bet · H901FöU6 · 2022-02-03 00:00:00 — I arbetsprogrammet som har presenterats för avser och de två andra ordförandeskapsländerna att verka för bl.a. ett förstärkt samarbete med Nato, bättre samstämmighet mellan EU:s försvarsinitiativ och ökad motståndskraft och förmåga att hantera hybridhot. Utskottet förutsätter att regeringen är drivande i att utveckla samarbetet på områden som är prioriterade för och som kan bidra till att höja den svenska försvarsförmågan och utgår från att regeringen även fortsättningsvis redovisar hur arbetet utvecklas. Utskottet delar regeringens bedömning i totalförsvarspropositionen att möjligheten bör säkerställas för tredjelandsdeltagande i projekt och försvarsforsknings- och materielsamarbeten, och att de bör utformas transparent och utan att snedvrida konkurrensen. Utskottet noterar att regeringen redovisat i budgetpropositionen att man verkade för att svenska företag med utomeuropeiskt ägande ska ha samma möjligheter att delta som övriga heleuropeiska företag, vilket det slutliga rådsbeslutet också bedöms innebära enligt regeringen. I likhet med regeringen anser utskottet att det nordiska försvarssamarbetet ska fördjupas och utskottet ser positivt på den planerade utveckling som regeringen redovisar i fråga om de nordiska försvarssamarbetena. Mot bakgrund av det ovan anförda anser inte utskottet att det finns skäl att föreslå några ytterligare åtgärder för tillfället och avstyrker samtliga motionsyrkanden, i den mån de inte kan anses vara tillgodosedda. Utskottets förslag i korthet avslår samtliga motionsförslag om försvarets ekonomi. Jämför reservation 23 (M, KD) och 24 (M). m.fl. (M) föreslår i kommittémotion 2021/22:4014 att ska anvisa ekonomiska planeringsramar även för försvarsbeslutsperioden –2030. Motionärerna anser att detta vore förenligt med logiken från Försvarsberedningens rapporter, som utgår från principen att förmåga långsiktigt byggs i två på varandra följande försvarsbeslutsperioder, dvs. 2021–2025 och 2026–2030. De föreslår en höjd planeringsram för anslagen till det militära försvaret 2026–2030 i form av 2026 och ytterligare (yrkande 2). I kommittémotion 2021/22:3908 av m.fl. (KD) anför motionärerna att Försvarsberedningens förslag om inriktning och finansiering måste genomföras i sin helhet. Motionärerna föreslår att de samlade anslagen till det militära försvaret ska uppgå till 2025, beräknat penningvärde (yrkande 2). I kommittémotion 2021/22:3641 av m.fl. (M) anför motionärerna att det kommer att krävas god kostnadskontroll, spårbarhet och uppföljning för att bygga ut försvarsförmåga och för att garantera att de extra resurserna ger effekt. Motionärerna tar upp vikten av effektivt resursutnyttjande, ordnade processer med tydliga avstämningar och anser att den nya myndigheten för uppföljning och utvärdering av totalförsvaret är en viktig del i att stärka kostnadskontrollen och spårbarheten inom försvarsmyndigheterna (yrkande 1). Utskottet uttalade sig om försvarets framtida ekonomiska förutsättningar i behandlingen av totalförsvarspropositionen –2025 (bet. 2020/21:FöU4). I sitt ställningstagande anförde utskottet att stabila och långsiktiga planeringsförutsättningar är viktiga för att skapa en effektiv utveckling av försvaret och för att åstadkomma de förändringar man vill uppnå. Utskottet tog upp att totalförsvarspropositionen omfattar i huvudsak perioden –2025 samt ger en övergripande inriktning för perioden –2030, vilket stärker förutsebarheten och långsiktigheten när det gäller de ekonomiska förutsättningarna. Utskottet välkomnade den prolongering av den ekonomiska ramen 2025 som regeringen hade aviserat i propositionen samt att regeringen skulle öka långsiktigheten i planeringsförutsättningarna för personal, infrastruktur och övningar. Utskottet lade stor vikt vid att regeringen avser att ge Försvarsberedningen uppgiften att lämna förslag om planeringsramar inför inriktningsbeslutet för perioden –2030 och att det definitiva beslutet om prioriteringar inom beräknade anslag för den kommande försvarsbeslutsperioden skulle ske på basis av Försvarsberedningens förslag till 2025. Utskottet välkomnade att regeringen avsåg ta fram en plan för utvecklingen av krigsorganisationen i ett tioårsperspektiv eftersom det ökar långsiktigheten när det gäller utvecklingen av personal, infrastruktur och övningar. Utskottet ansåg att inte hade skäl att vidta ytterligare åtgärder och avstyrkte därför motionsyrkanden om framtida ekonomiska ramar för försvaret. I budgetbetänkandet anförde utskottet i sitt ställningstagande att det behövs en planeringsinriktning även för försvarsbeslutsperioden –2030, som bygger på fortsatt försvarsekonomisk tillväxt med minst anslagsökningar om 5 miljarder extra och ytterligare 5 miljarder extra . Därefter behövs det enligt utskottet ytterligare anslagshöjningar för att ska ha en försvarsbudget som motsvarar av BNP 2030. Utskottet ansåg att det försämrade säkerhetsläget i närområde kräver att helheten i Försvarsberedningens förslag samt hela ÖB:s militära råd genomförs och finansieras och menade att en förutsättning för att åstadkomma detta är att Försvarsmakten ges långsiktiga förutsättningar att bygga försvarsförmåga (2021/22:FöU1). Utskottet uttalade sig senast om uppföljning och kostnadskontroll i budgetbetänkandet . Utskottet välkomnade det arbete som gjordes på området men anförde att uppföljningen och utvärderingen behövde fortsätta att utvecklas och betonade vikten av effektiva och transparenta materielanskaffningsprocesser. Utskottet framhöll också vikten av den nya utvärderingsmyndigheten för totalförsvaret som ska inrättas och förutsatte att detta skulle stärka möjligheterna till uppföljning och utvärdering av verksamheten. För att öka transparensen och möjligheterna att följa kostnadsutvecklingen för stridsflygsförmågan och undervattensförmågan ansåg utskottet också att regeringen skulle föreslå objektsramar för fastställande av fram till dess att slutleverans hade skett. beslutade i enlighet med utskottets förslag att rikta ett tillkännagivande till regeringen i denna fråga (bet. 2021/22:FöU1, rskr. 2021/22:94). har utskottet uppmärksammat uppföljning och kostnadskontroll i flera betänkanden och yttranden . Exempelvis anförde utskottet i sitt yttrande över budgetramarna att man återigen betonade vikten av att säkerställa att de tilldelade medlen utnyttjas på ett kostnadseffektivt sätt i fråga om alla områden i totalförsvaret som förstärks och att utskottet kan följa utvecklingen på olika områden (yttr. 2021/22:FöU1y). I sin behandling av totalförsvarspropositionen –2025 lade utskottet vikt vid att utvärdera förverkligandet av försvarsbeslut och stärkt möjlighet för att utvärdera och följa upp verksamheten i totalförsvaret. Utskottet utgick också från att regeringen fortsätter att utveckla investeringsplanerna med utgångspunkten att materielförsörjningen ska ge operativ effekt, vara kostnadseffektiv och rationell. Utskottet såg positivt på förbättringar av resultatredovisningen och regeringens avsikt att i budgetpropositionen redovisa till hur krigsorganisationen utvecklas i relation till planen och till anslagen ekonomi. Utskottet anförde också att betydelsen av en kontrollstation som ska utvärdera om förstärkningen och kostnadsutvecklingen är i fas med beslut inte kunde underskattas (bet. 2020/21:FöU4). I totalförsvarspropositionen presenterade regeringen ekonomiska ramar för åren 2021–2025 och aviserade att den ekonomiska ramen som gäller för det militära försvaret 2025 kommer att prolongeras . Ramen uppgår enligt propositionen till 2025, beräknat prisläge och exklusive pris- och löneomräkning. Av propositionen framgår att Försvarsberedningen genom en kontrollstation 2023 ska utvärdera förverkligandet av försvarsbeslutet i syfte att säkerställa att förstärkningen och kostnadsutvecklingen är i fas enligt beslut om inriktning och ekonomisk ram. Vidare anger regeringen att man avser att återkomma i budgetpropositionen om genomförandet av försvarsbeslutet och hanteringen av planeringsramen för perioden –2030. Försvarsberedningen ska lämna förslag om planeringsramen inför försvarsbeslutet , och det definitiva beslutet om försvarsbeslutsperioden –2030 sker på basis av Försvarsberedningens förslag. I propositionen redovisar regeringen också att Försvarsberedningens rapport genomförs i sin helhet om den ekonomiska ramen höjs åren 2026–2030. 17 prioriterade åtgärder anges som ska inplaneras vid utökad ekonomisk ram. Myndigheterna har getts i uppdrag att planera för ett möjligt genomförande av denna helhet. Enligt Försvarsmaktens regleringsbrev ska myndigheten redovisa hur planeringsarbetet fortskrider samt förslag när det gäller ett möjligt genomförande av de åtgärder som listas i propositionen. har en utredare haft i uppdrag att ta fram förslag för att regeringen ska kunna tillsätta en organisationskommitté för att inrätta en anslagsfinansierad myndighet för uppföljning och utvärdering av verksamheten i totalförsvaret (dir. 2021:25). Utredningen presenterade betänkandet Totalförsvarsanalys – en oberoende myndighet för uppföljning och utvärdering (SOU 2021:103). Genom regeringsbeslut från har i uppdrag att lämna stöd till Försvarsmakten, och när det gäller ekonomisk styrning. Enligt uppdraget ska iakttagelser och förslag till åtgärder redovisas löpande och en rapport redovisas . I budgetpropositionen redovisade regeringen i sin resultatredovisning att arbetet med att utveckla styrningen och uppföljningen av det militära försvaret hade fortsatt under föregående år med fokus på att bl.a. fortsätta omhänderta rekommendationerna från Statskontorets rapport och iakttagelser (se även avsnittet om materielförsörjning i detta betänkande). Regeringen avser att fortsätta arbetet med att utveckla styrningen och uppföljningen, inklusive resultatredovisningen till , och avser också att fortsätta följa utmaningarna i materielförsörjningen och se över styrningen av samhällsinvesteringar i totalförsvaret för att skapa bättre förutsättningar för att genomföra Försvarsmaktens verksamhet. I totalförsvarspropositionen redovisade regeringen att arbetet med att utveckla styrningen och uppföljningen på försvarsområdet bör fortsätta –2025. Regeringen ansåg också att metoderna för uppföljning och utvärdering behövde utvecklas ytterligare. Myndigheterna skulle vidare börja arbeta utifrån principen om avdelad ekonomi, det som på engelska benämns design to cost. Av Försvarsmaktens regleringsbrev framgår att Försvarsmaktens planering ska utgå från denna princip, vilket innebär att anskaffning av såväl materiel som förbandsverksamhet måste anpassas efter tillgängliga medel, t.ex. när det gäller volym och kravspecifikationer. Om det uppstår fördyringar bör omprioritering i första hand göras inom berört materielprojekt eller inom ramen för berörd verksamhet. Utskottet understryker att det krävs stabila och långsiktiga planeringsförutsättningar för att skapa en effektiv utveckling av försvaret. Att totalförsvarsbeslutet utöver att omfatta perioden –2025 även ger övergripande inriktning för perioden –2030 är enligt utskottets mening viktigt för att stärka förutsebarheten och långsiktigheten när det gäller de ekonomiska förutsättningarna. Utskottet betonar vikten av att Försvarsberedningen genom en kontrollstation 2023 utvärderar förverkligandet av försvarsbeslutet i syfte att säkerställa att förstärkningen och kostnadsutvecklingen är i fas enligt beslut om inriktning och ekonomisk ram. Utskottet lägger även stor vikt vid att regeringen avser ge Försvarsberedningen uppgiften att lämna förslag om planeringsramen inför försvarsbeslutet och att det definitiva beslutet om försvarsbeslutsperioden –2030 sker på basis av Försvarsberedningens förslag. Utskottet bedömer – i likhet med betänkande 2020/21:FöU4 – att Försvarsberedningen har en viktig uppgift i att väga behovet av långsiktig planering mot behovet av handlingsfrihet med möjligheter till anpassning till den snabbt föränderliga omvärldsutvecklingen. Utskottet ser även i fortsättningen positivt på att regeringen vidtar åtgärder för att öka långsiktigheten när det gäller utvecklingen av personal, infrastruktur och övningar så att dessa kan planeras och följas upp i relation till anslagen ekonomi på ett liknande sätt som investeringsplanerna för försvarsmateriel som sträcker sig till 2032. Mot bakgrund av vad som anförts ovan avstyrker utskottet motionsyrkandena om justerade planeringsramar. Utskottet delar motionärernas utgångspunkt att uppbyggnaden av försvaret kräver god kostnadskontroll, spårbarhet och uppföljning, vilket utskottet också underströk i totalförsvarsbeslutet. Utskottet delar regeringens bedömning i totalförsvarspropositionen att arbetet med att utveckla styrningen och uppföljningen bör fortsätta under hela försvarsbeslutsperioden –2025 och ser därför positivt på att regeringen redovisat fortsatta åtgärder och att förbättringsarbetet fortsätter. Utskottet vill också – i likhet med betänkande 2021/22:FöU1 – framhålla vikten av den nya utvärderingsmyndigheten för totalförsvaret som ska inrättas eftersom utskottet förutsätter att detta stärker möjligheterna till uppföljning och utvärdering av verksamheten. Betydelsen av en kontrollstation 2023 som kan utvärdera om förstärkningen och kostnadsutvecklingen är i fas med beslut om inriktning och ekonomisk ram bör heller inte underskattas. Utskottet utgår från att kontrollstationen inrättas enligt plan och att regeringen även fortsättningsvis redovisar arbetet med att utveckla uppföljningen på försvarsområdet. Mot bakgrund av vad regeringen anfört om det pågående arbetet anser utskottet inte att det finns anledning att föreslå ytterligare åtgärder . Utskottet avstyrker därför motion 2021/22:3641 (M) yrkande 1. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår samtliga motionsförslag som beretts i förenklad ordning. Jämför det särskilda yttrandet (SD). I denna del behandlas motionsförslag som utskottet avstyrker utan att bereda dem materiellt i betänkandet. Yrkandena rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet behandlat tidigare en eller . Utskottet står fast vid sina ställningstaganden och finner inte skäl att åter i sak behandla motionsförslagen. Inriktning för totalförsvaret och försvars- och säkerhetspolitiken, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och Per (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2531 av m.fl. (SD) yrkandena 31 och 32 samt 2021/22:3908 av m.fl. (KD) yrkandena 3 och 10. I fråga om totalförsvarets framtid efter 2030 anser vi att det, såväl som , ska vara det militära försvarets huvuduppgift att med alla till buds stående medel försvara riket vid ett väpnat angrepp. Världen runt omkring oss, men även , förändras och för att klara av att möta nya och gamla hot behöver Försvarsmakten och övriga totalförsvaret få utökade resurser. Detta för att kunna möta en mer instabil och oförutsägbar framtid efter 2030. Den yttersta påfrestningen för vårt land torde uppstå vid ett väpnat angrepp och det är också denna uppgift Försvarsmakten och resten av totalförsvaret ska fortsätta att öva och planera inför. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage det för regeringen. Inriktning för totalförsvaret och försvars- och säkerhetspolitiken, punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3908 av m.fl. (KD) yrkandena 3 och 10 samt 2021/22:2531 av m.fl. (SD) yrkandena 31 och 32. För att bygga ett starkt, brett och ändamålsenligt försvar behöver man fokusera på försvarspolitikens innehåll och de mål säkerhetspolitiken är satt att uppnå – värna samhällets funktionalitet och värna vår förmåga att upprätthålla våra grundläggande värden som demokrati, rättssäkerhet och mänskliga fri- och rättigheter. Försvarets huvuduppgift är att värna människors liv, värdighet och frihet och ett starkt försvar av innebär också ett starkt försvar av vår frihet, demokrati och respekten för människovärdet. Jag vill också framhålla att totalförsvarets alla bitar är absolut nödvändiga för att säkerställa bibehållna samhällsfunktioner vid ett skymningsläge. har arbetet med att planera för totalförsvaret uteblivit och förberedelserna har varit sparsamma eller obefintliga. Jag anser därför att den återupptagna planeringen för det civila försvaret behöver intensifieras och påskyndas. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage det för regeringen. Frivilliga försvarsorganisationers roll, punkt 2 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3233 av m.fl. (C) yrkande 6. värnar kraften i den svenska frivilligrörelsen, inte minst de frivilliga försvarsorganisationerna. De har och kommer alltid att ha en viktig uppgift i det svenska totalförsvaret, bl.a. som bemanningsfunktion. Men deras roll är bredare än så. Deras uppgift för att engagera medborgare i försvaret av är grundläggande för försvarsviljan, försvarsförmågan och motståndskraften i lokalsamhällena. Det är viktigt att dialogen mellan både Försvarsmakten och de frivilliga försvarsorganisationerna, och övriga totalförsvarsmyndigheter och de frivilliga försvarsorganisationerna är god med utgångspunkt i insikten om ett ömsesidigt beroende och olika roller. De frivilliga försvarsorganisationerna behöver utvecklas vidare utifrån sina egna mervärden och förutsättningar och övriga myndigheters behov. Frivilligheten är ett sätt för människor runt om i landet att bidra med sin kompetens och erfarenheter till försvaret av , även om man inte är soldat, eller anställd för tjänstgöring inom Försvarsmakten. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage det för regeringen. Förmågan att stå emot hybridhot, punkt 3 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3640 av m.fl. (M) yrkandena 1, 14 och 15 samt 2021/22:4039 av m.fl. (M) yrkandena 4 och 6. Det krävs en rad åtgärder för att stärka förmåga att stå emot hybridhot. Vi vill understryka vikten av väl fungerande lagar och strukturer. Vi anser att de senaste årens erfarenheter har visat att de lagar som styr regeringens möjligheter att agera vid kris inte är fullt ut ändamålsenliga. Därför föreslår vi att det görs en översyn av författningsberedskapen i syfte att stärka möjligheterna att agera snabbt och effektivt i händelse av kris och krig. Vi anser också att lagstiftningen behöver ändras för att medge ett bredare stöd från Försvarsmakten till polisen än vad som är möjligt och att den särskilda beredskapspolisen ska återupprättas. Vi vill också ge huvudmannaskapet för det nya cybersäkerhetscentret, säkra tillräckliga resurser och ge centret ett tydligt uppdrag att bidra till att ska vara en säker marknadsplats där både svenska och utländska företag kan verka. Vidare bör den nya myndigheten för psykologiskt försvar och det nya cybersäkerhetscentret ges tydliga uppdrag att samverka för att identifiera valpåverkan och i förekommande fall möta densamma. För att förbättra beredskapen och samverkan mellan olika svenska myndighetsaktörer föreslår vi också att det ska genomföras fler myndighetsgemensamma övningar som utgår från hybridscenarier med en bredd av möjliga hot. Dessutom krävs internationell samverkan vilket bör inkludera en tätare myndighetssamverkan på bredare front inom EU för såväl underrättelseutbyte som konkreta insatser mot hybridhot. Vi anser också att det är bra att t.ex. den europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån (Frontex) stärks. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage det för regeringen. Ett nationellt säkerhetsråd, punkt 4 (M, L) av (M), (M), (M), (L) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3640 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2021/22:3642 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2. Vi anser att dagens komplexa hotbild och risker kräver en tydlig krisledning som kan använda sig av alla relevanta resurser för effektiv krishantering. Vi föreslår därför att ett nationellt säkerhetsråd ska etableras med placering i Statsrådsberedningen. Det nationella säkerhetsrådets primära uppgift skulle vara att skapa en ökad medvetenhet och ett forum för strategiska överväganden samt, i händelse av kris, en central ledningsförmåga. Rådet ska också ha i uppdrag att utveckla och implementera den nationella säkerhetsstrategin. Att det finns en tydligt utpekad funktion som har ägarskap över den nationella säkerhetsstrategin skapar långsiktighet och kontinuitet, något som har saknats för den nuvarande säkerhetsstrategin. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage det för regeringen. Nationell säkerhetsstrategi, punkt 5 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3774 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2021/22:3776 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2021/22:3246 av m.fl. (C) yrkande 7. Den exponentiella hastigheten som driver digitaliseringen tillsammans med den ökade stormaktsrivaliteten leder till en allt starkare koppling mellan teknologi, handel och säkerhetspolitik. Världen går in i en geoteknologisk era som kommer att påverka länders samarbetsmönster, agendor för internationella organisationer samt ytterst avgöra vem som kan ha övertaget vid konflikter. Vi anser att det behövs en strategi för att förvalta svenska intressen på dessa områden och föreslår att det ska tas fram en ny nationell säkerhetsstrategi där säkerhetspolitik, handel och teknologiutveckling tydligare kopplas samman. Dessutom behöver satsningarna på forskning och utveckling öka inte minst inom säkerhets- och försvarssektorn. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage det för regeringen. Nationell säkerhetsstrategi, punkt 5 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3246 av m.fl. (C) yrkande 7 och 2021/22:3774 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2021/22:3776 av m.fl. (M) yrkande 2. Jag anser att det vore en styrka om den nationella säkerhetsstrategin vore brett förankrad bland partier. Därför föreslår jag att den nationella säkerhetsstrategin ska bli föremål för riksdagsbehandling. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage det för regeringen. förmåga och utveckling, punkt 6 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3233 av m.fl. (C) yrkandena 1–5 och 7 samt 2021/22:3908 av m.fl. (KD) yrkande 14. Jag anser att svensk försvarsförmåga ska utvecklas så att hela landet kan försvaras genom ökad tillgänglighet och förbättrad operativ förmåga. Krigsdugligheten ska öka i alla krigsförband och hela krigsorganisationen ska vara färdigorganiserad till 2030. För att säkerställa den förmågehöjning som ett ändrat säkerhetspolitiskt läge kräver är det centralt att helheten i Totalförsvarspropositionen –2025 genomförs. I propositionen framgår att om den ekonomiska ramen höjs åren 2026–2030, så är det Försvarsberedningens betänkande Värnkraft i sin helhet som ska genomföras och medlen ska användas till att förverkliga förmågehöjande insatser i de olika stridskrafterna.