bet · H901JuU30 · 2022-05-20 00:00:00 — har riktat tre tillkännagivanden till regeringen om att tillsätta en ny utredning som ska se över vilka ytterligare åtgärder som behöver vidtas för att samhället ska kunna skydda sig mot personer som anses utgöra säkerhetshot, senast . Tillkännagivandena är inte slutbehandlade. Enligt vår mening saknas det anledning för att nu göra ytterligare ett tillkännagivande i frågan på det sätt som motionärerna efterfrågar. Diplomatiska garantier, punkt 9 (S, C, V, MP) av (S), (S), (V), (S), (S), (MP), (S) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: 2021/22:2530 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2021/22:3789 av m.fl. (M) yrkande 5, 2021/22:4452 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2021/22:4462 av m.fl. (KD) yrkande 3. Den nya lagen innebär ett mer ändamålsenligt och effektivt regelverk för kvalificerade säkerhetsärenden. Genom den nya lagen har den maximala tiden för verkställighetsförvar tredubblats, vilket innebär att regeringen kan arbeta med att uppnå diplomatiska garantier under betydligt än vad som var möjligt. I enlighet med vad utskottet har uttalat utgår vi från att regeringen arbetar effektivt med att undanröja hinder mot verkställighet, bl.a. genom diplomatiska garantier. Mot denna bakgrund ser vi ingen anledning för att göra ett sådant tillkännagivande som motionärerna efterfrågar. Registrering av biometriska personuppgifter, punkt 10 (S, C, V, MP) av (S), (S), (V), (S), (S), (MP), (S) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: 2021/22:2530 av m.fl. (SD) yrkande 10. Registrering av biometriska personuppgifter aktualiserar komplexa frågor om integritet och dataskydd, som framför allt regleras av lagstiftning på EU-nivå. I sammanhanget förtjänar det att påpekas att EU har flera informationssystem för bl.a. brottsbekämpning, gränskontroll, visumhantering, migration och asyl. Dessa system är kraftfulla, effektiva och under ständig utveckling. Som exempel på detta kan nämnas att en ny version av informationssystem (SIS II) kommer att tas i bruk , vilket har föranlett ändringar i utlänningslagen när det gäller kontroll- och tvångsåtgärder, bl.a. om fotografier och fingeravtryck. Mot denna bakgrund anser vi att det inte har framkommit något som ger anledning för att ta initiativ till att skapa en sådan nationell databas med biometriska personuppgifter som motionärerna efterfrågar. Begränsning av ekonomiska rättigheter, punkt 11 (S, C, V, MP) av (S), (S), (V), (S), (S), (MP), (S) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: 2021/22:4457 av m.fl. (M) yrkande 3. Regeringens förslag till ny lag innebär inte några förändringar när det gäller ekonomiska rättigheter för personer vars utvisningsbeslut har inhiberats i jämförelse med vad som gäller enligt lagen om särskild utlänningskontroll. I vilken utsträckning dessa individer omfattas av ekonomiska rättigheter, t.ex. nödbistånd enligt socialtjänstlagen eller socialförsäkringsförmåner, regleras av en mängd olika lagar inom dessa områden. I respektive lag anges vilka förutsättningar som krävs för att erhålla förmånen i fråga, t.ex. bosättning, ekonomisk oförmåga eller funktionsnedsättning. Vi konstaterar att bestämmelser som begränsar förmåner för personer som har utvisats med stöd av lagen om särskild kontroll av vissa utlänningar kräver noggranna överväganden utifrån respektive lags syfte och att det därmed rör sig om ett omfattande lagstiftningsarbete. Enligt vår uppfattning har det inte framkommit tillräckliga skäl att ta initiativ till sådana åtgärder som motionärerna efterfrågar. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2021/22:131 Proposition 2021/22:131 Nytt regelverk för kvalificerade säkerhetsärenden: 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om särskild kontroll av vissa utlänningar. 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga. 3.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård. 4.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård. 5.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i utlänningslagen (2005:716). 6.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2006:304) om rättsprövning av vissa regeringsbeslut. 7.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2007:980) om tillsyn över viss brottsbekämpande verksamhet. 8.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). 9.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i postlagen (2010:1045). 10.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2018:1693) om polisens behandling av personuppgifter inom brottsdatalagens område. 11.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2019:1182) om Säkerhetspolisens behandling av personuppgifter. 12.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2020:62) om hemlig dataavläsning. 2021/22:4444 av m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en utredning i syfte att se över möjligheten att överföra beslutanderätten om utvisning i samtliga säkerhetsärenden till en allmän förvaltningsdomstol och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen avslår prop. 2021/22:131 Nytt regelverk för kvalificerade säkerhetsärenden. 2021/22:4449 av m.fl. (L): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en fortsatt utredning för breddad tillämpning av lagstiftningen om kvalificerade säkerhetsärenden och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpta straffskalor för överträdelser och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4452 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ytterligare restriktioner för kvalificerade säkerhetsärenden och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om verkställighet av utvisningar med hjälp av diplomatiska garantier och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om utökade förvarstider och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om regeringens beslutsmakt i säkerhetsärenden och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4457 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att brott mot anmälningsplikten ska kunna utgöra en självständig grund för att ta en person i förvar och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör vidta ytterligare åtgärder för att fler utvisningar av personer som anses utgöra hot mot säkerhet ska verkställas och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör vidta ytterligare åtgärder för att begränsa de ekonomiska rättigheterna för personer vars utvisningsbeslut inhiberas och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att husrannsakan ska få vidtas på fler platser och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4462 av m.fl. (KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att hjälp till utvisad utlänning att komma till ska straffas hårdare och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om tidsfrist för omhändertagande av kommunikationsutrustning och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om s.k. diplomatiska garantier och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om elektronisk övervakning och tillkännager detta för regeringen. Proposition 2021/22:134 Proposition 2021/22:134 Skärpta och förbättrade regler om arbetskraftsinvandring: 4.2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2022:000) om särskild kontroll av vissa utlänningar. Förslaget behandlas i den del som avser det lagtekniska antagandet. Motioner från allmänna motionstiden /22 2021/22:991 av (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utländska medborgare med kopplingar till islamistiska terrornätverk ska utvisas med omedelbar verkan och med ett livstidsförbud att återvända och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2530 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den fakultativa delen av 1 § i lagen (1991:582) om särskild utlänningskontroll ska vara tvingande och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om överförandet av beslutanderätt enligt lagen (1991:582) om särskild utlänningskontroll från till Säkerhetspolisen och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvisningar enligt lagen om särskild utlänningskontroll ska ske på livstid och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om tillfälliga besök enligt lagen om särskild utlänningskontroll och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den fakultativa delen av 8 § i lagen (1991:582) om särskild utlänningskontroll ska vara tvingande och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att synnerliga skäl för personer enligt 8 § i lagen (1991:582) om särskild utlänningskontroll ska utgå och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om avhjälpandet av verkställighetshinder och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ytterligare restriktioner vid verkställighetshinder och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpta straff för brott enligt lagen (1991:582) om särskild utlänningskontroll och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om registrering av personuppgifter och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3280 av Boriana (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i avvaktan på utvisning förvara personer som bedöms vara en säkerhetsrisk utan tidsbegränsning och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skärpa straffet för brott mot anmälningsplikten och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3579 av m.fl. (C): 80.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ändring i lagen om särskild utlänningskontroll för att möjliggöra frihetsberövande i linje med europeiska riktlinjer och tillkännager detta för regeringen. 81.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om brott mot anmälningsplikten i lagen om särskild utlänningskontroll och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3783 av m.fl. (M): 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen skyndsamt bör utreda hanteringen av situationer där verkställighetshinder föreligger i samband med utvisning av personer som utgör säkerhetshot, och detta tillkännager för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att brott mot anmälningsplikten enligt lagen om särskild utlänningskontroll ska utgöra en självständig grund för att ta en utlänning i förvar och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3789 av m.fl. (M): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fler personer som bedöms utgöra ett säkerhetshot ska utvisas från och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3974 av m.fl. (L): 76.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om lagen om särskild utlänningskontroll och tillkännager detta för regeringen. 1 Ändring i regeringens förslag till lag om särskild kontroll av vissa utlänningar Följande bestämmelser i utlänningslagen (2005:716) ska tillämpas vid handläggning enligt denna lag: 4 kap. 3–4 §§ om statusförklaring och resedokument, 5 kap. 1–1 b, 2 a, 3–8, 10, 12–16 och 17–19 §§ om uppehållstillstånd, och 5 kap. 1–1 b, 2 a, 3–10 a, 12–16 och 17–19 §§ om uppehållstillstånd, och 6 kap. 3 § om arbetstillstånd. kör vi igen! Vi har kommit till punkt nummer 2 i dagens övningar gällande terrorismfrågorna. I detta fall handlar det om ett nytt regelverk för kvalificerade säkerhetsärenden; det är en proposition. Det rör sig i grunden och botten om de kanske största förändringarna på detta område. En helt ny lag kommer på plats, som ersätter den gamla lagen om särskild utlänningskontroll. Den nya lagen kommer att heta lagen om särskild kontroll av vissa utlänningar. Syftet är att lagen ska bli mer ändamålsenlig, effektiv och överskådlig. Det gäller framför allt individer och grupper som utgör kvalificerade hot mot säkerhet. måste vi naturligtvis, som jag har försökt belysa tidigare, ha ett väl fungerande skydd för grundläggande fri- och rättigheter. Jag ska ta upp några saker som det har pekats på i lagrådsremissen och i propositionen och betänkandet. Vi ska ge utökade möjligheter att utvisa personer av utländsk härkomst som utgör kvalificerade hot mot säkerhet, under förutsättning att de är utländska medborgare. Vi vill ha förtydligade förutsättningar när det gäller förvar. Det innebär också att vi i praktiken tredubblar tidsgränserna för att verkställighet ska kunna genomföras på ett mer effektivt sätt. Vi vill att man ska kunna använda ytterligare tvångsmedel, och vi har också sänkta krav, dock med viss återhållsamhet, när det gäller tillstånd för hemliga tvångsmedel. Vi vill också ha en utökad anmälningsskyldighet för den som uppfattas som en säkerhetsrisk, och vi ska till exempel införa regler om att personen i fråga inte får lämna vissa vistelseområden. Vi genomför också en bred straffskärpningsomgång när det gäller de flesta brott, bland annat för utlänningar som återvänder till trots ett återreseförbud eller som bryter mot anmälningsskyldigheten på olika sätt. Denna lag är tänkt att träda i kraft . Vi har, tillsammans med det som ibland lite slarvigt kallas för en falsk majoritet i utskottet, ett antal reservationer. Man ska ju egentligen, enligt överenskommelse, yrka bifall till en reservation. Men eftersom vi har en falsk majoritet väljer jag ändå att yrka bifall till våra reservationer 5, 10, 11, 12 och 13. De handlar bland annat om tvångsmedel. Enligt punkt 10 vill man ha en ny utredning, och det känns inte lägligt nu när vi som sagt lägger fram detta skarpa lagförslag som tar ett helhetsgrepp om detta. Punkt 11 handlar om diplomatiska garantier. Här anser vi att vi behöver utvärdera möjligheterna till tredubblad tid för verkställighetsförvar innan man går vidare med detta. En reservation handlar om biometriska frågor. Där har vi just nu väldigt kraftfulla redskap på gång; de genomförs inte minst inom EU-familjen. Det som kallas för Schengens informationssystem, SIS II, kommer att tas i bruk , och vi vill att det ska implementeras och hantera dessa frågor så att vi har en gemensam hållning inom EU. Detsamma gäller begränsning av ekonomiska rättigheter. Rent moraliskt kan det kanske kännas helt rimligt att man inte ska ha rätt till vissa ekonomiska ersättningar om man befinner sig i förvar och ska utvisas på grund av att man uppfattas som ett säkerhetshot. Däremot vill vi i vår reservation peka på att detta handlar om oerhört avancerat lagstiftningsarbete. Vi går in i väldigt många socialtjänst- och bidragssystem när en sådan här översyn ska göras, och det ligger inte inom ramen för de resurser vi just nu har att hantera detta utredningsmässigt - även om man naturligtvis kan resonera i dessa banor. Men just nu anser vi inte att detta bör vara prioriterat. Detta var de fyra sista reservationerna. Den första, reservation 5, handlar om hemliga tvångsmedel. Där delar vi egentligen utredningens uppfattning att man av både praktiska och tekniska skäl inte ska skruva i den lagstiftningen mer än nödvändigt. Vi anser att det utredningsförslag som ligger är till fyllest för att uppnå målen med den tekniska och elektroniska övervakning som finns. Det var alltså de fem reservationer vi har i detta ärende. har under drabbats av en lång rad mycket allvarliga terroristdåd. har en förhöjd terrorhotnivå. Enligt Nationellt centrum för terrorhotbedömning finns det individer, både i och utomlands, som betraktar terrorattentat mot mål i som legitima och har såväl avsikt som förmåga att genomföra attentat. Kriget i gör oss också påminda om de antagonistiska hoten från andra stater i . Mot den bakgrunden är det av stor vikt att med kraft kan ingripa mot utländska medborgare som bedöms utgöra kvalificerade säkerhetshot. Där fyller lagen om särskild utlänningskontroll en viktig funktion genom att den gör att särskilda åtgärder kan vidtas gentemot utlänningar som bedöms utgöra hot. Lagstiftningen har emellertid väldigt stora brister. I samband med den så kallade terroröverenskommelsen 2017, som det tidigare refererats till, förband sig regeringen att se över lagen om särskild utlänningskontroll. hade Säkerhetspolisen i en särskild inlaga till regeringen påtalat att lagstiftningen var otydlig, svårtolkad och svårtillämpad. Trots detta tog det regeringen efter terroröverenskommelsen att tillsätta en utredning, och lämnade utredningen sitt betänkande. Utredningen föreslog en helt ny lagstiftning med ikraftträdande . Men först lämnade regeringen en proposition till med föreslaget ikraftträdande . Det kommer alltså att ha tagit från det att regeringen förband sig att se över lagen om särskild utlänningskontroll tills en ny lagstiftning kan träda i kraft. Vi moderater välkomnar att den nya lagen äntligen ligger på bord, men vi konstaterar att flera olösta problem kvarstår, något som vi har gemensamt med en majoritet i utskottet som föreslår att kammaren ska rikta sex tillkännagivanden till regeringen. utgångspunkt är att utländska medborgare som utgör hot mot säkerhet ska lämna landet. Om det av olika skäl inte är möjligt behöver dessa personer hållas i förvar eller övervakas på ett betryggande sätt. I flera uppmärksammade fall har utländska medborgare som utgör säkerhetshot försatts på fri fot på grund av att det har funnits verkställighetshinder vid utvisning. Personer som av både regeringen, Säkerhetspolisen och har bedömts utgöra hot mot säkerhet kan alltså i princip röra sig fritt i det svenska samhället. I den nya lagen utökas tidsfristen för att hålla en person i förvar. Problemet med hur en person ska hanteras vid verkställighetshinder, alltså när en utvisning inte kan verkställas, kvarstår dock. Om en person som är utvisad enligt lagen om särskild utlänningskontroll kan hållas i förvar är det vanligt att personen åläggs anmälningsplikt. Det är av avgörande betydelse att eller Säkerhetspolisen har uppsikt över personer som utgör hot mot säkerhet. Det är därför av stor vikt att den som är ålagd anmälningsplikt också följer denna. I den nya lagen skärps straffskalan för brott mot anmälningsplikten, men med tanke på anmälningspliktens avgörande betydelse för att kunna kontrollera och övervaka var utlänningen befinner sig är den nu föreslagna straffskalan, som börjar med 14 dagars fängelse, alldeles otillräcklig. Jag yrkar därför bifall till reservation 6 om skärpta straff för brott mot lagen. Brott mot anmälningsplikten bör också kunna utgöra en självständig grund för att ta en person i förvar. Genom en sådan åtgärd blir det möjligt att vid behov ta en utlänning i förvar efter att denne har brutit mot anmälningsplikten. I denna del väntas kammaren besluta om ett tillkännagivande till regeringen. Det måste också övervägas hur de fall där det inte är möjligt att verkställa utvisningar ska hanteras och på vilket sätt samhället ska kunna skydda sig mot personer som anses utgöra ett säkerhetshot inom ramen för de internationella konventioner som gäller. Här bör regeringen närmare analysera hur övriga europeiska länder som också är bundna av arbetar med frågorna och vilka slutsatser som kan dras av deras arbete. Mot bakgrund av frågornas gränsöverskridande karaktär finns också skäl att se över hur samarbetet inom EU kan stärkas. Utifrån den utgångspunkten bör regeringen vidta ytterligare åtgärder för att fler utvisningar av personer som anses utgöra hot mot säkerhet ska kunna verkställas. I de fall där ett utvisningsbeslut inhiberas på grund av verkställighetshinder kommer personerna, enligt remissvar, att få rätt till bistånd enligt lagen om mottagande av asylsökande i de fall de är asylsökande eller till bosättningsbaserade förmåner i de fall de är folkbokförda. Det är rimligt att de personer som kan befaras utgöra allvarliga hot mot säkerhet inte får rätt till mer än mycket begränsade ekonomiska förmåner efter beslut om utvisning, även när verkställigheten har inhiberats. Regeringen bör därför återkomma till med förslag för att ytterligare begränsa de ekonomiska förmånerna för personer vars utvisningsbeslut inhiberas enligt denna lag. Säkerhetspolisen konstaterar att de personer som är föremål för Säkerhetspolisens intresse sällan bor stadigvarande på en plats. Det är också vanligt att de har sina tillhörigheter utspridda på flera platser. Säkerhetspolisen föreslår därför att husrannsakan enligt denna lag vid synnerliga skäl även ska få genomföras på andra platser än hos utlänningen, vilket inte föreslås i lagstiftningsprodukten. delar den uppfattningen och föreslår att regeringen ska återkomma till även i denna fråga. Den nya lag som vi debatterar och som vi senare ska besluta om innebär en klar förbättring på detta område jämfört med dagens läge, men som jag har konstaterat och som jag tror kommer att konstateras i flera av de efterföljande debatterna återstår fortfarande mycket att göra för att få en tillfredsställande lagstiftning för att hantera denna typ av problem. Vi fortsätter att debattera det andra av de tre betänkanden för dagen som rör terrorism. Till att börja med vill jag, efter det tidigare replikskiftet mellan mig och från Socialdemokraterna, förtydliga att inte av Säkerhetspolisen anses utgöra en del av den högerextrema miljön, som är en av de tre miljöer som Säkerhetspolisen har pekat ut, det vill säga den våldsbejakande islamistiska miljön, som är den största av dessa och som har varit den snabbast växande, den våldsbejakande högerextrema miljön och den autonoma miljön, de så kallade vänsterextrema. Alla påståenden om att vi skulle tillhöra denna miljö är falska, men det utgör ett exempel på hur socialdemokratisk retorik har tillåtits bli mer extrem. debatterar vi Nytt regelverk för kvalificerade säkerhetsärenden. Detta har varit en fråga som har drivit på långt innan Säkerhetspolisen själva uppmanade regeringen att skärpa lagen. Vi har tidigt pekat på att det finns stora brister med att utlänningar i princip kan vistas helt fritt i vårt land när de utgör ett hot mot vårt rikes säkerhet. Detta har inte varit ett problem som , eller andra partier har uppmärksammat, utan det är först när dessa frågor har kommit högt upp på den politiska agendan genom mediala reportage och terrorattentat som man har valt att titta på ärendena, och inte minst efter att Säkerhetspolisen själva har varit tvungna att påpeka att lagen har varit svårtillämpad och otydlig och att resultaten allt som oftast har blivit att utlänningar som utgör ett terrorhot har fått gå fritt i vårt land. Därefter har andra partier valt att höja rösten för en förändring. Vi har i haft tillkännagivanden om att ändra och skärpa reglerna, och vi har en proposition från regeringen som ett svar på bland annat just detta. Det finns många saker som går åt rätt håll. Det är inte så att regeringen försöker liberalisera lagstiftningen. kanske gör det, men inte regeringen. Detta tycker är positivt. Vi har länge förespråkat det.