bet · H901MJU22 · 2022-04-25 00:00:00 — anförde jordbruksministern att det bör vara självklart att slakterier i möjligaste mån är öppna för insyn så att allmänheten kan bilda sig en uppfattning om hur slakt går till. Kan konsumenterna försäkra sig om att djurhanteringen på svenska slakterier är god kan de också stödja verksamheten genom att köpa produkterna och på så sätt stimulera arbetet för ökat djurskydd. Jordbruksministern påminde om att tillsynsansvaret ligger på nivå och att kommuner således har fått svenska folkets uppdrag att vara offentlighetens ögon även vad gäller djurskydd på slakterier (svar på fråga 2000/01:529 om öppenhet att granska slakterier). Miljö- och jordbruksutskottet instämde i vad jordbruksministern anfört och avstyrkte motionerna. trädde den nya kamerabevakningslagen (2018:1200) i kraft (prop. 2017/18:231, bet. 2017/18:JuU36, rskr. 2017/18:391). Därmed upphävdes den tidigare kameraövervakningslagen. En anledning till att den äldre lagen ersattes med en ny var att det fanns vissa problem med tillämpningen av den tidigare lagstiftningen. Ett av problemen var att rättspraxis utvecklats på ett sätt som innebar alltför begränsade möjligheter att få tillstånd till kameraövervakning. Avsikten med den nya lagen var bl.a. att förbättra möjligheterna att använda kamerabevakning som integritetsskyddet förstärktes. Regeringen konstaterade att det är angeläget att lagstiftningen inte hindrar en berättigad användning av ny teknik. Genom den nya lagen anpassades också bestämmelserna till de nya EU-reglerna om dataskydd. Kamerabevakningslagen är till stora delar ett komplement till de allmänna reglerna om behandling av personuppgifter. Den innehåller bara de bestämmelser som särskilt behövs för kamerabevakning. När en viss fråga inte är reglerad i lagen gäller EU:s dataskyddsförordning (GDPR) med anslutande föreskrifter i andra författningar. Syftet med kamerabevakningslagen är enligt 2 § att tillgodose behovet av kamerabevakning för berättigade ändamål och att skydda människor mot otillbörligt intrång i den personliga integriteten vid sådan bevakning. Med kamerabevakning avses i första hand att en tv-kamera, ett annat optisk-elektroniskt instrument eller en därmed jämförbar utrustning används på ett sätt som innebär varaktig eller regelbundet upprepad personbevakning. För att det ska vara fråga om kamerabevakning krävs enligt 3 § att utrustningen inte ska manövreras på platsen. Utrustning som finns i användarens omedelbara närhet och som fortlöpande styrs av användaren är att anse som manövrerad på platsen (prop. 2017/18:231 s. 136). Lagen omfattar därför inte handhållna kameror eller liknande utrustning och inte heller kameror som på annat sätt är kroppsburna, t.ex. en kamera som är fäst i en persons kläder eller monterad på en hjälm. En motion om att utreda möjligheten att införa kamerabevakning på slakterier behandlades därefter av justitieutskottet i samband med beredningen av propositionen om en ny kamerabevakningslag. anförde i denna del följande i sitt ställningstagande: Genom den nya lagen tillgodoses önskemålen om att möjligheterna till kamerabevakning ska underlättas. Lagen innebär dels ett begränsat tillståndskrav, vilket innebär att viss kamerabevakning inte längre omfattas av kamerabevakningslagen dels att möjligheterna att få tillstånd förbättras. ansåg att yrkandet var tillgodosett genom den nya kamerabevakningslagen och att det inte heller i övrigt framkommit någon omständighet som gav anledning för att ta något initiativ i frågan (bet. 2017/18:JuU36). vidhöll denna uppfattning i betänkande 2018/19:JuU12 och avstyrkte ett motionsyrkande om kamerabevakning på slakterier. Under /20 behandlade justitieutskottet ett motionsyrkande om att införa obligatorisk kamerabevakning på slakterier, och i samband med det redogjorde justitieutskottet för miljö- och jordbruksutskottets uttalande (se ovan). I ställningstagandet vidhöll justitieutskottet sin tidigare framförda uppfattning att det inte finns anledning för att ta något initiativ i fråga om kamerabevakning på slakterier och avstyrkte därför motion 2019/20:1465 (M) (bet. 2019/20:JuU27). besvarade landsbygdsminister i ett sammanhang två skriftliga frågor, varav en handlade om videoövervakning av slakterier. Av det samlade svaret på frågorna (fr. 2020/21:1241 och fr. 2020/21:1242) framgick bl.a. följande: [(SD)] har frågat mig om jag kan tänka mig att likt andra länder införa krav på videoövervakning av slakterier i syfte att effektivisera och förbättra tillsynen av svensk djurskyddslagstiftning och om inte, varför. Jag vill inledningsvis säga att jag blir illa berörd över de bilder vi sett i media. Djur är levande och kännande varelser och ska behandlas väl under hela livet och så även vid slakt. Kamerabevakning på slakterier är en åtgärd med syfte att säkerställa att djurskyddsreglerna följs och som införts i fler andra länder. Det är dock viktigt att komma ihåg att det är slakteriets ansvar att djuren behandlas väl från det att de kommer till slakteriet tills att de avlivas. På större slakterier finns en särskilt utsedd person som har ansvar för djurskyddet. Där finns också officiella veterinärer anställda av som utför djurskyddskontroller i den dagliga, löpande verksamheten. En officiell veterinär besiktigar alltid djuren innan slakt, men det är slakteriets storlek som avgör om en officiell veterinär alltid finns på plats eller bara under delar av dagen. Vidare är det de officiella veterinärerna som utför djurskyddskontroller på slakterier, dessa kan vara planerade eller händelsestyrda och omfattar bl.a. hantering av djur, hållande och skötsel samt bedövning och avlivning. De officiella veterinärerna kan i akuta situationer fatta nödvändiga beslut för att förhindra djurlidande, t.ex. att förbjuda slakt eller besluta om omedelbar avlivning av djur. Precis som för andra verksamheter med djur har även länsstyrelserna till uppgift att utföra kontroller över djurskyddet på slakterierna. Det finns flera aspekter att ta hänsyn till vid en diskussion om kamerabevakning på slakterier. Det handlar både om djurskyddet men också om skydd för enskildas integritet. Beroende på vilken aktör som skulle bedriva kamerabevakningen behöver olika rättsliga frågor övervägas, bl.a. hur ett krav på kamerabevakning förhåller sig till kamerabevakningslagen (2018:1200) och bestämmelser om dataskydd, sekretess och offentlig kontroll av djurskyddet på slakterier. Regeringen kommer med intresse fortsätta följa frågan noga för att säkerställa att vi har så effektiva verktyg som möjligt. Ett motionsyrkande om kamerabevakning på slakterier behandlades av miljö- och jordbruksutskottet senast under förra i betänkande 2020/21:MJU10 Djurskydd. Under beredningen av ärendet informerade ett antal myndigheter och andra aktörer utskottet om hur regelverket och tillsynen fungerar i fråga om djurskydd och slakterier. Utskottet föreslog att motionen skulle lämnas utan åtgärd och uttalade följande: Mot bakgrund av redovisningen ovan och den information som utskottet har fått från myndigheter och andra aktörer under beredningen av detta ärende konstaterar utskottet att regelverket och tillsynen i fråga om djurskydd och slakterier generellt sett fungerar väl. har det framkommit att det förekommer fall av bristande efterlevnad. I likhet med landsbygdsministern vill utskottet framhålla att det finns flera aspekter att ta hänsyn till vid en diskussion om kamerabevakning på slakterier. Djurskyddet måste naturligtvis beaktas men också skyddet för enskildas integritet. Utskottet ser mycket allvarligt på de brister i efterlevnaden av regelverket som har redovisats och kommer att följa det fortsatta arbetet noga. Enligt utskottets bedömning är det dock inte aktuellt att föreslå obligatorisk kamerabevakning vid slakt. Ny teknik, digitalisering och artificiell intelligens Utskottet vill inledningsvis framhålla vikten av att ta tillvara digitaliseringens möjligheter för att, där det är lämpligt och möjligt, förenkla och effektivisera såväl offentlig kontroll och myndighetsutövning som arbetet inom lantbruket. Den offentliga kontrollen i samband med slakt är ett område där en ökad användning av ny teknik skulle kunna förenkla arbetet och minska kostnaderna för kontrollen. Utskottet välkomnar därför pågående arbete med att ta fram en modell som ska skapa en helhetsbild över var, när och hur kontroll på distans kan användas med bibehållen livsmedelssäkerhet och bibehållet djur- och smittskydd. Utskottet delar förhoppning om att resultatet av detta arbete kan användas för att driva på för en förändring av de EU-regler som lägger hinder i vägen för att nyttja digitaliseringens möjligheter i samband med offentlig kontroll. Utskottet ser också positivt på genomförda och pågående insatser om automatiserat beslutsfattande och om att främja den offentliga förvaltningens förmåga att använda artificiell intelligens i syfte att stärka välfärd och konkurrenskraft. Med hänvisning till vad som anförts föreslår utskottet att motion 2021/22:3650 (C) yrkande 34 lämnas utan åtgärd. Kamerabevakning och kroppskameror på slakterier och djurgårdar När det gäller frågan om att införa krav på kamerabevakning vid slakterier vidhåller utskottet sina tidigare uttalanden i frågan. Utskottet konstaterar i detta sammanhang att kroppskameror som manövreras på plats av den som bär kameran inte omfattas av kamerabevakningslagen och att användningen av sådana kameror därmed inte kräver tillstånd enligt den lagen. Användningen av kroppskameror aktualiserar dock, i likhet med användningen av utrustning som omfattas av kamerabevakningslagen, frågor om sekretess och dataskydd. De aspekter om integritetsskydd för enskilda som måste beaktas är därför i huvudsak desamma, oavsett vilket slags utrustning som används för att filma vid bl.a. slakterier. Utskottet noterar vidare att arbetar för att ta fram en modell för kontroll på distans och att resultaten av projektet kan komma att användas för att driva på en förändring av som inte tillåter kontroll med digital teknik. Med det anförda anser utskottet att motionerna 2021/22:632 (SD) yrkande 1, 2021/22:1832 (M), 2021/22:2457 (SD) yrkande 12, 2021/22:3430 (M) yrkandena 3 och 4 och 2021/22:4061 (MP) yrkande 28 inte motiverar någon åtgärd. Därmed föreslår utskottet att yrkandena avslås. Övrigt om offentlig kontroll Av resultatredovisningen i budgetpropositionen drar utskottet, i likhet med regeringen, slutsatsen att livsmedelskontrollen i ledet efter primärproduktion fortsätter att utvecklas i positiv riktning. Det har visserligen framkommit att det kvarstår vissa brister i tillsynen vid en mindre andel av kontrollmyndigheterna, men dessa ger inte anledning för utskottet att ta initiativ till en sådan utredning som efterfrågas i motion 2021/22:2457 (SD) yrkande 11. Utskottet föreslår därför att yrkandet avslås. När det gäller frågan om resurser för djurskyddstillsynen konstaterar utskottet att i samband med behandlingen av budgeten har anslagit medel till såväl länsstyrelserna som som kan användas för djurskyddskontroll. Mot den bakgrunden föreslår utskottet att motion 2021/22:4061 (MP) yrkande 24 avslås. Utskottet konstaterar att länsstyrelserna har i uppdrag att kontrollera att djurskyddsreglerna följs och att detta kan göras bl.a. genom kontroller av djurtransporter. Utskottet förutsätter att den personal som utför kontrollerna har lämplig kompetens för uppdraget och ser därför inte behov av att gå vidare med det förslag som lämnas i motion 2021/22:4061 (MP) yrkande 26. Därmed föreslår utskottet att yrkandet avslås. Forskning och utvärdering m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om resurser för forskning om bedövningsmetoder, alternativ till koldioxidbedövning vid slakt, utfasning av vissa bedövningsmetoder vid slakt samt minkars behov, beteende och välfärd. Jämför reservation 29 (V, MP) och 30 (M, V, KD, MP), motivreservation 31 (SD) och reservation 32 (V, MP) och 33 (SD). Resurser för forskning om bedövningsmetoder I motion 2021/22:4085 av och (båda MP) yrkande 2 anför motionärerna att det behövs förutsättningar och resurser för mer forskning om bedövning vid slakt av djur, framför allt när det gäller fiskar och grisar. Motion 2021/22:1409 av m.fl. (S) innehåller ett liknande yrkande om att regeringen bör överväga att verka för att medel avsätts till forskning eller utveckling av andra metoder än koldioxidbedövning för en snabbare bedövningseffekt vid avlivning av djur. Alternativ till koldioxidbedövning vid slakt I kommittémotion 2021/22:3430 av m.fl. (M) yrkande 7 föreslås att alternativ till koldioxidbedövning vid slakt ska utredas. Utfasning av vissa bedövningsmetoder vid slakt I kommittémotion 2021/22:4061 av m.fl. (MP) yrkande 29 framhåller motionärerna att bedövning av alla djur före slakt ska vara snabb och smärtfri och att metoder som inte lever upp till detta, t.ex. nuvarande elbedövning av kycklingar och koldioxidbedövning av grisar och fiskar, ska fasas ut. Ett liknande yrkande om regeringen bör ges i uppdrag att införa slutdatum för koldioxidbedövning av grisar, koldioxidbedövning av fiskar och elbadsbedövning av fåglar vid slakt finns i motion 2021/22:4085 av och (båda MP) yrkande 1. Även i motion 2021/22:264 av m.fl. (SD) yrkande 1 efterfrågas ett slutdatum för när det inte längre ska vara tillåtet med koldioxidbedövning. Minkars behov, beteende och välfärd I kommittémotion 2021/22:2457 av m.fl. (SD) yrkande 35 föreslår motionärerna att det ska genomföras forskning om och studier av minkars behov och beteenden i fångenskap. I samma motion yrkande 36 föreslås att det ska göras en utvärdering av de gällande föreskrifterna för minkhållning för att undersöka hur minkars välfärd har påverkats sedan föreskrifterna infördes. behandling och kompletterande uppgifter Enligt () finns det tre huvudsakliga metoder som används i vid bedövning av grisar, nämligen mekanisk bedövning (vanligen bultpistol), elektrisk bedövning (eltång) och gas (koldioxid). Samtliga metoder har djurskyddsmässiga för- och nackdelar, och enligt SLU behövs det mer forskning om bedövning av grisar. Bedövning med bultpistol och elbedövning kräver enligt SLU vanligen att djuren hanteras ett och ett, och alltså måste separeras bort från sina artfränder i grisgruppen före bedövning, vilket är ett påtagligt stressmoment för dessa flockdjur. Vidare kräver båda metoderna en viss fixering, vilket innebär att djuret måste fås att stå relativt still så att bultpistolen eller eltången kan placeras korrekt mot djurets huvud, vilket kan uppnås genom användning av olika typer av fixeringsboxar eller liknande anordningar. Om slakten går mycket långsamt och det är gott om tid är behovet av fixering något mindre. Både bultpistolbedövning och elbedövning är också beroende av skickligheten hos den person som sköter bedövningen, att vederbörande har tålamod och kunskap att placera utrustningen rätt, använda rätt ammunition eller strömstyrka och när det gäller eltången även rätt varaktighet när det gäller strömmen. Om grisen rycker till och ändrar läge, eller om bultpistolen eller tången placeras fel, finns risk att bedövningen inte blir fullständig och måste göras om, vilket innebär obehag eller smärta för djuret. En tydlig fördel med dessa metoder är att om allt fungerar bra så bedövas djuret . Elbedövning är dock en kortvarig metod, som bygger på att djuren sedan kan avblodas mycket snabbt innan de annars återfår medvetandet. I båda fallen finns en risk för att om bedövningen inte gjorts helt korrekt så resulterar den inte i fullständig medvetslöshet, med risk för smärta och lidande som följd. Dessa båda metoder används i praktiken främst på mycket småskaliga slakterier, där slakttempot är lågt. Till fördelarna med koldioxidbedövning hör enligt SLU att djuren kan hanteras i grupp ända fram till bedövningen, vilket gör att hanteringen av grisarna blir mycket lugnare och tystare än om de måste särskiljas inför bedövningen, liksom att koldioxid generellt är en mycket säker och god bedövning. Nackdelen är att det är mycket obehagligt för grisar och andra däggdjur att andas in koldioxid. Dessutom uppnås bedövningen inte , vilket innebär att grisarna fram till dess att de blir medvetslösa känner smärta och stress när de exponeras för koldioxiden. Eftersom nackdelarna är väl beskrivna inom forskningen och detta också är välkänt inom branschen har det enligt SLU gjorts försök för att finna andra gasblandningar som inte har så kraftiga negativa effekter på grisarna. Man vill då kunna behålla de positiva delarna av gasbedövning, såsom möjligheten att bedöva grisarna i grupp och uppnå god bedövningskvalitet, som man söker efter gaser som inte ger upphov till så kraftigt obehag och stress. Sådana studier har bl.a. bedrivits vid SLU, med finansiering från bl.a. , som är den myndighet som har ansvar för djurskyddsregelverket på nationell nivå, men även forskargrupper i andra länder arbetar naturligtvis med frågan. De studier som har genomförts har dock tyvärr inte kunnat identifiera en praktiskt lämplig eller djurskyddsmässigt bättre gasblandning, vilket visar att det återstår en hel del forskning och utveckling innan något bättre alternativ än koldioxidbedövning finns tillgängligt för slakteribranschen. Problemet är i allra högsta grad relevant även internationellt, eftersom koldioxidbedövning används i många andra länder och också är tillåten enligt EU:s gemensamma regelverk för djurskydd vid slakt. () har genomfört den första av flera planerade forskningsstudier med det övergripande målet att få en ny bedövningsmetod med kvävgasskum godkänd för bedövning av grisar och fjäderfä vid slakt. Metoden innebär att kvävgasen appliceras bunden i ett skum. Skummet har effekten att det mycket effektivt trycker bort syret, vilket innebär att syresänkningen mycket snabbt går till . Denna metod har enligt potential att erbjuda fördelar som gruppbedövning av djur och mindre lidande för djuren. påbörjade ett tvåårigt forskningsprojekt om bedövning av gris vid slakt. I beskrivningen av projektet anför följande: Bedövning med koldioxid (CO2) är den vanligaste bedövningsmetoden vid storskalig slakt av gris i . Den har många fördelar jämfört med andra metoder, men den har också kritiserats då hög koncentration av CO2 har visats påverka grisarnas välfärd negativt innan de förlorar medvetandet. Studier har visat att kvävgas (N2) och argon (Ar) är mindre aversiva än CO2 vid bedövning, men det tar för grisar att förlora medvetandet vilket kan bero på att det är tekniskt svårt att snabbt skapa och bibehålla en syrefri miljö, speciellt med N2. Det saknas studier där bedövning med >98% av N2 eller Ar utvärderats på gris. En ny metod där gasen är bunden i ett skum kan vara en möjlig lösning. Bedövning vid slakt bör leda till omedelbar medvetslöshet eller frånvaro av lidande till tidpunkten för medvetslöshet. Medvetslöshet påvisas bäst med mätning av elektrisk aktivitet i hjärnan (EEG), men det är bara tillämpbart i experimentella studier. Därför är det viktigt att visa på samband mellan EEG-medvetslöshet och djurbaserade välfärdsindikatorer, så som beteenden och fysiologiska parametrar, så att dessa kan användas för att kontrollera bedövningen. För bedövning med höga koncentrationer av inerta gaser saknas kunskap om välfärdsindikatorer och dess koppling till medvetslöshet. Projektet ska utvärdera bedövning med hög koncentration av CO2, N2 eller Ar i skum ur ett djurvälfärdsperspektiv och bidra till kunskap om bedövning med inerta gaser och relevanta djurbaserade välfärdsindikatorer. inledde även ett forskningsprojekt om bedövning av kalkon vid slakt. Projektet, som ska pågå , ska med avseende på djurvälfärd och köttkvalitet jämföra elektrisk bedövning med en innovativ metod som använder hög koncentration kvävgas bundet i ett skum. En potentiell fördel med bedövning med kvävgas är enligt att djuren inte behöver hängas upp eller fixeras före bedövningen, utan de kan bedövas i transportlådorna. Ett bedövningssystem med kvävgas i skum har potential att vara ett kostnadseffektivt alternativ även för små och medelstora slakterier och skulle kunna användas för olika typer av fjäderfä. Metoden förväntas förbättra djurvälfärden och ha en positiv påverkan på köttkvalitet. presenterades resultatet av två tvååriga forskningsstudier om alternativa bedövningsmetoder för uppfödd fisk som genomförts vid SLU. Resultatet av den ena studien, som studerat bedövningsmetoderna för regnbåge, visar att den traditionellt använda bedövningsmetoden koldioxidbedövning inte kan garantera att fiskarna bedövas snabbt, smärtfritt och effektivt. Det tar innan fiskarna förlorar medvetandet, och metoden leder också till kraftiga flyktbeteenden som kan pågå i flera minuter. Dessutom visar resultaten att de synliga tecken (t.ex. avsaknad av andningsrörelser) som används för att bedöma medvetandegraden hos fiskar efter en bedövning är opålitliga. Detta kan enligt studien leda till att efterföljande strupskärning och urtagning görs på orörliga men medvetna djur. Enligt uppgift från SLU bedriver följande forskningsprojekt med koppling till djurvälfärd vid bedövning och slakt av fiskar: • Development of species-specific recommendations for slaughter of fish in Swedish aquaculture. Projektet finansieras av Formas och pågår . • The fish moves : fish welfare and sustainable development of Swedish aquaculture initiatives. Projektet finansieras av Formas och pågår . • Development of a mobile system. Projektet finansieras av och pågår till . Forskare vid SLU medverkar också i ett projekt som handlar om djurvälfärd vid bedövning och slakt av kräftdjur och som koordineras genom (Improving welfare of crustaceans). Projektet finansieras av Formas och pågår . Vidare deltar forskare från SLU i ett projekt om avlivning av vildfångad fisk som finansieras av Open Philanthropy i och koordineras av Dyrenes Beskyttelse i (Humane slaughter in pelagic fishery). Projektet pågår t.o.m. . Vid SLU bedrivs dessutom ett projekt som inte handlar om avlivning utan om tillfällig bedövning av fisk (Best anaesthesia protocol for fish species and situation). Projektet finansieras av och pågår . svarade dåvarande landsbygdsminister på en skriftlig fråga om koldioxidbedövning vid slakt (fr. 2019/20:1594 av [SD]). Av svaret framgick följande: har frågat mig om jag och regeringen kommer att vidta några åtgärder för att förbjuda bedövning med hjälp av koldioxid och om vi kan förvänta oss att regeringen återkommer med ett slutdatum, varefter gasning förbjuds som bedövningsmetod. Enligt djurskyddslagen (2018:1192) ska djur skonas från onödigt obehag och lidande under slakt, liksom under hela djurets liv. Både branschen och myndigheterna jobbar aktivt för att upprätthålla och utveckla detta i syfte att uppnå ett gott djurskydd för våra djur i hela kedjan, vilket självklart också innefattar tidpunkten för slakt. De bedövningsmetoder som används på slakterier regleras i EU-förordning 1099/2009 om skydd av djur för avlivning. Personal på slakterierna som hanterar djur under bedövning och avblodning har genomfört en godkänd utbildning om slakt och avlivning samt har kompetensbevis utfärdat av . Officiella veterinärer på slakterierna kontrollerar att djur hanteras i enlighet med djurskyddslagstiftningen från det att de ankommer till slakteriet fram till avblodning. På slakterierna finns också en särskilt utsedd person som har ansvar för djurskyddet. Koldioxidbedövning har ofta diskuterats, både nationellt och på EU-nivå. Forskning har visat att grisar upplever smärta och stress när de andas in gasen och att det kan ta 30–innan djuret är medvetslöst. Det har genomförts studier för att hitta en djurskyddsmässigt bättre gasblandning men det återstår en del forsknings- och utvecklingsarbete. Forskning har också visat att fiskar vid koldioxidbedövning kan hamna i ett tillstånd där de paralyseras innan de blir medvetslösa. Det är viktiga frågor, vår lagstiftning är tydlig och det behövs mer kunskap om alternativa metoder till koldioxidbedövning.