bet · H901TU6 · 2022-02-07 00:00:00 — Särskilt prioriterat, inte minst i ljuset av den pågående covid-19-pandemin som starkt har begränsat många äldres möjligheter till sociala kontakter, bör vara att öka andelen äldre som är uppkopplade och att göra insatser för att säkerställa en god digital kompetens hos äldre. Regeringen bör därför ta initiativ till en dialog med SKR, Vårdföretagarna och andra berörda aktörer från inte minst civilsamhället om hur man kan erbjuda omsorgstagare stöd och utbildning för att minska det digitala utanförskapet och främja digital delaktighet. Det skulle konkret kunna handla om att säkerställa att det finns personal inom omsorgen som har i uppdrag att ge utbildning och stöd till de omsorgstagare som så önskar och behöver. Denna dialog bör leda fram till en överenskommelse med konkreta insatser för att främja digital delaktighet bland omsorgstagare. Digital delaktighet, punkt 4 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3803 av m.fl. (SD) yrkande 18, 2021/22:1529 av (S), 2021/22:3073 av m.fl. (S), 2021/22:3762 av m.fl. (M) yrkande 14, 2021/22:3841 av m.fl. (M) yrkande 16, 2021/22:4065 av m.fl. (MP) yrkande 7 och 2021/22:4165 av m.fl. (KD) yrkande 3 och 2021/22:3227 av m.fl. (C) yrkande 35, 2021/22:3378 av m.fl. (L) yrkande 16 och 2021/22:4065 av m.fl. (MP) yrkande 9. I dagens samhälle blir allt fler samhällstjänster digitala och andra alternativ erbjuds . Äldre som saknar kunskap om och praktisk erfarenhet av internet riskerar då att stängas ute från många delar av samhället, vilket vi anser är bekymmersamt. Drygt 400 000 personer lever i digitalt utanförskap. Enligt riskerar äldre personer med en kognitiv sjukdom, exempelvis demens, i ännu högre utsträckning att hamna i digitalt utanförskap. Vi anser att regeringen därför skyndsamt bör ta fram en handlingsplan för att motverka det digitala utanförskapet bland grupper av äldre. Digital delaktighet, punkt 4 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3227 av m.fl. (C) yrkande 35 och 2021/22:1529 av (S), 2021/22:3073 av m.fl. (S), 2021/22:3378 av m.fl. (L) yrkande 16, 2021/22:3762 av m.fl. (M) yrkande 14, 2021/22:3803 av m.fl. (SD) yrkande 18, 2021/22:3841 av m.fl. (M) yrkande 16, 2021/22:4065 av m.fl. (MP) yrkandena 7 och 9 samt 2021/22:4165 av m.fl. (KD) yrkande 3. De digitala systemen grundas på allt färre tjänster som tillhandahålls av ett mindre antal producenter. Två konkreta exempel på detta är Swish och Bank-id. Skulle dessa två system sluta fungera skulle konsekvenserna inte bara bli omedelbara utan närmast oöverblickbara. Om Swish är ur funktion förloras ett centralt betalningsmedel. Vi menar därför att tillgången till offlinebetalningar i digitala betalningssystem som t.ex. Swish måste säkras. Digital delaktighet, punkt 4 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4165 av m.fl. (KD) yrkande 3, 2021/22:1529 av (S), 2021/22:3073 av m.fl. (S), 2021/22:3762 av m.fl. (M) yrkande 14, 2021/22:3803 av m.fl. (SD) yrkande 18, 2021/22:3841 av m.fl. (M) yrkande 16 och 2021/22:4065 av m.fl. (MP) yrkande 7 och 2021/22:3227 av m.fl. (C) yrkande 35, 2021/22:3378 av m.fl. (L) yrkande 16 och 2021/22:4065 av m.fl. (MP) yrkande 9. I takt med samhällets ökade digitalisering har många av de ansökningar och ärenden som tidigare gjordes genom att man fyllde i fysiska blanketter eller genom personliga besök nu överförts till plattformar på internet. Det kan exempelvis handla om ansökningar om bistånd, bankärenden, olika undervisningsinsatser samt kontakt med sjukvård och socialtjänst. För de allra flesta underlättas vardagen av den ökade digitaliseringen och det är viktigt att utvecklingen främjas. kan personer med kognitiva funktionsnedsättningar av olika anledningar ha svårt att använda sig av dessa medier. För dessa personer kan det vara nödvändigt att fortsatt få möjlighet till exempelvis personliga möten med olika myndigheter och andra relevanta aktörer för att säkerställa att blanketter blir ifyllda på rätt sätt och inskickade i rätt tid och att avbrott i utbetalningar från ersättningssystem eller betalningsanmärkningar förhindras. Jag anser därför att hänsyn bör tas till behoven hos personer med funktionsnedsättning i utvecklingen av samhällets digitalisering. Digital delaktighet, punkt 4 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3378 av m.fl. (L) yrkande 16 och 2021/22:1529 av (S), 2021/22:3073 av m.fl. (S), 2021/22:3227 av m.fl. (C) yrkande 35, 2021/22:3762 av m.fl. (M) yrkande 14, 2021/22:3803 av m.fl. (SD) yrkande 18, 2021/22:3841 av m.fl. (M) yrkande 16, 2021/22:4065 av m.fl. (MP) yrkandena 7 och 9 samt 2021/22:4165 av m.fl. (KD) yrkande 3. Jag vill inledningsvis påminna om att det bakomliggande syftet med EU:s s.k. webbtillgänglighetsdirektiv är att den offentliga sektorn och de företag som finansieras av staten måste uppfylla vissa tillgänglighetskrav på sina webbplatser och i sina mobila applikationer. EU har arbetat med att etablera en miniminivå för digital service inom offentlig sektor för att säkerställa att så många som möjligt också kan ta del av och nyttja den digitala servicen. fastställdes och rådets direktiv (EU) 2016/2102 om tillgänglighet avseende offentliga myndigheters webbplatser och mobila applikationer. Direktivet genomfördes genom att en särskild lag infördes i (prop. 2017/18:299) som trädde i kraft . Jag beklagar att regeringen i genomförandet av direktivet valde att undanta digital service som hänför sig till undervisningen inom skolväsendet från lagstiftningens krav på tillgänglighet. Jag menar att Skolväsendets digitala infrastruktur behöver uppfylla höga tillgänglighetskrav för elever och lärare och där så är relevant för föräldrar. Det räcker inte att, som regeringen gör, hänvisa till att skollagen ger elever med funktionsnedsättning rätt till särskilt stöd. Jag hävdar att själva syftet med att ställa krav på tillgänglighet är att människor så långt det är möjligt ska kunna delta på lika villkor, utan att vara beroende av särlösningar. Jag anser därför att det är viktigt att regeringen följer upp den nya lagen för att säkerställa att digital service utformas enligt principen om design för alla. Digital delaktighet, punkt 4 (MP) av Axel (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4065 av m.fl. (MP) yrkandena 7 och 9, 2021/22:1529 av (S), 2021/22:3073 av m.fl. (S), 2021/22:3762 av m.fl. (M) yrkande 14, 2021/22:3803 av m.fl. (SD) yrkande 18, 2021/22:3841 av m.fl. (M) yrkande 16 och 2021/22:4165 av m.fl. (KD) yrkande 3 och 2021/22:3227 av m.fl. (C) yrkande 35 och 2021/22:3378 av m.fl. (L) yrkande 16. En ökad digital delaktighet för äldre innebär ofta även en ökad livskvalitet. Men en förutsättning är att den äldre har möjlighet att ta del av digitaliseringens fördelar. Det gör inte alla och det kan vara svårt att hantera både telefoner och datorer och att veta vart man kan vända sig när det är problematiskt. Det blir ett särskilt stort problem om samhället övergår till att enbart använda sig av digitala lösningar. De som då inte kan hantera tekniken hänger inte med och blir uteslutna från både utvecklingen och moderniseringen av respektive tjänst. Jag anser därför att tekniska lösningar behöver erbjudas alla äldre över en viss ålder för att inte öka det digitala utanförskapet. Även en person som i sitt arbete haft stor kunskap riskerar att snabbt hamna efter när de kognitiva förmågorna börjar svikta. Jag menar att bibliotekens roll att bistå äldre med digitalt stöd bör förstärkas eller att andra stödfunktioner bör utvecklas med t.ex. civilsamhället. Exakt hur och i vilken form detta bör ske behöver enligt min uppfattning ses över. Jag anser vidare att det är angeläget att regeringen analyserar och går vidare med förslag för att nå ökad digital jämlikhet. Den dåvarande miljöpartistiska bostads- och digitaliseringsministern, statsrådet , lät 2017 inrätta såväl en digitaliseringsstrategi som ett digitaliseringsråd. I en fördjupningsrapport , Delaktighet i en digital tid, beskrevs innebörden av formuleringen ”alla ska ha förmågan och möjligheten att delta i ett digitalt samhälle”. Förutom strukturfrågor och en nollvision om utanförskap fanns där bl.a. förslaget om att identifiera, prioritera och peka ut ett antal nödvändiga samhällstjänster som alla medborgare ska kunna använda med hjälp av digital teknik som uppfyller design för alla. ”De utpekade samhällstjänsterna skulle uppfylla standarden för universell design, erbjuda god säkerhet och alla skulle kunna erbjudas handledning för ökad användning och bra användarupplevelse.” Ökad digital jämlikhet, menar jag, skulle göra stor skillnad i praktiken. Tillgång till elektronisk kommunikation, punkt 5 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3689 av m.fl. (M) yrkande 13 och 2021/22:3753 av m.fl. (M) yrkandena 7 och 10, 2021/22:839 av (S), 2021/22:1124 av (M) yrkande 1, 2021/22:2189 av (M), 2021/22:2432 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2021/22:2451 av m.fl. (SD) yrkande 22, 2021/22:2861 av (M) yrkande 4, 2021/22:2934 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2021/22:2935 av (M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:3227 av m.fl. (C) yrkande 4, 2021/22:3232 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 1, 2021/22:3264 av (M), 2021/22:3680 av m.fl. (C) yrkandena 2 och 13, 2021/22:3867 av m.fl. (S) yrkande 1 och 2021/22:4065 av m.fl. (MP) yrkande 8 och 2021/22:1124 av (M) yrkande 2, 2021/22:1427 av och (båda S), 2021/22:2103 av och (båda C) yrkandena 1–3, 2021/22:2309 av (L) yrkandena 1–3, 2021/22:2861 av (M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:2934 av m.fl. (SD) yrkande 13, 2021/22:2953 av m.fl. (SD) yrkande 63, 2021/22:3227 av m.fl. (C) yrkandena 7 och 8, 2021/22:3680 av m.fl. (C) yrkandena 1, 3, 4, 14 och 19, 2021/22:3867 av m.fl. (S) yrkande 2, 2021/22:3879 av m.fl. (KD) yrkande 80 och 2021/22:4197 av m.fl. (MP) yrkandena 23–25. Bredbandsmålet ser ut att bli svårt att nå. PTS gör bedömningen att det krävs åtskilliga miljarder i statligt tillskott och utbyggnaden på landsbygden går oerhört långsamt. Takten i utbyggnaden påverkas även av var man bor då lokala politiker och fiberföreningar kan driva på. De områden som saknar en eldsjäl hamnar ännu mer efter. Vi anser därför att regeringen bör ta fram tydligare nationella mål för bredbandsutbyggnaden, som i sin tur kan brytas ned på lokal nivå och användas för att försöka påskynda utbyggnaden. Vi anser att det behövs fler digitala lösningar för lokala behov. Ska vi dra nytta av de digitala möjligheterna krävs en fungerande digital infrastruktur vad gäller både fasta och mobila uppkopplingsmöjligheter. Därför menar vi att staten måste ta sitt ansvar och prioritera dessa frågor högre. Regeringen måste således intensifiera arbetet med den digitala infrastrukturen över hela landet för att gynna den regionala utvecklingen. I Bredbandsforums rapport om digital mobilitet diskuteras i ett avsnitt det som kallas för roaming, dvs. att operatörer ingår avtal med varandra om att den ena operatörens mobilkunder kan nyttja den andra operatörens mobilnät för att ringa och surfa i områden där den egna mobiloperatören inte har täckning. I syfte att förbättra enskilda användares täckning, framför allt på landsbygden, har behov av roaming inom ibland lyfts fram. Bredbandsforums arbetsgrupps bedömning är att det finns både fördelar och nackdelar med roaming inom . De utesluter inte att roaming kan vara ett verktyg som kan bidra till ökad mobilitet, men det måste vägas mot risken att utbyggnaden avstannar och i stället blir ett hinder för att uppnå mobilitetsmålen. Mot bakgrund av detta vill vi tillsätta en statlig utredning som ser över för- och nackdelar med nationell roaming. Tillgång till elektronisk kommunikation, punkt 5 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2432 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2021/22:2451 av m.fl. (SD) yrkande 22, 2021/22:2934 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 13 samt 2021/22:2953 av m.fl. (SD) yrkande 63, 2021/22:1124 av (M) yrkande 1, 2021/22:2861 av (M) yrkande 2, 2021/22:2935 av (M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:3227 av m.fl. (C) yrkande 4, 2021/22:3680 av m.fl. (C) yrkandena 2 och 13, 2021/22:3689 av m.fl. (M) yrkande 13, 2021/22:3867 av m.fl. (S) yrkande 2 och 2021/22:4065 av m.fl. (MP) yrkande 8 och 2021/22:839 av (S), 2021/22:1124 av (M) yrkande 2, 2021/22:1427 av och (båda S), 2021/22:2103 av och (båda C) yrkandena 1–3, 2021/22:2189 av (M), 2021/22:2309 av (L) yrkandena 1–3, 2021/22:2861 av (M) yrkandena 1 och 4, 2021/22:3227 av m.fl. (C) yrkandena 7 och 8, 2021/22:3232 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 1, 2021/22:3264 av (M), 2021/22:3680 av m.fl. (C) yrkandena 1, 3, 4, 14 och 19, 2021/22:3753 av m.fl. (M) yrkandena 7 och 10, 2021/22:3867 av m.fl. (S) yrkande 1, 2021/22:3879 av m.fl. (KD) yrkande 80 och 2021/22:4197 av m.fl. (MP) yrkandena 23–25. Tillgång till god infrastruktur för kommunikation blir allt viktigare både för näringslivet och för den enskilda medborgaren. Tillgång till snabb internetuppkoppling gör det möjligt för företag och anställda att både verka och bo på landsbygden. Näringsverksamheten blir också alltmer beroende av en snabb och stabil internetuppkoppling, inte minst i takt med att många moment och tjänster automatiseras. Bredband och it-uppkoppling blir således en viktig konkurrensfaktor för arbetstillfällen, kompetens och tillväxt. Tillgång till internet är även en demokratifråga, eftersom medborgare ges möjlighet att ta del av information och delta i den digitala samhällsdebatten. Covid-19-pandemin har dessutom visat att digital tillgänglighet är av största vikt. Tar man dessutom hänsyn till att en lång rad industriella maskiner och arbetsfordon arbetar uppkopplat mot exempelvis tillverkare och beställare, och att nästa generations personbilar kommer att kommunicera trådlöst i realtid med olika databaser, står det klart att täckningsgraden måste bli bättre för att möjliggöra ett liv på lika villkor i hela landet. Vi vill understryka att bredband på landsbygden leder till minskad polarisering mellan stad och landsbygd. noterar vi att glesbygden är kraftigt överrepresenterad bland de kvarvarande knappa som ännu inte kan erbjudas tillgång till snabbt internet, vilket givetvis är bekymmersamt. Vi ställer oss positiva till mål om att av befolkningen ska ha tillgång till snabbt internet 2025. Målet i bredbandsstrategin innebär att av alla hushåll och företag bör ha tillgång till bredband om minst , ett mål som regeringen inte har lyckats leverera. Vi framhåller därför att bredbandsutbyggnaden på landsbygden kraftigt bör stärkas för att nå målet i bredbandsstrategin. För att påskynda och underlätta utbyggnaden av bredband menar vi att större samordning bör ske vid installation av fiber. Detta kan exempelvis uppnås genom att utnyttja kablar eller tomma rör vid markåtgärder. Dessutom kan kulvertar och kabelrännor utmed väg- och järnvägsnätet med fördel utnyttjas om kapacitetsutrymme finns. Vid underhåll och nybyggnation av väg och järnväg bör tomma rör läggas som kan nyttjas vid fiberutbyggnad. Därtill anser vi att de bolag som lägger tomma rör i marken för att underlätta framtida fiberutbyggnad bör kompenseras. För att uppmuntra fler att åka tåg är det enligt vår uppfattning viktigt att resenärerna kan kommunicera i mobiltelefonen och arbeta på tågen, och en förutsättning för detta är väl fungerande mobilnät med god täckning. Många tåg har tillgång till internet, men det är sällan tillfredsställande eftersom mobiltäckningen längs järnvägen ofta är dålig. En utbyggnad av mobilnätet är därför nödvändig, anser vi. Vi konstaterar i sammanhanget att dålig täckning inte bara förekommer i glesbygd utan även i mer tätbebyggda områden och i städer. En översyn av mobiltäckningen längs trafikerade järnvägssträckor bör göras i ett samarbete mellan , järnvägsföretagen och mobiloperatörerna, för att därefter prioritera förbättringsåtgärderna. Tillgång till elektronisk kommunikation, punkt 5 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3227 av m.fl. (C) yrkandena 4, 7 och 8 samt 2021/22:3680 av m.fl. (C) yrkandena 1–4, 13, 14 och 19, 2021/22:1124 av (M) yrkande 1, 2021/22:2432 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2021/22:2451 av m.fl. (SD) yrkande 22, 2021/22:2861 av (M) yrkande 4, 2021/22:2934 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2021/22:2935 av (M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:3264 av (M), 2021/22:3689 av m.fl. (M) yrkande 13, 2021/22:3753 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2021/22:4065 av m.fl. (MP) yrkande 8 och 2021/22:839 av (S), 2021/22:1124 av (M) yrkande 2, 2021/22:1427 av och (båda S), 2021/22:2103 av och (båda C) yrkandena 1–3, 2021/22:2189 av (M), 2021/22:2309 av (L) yrkandena 1–3, 2021/22:2861 av (M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:2934 av m.fl. (SD) yrkande 13, 2021/22:2953 av m.fl. (SD) yrkande 63, 2021/22:3232 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 1, 2021/22:3753 av m.fl. (M) yrkande 10, 2021/22:3867 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2, 2021/22:3879 av m.fl. (KD) yrkande 80 och 2021/22:4197 av m.fl. (MP) yrkandena 23–25. Samhället är avsevärt mer digitaliserat än för bara . Om det före coronapandemin var svårt att föreställa sig hur vårt samhälle skulle se ut utan internet, är det en omöjlighet. Närmast över tog ett historiskt digitaliseringskliv och en stor del av befolkningen, men långt ifrån alla, ställde snabbt om till ett helt digitalt arbetsliv. Hundratusentals människor skickades hem från jobbet, skolan och . Digitala arbetssätt har bidragit till att bära upp samhället, företagandet och jobben pandemin hanterats. En väl utbyggd infrastruktur för mobiltelefoni och bredbandstjänster är en förutsättning för fortsatta möjligheter för människor att bo kvar, driva företag, delta i undervisning, utöva kultur och ha sociala kontakter också i landsbygdsdelarna av vårt land. Jag framhåller därför vikten av en fungerande infrastruktur och möjlighet till kommunikation, vilket krävs för att uppnå en effektiv digitalisering av samhället. För att alla människor i ska kunna vara uppkopplade och få möjlighet att dra fördel av digitaliseringens potential är det enligt min uppfattning angeläget att en digital allemansrätt införs som garanterar en stabil och snabb uppkoppling. Likaså är det viktigt att mer frekvensutrymme frigörs för ökad mobiltäckning och bättre mobiltelefoni och surf i hela landet. För mig är det oerhört viktigt med en levande landsbygd och därför ser jag med stor oro på att digitaliseringen dröjer – trots att regeringen har haft på sig att leverera enligt planen Regeringens nya bredbandsstrategi – ett helt uppkopplat . Det första som kan konstateras är att det första målet – att av alla hushåll och företag bör ha tillgång till bredband om minst 2020 – inte nåtts. Detta mål måste därför skyndsamt ses över och regeringen måste ta fram en ny handlingsplan för att det ska nås och berätta hur och till vilken kostnad. Enligt en rapport från PTS behövs det rejäla satsningar, både från staten och från marknaden. Jag noterar vidare att det ser ut att vara lika svårt ut att nå det andra av regeringens bredbandsmål, det som tar sikte på att hela 2025 bör ha tillgång till snabbt bredband. Även här uppskattar PTS att det finns behov av betydande statliga investeringar, vilket givetvis är en utmaning. Att tappar tempo i utbyggnaden av bredband är allvarligt. Digitaliseringen av hela landet är viktig när det gäller många sektorer i samhället, bl.a. för jord- och skogsbruk, transportsektorn och hela logistikbranschen, möjligheten till distansundervisning samt hemarbete som aktualiserats i och med covid-19-pandemin. Ett av de viktigaste sätten att ge förutsättningar för jobb, tillväxt och tillgång till välfärdstjänster i hela landet handlar om att bättre ta till vara den digitala utvecklingen. Jag vill att alla hushåll och arbetsplatser, där efterfrågan finns, ska vara uppkopplade . För att digitaliseringen av hela ska ta ytterligare fart krävs utbyggnad av fiber och annan modern kommunikationsteknik i hela landet. För att genomföra detta behövs kreativa lösningar som exempelvis samförläggning av bredbandsinfrastruktur med annan infrastruktur och ett mer snabbfotat tillgängliggörande av frekvenser för mobilt bredband. Dagens tekniska utveckling inom det digitala området går fort. erbjuder marknaden ett flertal olika tekniska lösningar för att förbättra digitala tjänster. Det är inte enkelt att ta ställning till vilka lösningar som är att föredra. Även expertisen på området presenterar olika lösningar utan att nödvändigtvis sätta ned foten. Den kanske mest centrala frågan är i vilken utsträckning radiobaserad teknik kan ersätta nedgrävt bredband och vilket slags radioteknik som då är bäst lämpad. Jag anser att lösningarna och de samhällskrav som ställs alltid ska ha fokus på funktionalitet i bredbandsutbyggnaden och inte på specifika teknikval. Jag vill också lyfta frågan om delbetalning av anslutningsavgiften, även när det byggs med statligt stöd. är det PTS som hanterar bredbandsstödet, tidigare var det . I den modell som PTS nu tillämpar skulle det strida mot att medge delbetalning. Jag vill se en översyn av de regler som gäller för när statligt stöd till bredbandsutbyggnad tolkas som statsstöd, inte minst sett mot bakgrund av att EU tydligt har tagit ställning för vikten av en snabb digitalisering i glesare delar och betonat vikten av detta inom Återhämtningsfonden som upprättats i samband med pandemin. Jag anser även att ett kommersiellt tillgängliggörande av 700 MHz-bandet är en viktig del i att skapa högre bredbandstäckning i hela landet. Regeringen har dock tills misskött hanteringen, vilket försenat öppnandet av 700 MHz-bandet för mobila telefonitjänster. För mig är det i sammanhanget av högsta prioritet att tillgodose såväl civilsamhällets som blåljusmyndigheternas behov av nytt frekvensutrymme . Slutligen vill jag framföra att jag betraktar it som ”det femte transportslaget”, som vid sidan av väg, järnväg, sjöfart och flyg möjliggör liv, arbete och boende i hela landet. Över tiden måste därför it-lösningar göras till ett valbart alternativ vid de åtgärdsvalstudier (ÅVS) som gör, i syfte att öka tillgängligheten för människor i hela landet. Jag anser att en logisk följd av detta borde vara att man överväger att göra it – det femte transportslaget – till ett av ansvarsområden för att på ett mer naturligt sätt få in it som en möjlig del av de åtgärder som ingår i en ÅVS och som ett steg i fyrstegsprincipen. Det skulle förbättra möjligheterna till investeringar i och underhåll av it i samband med väg- och järnvägsbyggnation och underhåll, samt bli en integrerad del av anslag och budget. Tillgång till elektronisk kommunikation, punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3232 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 1, 2021/22:839 av (S), 2021/22:2189 av (M), 2021/22:2861 av (M) yrkandena 1 och 4, 2021/22:3227 av m.fl. (C) yrkandena 4, 7 och 8,