bet · H901TU8 · 2022-03-25 00:00:00 — För varje utpekad anläggning av riksintresse finns funktionsbeskrivningar med information om anläggningens huvud-sakliga funktion och eventuella framtida behov av markanspråk. Att ett område pekas ut som riksintresse har inte någon koppling vare sig till ägandet, till ansvaret för förvaltning av området eller till finansiering av anläggningen. Flygplatser som är av riksintresse ska skyddas mot åtgärder som påtagligt kan försvåra åtkomsten till eller utnyttjandet av anläggningen. Det är funktionen hos transportsystemet som ska säkerställas. Av 3 kap. 8 § framgår att områden som är av riksintresse ska skyddas mot åtgärder som påtagligt kan försvåra tillkomsten eller utnyttjandet av anläggningarna. och ansvarar för att lämna uppgifter i skriftlig form till länsstyrelserna om områden som myndigheterna anser vara av riksintresse för kommunikationer inom sina respektive verksamhetsområden. För del handlar det om riksintressen för transporter inom områdena väg, järnväg, sjöfart och luftfart. I enlighet med förordningen (1998:896) om hushållning med mark- och vattenområden m.m. ska efter samråd med länsstyrelser, och andra berörda myndigheter lämna uppgifter om områden som bedömer vara av riksintresse för kommunikationer. Regeringen gav i uppdrag att samordna , , (), och i deras arbete med att göra en översyn av sina respektive anspråk på riksintressen. I uppdraget ingick att se över och precisera kriterierna för vilka områden som ska anses vara av riksintresse, utvärdera om de nuvarande anspråken på områdena av riksintresse motsvarar de kriterier som tas fram och ta ställning till om dessa anspråk behöver förändras. Uppdraget gavs till ett urval av myndigheter utifrån de riksintressen som enligt regeringens bedömning kan antas ha stor betydelse för planering och byggande. Enligt direktiven ska översynen sammantaget leda till en kraftig minskning av såväl antalet anspråk på områden av riksintresse som dessa områdens samlade areala utbredning. lämnade en första delrapportering av uppdraget och en slutrapport lämnades till regeringen (rapport 2021:14). I delrapporten konstaterades att regeringsuppdraget sammantaget skulle leda till en minskning av det totala riksintresseanspråket. Däremot ansåg att det inte gick att bedöma om regeringsuppdraget framöver skulle leda till en kraftig minskning och pekade på att det för att säkerställa detta behövde vidtas ytterligare åtgärder. bidrog med underlag i fråga om trafikslagens anläggningar. I samband med rapporteringstillfället beslutade om nya uppdaterade kriterier för vilka anläggningar som ska pekas ut som riksintresse. Översynen av kriterierna för luftfartens anläggningar beskrevs i delrapporten enligt följande: ”För flygplatser har en översyn gjorts, som fokuserar på flygplatsernas funktion ur ett system-perspektiv, där grunder är det nationella basutbudet, alternativa flygplatser för en godtagbar flygsäkerhet samt flygplatsens funktion för att knyta samman landet.” har utifrån de reviderade kriterierna genomfört en översyn av de gällande riksintresseanspråken för samtliga trafikslag och tagit fram ett förslag på reviderade riksintresseanspråk. Det remitterade förslaget innebar en minskning av anspråken till såväl antal som yta. Förslaget var på remiss till . Ambitionen i arbete är att balansera behovet av riksintresseanspråk för transportinfrastrukturens behov med regeringsuppdragets mål att minska riksintresseanspråken i både yta och antal. bedömer att de efter bearbetning av remissvaren kommer att kunna fatta beslut och publicera ett uppdaterat utpekande av riksintresseanspråk . Utskottet beredde även ett motionsförslag om behovet av en översyn av riksintresseflygplatser (bet. 2020/21:TU14). Utskottet avstyrkte motionsförslaget med hänvisning till den pågående översynen av samtliga riksintressen och att beslut om nya riksintresseanspråk planeras. Som framgår ovan har det genomförts en översyn av samtliga riksintressen utifrån nya kriterier. Detta var föremål för remissbehandling fram . Utskottet noterar att uttalat bedömningen att de kommer att kunna fatta beslut och publicera ett uppdaterat utpekande av riksintresseanspråk . Mot denna bakgrund finner utskottet inte anledning att ta något initiativ i frågan och avstyrker därmed motion 2021/22:2952 (SD) yrkande 6. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om att säkerställa tillgången till flygledare. Utskottet anser att det är viktigt att säkra tillgången till flygledare i och ser därför positivt på uppgift att planera antalet utbildningsplatser till kommande utbildningar bl.a. utifrån trafikprognoser och pensionsavgångar. Jämför reservation 16 (M). m.fl. (M) påtalar i kommittémotion 2021/22:3754 yrkande 15 behovet av att långsiktigt säkerställa tillgången till flygledare. Motionärerna framhåller att detta är viktigt för flygets utveckling och att regeringen därför bör initiera en översyn av hur utbildningsplatserna kan bli fler och värdera framtida digitala möjligheter. () har som huvuduppgift att tillhandahålla en säker, effektiv och miljöanpassad flygtrafiktjänst för civil och militär luftfart. Flygtrafiktjänsten vid statligt ägda eller kontrollerade flygplatser ska utföras av LFV. Swedavia och LFV träffar avtal om hur verksamheten ska utformas. LFV var först i världen med att driftssätta flygtrafikledning på distans (RTS) från en kontrollcentral för flygtrafikledning på distans (RTC). RTC har varit i drift och betjänar numera flygplatserna i både och Sundvall. LFV och Swedavia har därefter tecknat avtal om flygtrafikledning på distans från en gemensam central för flygplatserna i , , och , vilka samtliga fyra ingår i det statliga basutbudet. Avtalet baseras på bedömningen att ett digitalt utförande av tjänsten gynnar båda parters verksamhet och bidrar till att nå de ekonomiska mål som gäller för respektive organisation. Avtalet mellan Swedavia och LFV ingicks efter beslut i respektive styrelse och efter samråd med Försvarsmakten. I finns flygtrafikledning på flera platser och kontrollcentraler. En flygledare kan antingen arbeta med civil eller militär trafik eller med en blandning av båda. Det finns tre olika typer av flygledartjänster. Flygledare som arbetar i flygledartorn vid flygplatser (flygplatskontroll) ansvarar för plan som startar och landar samt för luftrummet närmast flygplatsen, terminalkontrollen radarleder trafiken i luften längre ut från flygplatsen, medan områdeskontrollen dirigerar trafiken på hög höjd. När det gäller utbildning av flygledare i är det LFV som är den ledande aktören inom flygtrafikledning för civil och militär luftfart med tillhörande tjänster och som reglerar antalet som utbildas till flygledare. Den som vill bli flygledare måste uppfylla både behörighetskrav och medicinska krav. Utbildningen av flygledare sker på Entry Point North (EPN) som ligger i Hyllie. Skolan drivs i samarbete mellan det svenska LFV och dess motsvarigheter på och Naviair i . Utbildningen tar ca att genomföra, varav på EPN och på en arbetsplats med en elevanställning hos LFV. Under utbildningen varvas teori med praktiska övningar inom ämnen som flyg-trafiktjänst, flygtrafikregler, flygnavigation, flygmeteorologi och flyg-engelska. De praktiska övningarna bedrivs i skolans simulatorer. Utbildningen är studiemedelsberättigad. Det går också att utbilda sig till flygledare inom Försvarsmakten. Detta kombineras då med utbildning till reservofficer. Enligt uppgifter som LFV lämnat påbörjade 22 flygledarelever utbildning och för den nästkommande utbildningsstarten är antagningen 34 flygledarelever till EPN. började 6 nya elever på flygledarutbildningen och ytterligare 10 startar . startar ytterligare 18 elever på utbildningen. Antalet utbildningsplatser till kommande utbildningar planeras bl.a. utifrån trafikprognoser och pensionsavgångar. LFV planerar att starta utbildning för ca 34 nya elever . Utskottet behandlade ett motionsyrkande om utbildning av flygledare senast i betänkande 2020/21:TU14 Luftfartsfrågor. Utskottet betonade vikten av att säkra tillgången till flygledare i och pekade på att antalet utbildningsplatser till kommande utbildningar planeras bl.a. utifrån trafik-prognoser och pensionsavgångar. Utskottet föreslog att skulle avslå yrkandet. biföll utskottets förslag. Utskottet vill inledningsvis framhålla att det är viktigt att säkra tillgången till flygledare i . Utskottet konstaterar att när det gäller utbildning av flygledare i är det LFV som är ledande aktör inom flygtrafikledning för civil och militär luftfart med tillhörande tjänster och som reglerar antalet som utbildas till flygledare. Utskottet ser positivt på de uppgifter som LFV lämnat om den fortsatta planeringen för att utbilda fler flygledare för att tillgodose de behov som finns för . Utskottet är mot den bakgrunden inte berett att föreslå någon åtgärd från sida med anledning av vad som anförs i motion 2021/22:3754 (M) yrkande 15. Motionsyrkandet avstyrks därmed. Ett gemensamt europeiskt luftrum Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om att bör driva på takten i genomförandet av ett gemensamt europeiskt luftrum. Utskottet pekar på att det pågår förhandlingar inom EU i syfte att revidera lagstiftningen om det gemensamma europeiska luftrummet och att dessa kommer att fortsätta . Jämför reservation 17 (M, SD). I kommittémotion 2021/22:3436 av m.fl. (M) yrkande 30 anförs att ska driva på för ökad takt i genomförandet av ett gemensamt europeiskt luftrum (Single European Sky, SES) för att bl.a. minska utsläppen från flyget. Motionärerna pekar på att det är oroande att arbetet med att få systemet på plats drar ut och att genomförandet av SES bör prioriteras. I kommittémotion 2021/22:2952 av m.fl. (SD) yrkande 23 framhålls att ska verka för ett gemensamt luftrum för civilflyget i för att effektivisera flygresandet. Motionärerna anser att behöver prioritera detta viktiga samarbete för att flyget ska bli både snabbare och mer miljövänligt. Det gemensamma europeiska luftrummet Det gemensamma europeiska luftrummet (SES) syftar till att öka effektiviteten i flyglednings- och flygtrafiktjänsten genom att minska splittringen i det europeiska luftrummet. Arbetet inleddes med att kommissionen lämnade ett förordningsförslag om en ram för att skapa ett gemensamt europeiskt luftrum. Rådet och parlamentet godkände förslaget . Inrättandet av ett gemensamt europeiskt luftrum innebär gemensamma unionsregler för utförandet av flygtrafikledning. Denna verksamhet är till stora delar monopol och användarna av luftrummet är bl.a. kommersiella flygföretag. Successivt har reglerna skärpts så att kraven på dem som tillhandahåller tjänster ökat i termer av prestationer inom fyra områden: kostnadseffektivitet, trafikkapacitet, trafiksäkerhet och minskad miljöbelastning. Den senaste ändringen i lagstiftningen om det gemensamma europeiska luftrummet trädde i kraft fullt ut , med bl.a. obligatoriskt inrättande av funktionella luftrumsblock mellan medlemsstater. har ett gemensamt luftrumsblock med och det finns även samarbete mellan detta luftrumsblock och angränsande luftrumsblock som samlar , , och . Kommissionen presenterade en revidering av lagstiftningen om det gemensamma europeiska luftrummet. Rådet beslutade om en allmän inriktning för förslaget . Det har också behandlats av som antog en position . Med motivet att Förenade och inte kunnat enas om lagstiftningens tillämpning för har kommissionen försökt men inte lyckats driva arbetet vidare. har motivet ändrats till att lagstiftningen behöver moderniseras ytterligare. I den nationella flygstrategi som regeringen presenterade framhålls att ska fortsätta att vara ledande i effektiviseringen av luftrummet i samverkan med andra länder. Kommissionen presenterade ett förslag till reviderad lagstiftning om det gemensamma europeiska luftrummet (COM(2020) 579). Rådet antog en allmän inriktning och antog sin position samma månad. Förhandlingar med syftet att nå en överenskommelse om lagstiftningen pågick under slovenskt ordförandeskap och fortsätter under franskt ordförandeskap. beslutade att rikta ett tillkännagivande till regeringen om att den bör prioritera arbetet med SES för ett effektivare och miljömässigt bättre nyttjande av det europeiska luftrummet (bet. 2017/18:TU10, rskr. 2017/18:198). Utskottet pekade bl.a. på att arbetet med att få till stånd ett gemensamt europeiskt luftrum går alltför långsamt och att tempot behöver öka för att undanröja nuvarande hinder och bromsklossar. Utskottet framhöll vikten av att fortsätter att vara ledande i effektiviseringen av luftrummet i samverkan med andra länder. Utskottet pekade även på att med ett gemensamt europeiskt luftrum skulle kapaciteten i luftrummet kunna öka och bränsleförbrukningen minska, vilket också innebär lägre utsläpp och kostnader. Med anledning av tillkännagivande pekade regeringen i skrivelse 2020/21:75 som överlämnades till på att ett fullt genomförande av det gemensamma europeiska luftrummet är en viktig åtgärd för att förbättra kapaciteten och effektiviteten i flygtrafiktjänsten och även möjliggöra kortare och mer energieffektiva rutter. Regeringen konstaterade vidare att i en jämförelse med andra EU-stater i hög grad uppnår målen som är överenskomna på EU-nivå (PRB Annual Monitoring Report and Recommendations 2018). Utskottet har återkommande behandlat motionsyrkanden om ett gemen-samt europeiskt luftrum, i betänkande 2020/21:TU14 Luftfartsfrågor. Utskottet avstyrkte motionsförslaget och konstaterade att kommissionens förslag till reviderad lagstiftning om det gemensamma europeiska luftrummet (COM(2020) 579) behandlades inom EU-institutionerna. Utskottet vill i likhet med regeringen framhålla att ett fullt genomförande av det gemensamma europeiska luftrummet är en viktig åtgärd för att förbättra kapaciteten och effektiviteten i flygtrafiktjänsten och möjliggöra kortare och mer energieffektiva rutter. Som framgår ovan pågår förhandlingar inom EU i syfte att revidera lagstiftningen om det gemensamma europeiska luftrummet och kommer att fortsätta under franskt ordförandeskap. Utskottet påminner om att regeringen i den nationella flygstrategi som presenterades framhåller att ska fortsätta att vara ledande i effektiviseringen av luftrummet i samverkan med andra länder, vilket utskottet ser positivt på. Utskottet utgår från att detta görs genom aktivt medverkande i framtagandet av nya regler för det gemensamma europeiska luftrummet som beskrivs ovan och finner därför inte anledning att ta något initiativ med anledning av motionerna 2021/22:2952 (SD) yrkande 23 och 2021/22:3436 (M) yrkande 30, som därmed avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om luftfartens klimatpåverkan. Utskottet framhåller att frågan om olika insatser för att stimulera användningen av biodrivmedel och för att främja fossilfrihet och minska luftfartens klimatpåverkan är av stor angelägenhet. Utskottet ser vidare positivt på de olika typer av styrmedel som har börjat användas och som kan komma att införas för att ska kunna uppnå målet om att allt inrikesflyg ska vara fossilfritt 2030 och att alla flygtransporter från svenska flygplatser ska vara fossilfria 2045. Utskottet ser vidare positivt på satsningar på forskning och innovationer för att främja hållbara biobränslen för flyg samt välkomnar flygbranschens arbete för fossilfri konkurrenskraft och den gemensamma färdplan som tagits fram. Jämför reservation 18 (M), 19 (SD), 20 (C), 21 (V), 22 (KD) och 23 (L). m.fl. (L) framhåller i partimotion 2021/22:4199 yrkande 35 vikten av att söka samarbeten inom för att främja framväxten av fossilfritt flyg. Motionärerna påtalar i yrkande 36 att flygets höghöjdseffekt behöver kompenseras med negativa utsläpp. Enligt motionärerna behöver höghöjdseffekten kompenseras även efter att flyget är helt fossilfritt. m.fl. (M) föreslår i kommittémotion 2021/22:3436 yrkande 28 att det införs krav på erbjudande om klimatkompensation som ett tillägg vid biljettköp. Motionärerna pekar på som exempel på ett initiativ som möjliggör klimatkompensation och används till utveckling av nya biodrivmedel. Motionärerna föreslår vidare i yrkande 29 att det införs krav på redovisning av klimatdeklarationer vid flygresor för att styra mot en minskad klimatpåverkan genom att ge konsumenter mer information vid köpet. I kommittémotion 2021/22:3754 av m.fl. (M) yrkande 1 framhålls behovet av att stimulera ett hållbart flyglyft. Motionärerna pekar på att inrikesflygets förutsättningar att ställa om till fossilfritt genom elflyg och biodrivmedel sammantaget är mycket goda om rätt politiska förutsättningar ges. Motionärerna framför vidare i yrkande 7 att det bör sättas ett tydligt mål att svenskt inrikesflyg ska vara fossilfritt så fort som möjligt. Motionärerna pekar på att behöver intensifiera och prioritera arbetet med att göra inrikesflyget fossilfritt och att det behövs tydliga mål när det gäller årtal och utbyggnadstakt. Motionärerna anser vidare i yrkande 11 att en modell där regionala flygplatser rustas för teknikneutral fossilfrihet med delat ansvar mellan staten, Swedavia, kommuner och regioner bör utredas. I kommittémotion 2021/22:2952 av m.fl. (SD) yrkande 15 framhålls att miljösatsningar som berör svensk flygindustri ska innefatta beräkningar av koldioxidläckage. Enligt motionärerna resulterar alltför betungande ekonomiska pålagor som läggs på svenska företag och flygindustri i att svensk produktion och industri flyttar till mindre nogräknade nationer med sämre reglerade miljömål, vilket resulterar i ökade utsläpp. I kommittémotion 2021/22:3248 av m.fl. (C) yrkande 5.2 efterfrågas ett ökat nordiskt samarbete kring fossilfritt flyg. Motionärerna pekar på att flera av de nordiska länderna redan har höga ambitioner när det gäller fossilfritt resande och att detta bör tas till vara och utvecklas även med gemensamma ansträngningar. I kommittémotion 2021/22:3663 av m.fl. (C) yrkande 15 framhålls vikten av en hållbar omställning av flygsektorn. Motionärerna vill se mer forskning för en grön omställning av flyget med bl.a. tekniska lösningar för att ställa om och effektivisera flygsektorn. Motionärerna framhåller vidare i yrkande 18 att det bör övervägas en ökad satsning på det strategiska innovationsprogrammet för flyg (Innovair) i syfte att påskynda övergången till ett hållbart, fossilfritt och mer energieffektivt flyg samt elektrifiering. I kommittémotion 2021/22:438 av m.fl. (V) yrkande 2 framförs att regeringen bör återkomma med en handlingsplan för att minska flygsektorns klimatutsläpp enligt de uppsatta målen. Motionärerna pekar på att regeringen på olika sätt har subventionerat flyget under coronapandemin trots att stöd bara bör ges till samhällsviktigt flyg och då villkoras med skarpa klimatkrav, såsom nedläggning av korta flyglinjer och harmonisering av klimatmålen med den övriga transportsektorns klimatmål. I kommittémotion 2021/22:3881 av m.fl. (KD) yrkande 9 framhålls vikten av en offentlig målbild för övergången till fossilfritt flyg med hållpunkterna 2030 och 2045 inkluderande ett långsiktigt mål om elflyg. För att lyckas med den ambitionen krävs enligt motionärerna en politisk vilja att stödja och främja snarare än den avvecklingsiver som präglar regeringen. m.fl. (L) framför i kommittémotion 2021/22:3394 yrkande 28 att regeringen bör se till att samverkansplattformen för fossilfritt flyg fortsatt kan verka för målet om ett fossilfritt flyg 2045. Motionärerna anser att samverkansplattformen för fossilfritt flyg med målet att uppnå klimatneutralitet bör återskapas för att möjliggöra en väl avvägd handlingsplan för att nå klimatmålet . (C) föreslår i motion 2021/22:3531 yrkande 1 att möjligheten prövas att göra –till en helt grön flyglinje och i yrkande 2 att flygskatten direktdestineras till att täcka merkostnader för biobränsle. Motionären pekar på att flyget kommer att förbli enda snabba transportalternativ och att det därför är avgörande att flygtrafiken upprätthålls och klimatanpassas. antog ett klimatpolitiskt ramverk för som består av tre pelare i form av nya klimatmål, en klimatlag och ett klimatpolitiskt råd (prop. 2016/17:146, bet. 2016/17:MJU24, rskr. 2016/17:320). syftar till att skapa ordning och reda i klimatpolitiken och är baserat på en överenskommelse inom den parlamentariska Miljömålsberedningen. Den nya klimatlagen trädde i kraft och innebär att det införts regler om att regeringens klimatpolitik ska utgå från klimatmålen och hur arbetet ska bedrivas. Regeringen ska därmed presentera en klimatredovisning i budgetpropositionen samt ta fram en klimatpolitisk handlingsplan som bl.a. ska redovisa hur klimatmålen ska uppnås. Beslutet om det klimatpolitiska ramverket innefattar även ett långsiktigt mål som innebär att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären, för att därefter uppnå negativa utsläpp. Utsläppen från inrikes flyg ingår dock inte i målet då inrikes flyg ingår i EU:s system för handel med utsläppsrätter. Den tredje delen i det klimatpolitiska ramverket innebär att ett klimatpolitiskt råd har inrättats med uppgift att bistå regeringen med en oberoende utvärdering av hur den samlade politik som regeringen lägger fram är förenlig med klimatmålen. Rådet ska bl.a. utvärdera om inriktningen inom olika relevanta politikområden gynnar eller motverkar möjligheten att nå klimatmålen. Regeringen beslutade om en svensk flygstrategi (dnr N2017/00590/MRT) där ett av de fokusområden som framhålls handlar om att flygets miljö- och klimatpåverkan ska minska. I flygstrategin uttalas att flyget liksom övriga trafikslag ska bidra till målet om som ett av världens första fossilfria välfärdsländer och att flyget ska bidra till att de nationella miljökvalitetsmålen nås. I flygstrategin framhålls även att ska vara pådrivande i EU och Internationella civila luftfartsorganisationen () för effektiva krav och styrmedel för att minska flygets miljö- och klimatpåverkan. Det påtalas vidare att har tilldelats särskilda medel för samordning av en omställning av transportsektorn till fossilfrihet och att det som en del i detta ingår att ta fram en strategisk plan. Regeringen gav i uppdrag till att skapa ett program för att främja hållbara biobränslen för flyg (dnr N2018/02705/FÖF). I uppdraget till ingick att inrätta ett innovationskluster som samlar hela värdekedjan och som tar fram en gemensam behovsanalys för att klara omställningen till fossilfrihet inom flyget. Vidare ingick att ska verka för att inrikesflyget ställer om till fossilfria drivmedel och för att även internationell bunkring vid svenska flygplatser så långt det är möjligt sker med förnybara drivmedel. För detta ändamål skulle –2020 utlysa medel för att stödja forskning och utveckling av hållbara biobränslen för flyg samt inrätta ett innovationskluster som samlar hela värdekedjan och som tar fram en gemensam behovsanalys för att klara omställningen till fossilfrihet inom flyget. Som en del i målet om fossilfrihet till 2045 har i enlighet med regleringsbrevet förlängt satsningen på att främja hållbara biobränslen för flyg (N2018/02705). Satsningen omfattar samtliga hållbara förnybara bränslen för flyg. Därutöver görs satsningar på forskning och utveckling av dels elflyg, dels vätgasdrift, inklusive tank- och laddinfrastruktur. fick högst användas och beräknas högst användas för uppdraget, varav för den del av uppdraget som avser elflyg. Stöd lämnas till forsknings- och utvecklingsprojekt enligt artikel 25 i kommissionens förordning (EU) nr 651/2014. Vidare lämnas stöd till innovationskluster enligt artikel 27 i nämnda EU-förordning. De två typer av stöd som kan lämnas är investeringsstöd och stöd för driftskostnader. Till de aktörer som har kunnat söka medel för att bidra till målet om ett fossilfritt flyg 2045 hör bl.a. företag, offentlig sektor, universitet och högskolors samhällsvetenskapliga, humanistiska, tekniska och naturvetenskapliga discipliner samt institut.