bet · H901UU6 · 2022-04-20 00:00:00 — I kommittémotion 2021/22:3776 av m.fl. (M) yrkande 50 anförs att samarbete kring global hälsa ska vara en bärande del av utvecklingspolitik. Förslagen återkommer i kommittémotion 2021/22:4157 av m.fl. (M) yrkandena 8, 14 och 18. I kommittémotion 2021/22:3882 av m.fl. (KD) yrkande 4 föreslås att riktlinjerna för bilaterala samarbetsstrategier ses över i syfte att utreda hur effekten på bästa sätt kan stärkas genom samarbete med privata aktörer. I yrkandena10–12 anförs att en egen svensk struktur bör byggas upp för att kunna bistå med flyktinghjälp i vår värld, att det humanitära stödet i ökad utsträckning bör kanaliseras genom civilsamhällesorganisationer och att det humanitära stödet i och bör kanaliseras via kyrkor i och . I yrkande 14 anförs att måste ligga i framkant när det gäller att stödja och utveckla insatser som syftar till att skapa arbets- och utbildningstillfällen för människor på flykt. I yrkande 15 understryks vikten av humanitärt bistånd i form av digitaliseringsstöd. I yrkande 17 föreslås en särskild biståndsstrategi inklusive en frihetsfond som inriktas på att ge stöd till människorättsförsvarare. I yrkande 18 understryks vikten av stöd till kooperativ och småskaligt jordbruk i låginkomstländer. I yrkande 20 föreslås att de nya landstrategier som tas fram alltid ska innehålla en analys av situationen för religions- och övertygelsefriheten. I yrkandena 22–26 anförs att regeringen bör intensifiera ansträngningarna för att civilsamhällesaktörer och oppositionspolitiker ska kunna verka, att lagstiftning och sedvänja som tillåter tvångsäktenskap och barnäktenskap aktivt måste motverkas. Vidare anser motionärerna att stöd till trosbaserade biståndsorganisationer, till vaccin och andra hälsoinsatser via Globala fonden och den globala vaccinalliansen samt till investeringar i infrastruktur för vatten, sanitet och hygien bör prioriteras. I yrkandena 29–31 påtalas vikten av att belysa frågor kring god förvaltning i statsfinansierade svenska biståndsinsatser, att det svenska utvecklingsbiståndet i högre grad bör gå till att stärka rättsväsendets institutioner i låg- och medelinkomstländer, vilket innefattar polis, domstolsväsende och kriminalvård, samt att bör inrätta en forsknings- och innovationsenhet för nydanande och evidensbaserad metodik inom biståndet. I yrkandena 37 och 38 anförs att klimatbiståndet bör öka och att regeringen bör ge Sida i uppdrag att inom ramen öka stödet till hållbar livsmedelsproduktion med fokus på småskalighet i låginkomstländer och på katastrofförebyggande åtgärder. I kommittémotion 2021/22:3963 av m.fl. (L) yrkande 19 anförs att svensk biståndspolitik i högre utsträckning bör genomsyras av ett jämställdhetsperspektiv. I kommittémotion 2021/22:3995 av m.fl. (L) yrkande 4 anförs att humanitära insatser ska prioriteras och att biståndsmedel som inte använts ska gå till humanitära appeller. I yrkande 5 anförs att biståndet ska vara uttalat feministiskt och att sexuella och reproduktiva rättigheter, särskilt preventivmedel och abort, ska vara en självklar del av humanitära insatser. I yrkandena 8 och 9 anförs att humanitära insatser ska redovisas fördelat på män och kvinnor och att det centrala i svenskt demokratibistånd ska vara att kunna garantera fria val. I yrkandena 11 och 12 anförs att ska ge bistånd för demokrati och mänskliga rättigheter även i rika länder som och och att en pilotverksamhet bör övervägas vad gäller upphandling. I kommittémotion 2021/22:4076 av m.fl. (MP) yrkande 7 anförs att bör bistå producentländer med kapacitetsuppbyggnad så att mänskliga rättigheter och miljö kan respekteras vid produktion. I kommittémotion 2021/22:4197 av m.fl. (MP) yrkande 4 anförs att stöd till fria medier bör ingå i biståndet. I kommittémotion 2021/22:4211 av m.fl. (MP) yrkandena 3–7 anförs att bör ge ökat klimatstöd till fattigare länder, t.ex. genom en internationell skatt på finansiella transaktioner, att de länder som har orsakat klimatförändringarna av höga utsläpp bör ta ekonomiskt ansvar för att ersätta de förluster och skador som drabbar mindre utvecklade länder och för att finansiera de åtgärder som krävs för att fattiga länder ska kunna minska sina utsläpp, binda mer kol och anpassa samhället till ett förändrat klimat, att bör verka för att den internationella humanitära hjälpen till människor i nöd utökas, att ska fortsätta driva på i det internationella samarbetet för att vaccin ska finnas och vara tillgängligt för alla samt att öka stödet till fattiga länder där effekterna av covid-19 har drabbat samhället och utsatta människor hårdast. I yrkandena 14–16 anförs att regeringen bör verka för att biståndet utgår från lokala behov, skapar arbeten på plats samt är miljö- och klimatmässigt hållbart, att bistånd inom jordbrukssektorn ska ha särskilt fokus på småskaliga jordbruk, kvinnliga jordbrukare och klimat- och miljöanpassning av jordbruket samt att bör verka för alla människors rätt till hälsosam och kulturellt lämplig mat producerad med ekologiskt hållbara metoder. I yrkandena 18 och 26 anförs att biståndet bör främja människors rätt till direkt och demokratisk kontroll över de mest nödvändiga resurserna i vårt samhälle, däribland rätten till mat, vatten och bostad, samt att regeringen bör ge relevanta myndigheter i uppdrag att i sin utländska verksamhet ta större hänsyn särskilt till konsekvenserna för vatten-, energi- och livsmedelssäkerhet. I budgetpropositionen anger regeringen att de prioriteringar som angavs i skrivelsen för svenskt utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd (skr. 2016/17:60) står fast. Regeringen betonar särskilt följande områden: – Mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer – Miljö, klimat, hav och naturresurser – Fred och säkerhet – Migration och utveckling – Hälsa, inklusive SRHR – Utbildning och forskning godkände riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (bet. 2021/22:FiU1, rskr. 2021/22:46), varigenom bl.a. godkände att av biståndsmedel skulle öronmärkas för återuppbyggnad av krigshärjade länder för att möjliggöra för människor att åter bo och leva i trygga samhällen och bidra till deras tillväxt. Utskottet konstaterade i sin beredning av utgiftsområde 7 (bet. 2021/22:UU2) att i bilateralt och multilateralt utvecklingssamarbete lägger stora resurser på återuppbyggnad av krigshärjade länder. Det övergripande målet för regeringens beslutade strategi för 2017-2022 för hållbar fred är t.ex. att bidra till förbättrat förebyggande av väpnad konflikt, effektiv konfliktlösning, hållbar freds- och statsbyggnad, ökad mänsklig säkerhet i sviktande och konfliktdrabbade stater, samt stärkt inflytande för kvinnor och för unga, barn och minoriteteter i dessa situationer. Insatser, också för återuppbyggnad av krigshärjade länder, sker med beaktande av målen för svenskt internationellt utvecklingssamarbete och i enlighet med OECD-Dacs definition av bistånd. Med beaktande av de övergripande principer för biståndet som angetts anser utskottet att mer kraft behöver läggas på demokratiutveckling, förstärkning av stödet till demokratins aktörer, förebyggande av väpnade konflikter, fredsbyggande, jämställdhet, SRHR, klimat, miljö- och naturresurshantering, inkluderande och hållbar ekonomisk utveckling, jämlik hälsa samt utbildning och forskning. Humanitära insatser bör prioriteras även i fortsättningen. Utskottet vill även understryka att mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer är centrala som både mål och medel för en positiv utveckling inom samtliga dessa områden. Utskottet vill vidare understryka att jämlikhet, sexuella och kulturella rättigheter, religions- och övertygelsefrihet, jämställdhet och alla kvinnors och flickors fulla åtnjutande av mänskliga rättigheter är centralt för demokratiutveckling. SRHR bör även i fortsättningen vara en av mest prioriterade frågor. Sex- och samlevnadsundervisning, säkra förlossningar och säkra och lagliga aborter bör även fortsättningsvis utgöra en viktig del av arbetet. Utskottet vill också understryka att barnrättsperspektivet är en viktig del av rättighetsperspektivet. är en betydande givare på barnrättsområdet och bör fortsätta att stärka arbetet med barns rättigheter. ska också bidra till att alla pojkar och flickor ska kunna fullgöra en avgiftsfri och likvärdig utbildning av god kvalitet. Utskottet vill betona insatser som stärker flickors möjlighet att fullgöra sin skolgång, såsom förbättrad skolmiljö. Flickors möjlighet att fullgöra sin skolutbildning förstärker skyddet mot att de gifts bort redan som barn. Utskottet vill också betona vikten av att stärka åtaganden för att hantera klimatkrisen och bevara och skydda den biologiska mångfalden och ekosystemen. En god miljö och hållbart nyttjande av naturresurser är förutsättningar för en hållbar ekonomisk tillväxt och tryggad livsmedelsförsörjning, sammankopplat med människors förmåga att ta sig ur fattigdom och samhällens möjligheter att motstå kriser. Utfasningen av fossila bränslen, stöd till förnybar energi, energieffektivisering och klimatanpassning samt motverkande av avskogning och utarmning av havet bör förbli centrala prioriteringar. Stödet genom de globala miljö- och klimatfonderna är fortfarande centralt, liksom åtgärder inom havsområdet och klimatrelaterade säkerhetsrisker. Utskottet anser att det civila samhället och dess organisationer är en stark förändringskraft som har en nyckelroll i arbetet för fattigdomsminskning, demokratiutveckling och genomförandet av Agenda 2030. Många av organisationerna har stor potential att verka lokalt och nära de fattiga och förtryckta människor som det svenska biståndet syftar till att nå. Utskottet noterar att regeringen beslutade om gemensamma åtaganden med svenska civilsamhällesorganisationer för stärkt dialog och samverkan inom utvecklingssamarbetet. De gemensamma åtagandena ligger till grund för förhållningssätt till svenska civilsamhällsorganisationer och vilar på sex principer om självständighet och oberoende: dialog, kvalitet, långsiktighet, öppenhet, insyn och mångfald. Utskottet vill också understryka att utvecklingssamarbetet ska stödja hållbar försörjning och produktiv sysselsättning med anständiga arbetsvillkor och uppbyggnad av sociala trygghetssystem. Privatsektorsutveckling och stöd till hållbara investeringar och innovation bör vara centralt även i fortsättningen. Digitaliseringens potential ska tillvaratas, och bör stärka arbetet med innovativa finansieringsformer på området. Utvecklingssamarbetet ska främja kvinnors ekonomiska egenmakt som en viktig drivkraft för ekonomisk tillväxt samt tillvarata migrationens positiva effekter. Utskottet behandlade regeringens skrivelse med anledning av granskning av Sidas arbete med garantier. Utskottet står fast vid sin uppfattning att garantier har potential att bidra till att minska de negativa ekonomiska effekterna av covid-19 i Sidas samarbetsländer (skr. 2020/21:117, bet. 2020/21:UU11). Utskottet noterade också att slutsats är att det i huvudsak har säkerställts att garantiverksamheten bedrivs på ett effektivt sätt och att Sida i huvudsak har arbetat ändamålsenligt med garantier. Utskottet konstaterar att covid-19-pandemins effekter särskilt har drabbat flyktingar, internflyktingar och migranter samt förändrat förutsättningarna för migration och rörlighet. Utskottet vill understryka vikten av att, inte minst i återhämtningen och omställningen efter pandemin, bidra till migrationens positiva utvecklingseffekter, motverka negativa konsekvenser som kan följa av irreguljär migration och tvångsfördrivning, skapa förutsättningar för att de som väljer att migrera ska kunna göra det på ett säkert, ordnat och reglerat sätt samt motverka grundorsaker till irreguljär migration och tvångsfördrivning. bör fortsätta att stödja samarbetsländers förmåga att hantera migration på ett sätt som säkrar individens rättigheter, med särskilt fokus på kvinnor och flickor. Regeringen ska verka för genomförande av det globala flykting- respektive migrationsramverket i linje med Agenda 2030. bör förespråka långsiktiga migrationsdialoger med prioriterade tredjeländer och stödja EU-samarbetet för att motverka grundorsaker till ofrivillig migration samt stärka ursprungs- och transitländers egen kapacitet att hantera alla aspekter av migration, inklusive bekämpning av människosmuggling. Biståndsministern har i ett frågesvar i (2021/22:691) anfört följande. För att kunna upprätthålla en human, rättssäker och långsiktigt hållbar asylpolitik måste de som efter en rättssäker prövning av sina asylskäl fått ett avslagsbeslut återvända så snabbt som möjligt. Att återta sina egna medborgare är en folkrättslig förpliktelse och att folkrätten ska följas är en grundläggande princip i svensk utrikespolitik och något regeringen ständigt arbetar för i dialog med andra länder. Regeringen använder de verktyg, såväl nationellt som inom ramen för EU-samarbetet, som är mest ändamålsenliga för att nå resultat på återvändandeområdet. Utskottet har inga invändningar mot detta men vill återigen erinra om att allt bistånd ska hanteras enligt det regelverk som anges av OECD-Dac. Utskottet anser att humanitära biståndspolitik ska vara behovsbaserad och utgå från internationell humanitär rätt, de humanitära principerna – humanitet, opartiskhet, neutralitet och oberoende – samt principerna om gott humanitärt givarskap. Det övergripande målet för det humanitära biståndet ska även fortsättningsvis vara att rädda liv, lindra nöd och upprätthålla mänsklig värdighet, till förmån för nödlidande människor. Utskottet förutsätter att regeringen i sin bedömning av vilka kanaler som ska användas för humanitära insatser utgår från de principer som anges ovan men är utöver det inte berett att tillgodose de förslag om inriktning på och fördelning av det humanitära stödet som föreslås i motionerna. Utskottet noterar att regeringen beslutade bidra med ytterligare i kärnstöd till UNHCR, bl.a. mot bakgrund av kriget i . Därmed uppgår kärnstödet till UNHCR till totalt . I den mån de inte tillgodosetts genom det som anförts ovan avstyrker utskottet motionerna 2020/21:2946 (C) yrkande 3, 2021/22:921 (V) yrkandena 1, 3–9, 16, 20–22, 27, 30–33 och 39, 2021/22:2586 (SD) yrkandena 10, 18–23, 25–29 och 31, 2021/22:2588 (V) yrkande 17, 2021/22:2589 (V) yrkandena 3, 4 och 14, 2021/22:3247 (C) yrkandena 5, 11–15 och 19, 2021/22:3436 (M) yrkande 50, 2021/22:3511 (C) yrkande 17, 2021/22:3684 (C) yrkande 12, 2021/22:3773 (M) yrkandena 8, 11, 12 och 14, 2021/22:3777 (M) yrkande 50, 2021/22:3882 (KD) yrkandena 4, 10–12, 14, 15, 17, 18, 20, 22–26, 29–31, 37 och 38, 2021/22:3963 (L) yrkande 19, 2021/22:3995 (L) yrkandena 4, 5, 8, 9, 11 och 12, 2021/22:4030 (M) yrkandena 10, 11 och 13, 2021/22:4039 (M) yrkande 15, 2021/22:4076 (MP) yrkande 7, 2021/22:4157 (M) yrkandena 8, 14 och 18, 2021/22:4197 (MP) yrkande 4 och 2021/22:4211 (MP) yrkandena 3–7, 14–16, 18 och 26. Utskottets förslag i korthet avslår samtliga motioner om fokusering av och villkor för bistånd, bl.a. med hänvisning till pågående arbete. Jämför reservation 15 (M), 16 (SD), 17 (KD), 18 (L) och 19 (M, SD, KD) samt det särskilda yttrandet (C). I kommittémotion 2021/22:70 av (SD) yrkande 1 anförs att bör upphöra med bidrag till Islamic Relief. I kommittémotion 2021/22:71 av (SD) anförs att ska upphöra med allt direkt eller indirekt bistånd till den palestinska myndigheten. Förslagen återkommer i kommittémotion 2021/22:2569 av m.fl. (SD) yrkande 4. I kommittémotion 2021/22:2567 av m.fl. (SD) yrkande 6 föreslås att regeringen ska främja stöd till . I yrkande 7 anförs att regeringen bör se över ett tillfälligt stöd till områdena Puntland och Galmudug, och i yrkande 9 föreslås att regeringen ska arbeta för att givarsamfundet upprättar oberoende tjänstemyndigheter som mellanhänder mellan givarsamfundet och den somaliska staten å ena sidan och de organisationer som tillhandahåller tjänster å andra sidan. I kommittémotion 2021/22:2571 av m.fl. (SD) yrkandena 3–5 anförs att regeringen bör verka för att öka de humanitära insatserna i konfliktområdena i och , stödja uppbyggnaden av området Nineveslätten i och utreda behov av och möjligheter till materiellt stöd. I kommittémotion 2021/22:2574 av m.fl. (SD) yrkande 14 anförs att bör öka de humanitära insatserna för kristna i och . I kommittémotion 2021/22:2578 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3 anförs att bör ta fram en tydligare regional strategi för Syrienkrisen, att kontrollfunktioner bör inrättas för att säkerställa mottagarorganisationers lämplighet beträffande internationellt bistånd och att bistånd via Islamic Relief och andra organisationer som kan kopplas till extremism bör upphöra. I kommittémotion 2021/22:2584 av m.fl. (SD) yrkande 3 anförs att bör dra in biståndet till den palestinska myndigheten för att främja kvinnors rättigheter i . I kommittémotion 2021/22:2586 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 3, 8, 16, 17, 24 och 32–34 anförs att biståndet bör prioritera de minst utvecklade länderna i den mån hjälp har förutsättningar att nå fram, att andelen bistånd som går till de områden varifrån de stora flyktingströmmarna till kommer bör öka, att biståndet bör fokuseras till områden där har kompetens och villkoras med demokratisk utveckling och respekt för religiösa minoriteter, att det partinära biståndet ska fördelas efter antalet mandat för de svenska partierna i , att avtal ska finnas med alla biståndsländer med krav om återvändande för medborgare som vistats eller bott i samt bättre kontroll av och tydligare styrning mot rimliga transaktionskostnader och löner. I yrkandena 36–42 anförs att Sida och UD ska avtala om att kunna begära in kontrolluppgifter från betalningsmottagare och få del av uppföljningsrapporter, att samarbetet med mottagare som inte uppfyller krav på redovisning eller på användning av biståndsmedel avbryts, att bidraget till den palestinska myndigheten dras in, att bör avtala om en rätt att frysa fonders utbetalningar, att samarbetet med bör avslutas, att ansvar bör utkrävas av samarbetspartner som bryter mot avtal om skälig lön samt att en analys av biståndet bör göras med syftet att kartlägga och avsluta bistånd som finansierar myndigheter eller organisationer som aktivt förtrycker och kränker hbt-plus-personers mänskliga rättigheter. I kommittémotionerna 2021/22:3773 av m.fl. (M) yrkande 3 understryks vikten av att fokusera biståndet. I yrkande 4 i anförs att bistånd i större utsträckning än bör villkoras. I yrkande 9 anförs att högre demokratikrav bör ställas på länder som mottar utvecklingsbistånd. I yrkande 10 anförs att bör avsluta utvecklingssamarbete med statliga aktörer i länder där demokratiutvecklingen systematiskt går åt fel håll och i yrkande 13 anförs att bör arbeta efter principerna ”mer för mer” och ”mindre för mindre” där mottagarländer prioriteras utifrån framgångsrikt reformarbete vad gäller demokrati och antikorruption. Förslagen upprepas i kommittémotion 2021/22:4157 av m.fl. (M) yrkandena 6, 7, 10, 12 och 16. I kommittémotion 2021/22:3882 av m.fl. (KD) yrkandena 32–34 anförs att och EU måste ställa krav på att den palestinska myndigheten bättre uppfyller demokratiska principer, bekämpar korruption och respekterar mänskliga rättigheter för att få ta emot bistånd samt att bör frysa det svenska biståndet till för palestinska flyktingar (UNRWA). Medlen bör överföras till UNHCR. I yrkandena 35 och 36 anförs att bistånd till bör villkoras och minskas samt att biståndet till Islamic Relief bör frysas. I kommittémotion 2021/22:3995 av m.fl. (L) yrkandena 2 och 3 anförs att striktare krav på motprestation för att få svenskt utvecklingsbistånd bör införas och att biståndet inte ska gå till mottagare som inte uppfyller krav på demokrati och mänskliga rättigheter. I kommittémotion 2021/22:3247 av m.fl. (C) yrkandena 25 och 26 anförs att Afghanistanstrategi behöver uppdateras och att ett omtag bör göras vad gäller biståndets utformning till I kommittémotion 2021/22:3882 av m.fl. (KD) yrkande 16 anförs att bör ta fram en långsiktig strategi för stödet till den afghanska civilbefolkningen. I kommittémotion 2021/22:4211 av m.fl. (MP) yrkandena 11 och 12 anförs att det humanitära biståndet till i första hand bör fokusera på människors, särskilt kvinnors och barns, rätt och möjlighet till utbildning, arbete och demokratiskt deltagande i samhället och att skydd av civilsamhället och hållbar utveckling baserad på det lokala och civila samhällets grundläggande behov bör sättas i fokus för ett utvidgat bistånd till . Regeringen anger i budgetpropositionen att arbetet för fokusering av biståndet fortsätter. Det bilaterala biståndet är tematiskt fokuserat på att bemöta centrala utmaningar och uppnå resultat inom områdena demokrati och mänskliga rättigheter, jämställdhet samt miljö och klimat. De biståndspolitiska perspektiven – fattiga människors perspektiv på utveckling, rättighetsperspektivet, jämställdhetsperspektivet, miljö- och klimatperspektivet och konfliktperspektivet – har utgjort fortsatta utgångspunkter. Det framgår också av budgetpropositionen att regeringen, mot bakgrund av den negativa demokratiska utvecklingen i många länder, fortsätter att ställa tydliga krav på samarbetsländer att leva upp till rättsstatens principer och mänskliga rättigheter. Som utgångspunkt ska stödet till staten minska vid en negativ utveckling vad gäller mänskliga rättigheter och demokrati. Vidare anges att utvecklingssamarbetet ska bidra till stärkt utvecklingsfinansiering, ökad inhemsk resursmobilisering, uppbyggnad av sociala trygghetssystem och minskad korruption. är det största mottagarlandet för svenskt bistånd. Biståndsstrategin –2024 omfattar . Biståndets fokus är enligt strategin på mänskliga rättigheter, demokrati och jämställdhet, utbildning, hälsa, fred och ekonomisk utveckling med fokus på miljömässig hållbarhet. Sedan talibanernas maktövertagande har alla projekt som kanaliserar pengar via den afghanska staten stoppats; det gäller även fond för återuppbyggnad av landet. Enligt svar på en fråga från (2021/22:679) avser regeringen att tillsätta en utvärdering som omfattar de senaste 20 årens svenska engagemang i . Inriktningen är att genomföra en bred utvärdering som omfattar det samlade engagemanget . Kommittédirektiv bereds i . Utskottet påminner om att fokusering angavs som ett anslagsvillkor i beslutet om anslaget 1:1 Bistånd (prop. 2018/19:1 utg. omr. 7, bet. 2018/19:UU2, rskr. 2018/19:85). Utskottet vill understryka vikten av att regeringens arbete med fokusering i biståndet fortsätter och förutsätter att frågan beaktas i arbetet med utveckling av nya samarbetsstrategier. Utskottet är mot denna bakgrund inte berett att tillmötesgå de förslag om insatser riktade till specifika länder och verksamheter som föreslås i vissa motionsyrkanden. Utskottet noterar att regeringen anger att man kommer att ställa ökade krav på de länder som tar emot svenskt bistånd att leva upp till rättsstatens principer och värna mänskliga rättigheter. Som utgångspunkt ska stödet till staten minska vid en negativ utveckling vad gäller mänskliga rättigheter och demokrati. Frågan om korruption i biståndet och i samarbetsländer behandlades utförligt av utskottet i betänkande 2019/20:UU2. Utskottet står fast vid det ställningstagande som gjordes då och vill återigen understryka att korruption alltid är oacceptabelt och allvarligt. Även när det är små summor som försvinner är det pengar som stjäls från de allra fattigaste. Utskottet utgår från att alla myndigheter och organisationer som hanterar svenskt bistånd har nolltolerans mot alla former av korruption. Utskottet förutsätter att regeringen även fortsättningsvis verkar för att de myndigheter som hanterar biståndsmedel fortsätter att utveckla såväl kontrollmekanismer som interna regler och koder för att motverka och upptäcka korruption. Utskottet anser att kampen mot korruption bör vara en viktig beståndsdel i arbetet för demokrati och noterar att regeringen gjorde samma bedömning i budgetpropositionen .