bet · H901MJU18 · 2022-03-22 00:00:00 — Därför ska statens skogar som är undantagna från skogsbruk till sin stora majoritet vara de som redan ägs av och . Vidare anser vi att skogspolitiken bör göra tydligare skillnad mellan statligt ägda respektive privatägda skogar och skogsskötseln på dessa. På privatägd mark måste markägarens ägande- och brukanderätt respekteras i högre grad än vad som varit fallet under senare årtionden, och åtgärder som är tillåtna enligt skogsvårdslagen ska endast begränsas i undantagsfall. Olika krav på undantag av skog från brukande, punkt 20 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4337 av m.fl. (L) yrkande 6 och 2021/22:2456 av m.fl. (SD) yrkandena 4–6, 9, 32, 36 och 38, 2021/22:2462 av m.fl. (SD) yrkande 18, 2021/22:2767 av (M), 2021/22:3682 av m.fl. (C) yrkande 11 och 2021/22:4334 av m.fl. (SD) yrkande 3. Överlåtelse av statlig mark som ersättning för miljövårdande insatser eller för att tillvarata allmänhetens möjligheter till friluftsliv ska genomföras som byten mot annan mark. Flexibla skyddsformer, punkt 21 (S, V, MP) av (MP), (S), (S), (V), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: 2021/22:2456 av m.fl. (SD) yrkande 40, 2021/22:3432 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2021/22:4336 av m.fl. (M) yrkande 20. Vi anser inte att det finns skäl för ett sådant tillkännagivande som motionärerna efterfrågar. Vi anser därför att bör avslå motionerna. Vi utvecklar våra skäl för detta i våra särskilda yttranden 4, 5 och 6. Revidering av miljökvalitetsmålen, punkt 22 (M, KD) av (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3432 av m.fl. (M) yrkande 23, 2021/22:4335 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2021/22:4336 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2021/22:2456 av m.fl. (SD) yrkande 45, 2021/22:3279 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 15 och 26, 2021/22:3682 av m.fl. (C) yrkande 13 och 2021/22:4338 av Per m.fl. (MP) yrkande 5. Miljömålen Levande skogar och Ett rikt växt- och djurliv har utformats på sätt som inte är realistiska och som leder till allt mer expansiva anspråk på att undanta mark från att brukas. Vi anser därför att miljömålens preciseringar bör omformuleras på ett sätt som värnar biologisk mångfald och viktiga naturvärden samt säkerställer att lever upp till internationella åtaganden om detta, men som är realistiskt nåbart utan att göra avkall på andra önskvärda nyttor, såsom skogens bidrag till klimatomställningen eller markägarens rätt att bruka sin mark. Det är viktigt att miljömålen ges ramar som gör att skogspolitikens jämställda mål om produktion och miljö kan förenas. Det saknas en avvägning mot andra mål, vilket innebär att mänsklig påverkan i alltför hög grad anses oönskad. Revidering av miljökvalitetsmålen, punkt 22 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2456 av m.fl. (SD) yrkande 45 och 2021/22:3279 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 15 och 26, 2021/22:3432 av m.fl. (M) yrkande 23, 2021/22:3682 av m.fl. (C) yrkande 13, 2021/22:4335 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2021/22:4336 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2021/22:4338 av Per m.fl. (MP) yrkande 5. Oklarheter i redovisning, rapportering och slutsatser visar att utvärderingen av miljömålet Levande skogar behöver förändras. Vissa av målen är vidare enligt experter rent utopiska då de inte kan nås. Exempelvis kan inte alla arter uppnå gynnsam bevarandestatus inom gränser. Ett mycket stort antal arter som lever i har aldrig haft en tillräcklig numerär för att kunna sägas ha, någonsin ha haft eller någonsin kunna komma att nå sådan status. Sådana utopiska mål behöver arbetas bort ur miljömålen. Målen bör också vara formulerade så att de är realistiskt nåbara , för att vara relevanta som en del av åtgärder för att uppfylla Agenda 2030. Revidering av miljökvalitetsmålen, punkt 22 (V, MP) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3279 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 15 och 26 samt 2021/22:2456 av m.fl. (SD) yrkande 45, 2021/22:3432 av m.fl. (M) yrkande 23, 2021/22:3682 av m.fl. (C) yrkande 13, 2021/22:4335 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2021/22:4336 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2021/22:4338 av Per m.fl. (MP) yrkande 5. Det finns ett behov av skogsbruksmetoder som alternativ till trakthyggesbruk för att främja ett mer variationsrikt och hållbart brukande. Även om trakthyggesbruket sannolikt kommer att vara dominerande krävs det att miljöhänsynen stärks i denna skogsbruksmetod och att alternativa skötselmetoder i större utsträckning används i områden där det är lämpligt. Hyggesfritt skogsbruk, som exempelvis kontinuitetsskogsbruk, kan t.ex. vara ett lämpligt alternativ i tätortsnära områden eller i skogar som är viktiga för besöksnäringen. Med denna skogsbruksmetod kan skötseln inriktas på anpassade gallringar som plockar ut mogna träd och lämnar mindre att växa vidare. Med hyggesfritt skogsbruk används skogsbruksmetoder som inte kallägger marken. Rätt utformat och i lämpliga områden kan också hyggesfritt skogsbruk främja den biologiska mångfalden bättre än trakthyggesbruket. I fördjupade utvärdering av miljökvalitetsmålen och etappmålen 2015 konstateras i fråga om kalhyggesfritt skogsbruk att myndigheter bör arbeta med rådgivnings- och kunskapsinsatser i större omfattning och att regeringen bör ta ställning till om det krävs kompletterande styrmedel för att få till stånd en snabbare utveckling. Turistnäringen är en verksamhet som i omsättning kan mäta sig med våra största företag. Våra nationalparker – där skogen är helt skyddad – har blivit en besöksmagnet i sig och besöks av mer än två miljoner människor varav en tredjedel är utländska turister. Turism påverkas naturligtvis inte bara av hur våra skogar brukas, men inte minst i glesbygden är skogen helt avgörande för att naturturismen ska kunna fortsätta växa. Hyggesfritt skogsbruk kan som rätt använd skötselmetod även stärka skogens värden i form av turism. används den svenska skogsbruksmodellen som ett föredöme när det gäller att behålla skogens funktion som kolsänka och därmed motverka den globala uppvärmningen. Men det har ifrågasatts av miljörörelsen och oberoende forskare. När man skapar ett kalhygge omvandlas en yta skog från sänka till källa och ett kalhygge släpper ut stora mängder växthusgaser under de första 10–15 åren efter kalavverkningen. Den unga skogen fungerar sedan som kolsänka, men den har ett litet kolförråd. En äldre skog tar även den upp koldioxid och har ett stort kolförråd. Att öka inslaget av kontinuitetsskogsbruk där i stället särskilt utvalda träd eller mindre grupper av träd avverkas kan ge vinster för både den biologiska mångfalden och klimatet samt stärka skogens sociala värden. konstaterar i sin fördjupade utvärdering av miljömålen 2019 att det för att komma närmare miljömålet Levande skogar behövs bl.a. en ökning av den areal som brukas med hyggesfria metoder. En nationell målsättning för areal kalhyggesfritt skogsbruk bör ingå i miljökvalitetsmålet Levande skogar. Vidare försvårar regeringens skogspolitik möjligheten att nå ett flertal av våra miljökvalitetsmål som har antagits av . Stärkt miljöhänsyn är fortsatt underordnad åtgärder för att stimulera produktionsintressen. Det saknas därutöver strategiskt arbete för att stärka landskapsperspektivet i naturvårdsarbetet för att bevara den biologiska mångfalden. Detta är helt nödvändigt då hotade arter och livsmiljöer fortsätter att fragmenteras. Förutom att den generella miljöhänsynen i skogsbruket behöver stärkas behövs en samlad skogspolitik för det formella och frivilliga skogsskyddet i syfte att stärka landskapsperspektivet för våra skogsarter. För att skogen ska brukas och skyddas så att resurser nyttjas hållbart krävs att skogsvårdslagstiftningen moderniseras. Regeringen bör se till att det görs en översyn av skogspolitiken för att stärka måluppfyllelsen av våra miljökvalitetsmål och för att uppnå hållbart nyttjande av naturresurser. Revidering av miljökvalitetsmålen, punkt 22 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3682 av m.fl. (C) yrkande 13 och 2021/22:2456 av m.fl. (SD) yrkande 45, 2021/22:3279 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 15 och 26, 2021/22:3432 av m.fl. (M) yrkande 23, 2021/22:4335 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2021/22:4336 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2021/22:4338 av Per m.fl. (MP) yrkande 5. Vi beklagar de senaste årens polariserade debatt om svensk skogspolitik och det höga tonläget. En återkommande fråga har rört hur mycket skog som är skyddad i och hur mycket som behöver skyddas för att bevara den biologiska mångfalden. Här blandas ofta olika siffror och påståenden i debatten och det har inte gynnat vare sig skogsnäringen eller naturvårdsarbetet. Det riskerar att leda till en ryckig politik utan långsiktighet. Vi vill att det ska tillsättas en parlamentarisk beredning som ska se över hur målen i skogspolitiken ska vara formulerade och tillämpas. Till exempel ska nya etappmål kunna diskuteras och hur internationella åtaganden ska tolkas och genomföras. skiljer sig från andra länder i när det gäller hur vi redovisar skyddad natur. Det har stor betydelse för hur såväl resultat som måluppfyllelse ska tolkas och det behövs därför en bredare politisk enighet om dessa ställningstaganden. Kvalitetssäkring av frivilliga avsättningar, punkt 23 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3279 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 9. Det långsiktiga skyddet av skog är en central del i miljökvalitetsmålet Levande skogar. För att uppnå målet förutsätts att det formella skyddet ökar och att skogsägarna frivilligt avsätter skogsmark. De frivilliga avsättningarna har dock i många fall visat sig vara av begränsat värde för biologisk mångfald. finns inte statlig kontroll av vare sig kvalitet eller långsiktighet, och dokumentation saknas över många av de områden som anses skyddade. Dessutom kan arealen frivilligt avsatta skogar flyttas omkring i landskapet. Sammantaget är detta mycket problematiskt då frivilliga avsättningar ingår i ett nationellt långsiktigt mål för samhällets gemensamma bästa. Frivilliga avsättningar ska vara långsiktiga, dokumenteras och kvalitetssäkras ur naturvärdessynpunkt för att ingå i det nationella miljökvalitetsmålet Levande skogar. Förtydligande av regelverket om rätt till ersättning, punkt 24 (M, SD, KD) av (M), (M), (M), (SD), (KD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2456 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2021/22:2462 av m.fl. (SD) yrkande 19, 2021/22:3432 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2021/22:4336 av m.fl. (M) yrkandena 9 och 10 samt 2021/22:3682 av m.fl. (C) yrkande 5. Begreppet ”pågående markanvändning” är centralt när det gäller rätten till ersättning i samband med att en markägare fråntas rätten att bruka sin mark. och Kammarkollegiet har valt att hävda att föryngringsavverkning av fjällnära skogar inte ska betraktas som pågående markanvändning, eftersom skogen inte brukats och inte brukats med föryngringsavverkning med dagens mekaniserade teknik. Mark- och miljödomstolen vid underkände detta resonemang och gav skogsägarna rätt. Staten måste därmed betala samma ersättning som vid bildande av naturreservat när ansökan om avverkning av fjällnära skog avslås. Skogsbruk är en långsiktig verksamhet och det är fullt normalt att det går årtionden mellan olika åtgärder, vilket av naturliga skäl är ännu mer accentuerat i landets kärvaste klimatlägen med deras låga skogstillväxt. I propositionen anger regeringen att den avser att återkomma till med förslag som tydliggör bestämmelserna om rätt till ersättning vid avslag på ansökan om tillstånd till avverkning i fjällnära skog. Vi anser att allt skogsbruk bör klassificeras som pågående markanvändning, vilket skulle tydliggöra rätten till ersättning när brukandet begränsas. Regeringen bör återkomma till med ett sådant förslag. Nyckelbiotopsinventering och nyckelbiotopsregistrering, punkt 25 (M, SD, KD) av (M), (M), (M), (SD), (KD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2456 av m.fl. (SD) yrkande 41 i denna del, 2021/22:2462 av m.fl. (SD) yrkande 17, 2021/22:4335 av m.fl. (KD) yrkandena 6 och 9 samt 2021/22:4336 av m.fl. (M) yrkandena 11 och 13 samt 2021/22:3279 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 17 och 2021/22:3682 av m.fl. (C) yrkande 12. Av propositionen framkommer att bör upphöra med inventering och registrering av nyckelbiotoper. Det är en bra bedömning som besparar landets skogsägare en process som dömts ut för att dels strida mot förvaltningslagen, dels drabba enskilda markägare på ett oproportionerligt sätt. Sambandet mellan registrering av nyckelbiotoper och frivillig certifiering har i praktiken inneburit att markägare belagts med brukandeförbud, då möjligheterna att sälja skogsråvaran begränsas. Det gör att nyckelbiotopsregistreringarna innebär en omfattande inskränkning i äganderätten utan att skälig ersättning ges. Vi anser dock att denna osäkerhet inte adresseras tillräckligt väl genom propositionens förslag och att regeringens ambitioner att agera i frågan är otillräckliga. Vi anser därför att regeringen ska ge i uppdrag att definitivt upphöra med nyckelbiotopsregistreringen. Detta bör tydliggöras genom ett myndighetsuppdrag. Vi anser även att det mot bakgrund av de omfattande konsekvenser som nyckelbiotopsregistreringen får för markägaren, samt den otydlighet som råder kring bedömningarna, bör erbjudas en möjlighet för markägare att hos ansöka om att få bedömningen omprövad och upphävd. Denna omprövning bör även vara möjlig att överklaga i domstol. Nyckelbiotopsinventering och nyckelbiotopsregistrering, punkt 25 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3279 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 17 och 2021/22:2456 av m.fl. (SD) yrkande 41 i denna del, 2021/22:2462 av m.fl. (SD) yrkande 17, 2021/22:3682 av m.fl. (C) yrkande 12, 2021/22:4335 av m.fl. (KD) yrkandena 6 och 9 samt 2021/22:4336 av m.fl. (M) yrkandena 11 och 13. har beslutat att man ska upphöra med att registrera nyckelbiotoper i samband med avverkningsanmälningar utan att det resulterat i några åtgärder från regeringen. Dessa åtgärder leder oss längre ifrån att uppnå flera av våra miljömål, och det lägger grunden för fortsatt utarmning av den biologiska mångfalden. Regeringen bör därför ge i uppdrag att se till att registrering av nyckelbiotoper även i fortsättningen möjliggörs i samband med avverkningsanmälningar. Nyckelbiotopsregistrering i övrigt, punkt 26 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 26 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4336 av m.fl. (M) yrkande 14 och 2021/22:2456 av m.fl. (SD) yrkande 42. Vi anser att det mot bakgrund av de omfattande konsekvenser som nyckelbiotopsregistreringen får för markägaren, samt den otydlighet som råder kring bedömningarna, att markägare med sådan mark bör erbjudas förtur vid ansökan om formellt skydd av marken – detta för att befria markägare från den osäkerhet som nyckelbiotopsregistreringen innebär. Ett formellt skydd tydliggör även markägarens rätt till ersättning. Nyckelbiotopsregistrering i övrigt, punkt 26 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 26 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2456 av m.fl. (SD) yrkande 42 och 2021/22:4336 av m.fl. (M) yrkande 14. föreslår att nyckelbiotoperna avskaffas, vilket vi har förespråkat . Skydd bör inte bygga på en så vid definition som utan i normalfallet utgå från konstaterad förekomst av verkligt sällsynta (akut hotade) arter. Med denna förändring säkerställs att systemet blir mer objektivt och att naturskyddsinsatser görs där de gör störst nytta i förhållande till kostnaderna för ägarna och för samhället. Dessutom har låsningen som uppstått på grund av certifieringsöverenskommelser i kombination med kraftigt ökad areal nyckelbiotoper skapat en mycket olycklig situation, vilken måste upphöra. Regeringen måste nu agera för att förbättra situationen genom att aktivt verka för att parterna, inklusive och andra berörda myndigheter, skogsägare, skogsindustriföretag och certifieringsorganisationer, tillsammans löser de aktuella problemen utan att göra tillvaron mer komplicerad för skogsägarna. , punkt 27 (M, SD, KD) av (M), (M), (M), (SD), (KD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 27 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2456 av m.fl. (SD) yrkande 41 i denna del och 2021/22:4336 av m.fl. (M) yrkande 12 och 2021/22:4338 av Per m.fl. (MP) yrkande 8. Vi anser att tillgången till nuvarande register av nyckelbiotoper bör begränsas så att endast berörd markägare och har tillgång till informationen, på grund av bristerna i nyckelbiotopsregistreringen. Undantag för forskningsändamål bör vara möjliga att göra. Analys av rättssäkerheten i nyckelbiotopsregistret, punkt 28 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 28 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2456 av m.fl. (SD) yrkande 43. Vi anser att en ordentlig utvärdering behöver göras av samtliga nyckelbiotoper och en öppen och på lämpligt sätt anonymiserad databas skapas för forskare, beslutsfattare och andra intresserade för att möjliggöra analys, sakligt grundad debatt och skapandet av ett mer effektivt system för framtiden. Databasen bör specifikt användas för att nå klarhet i frågan om huruvida myndigheter och/eller enskilda tjänstemän medvetet utnyttjat nyckelbiotoperna för att kunna stoppa avverkningar utan att betala ersättning. Inventeringar i skogen genom moderna digitala fjärranalysmetoder, punkt 29 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 29 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4336 av m.fl. (M) yrkande 15. I propositionen gör regeringen bedömningen att inventeringen i skogen bör utvecklas genom nya moderna digitala fjärranalysmetoder som stöd till fältinventeringar, samt att dessa ska vara rikstäckande och identifiera objektiva förhållanden i naturen som kan vara av betydelse för skogsbrukets planering, arbetet med biologisk mångfald och nationella klimat- och miljömål. Vi är positiva till användningen av modern teknik för att utveckla skogsbruket men menar att det finns skäl att vara mycket kritisk till den här typen av statliga inventeringar och att användningen av dem bör begränsas. De flesta skogsägare har god kännedom om läget i sina marker och har utifrån egna bedömningar utvecklat sina skogsbruksplaner. Att staten tar på sig ett större ansvar för kunskapsuppbyggnaden är en misstroendeförklaring mot skogsägarna och lägger grunden till ökad statlig inblandning i hur skogsbruket går till. Regeringen bedömer i propositionen att kunskapsunderlag kan bidra till uppfyllelse av miljökvalitetsmålet Levande skogar utan att det kan betraktas som ett myndighetsbeslut. Man menar även att informationen bör tillgängliggöras. Det finns därmed skäl att befara att datainsamlingen kan lägga grunden för en liknande situation som den som uppstod på grund av nyckelbiotopsinventeringen, dvs. att informationen används för att ställa krav på markägarna från andra parter, t.ex. certifieringsorganisationer, och att det därmed utvecklas till en ny form av inskränkning utan ersättning. Mot bakgrund av att vi anser att miljömålen bör ses över på grund av att de medför en alltför hög ambition att undanta mark från att brukas, finns det skäl att också avvisa förslaget om ytterligare verktyg som syftar till att uppnå målet i nuvarande form. Vi anser därför att regeringen inte ska ge myndigheter i uppdrag att utveckla metoder för att med hjälp av moderna digitala fjärranalysmetoder identifiera förhållanden i naturen. Inventering vid formellt skydd och avverkning, punkt 30 (M, SD) av (M), (M), (M), (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 30 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4336 av m.fl. (M) yrkande 16. Vi anser att beslutsunderlag för formellt skydd eller nekad avverkning alltid ska tas fram genom inventering på plats, att markägaren ska erbjudas möjlighet att närvara vid dessa inventeringar och att resultatet av inventeringen ska gå att överklaga. Uppdrag om regelförenkling, punkt 31 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 31 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4336 av m.fl. (M) yrkande 17 och 2021/22:4335 av m.fl. (KD) yrkandena 13 och 14. I propositionen gör regeringen bedömningen att ett uppdrag om regelförenkling inom skogsbruket bör ges till , i syfte att stärka äganderätten och underlätta villkoren för företagande inom skogssektorn. Man konstaterar också att har ett uppdrag att arbeta med ett förenklingspaket för skogsbruket, vilket ska redovisas till regeringen . Vi välkomnar regelförenklingar för skogsbruket men menar att dessa tydligare måste utgå från skogsägarens och skogsnäringens beskrivningar av vilka hinder som skapar de största problemen, och att arbetet bör ske i samråd med skogsnäringen. Vi menar därför att uppdraget på ett tydligt sätt ska ha denna inriktning. Uppdrag om regelförenkling, punkt 31 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 31 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4335 av m.fl. (KD) yrkandena 13 och 14 samt 2021/22:4336 av m.fl. (M) yrkande 17. I propositionen föreslås att ges ett uppdrag om regelförenkling. Utöver utredningens regelförenklingsförslag om översyn av bestämmelserna om lägsta ålder för föryngringsavverkning, ransoneringsregler och brukningsenhet lägger regeringen till uppgiften att med hjälp av digitala data och kartmaterial kunna förenkla skogsföretagandet. Uppdragen är angelägna, men till detta bör även tilläggas ett uppdrag att förkorta handläggningstider, principiell vägledning för myndigheter att undvika byråkrati i form av nya utredningskrav och redovisning för skogsföretagare samt ett borttagande av samrådskravet enligt 12 kap. 6 § . De delar som bör tas bort från samrådskravet är skogsbruksåtgärder som är anmälningspliktiga enligt skogsvårdslagen, naturvårdande skötsel och åtgärder för att begränsa allvarliga skador från t.ex. barkborreangrepp. Det är angeläget att uppdraget ges , .