att vi har haft en god dialog med regionerna. Vi har jobbat med regionerna på olika sätt. Ledamoten nämnde testningen. Där jobbade vi med en så kallad överenskommelse. Vi har haft en tät dialog med regionerna. Vi har försökt stödja regionerna. De har ibland skickat in en hemställan vad gäller skyddsutrustning. Det var den skyddsutrustning som regionerna egentligen skulle ha haft i sina lager, som visade sig vara bristfälliga. Då skapade vi ett inköpssystem på . Vi har försökt att avlasta regionerna i deras uppgifter när det inte riktigt har fungerat för dem. Min bild är inte att det har varit återkommande kontroverser mellan och regionerna. (C): Jag vill fråga statssekreteraren om det fördes någon diskussion i eller utanför GSS i något skede, före eller efter, om behovet av att göra minnesanteckningar. Det är en sak med besluten. Vi behöver inte fästa mer avseende vid dem. Vi har redan gått igenom dem. Men vi vill se förståelse av förloppet, strömmen av ny information som tillförs, övervägandena, vilken förståelse hade av dem. Om man vill förstå och granska i efterhand påpekade redan tsunami- kommissionen vikten av att dokumentera. Det är själva det skedet. Eftersom GSS ändå har fungerat som ett nav i krishanteringen blir det intressant. Jag är intresserad av att höra om vilka diskussioner som fördes och statssekreterarens reflektioner om att det inte fördes minnesanteckningar i GSS. : Stort tack, ledamoten!