bet · H901NU12 · 2022-02-18 00:00:00 — Utskottet vill med anledning av dessa motioner framhålla att besöksnäringen har utvecklats starkt vad gäller både tillväxt och sysselsättning, med undantag för de gångna åren som har inneburit stora påfrestningar på näringen. Utskottets förhoppning är att näringen, när människor över hela världen åter väljer att resa igen, kan fortsätta att utvecklas och växa. Näringen har skapat många nya arbetstillfällen och den har varit särskilt betydelsefull för sysselsättningen för personer som traditionellt kan ha svårt att etablera sig på arbetsmarknaden. Således anser även utskottet att det är viktigt att främja näringens konkurrenskraft. Utskottet noterar att regeringen nu har presenterat en ny strategi för besöksnäringen. Utskottet vill i detta sammanhang även påminna om att tidigare under har beslutat om ett nytt mål för turismpolitiken, som syftar till att ska ha en hållbar turism, med ett hållbart resande och en hållbar och konkurrenskraftig besöksnäring som växer och bidrar till sysselsättning och attraktiva platser för besökare, boende, företag och investeringar i hela landet. Därmed avstyrker utskottet motionsyrkandena. Främjandeuppdrag för att stimulera besöksnäringen När det gäller att underlätta för företag inom besöksnäringen förordas i motionerna 2021/22:2449 (SD) yrkande 2 och 2021/22:3242 (C) yrkandena 14–16 att alla myndigheter utöver sina tillsynsuppdrag även får ett främjandeuppdrag, t.ex. regelförenkling, för att stimulera den inhemska besöksnäringen, att alla myndigheter ska samordna sig kring främjandeuppdraget för att stimulera besöksnäringen och att de lämpligen genom myndighetsdialogen ska rapportera hur främjandet och samordnandet av besöksnäringen har gått. Det är även utskottets uppfattning att de myndigheter som arbetar med företag inom besöksnäringen bör utföra sitt arbete på ett sätt som främjar näringen. I detta sammanhang vill utskottet påminna om att leder en strategisk grupp för dialog och samordning av turist- och besöksnäringsfrågor där myndigheter och statligt ägda bolag ingår. Vidare vill utskottet hänvisa till att inom ramen för uppdraget om omställning och utveckling (N2020/03156) ska stärka besöksnäringsföretagen genom att underlätta deras myndighetskontakter. Detta ska bl.a. ske genom vidareutveckling och anpassning av de checklistor och uppgiftslämnarguider som finns för besöksnäringen och som företagen får tillgång till via , så att företagen i besöksnäringen ska få snabbare tillgång till e‑tjänster och guidade processer för att lämna uppgifter. Utskottet vill även här påminna om att arbetet pågår med det tillkännagivande som riktade till regeringen om att regeringen bör överväga att ge fler statliga myndigheter ett s.k. förenklingsuppdrag för att på så sätt underlätta företagandet i (bet. 2019/20:NU16, rskr. 2019/20:287). Utskottet noterar regeringens avsikt att i linje med tillkännagivandet ge ett förnyat uppdrag till ett strategiskt urval av myndigheter. Därmed avstyrker utskottet motionsyrkandena. I motion 2021/22:3242 (C) yrkande 9 efterfrågas åtgärder för att främja besöksnäring och naturturism, bl.a. genom omfattande regelförenklingar. Utskottet kan konstatera att det, som redovisats i det föregående, pågår en rad olika insatser för att främja och åstadkomma förenklingar för besöksnäringen. Utskottet kan här också påminna om det särskilda regeringsuppdrag som har fått att genomföra insatserna för omställning och utveckling för en hållbar besöksnäring, där en del av insatserna ska riktas mot ekoturism exempelvis genom att ta fram en guide för ekoturism och vidareutveckla och anpassa de checklistor och uppgiftslämnarguider som finns för besöksnäringen. Därmed avstyrker utskottet motionsyrkandet. Övrigt om åtgärder för besöksnäringen Ytterligare insatser för att främja besöksnäringen generellt eller i mer avgränsade delar förordas i motionerna 2021/22:2449 (SD) yrkandena 1 och 3, 2021/22:2451 (SD) yrkande 6, 2021/22:2923 (SD), 2021/22:3232 (V) yrkandena 17 och 18, 2021/22:3242 (C) yrkandena 10, 23 och 25, 2021/22:3434 (M) yrkande 25, 2021/22:3687 (M) yrkandena 22 och 23 samt 2021/22:3689 (M) yrkande 12. I motionerna förespråkas bl.a. ytterligare främjandeåtgärder för turist- och besöksnäringen, inte minst på landsbygden, regelförenklingsåtgärder för att rensa bort obsoleta regelverk, att rymdturism och en strategi för internationella möten och evenemang ska ingå i den nationella strategin för besöksnäringen, samverkansprogram för turistnäringen, lokala bäddavgifter och främjande av fisketurism. Inledningsvis vill utskottet med anledning av de nämnda motionerna framhålla att besöksnäringen utvecklats starkt när det gäller både tillväxt och sysselsättning. Näringen har stor tillväxtpotential vad gäller både att öka antalet utländska besökare och att öka intresset för som resmål hos inhemska semesterresande. Näringen är en viktig del av den svenska ekonomin som skapar många nya arbetstillfällen, inte minst för unga och andra personer som traditionellt kan ha svårt att etablera sig på arbetsmarknaden. Utskottet vill med anledning av motionerna även i detta sammanhang påminna om regeringens nya mål för turismpolitiken som syftar till att främja en hållbar turism i , med ett hållbart resande och en hållbar och konkurrenskraftig besöksnäring som växer och bidrar till sysselsättning och attraktiva platser för besökare, boende, företag och investeringar i hela landet. Därtill hänvisar utskottet till den nya strategin för besöksnäringen som ska bidra till att hållbarhet och innovation som en del av varumärke även ska skapa en attraktiv och konkurrenskraftig besöksnäring på en internationell marknad. Regeringens regelförenklingsarbete är ett annat område som är viktigt för de svenska företagens utveckling, inte minst för de många små företag som dominerar besöksnäringen. Här kan särskilt noteras de förslag om att exempelvis avskaffa hotelltillståndet och upphäva krav på danstillstånd som utredningen för mikroföretag och modernisering av bokföringslagen lämnat. Besöksnäringen är fortfarande en av de näringar som påverkas mest av pandemins effekter. Utskottet kan här notera de uppdrag som fått att genomföra insatserna för omställning och utveckling för en hållbar besöksnäring. Med anledning av förslag om att statistiken för besöksnäringen bör utvecklas, att näringen även bör främjas genom forsknings- och innovationspolitiken och att regeringen bör flytta uppdraget att ta fram och mäta statistik över turism från till Tillväxtanalys vill utskottet framföra följande. uppdrag omfattar utvecklandet av långsiktiga, effektiva och kvalitetssäkrade metoder för att ta fram, bearbeta, analysera och tillgängliggöra statistik om turism och besöksnäring, med syftet att göra statistik och analyser mer jämförbara, tillförlitliga och användbara. har även fått i uppdrag att genom beprövade eller nya metoder främja besöksnäringsföretagens egen produktutveckling och förmåga att utvecklas för att ställa om sin verksamhet till ändrade förutsättningar. Exempelvis kan det handla om att företagen anpassar sig till klimatförändringarnas effekter eller ställer om sin verksamhet för att möta behovet av minskad miljö- och klimatpåverkan samt den digitala strukturomvandlingen. Uppdraget syftar således också till att förbättra besöksnäringens innovationsförmåga. har vidare ett särskilt ansvar för den officiella inkvarteringsstatistiken och tar fram statistik om svenskars resande och utländska besökare i . ska också föra en dialog med Tillväxtanalys när myndigheten utvecklar och använder databaser, analysverktyg och statistik och tillgängliggöra data och erbjuda stöd när det gäller statistiska bearbetningar som Tillväxtanalys ska hantera. I sammanhanget kan det även framhållas att kunskap och innovation är centrala delar i regeringens nya strategi för besöksnäringen. Utskottet vill betona att det behöver utvecklas strukturer inom besöksnäringen för att på ett samordnat sätt kunna identifiera viktiga strategiska områden och initiera utvecklingsinsatser som säkerställer långsiktiga hållbarhet och konkurrenskraft inom besöksnäring och turism. Utskottet noterar att även regeringen i strategin identifierar behovet av förbättrad och lättillgänglig statistik för att belysa besöksnäringens utveckling. Kunskapsunderlag i form av data, statistik och analys är viktiga för att kunna förstå och synliggöra turismen och besöksnäringen. Arbetet med detta behöver bygga på samverkan mellan näringslivet, akademin, myndigheter, regioner, kommuner och civilsamhället. Utskottet ser således fram emot det fortsatta arbetet med besöksnäringens kunskaps- och innovationsförmåga. Utskottet noterar även att samverkansarenan för turism som har haft i uppdrag om att stödja i uppstartsfasen numera vidareutvecklas av Svensk Turism. Utskottet ser mot denna bakgrund således inget behov av att nu förorda några tillkännagivanden på detta område. När det gäller motionerna 2021/22:164 (M), 2021/22:892 (M), 2021/22:2098 (C), 2021/22:2711 (M) yrkande 1, 2021/22:3258 (M) yrkande 2 och 2021/22:3350 (M) yrkande 1 anser utskottet att kan avslå dessa med hänvisning till de ställningstaganden som gjordes när utskottet senast behandlade motsvarande förslag. Därmed avstyrker utskottet samtliga motionsyrkanden. I motionerna 2021/22:3378 (L) yrkandena 10 och 11 och 2021/22:3756 (M) yrkandena 1, 7 och 8 efterfrågas olika åtgärder för att främja delningsekonomins utveckling. Förslagen rör bl.a. regelverk som ska anpassas till ett digitaliserat delningssamhälle, en strategi för att öka medborgarnas kunskaper om delningsekonomin och att separata utredningar i berörda branscher för en ansvarsfull anpassning av regelverken tas fram av regeringen. Utskottet delar motionärernas uppfattning att delningsekonomin har potential att skapa nya arbetstillfällen och att det behövs en genomlysning för att kunna forma insatser för att främja delningsekonomin. Utskottet delar även motionärernas uppfattning att några av de stora fördelarna med en växande delningsekonomi är att resurser kan användas effektivare, varor och tjänster kan komma fler till del och det finns stora potentiella miljövinster av att dela och utnyttja resurserna bättre. Utskottet kan här konstatera att resultatet av den utredning som regeringen tillsatte om förenklade skatteregler för att underlätta och främja egenföretagande bereds inom . Utskottet noterar även att regeringens skrivelse om granskning av om åtgärder för att beskatta delningsekonomin är effektiva nu bereds inom skatteutskott. Mot denna bakgrund anser utskottet att det inte finns något skäl för att rikta några tillkännagivanden till regeringen i enlighet med vad som föreslås i motionerna. I motion 2021/22:3665 (C) yrkandena 20 och 21 förordas att regeringen ska skapa bättre förutsättningar för en delningsekonomi där tjänster för återbruk, reparation och delning av produkter ökar och moderna digitala lösningar tas till vara för att främja en konkurrenskraftig delningsekonomi. I motion 2021/22:4217 (KD) yrkande 35 förordas att delningsekonomin ska främjas genom bl.a. information till konsumenterna och myndighetsuppdrag om att följa delningsekonomins utveckling. I motion 2021/22:4066 (MP) yrkande 13 efterfrågas åtgärder för att främja delningsekonomi och konsumtion av klimatsmarta tjänster i stället för resursintensiva produkter. Utskottet vill med anledning av nämnda förslag framföra att det inte har någon annan uppfattning än motionärerna när det gäller delningsekonomins potential att bidra till en hållbar utveckling. Utskottet kan konstatera att detta är frågor som berörs i regeringens nyindustrialiseringsstrategi inom fokusområdet , som syftar till att företag i svensk industri ska vara ledande inom den digitala utvecklingen, och fokusområdet produktion, som ska främja ökad resurseffektivitet, miljöhänsyn och en mer hållbar produktion inom industrin. Vidare kan utskottet notera de uppdrag som har att bidra till väl fungerande konsumentmarknader och en miljömässigt, socialt och ekonomiskt hållbar konsumtion. När det gäller frågan om ett uppdrag till att vägleda privatpersoner om delningsekonomiska transaktioner ser utskottet att myndigheten redan haft ett uppdrag om transaktioner inom delningsekonomin och avtal mellan privatpersoner om köp av varor och tjänster och att resultatet har avrapporterats. Utskottet ser därmed ingen anledning för att rikta något tillkännagivande till regeringen i enlighet med det som föreslås i de här aktuella motionerna. Utskottet avstyrker därmed samtliga motionsyrkanden. En nationell plan för ett långsiktigt tryggande av cementförsörjning förordas i motionerna 2021/22:2388 (SD) yrkande 15 och 2021/22:4217 (KD) yrkande 40. Utskottet vill inledningsvis framhålla att en eventuell cementbrist såväl i det korta som i det långa perspektivet riskerar att ge upphov till allvarliga samhällskonsekvenser. Cement är en nödvändig produkt för genomförande av pågående och planerat bostadsbyggande, infrastrukturprojekt, vindkraftsutbyggnad, drift av underjordsgruvor samt för underhåll och reparation av samhällsviktig infrastruktur m.m. Flera samhällssektorer är i behov av cement för att kunna bedriva verksamhet och produktion samt underhåll och reparationer. Det finns inget annat material som fullt ut kan ersätta kalksten och cement i tillverkning av betong. Utskottet instämmer således i motionärernas syn på vikten av att cementförsörjning tryggas. Utskottet kan i detta sammanhang konstatera att regeringen gav ett antal myndigheter i uppdrag att genomföra en fördjupad analys och kartlägga efterfrågan på cement som ett led i arbetet med att långsiktigt säkra en hållbar försörjning av kalk och cement i . Även med anledning av denna fråga kan utskottet påminna om den särskilda utredning som regeringen har tillsatt för att se över det nuvarande systemet för miljöprövning. Både uppdraget och utredningen ska slutrapporteras och utskottet ser fram emot resultaten av dessa. Utskottet kan här konstatera att det pågår ett arbete i den riktning som motionärerna föreslår och ser därför inte anledning att förorda ett tillkännagivande till regeringen i enlighet med det som föreslås. Utskottet avstyrker därmed motionsyrkandena. Långsiktig strategi för cementindustrin I motion 2021/22:3225 (C) yrkande 40 vill motionärerna att regeringen tar fram en långsiktig strategi för att säkra förutsättningarna för en cementindustri i . Kalksten är en basråvara som är nödvändig för samhällsbyggande, näringsliv och infrastruktur, och utskottet har ingen annan syn än motionärerna på vikten av att cementindustrin har långsiktiga förutsättningar för sin verksamhet för att trygga samhällets behov. Utskottet vill även i detta fall hänvisa till det arbete som regeringen bedriver i denna fråga, exempelvis uppdraget om en fördjupad analys och kartläggning av efterfrågan på cement som ett led i arbetet med att långsiktigt säkra en hållbar försörjning av kalk och cement i och utredningen modern och effektiv miljöprövning. Utskottet avstyrker därmed motionsyrkandet. Övrigt om cement- och byggbranschen I motion 2021/22:4199 (L) yrkande 50 föreslås att staten ska fortsätta stödja forskning och demonstrationsanläggningar när det gäller träbyggande och alternativa bindemedel för betong. Här noterar utskottet det uppdrag som regeringen gett att kartlägga den kapacitet i den befintliga test- och provningsverksamheten för cement och betong som finns tillgänglig för svenska aktörer och att föreslå åtgärder som skapar förutsättningar för en samordning vid en kraftigt ökad efterfrågan på verksamheten. Även uppdrag om forskning och innovation för ett långsiktigt hållbart byggande syftar till att minska sårbarhet och beroenden av enskilda material samt att främja hållbarhet i bygg- och anläggningssektorn. Ett annat projekt som kan vara värt att nämna i sammanhanget är projektet 2.0 som arbetar för en klimatneutral cement- och betongindustri och som samordnar genomförandet av cement- och betongindustrins färdplaner. Slutligen framhålls vikten av att kunna realisera robotisering av byggbranschen i motion 2021/22:3229 (M) yrkande 2. Utskottet vill här påminna om uppdrag att utveckla ett program för att främja automation och robotisering inom små och medelstora industriföretag. Utskottet avstyrker därmed motionsyrkandena. Övrigt om särskilda näringsgrenar och branscher I motion 2021/22:748 (SD) och 2021/22:2452 (SD) yrkandena 1–3 efterfrågas åtgärder för att stävja stölder och illegal handel med metallskrot. Åtgärder för att främja stålindustrin genom utökad forskning och utveckling efterfrågas i motion 2021/22:2387 (SD) yrkande 5 och i motion 2021/22:3291 (SD) yrkandena 1–4 efterfrågar motionärerna reglering av stora dominerande teknikföretag för att säkerställa en långsiktig och hållbar yttrandefrihet i . När det gäller det sistnämnda vill utskottet anföra följande. Yttrandefriheten utgör en av demokratins hörnstenar och har en lång tradition och en stark ställning i . Yttrandefrihetslagstiftningen reglerar dock förhållandet mellan medborgare och stat. De stora digitala plattformarna har i takt med den digitala utvecklingen blivit viktiga förmedlare av det fria ordet. Denna utveckling har å ena sidan varit positiv då den har gett många fler möjligheten att komma till tals. Å andra sidan har den också medfört utmaningar, exempelvis när det gäller spridningen av olagligt material på internet. För att komma åt detta problem har presenterat ett förslag till förordning om en inre marknad för digitala tjänster som syftar till att reglera tillhandahållare av förmedlingstjänster inom EU, som hanteras av utskottet. Med anledning av dessa förslag vill utskottet poängtera att de stora internetplattformarna inte är allmänna utan privata aktörer. De är privata företag som verkar på en fri marknad. De har således rätt att själva bestämma över regler och villkor för att låta användare nyttja de tjänster de erbjuder. För att kunna nyttja plattformarnas tjänster har de enskilda användarna i sin tur möjlighet att välja att acceptera användarvillkoren eller avstå. Relationen mellan tillhandahållare av förmedlingstjänster och användarna är således en civilrättslig, avtalsrättslig fråga mellan den enskilde och plattformen. Utskottet vill naturligtvis framhålla vikten av att både användarvillkor och arbetet med villkorens efterlevnad präglas av tydlighet och transparens. Utskottet ser med hänvisning till det som anförts ovan ingen anledning att tillstyrka de aktuella motionsyrkandena. När det gäller stölder av koppar och andra metaller har utskottet ingen annan syn än motionärerna på att det är ett problem som drabbar samhället på flera sätt och kan medföra stora samhällskostnader och måste motverkas och bekämpas. Utskottet noterar här regeringsuppdraget till berörda myndigheter om förstärkta insatser mot brottslighet inom avfallsområdet. När det gäller stålindustrins främjande genom utökad forskning vill utskottet hänvisa till strategiska innovationsprogram Metalliska Material som samlar metallindustrier och syftar till att skapa förutsättningar för den svenska metallindustrin på den globala marknaden. Utskottet ser med bakgrund av det pågående arbetet inte anledning att tillstyrka de berörda yrkandena. Slutligen förordas i motion 2021/22:1797 (S) att regeringen överväger förutsättningarna för att ta fram kontinuerliga bransch- och näringsområdesspecifika rapporter för den kulturella och kreativa sektorn. I detta sammanhang noterar utskottet de särskilda utredningar som regeringen har beslutat om och avvaktar resultatet av detta arbete. Inte heller i detta fall anser utskottet att det finns anledning att tillstyrka motionsyrkandet. Utskottet avstyrker därmed samtliga motionsyrkanden. Testverksamhet och innovationstävlingar, punkt 1 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3687 av m.fl. (M) yrkandena 7 och 9 samt 2021/22:3689 av m.fl. (M) yrkande 16 och 2021/22:3199 av m.fl. (V) yrkande 24, 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkande 39, 2021/22:3708 av m.fl. (M) yrkande 39 och 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 42. rankas som en av världens mest innovativa och konkurrenskraftiga ekonomier av , och . är ett litet land men har innovativa företag av världsklass. Men bra kan alltid bli bättre och det behövs en ny samarbetsmodell som snabbare kan omvandla forskningsresultat till innovationer som skapar morgondagens tillväxtföretag. Att se över regelverk och lagar är en viktig del för att åstadkomma ett mer tillåtande, öppet och innovativt klimat. går det inte att skapa optimala testmiljöer i hela samhället. En del projekt är av sin natur bättre lämpade för mindre och avgränsade miljöer. Därför bör lagar och regler utformas i syfte att underlätta och skapa förutsättningar för detta, inte minst inom jordbruket och andra projekt utanför de större städerna. Vi vill därför se utvecklade möjligheter för pilotprojekt, testbäddar, regulatoriska växthus och miljöer för utveckling av AI-applikationer i . Det bör bli enklare att skapa testbäddar för ny teknik på avgränsade platser genom ett förenklat och standardiserat regelverk. Det bör därför finnas enkla, förutsägbara, teknikneutrala och standardiserade förfaranden för att ansöka om möjligheten att få genomföra testbäddar. Regioner, kommuner, stadsdelar och andra avgränsade områden ska där så är lämpligt och under ordnade former kunna undantas från lagar och regler i syfte att testa, dokumentera och forska på nya innovativa lösningar. Vi anser därtill att innovationstävlingar är ett intressant verktyg som i många fall kan komplettera andra former av upphandling såsom innovationsupphandlingar. I en innovationstävling belönas de som först eller effektivast kan lösa en definierad utmaning. Genom att rikta ljuset på en viss fråga eller utmaning kan tävlingar påskynda utvecklingen mot ambitiösa mål. Vi menar att bör sträva efter att öka antalet innovationstävlingar, varför vi förordar att regeringen utlyser ett antal innovationstävlingar för att driva utvecklingen på områden med mindre kommersiell kraft. Vidare anser vi att regeringen bör ge i uppdrag att inom ramen för sitt nuvarande anslag initiera innovationstävlingar för att stimulera till nya lösningar som kan minska produktionskostnaderna och därmed öka bostadsbyggandet. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Testverksamhet och innovationstävlingar, punkt 1 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkande 39 och 2021/22:3199 av m.fl. (V) yrkande 24, 2021/22:3687 av m.fl. (M) yrkandena 7 och 9, 2021/22:3689 av m.fl. (M) yrkande 16, 2021/22:3708 av m.fl. (M) yrkande 39 och 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 42. har fantastiska förutsättningar att leverera de gröna innovationer som världen efterfrågar i den gröna omställningen. har en tradition av innovativa människor och företag, en välutbildad befolkning och stor trovärdighet inom grön teknik. Gröna innovationer kan göra stor skillnad för klimatet som de skapar fler jobb, företag och exportintäkter till samt levererar klimatnytta som når långt bortom gränser. För att ytterligare öka attraktivitet som innovationsland anser vi att det bör utlysas ett antal pristävlingar, likt den amerikanska stiftelsen , som i har finansierat flera innovationer som syftar till att utveckla ett mer hållbart samhälle. Detta görs genom att det offentliga utlyser en prissumma till den som lyckas med en viss innovation till ett förutbestämt pris. Detta kan vara ett sätt att bidra till innovationskraft och investeringsvilja särskilt inom områden där det kan vara svårt att hitta motivation eller tydliga drivkrafter för marknaden att teknikutveckla.