bet · H901FöU9 · 2022-03-25 00:00:00 — Utskottet kommer att fortsätta följa arbetet men ser inte skäl att vidta fler åtgärder . Motion 2021/22:3908 (KD) yrkande 19 avstyrks därför. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om miljöfrågor och försvarets samexistens med övriga samhällsintressen. Jämför reservation 5 (M), 6 (SD), 7 (S, C, V, MP), 8 (SD), 9 (V) och 10 (MP). m.fl. (M) framhåller i kommittémotion 2021/22:3641 att frågan om Försvarsmaktens möjligheter att öva inte är okomplicerad då försvarets övningar kan vara bullriga och miljöpåverkande. Det kan komma i konflikt med t.ex. möjligheten att bygga bostäder eller bedriva turistverksamhet. På grund av dessa ibland motstående intressen bedöms processen kring försvarets miljötillstånd ofta vara mycket utdragen. Försvarsmakten har uppmärksammat problemet med utdragna tillståndsprocesser i sitt kompletterande budgetunderlag. Där föreslås ändringar i som innebär att tillståndsprocessen förkortas. Detta ska enligt förslaget göras genom att ta bort ett av de tre steg som krävs för att få miljötillstånd, och genom att få till en författningsreglering som säger att länsstyrelserna ska hantera ärendena skyndsamt. Enligt förslaget ska mark- och miljödomstolen och dess yttrande till regeringen tas bort. Motionärerna bedömer att en sådan ändring skulle möjliggöra fler militära övningar. Motionärerna ser även fler möjligheter att förenkla processen kring miljötillstånd och att hitta sätt att jämka olika intressen. I motionen föreslås därför att regeringen vidtar åtgärder i fråga om Försvarsmaktens möjligheter att öva (yrkande 24). (M) anför i motion 2021/22:2083 att den nuvarande lagstiftningen försvårar såväl Försvarsmaktens möjligheter att öva som kommunernas möjligheter att bygga nya bostäder. Det är därför nödvändigt med ett rejält omtag. Motionären föreslår att rikets säkerhet ska låtas gå före . m.fl. (SD) anför i kommittémotion 2021/22:2531 att processen för att få miljötillstånd tar , vilket påverkar Försvarsmaktens möjlighet att etablera nya regementen och skjutfält. Motionärerna föreslår att nödvändiga miljötillstånd ska utfärdas redan i anslutning till beslut om upprättande av nya regementen eller övnings- och skjutfält (yrkande 47). m.fl. (SD) föreslår i kommittémotion 2021/22:2479 att regeringen skyndsamt ska ta fram en konkret plan för sanering av militärflygplatserna och återkomma till med en sådan (yrkande 25). m.fl. (C) beskriver i kommittémotion 2021/22:3233 att det finns en osäkerhet både på de orter där Försvarsmakten finns och där de ska etableras om hur verksamhet som inte är militär ska kunna utvecklas som Försvarsmakten utvecklas. Motionärerna anför att det är viktigt att försöka finna samexistenslösningar kring försvarets verksamhet på det lokala planet och övriga samhällsintressen (yrkande 8). Motionärerna anför också att Försvarsmaktens arbete med samexistens och medverkan i planerings- och prövningsprocessen för energiproduktion är viktigt för folkförankringen och i förlängningen för en god totalförsvarsförmåga. De beskriver att alltför extensiva tolkningar av , som hämmar all annan samhällsutveckling, kan motverka totalförsvarets intressen genom att leda till minskad folkförankring och minskad acceptans lokalt och regionalt. I motionen föreslås att regeringen ska se över tillämpning och praxis av Försvarsmaktens tolkning av (yrkande 9). (C) anför i motion 2021/22:1207 att det krävs lagar inom militära påverkansområden som möjliggör nybyggnad av bostäder med fokus på inomhusmiljön och där utomhusmiljön tillåts vara bullerpåverkad eftersom det finns ett giltigt miljötillstånd. Motionären föreslår att lagarna utvecklas så att samexistens mellan militära och civila verksamheter i militära påverkansområden möjliggörs. Nooshi Dadgostar m.fl. (V) föreslår i kommittémotion 2021/22:3279 att regeringen ger Försvarsmakten i uppdrag att ta fram en handlingsplan för att minska föroreningen av orsakad av militära övningar och tillkännager detta för regeringen (yrkande 43). I kommittémotion 2021/22:3199 föreslår m.fl. (V) att regeringen ger Försvarsmakten i uppdrag att återkomma med ett underlag för hur övningsverksamheten kan organiseras utan att utgöra ett hinder för byggandet av havsbaserad vindkraft på lång sikt (yrkande 12). (L) anför i motion 2021/22:2287 att det pågår kostsamma tvister mellan kommuner och Försvarsmakten om vem som ska stå för kostnader för sanering av förorenade områden och rening av vatten. Motionären föreslår att Försvarsmakten ska få ett tydligare uppdrag att bidra till att säkra rent dricksvatten. m.fl. (MP) beskriver i kommittémotion 2021/22:1725 att den militära övningsverksamheten innebär ett hot mot sjön som dricksvattenstäkt. Motionärerna föreslår att regeringen ska se över möjligheterna för en flytt av försvarets verksamhet bort från sjön och området runt (yrkande 2). m.fl. (MP) anför i kommittémotion 2021/22:4197 att det behövs planering för att även Försvarsmaktens fordon ska kunna fungera som en del av totalförsvaret i framtidens energisystem, som baseras på el och förnybara bränslen (yrkande 35). Försvarsmaktens flottiljflygplatser och övnings- och skjutfält omfattas av tillståndsplikt enligt och förordningen (1998:899) om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd. En ansökan om miljötillstånd ska alltid innehålla en miljökonsekvensbeskrivning som redovisar den sökta verksamhetens direkta och indirekta påverkan på miljö och människors hälsa. Miljötillstånden innebär en rätt att bedriva verksamhet inom givna ramar med vissa förpliktelser och villkor. Till exempel regleras hur många skjutningar som får göras vid ett skjutfält och . En övningsledare måste inför varje enskild övning göra miljöriskbedömningar av alla olika övningsmoment. I 3 kap. 10 § anges att om ett område är av riksintresse för flera oförenliga ändamål ska företräde ges åt ändamål som på det lämpligaste sättet främjar en långsiktig hushållning med marken, vattnet och den fysiska miljön i övrigt. Om området behövs för en totalförsvarsanläggning ska försvarsintresset ges företräde. Bestämmelserna om riksintresse gäller också vid bygglovsprövning enligt (2010:900). Regeringen har i förordningen (2007:1266) med instruktion för Försvarsmakten uppdragit åt myndigheten att ta miljöhänsyn i sin verksamhet i fredstid. Inom ramen för miljöarbetet ska Försvarsmakten bidra till att det generationsmål för miljöarbetet och de miljökvalitetsmål som har fastställt nås samt vid behov föreslå åtgärder för miljöarbetets utveckling. När det gäller föroreningsskador som har orsakats av tidigare militär verksamhet ska Försvarsmakten, utöver de skyldigheter som följer av , avhjälpa dem i enlighet med Försvarsmaktens inventering. Försvarsmakten omfattas av förordningen (2018:1428) om myndigheters klimatanpassningsarbete och har en skyldighet att arbeta med klimatanpassning. I samband med införandet av miljökvalitetsmål beslutade regeringen att Försvarsmakten skulle ingå bland de 26 utpekade myndigheter som fick ett särskilt ansvar för att bidra till uppnå miljömålen. När utskottet behandlade miljöfrågor i betänkande 2020/21:FöU8 konstaterade utskottet att tillgång till övnings- och skjutfält är avgörande för Försvarsmaktens möjlighet att nå de uppsatta målen . Utskottet betonade också vikten av att Försvarsmakten fortsätter att utveckla och integrera miljöhänsyn i verksamheten. Utskottet anförde då att miljö- och jordbruksutskottet hade yttrat att de miljötillstånd som övnings- och testverksamheten kräver, kombinerat med Försvarsmaktens eget arbete med miljöfrågor, gör att miljöriskerna på ett godtagbart sätt kan anses vara balanserade mot behoven av att öva för att uppnå målen för det militära försvaret. Utskottet delade denna syn, och såg i likhet med miljö- och jordbruksutskottet inte skäl att ta initiativ till någon ändring av bestämmelserna i exempelvis för att ändra reglerna för tillståndsbedömningar på det sätt som motionärerna yrkat. Mot den bakgrunden avstyrkte utskottet yrkanden som handlade om miljötillståndsbedömningar, Försvarsmaktens möjligheter att öva och samexistens mellan militära och civila verksamheter. När det gäller förorenade områden konstaterade utskottet i ovan nämnda betänkande att Försvarsmakten hade fått i uppdrag att redovisa både vidtagna och planerade åtgärder när det gäller förorenade områden. I uppdraget ingår att se över hur takten kan öka och hur myndigheten kan hitta effektiva metoder för efterbehandling av förorenade områden. Utskottet avstyrkte mot den bakgrunden ett motionsyrkande om sanering av militärflygplatser. I betänkande 2020/21:FöU4 uttalade utskottet att Försvarsmakten har i uppdrag att verka för att miljö- och klimatmålen nås, och noterade att regeringen i sin myndighetsinstruktion till Försvarsmakten har gett myndigheten ansvar för att bidra till att miljömålen nås, ta miljöhänsyn i fredstid, vid behov föreslå åtgärder för miljöarbetets utveckling, avhjälpa föroreningsskador och rapportera till och samråda med när det gäller rapporteringen. Utskottet utgick från att regeringen beslutar om myndighetsinstruktioner och regleringsbrev på ett ändamålsenligt sätt med utgångspunkt i de skyldigheter som följer av klimatlagen. Utskottet uttryckte också att redan dagens beslutsprocess förutsätter att riksintressen för flera oförenliga ändamål prövas och ställer krav på att Försvarsmaktens ansökningar om miljötillstånd alltid innehåller miljökonsekvensbeskrivningar. Samma sak hade utskottet även uttryckt i bl.a. betänkande 2018/19:FöU9. I betänkande 2020/21:FöU4 avstyrkte utskottet även ett motionsyrkande om att flytta Försvarsmaktens övningsverksamhet bort från sjön och området runt . Utskottet anförde att man delade regeringens bedömning att tillgång till övnings- och skjutfält var avgörande för Försvarsmaktens möjligheter att nå målen , och ansåg i likhet med regeringen att Försvarsmakten med beaktande av de krav som uppgiften ställer ska ta miljöhänsyn i fred. tillkännagav för regeringen att beslutsprocesserna för miljöprövningen av övnings- och skjutfält behöver ses över i syfte att förkorta handläggningstiderna så att Försvarsmaktens möjligheter till övning inte allvarligt försämras (bet. 2015/16:FöU3, rskr. 2015/16:50). Utskottet har därefter uttalat sig om frågan vid upprepade tillfällen, senast i yttrande 2020/21:75 . Utskottet välkomnade då att regeringen hade tillsatt utredningen modern och effektiv miljöprövning med uppdraget att se över det nuvarande systemet för miljöprövning och lämna förslag på de ändringar och åtgärder som krävs för att uppnå en modernare och mer effektiv miljöprövning (dir. 2020:86, M 2020:06). Utskottet ansåg att det var positivt att man nu ser över möjligheterna till förändringar i miljöprövningen som kan ge enklare och snabbare prövningsprocesser. Utskottet hade framhållit att man delade regeringens bedömning att handläggningen bör ske snabbt och effektivt enligt åldersprincipen och utan att rättssäkerheten eftersätts. Utskottet betonade vikten av att ärendena avgörs så snabbt som möjligt och att principerna om snabbhet och effektivitet är viktiga både för de ärenden som pågick och för motsvarande prövningsärenden framöver. Tillkännagivandet är ännu inte slutbehandlat. Enligt regeringens inriktning i propositionen Totalförsvaret 2021–2025 ska Försvarsmakten ta miljöhänsyn i sin verksamhet i fred och beakta de krav som myndighetens uppgifter ställer. Det är enligt regeringen viktigt att Försvarsmakten fortsätter att utveckla och integrera miljöhänsyn i verksamheten och att myndigheten fortsatt ska bidra till att det generationsmål för miljöarbetet och de miljökvalitetsmål som fastställt nås samt vid behov föreslå åtgärder för miljöarbetets utveckling. Vidare beskrivs att Försvarsmaktens tillgång till övnings- och skjutfält är av avgörande betydelse för möjligheterna att nå de uppsatta målen . Detta kan innebära behov av att ansöka om ändringsvillkor i redan lämnade miljötillstånd och behov av att ansöka om nya miljötillstånd för tidigare övnings- och skjutfält som behövs på de platser där nya grundorganisationsenheter inrättas. Utökning av verksamheten eller ny verksamhet vid Försvarsmaktens skjut- och övningsfält miljöprövas i enlighet med bestämmelser. I budgetpropositionen bedömer regeringen att Försvarsmakten, i dialog med relevanta myndigheter och kommuner, bör fortsätta att arbeta för att hitta lösningar så att både militär och civil verksamhet kan verka inom samma geografiska område, exempelvis inom vindkraftsutvecklingen. Regeringen avser att analysera behov och åtgärder utifrån Försvarsmaktens redovisning av uppdraget i myndighetens regleringsbrev. Försvarsmakten ska enligt uppdraget redovisa hur myndigheten bidrar till samexistens mellan olika samhällsintressen inom samma geografiska områden och samverkar med relevanta myndigheter och organisationer i samhällsplaneringen, mot bakgrund av Försvarsmaktens kommande tillväxt. Myndigheten ska också fortsätta att utveckla förmågan till tidig dialog och samverkan med relevanta aktörer i planerings- och prövningsprocessen av planerade anläggningar för förnybar energiproduktion och redovisa förutsättningar för att använda s.k. villkorade tillstånd. I regleringsbrevet gavs Försvarsmakten nya uppdrag om att bidra till samexistens mellan olika samhällsintressen och fortsätta utveckla förmågan till tidig dialog och samverkan med myndigheter och organisationer i samhällsplaneringen och prövningsprocesser för förnybar energiproduktion. När det gäller förorenade områden gav regeringen i uppdrag att ta fram en handlingsplan för områden som har förorenats av högfluorerade ämnen, s.k. PFAS. Planen överlämnades till regeringen och med den som grund fortsätter myndigheten det redan påbörjade arbetet inom området (dnr FM2020-12174:1). I budgetunderlaget anger myndigheten att man avsätter utökade medel för åtgärder som ska minska spridningen av föroreningar i mark och vatten. I regleringsbrevet har Försvarsmakten fått i uppdrag att redovisa vilka konkreta åtgärder myndigheten har vidtagit för att minska spridningen av PFAS-ämnen. Motsvarande uppdrag fanns i myndighetens regleringsbrev . I uppdraget ingick att se över hur Försvarsmakten kan öka takten och hitta effektiva metoder för efterbehandling av förorenade områden. I årsredovisningen redovisar Försvarsmakten att myndigheten har fortsatt arbeta för att bidra till en hållbar utveckling och att arbetet utgår från de globala målen i Agenda , EU:s klimat-, energi- och miljömål samt de nationella miljökvalitetsmålen. Klimatanpassningsarbetet genomförs inom ramarna för de krav som specificeras i förordningen (2018:1428) om myndigheters klimatanpassning. Försvarsmakten beskriver i årsredovisningen att det för tillfället saknas realistiska alternativ för att Försvarsmakten ska kunna frångå de befintliga och beställda förbränningsmotorerna i myndighetens fordon, fartyg och luftfarkoster, vilket gör att myndigheten har ett oundvikligt beroende av drivmedel med god lagringskapacitet och annan klimattålighet. kan kravställningen endast tillmötesgås av fossila drivmedel, och det är svårt att bestämt uttala sig om när alternativa system kan finnas tillgängliga i större omfattning. Säkerställandet av försörjningstrygghet och arbetet med klimatneutralitet sker genom att proaktivt följa teknik- och samhällsutvecklingen för att kunna växla över till nya fordonssystem eller nya drivmedel vid rätt tillfälle för att undvika inlåsningseffekter eller medföra påverkan på Försvarsmaktens uthållighet vid höjd beredskap, kris eller krig. Försvarsmakten redovisar att myndigheten fattade beslut om förnyade riksintresseanspråk för totalförsvarets militära del. Flertalet av de nya eller utökade anspråken är direkt kopplade till den tillväxt som beslutats genom försvarsbeslutet och etableringen av nya organisationsenheter. Riksintressen för totalförsvarets militära del kan bl.a. omfatta skjut- och övningsfält, flygplatser, sjöövningsområden och tekniska system. När det gäller Försvarsmaktens medverkan i beredningen av vindkraftsärenden redovisar myndigheten att samarbetet med har fortsatt och att man så långt som möjligt tar hänsyn till rekommendationer om vad Försvarsmakten ska beakta för att bidra till energiomställningen och en ändamålsenlig utbyggnad av vindkraft. Försvarsmakten har medverkat i och nationella strategi för en hållbar vindkraftsutbyggnad och kommer att se över möjligheten att tydliggöra var, inom ett lågflygningsområde, vindkraftsutbyggnad skulle kunna ske utan att skada försvarsintressen. Försvarsmakten avser också att utreda möjligheten att i planeringsprocessen förena geografiska områden med villkor för att på så sätt möjliggöra för vindkraftsutbyggnad och skapa fler lämpliga områden för vindkraft. Utredningen modern och effektiv miljöprövning inklusive dess tilläggsdirektiv ska redovisas (dir. 2020:86, M 2020:06). I budgetunderlaget och svaret på regeringsuppdraget har Försvarsmakten föreslagit rättsliga förändringar när det gäller myndighetens tillståndsansökningar enligt och ändringar i miljöprövningsförordningen liksom förändringar av plan- och bygglagstiftningen (FM2021-19703:10). Tillgång till skjutfält och övningsområden är avgörande för att nå målen för det militära försvaret och för att Försvarsmakten ska kunna växa i enlighet med beslut. Som framgår tillkännagav att beslutsprocesserna för miljöprövningen av övnings- och skjutfält behöver ses över i syfte att förkorta handläggningstiderna så att Försvarsmaktens möjligheter till övning inte allvarligt försämras. Tillkännagivandet är ännu inte slutbehandlat och utskottet har återkommit till vikten av att miljöprövnings- och överklagandeärenden handläggs både snabbt och effektivt utan att rättssäkerheten eftersätts. Utskottet vidhåller denna uppfattning. Utskottet utgår från att den nu pågående utredningen ska resultera i förändringar av miljöprövningen som kan ge enklare och snabbare prövningsprocesser som möjliggör Försvarsmaktens tillväxt. Utskottet delar regeringens uppfattning om att Försvarsmakten, i dialog med relevanta myndigheter och kommuner, bör fortsätta arbeta för att hitta lösningar så att både militär och civil verksamhet kan verka inom samma geografiska område exempelvis inom förnybar energiproduktion. Utskottet har tidigare uttalat att man delar miljö- och jordbruksutskottets bedömning om att de miljötillstånd som övnings- och testverksamheten kräver, kombinerat med Försvarsmaktens eget arbete med miljöfrågor, gör att miljöriskerna på ett godtagbart sätt kan anses vara balanserade mot behoven av att öva för att nå målen för det militära försvaret. Mot bakgrund av det som redovisats ovan om regeringens och Försvarsmaktens pågående arbete, och eftersom redan dagens beslutsprocesser förutsätter att riksintressen för flera oförenliga ändamål prövas, finns det enligt utskottet inte anledning att göra sådana tillkännagivanden som motionärerna efterfrågar i fråga om miljötillstånd och samexistens. Motionerna 2021/22:3641 (M) yrkande 24, 2021/22:2083 (M), 2021/22:3531 (SD) yrkande 47, 2021/22:3233 (C) yrkandena 8 och 9, 2021/22:1207 (C) och 2021/22:3199 (V) yrkande 12 avstyrks därför. Utskottet konstaterar att Försvarsmakten bedriver ett arbete med att utveckla och integrera miljöhänsyn i verksamheten i fred och att regeringen har gett myndigheten fortsatta uppdrag bl.a. när det gäller arbetet med förorenade områden. Utskottet ser positivt på förbättringsarbetet och ser inte att det finns skäl att vidta fler åtgärder . Motionerna 2021/22:2479 (SD) yrkande 25, 2021/22:3279 (V) yrkande 43, 2021/22:2287 (L), 2021/22:4197 (MP) yrkande 35 och 2021/22:1725 yrkande 2 avstyrks därmed. Övriga frågor som rör det militära försvarets verksamhet Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om Försvarsmaktens stöd till polisen, funktions- och innovationsupphandling inom försvaret och Försvarsmaktens medverkan i bredbandsutbyggnaden. Jämför reservation 11 (M, SD, L), 12 (M) och 13 (C). m.fl. (M) anför i kommittémotion 2021/22:3640 att samhällets alla tillgängliga resurser behöver kunna användas för att hantera extraordinära kriser. I motionen beskrivs att rikspolischefen begärde av regeringen att ska kunna ta hjälp av Försvarsmakten vid extraordinära händelser och inte bara vid terrorattentat som . Tanken är att Försvarsmakten vid extraordinära händelser ska kunna assistera med resurser och verktyg som bevakning för att kunna avlasta polisen och göra det möjligt för polisen att fokusera på sin kärnverksamhet. Regeringen har inte vidtagit några åtgärder för att tillgodose Rikspolischefens begäran. I motionen föreslår därför motionärerna att lagstiftningen ändras så att Försvarsmakten ges möjlighet att stödja vid extraordinära händelser och att Försvarsmakten kompenseras resursmässigt för denna nya uppgift (yrkande 11). m.fl. (M) föreslår i kommittémotion 2021/22:3643 yrkande 21 att möjligheten att upphandla hela förmågor ska användas. Motionärerna vill utnyttja de stora svenska teknik- och industriföretagen för att genomföra stora upphandlingar där försvaret inte bara upphandlar själva varan utan även underhåll och logistiktjänster. En aktör tar därigenom ansvar för att leverera hela förmågan som huvudentreprenör. I motionen föreslås också att innovationsupphandlingar ska övervägas i högre utsträckning. Innovationsupphandling innefattar dels upphandling som görs på ett sådant sätt att den inte utesluter nya lösningar, s.k. innovationsvänlig upphandling, dels upphandling av innovation, som innebär upphandling av framtagande av nya lösningar som ännu inte finns på marknaden. m.fl. (C) anför i kommittémotion 2021/22:3680 yrkande 11 att Försvarsmakten aktivt bör delta och medverka i planeringen av bredbandsutbyggnaden med berörda aktörer. stoppar säkerhetsskyddslagen byggnation av mobilmaster på många platser i och bl.a. upplever aktörer som bygger infrastruktur för mobilt bredband att byggtillstånd rutinmässigt nekas i områden där flyghinder gäller. Detta måste förbättras och en väg att gå är en fördjupad dialog mellan Försvarsmakten och de aktörer som bygger infrastruktur. Mobilitetsmålet måste kunna uppnås utan att det kommer i konflikt med rikets säkerhet. Vid avslag på inrådan av Försvarsmakten måste det gå att hitta acceptabla alternativa placeringar. Försvarsmakten måste ständigt utvecklas i sin dialog med de aktörer som bygger infrastruktur för bredband. Försvarsmakten kan lämna stöd till samhället enligt förordningen (2002:375) om Försvarsmaktens stöd till civil verksamhet om Försvarsmakten har lämpliga resurser som medger detta, om stödet inte allvarligt hindrar Försvarsmaktens ordinarie verksamhet och om övriga villkor enligt förordningen är uppfyllda. Enligt 7 § i förordningen får Försvarsmaktens personal inte användas i situationer där det finns risk för att den kan komma att bruka tvång eller våld mot enskilda när stöd lämnas. Som statlig myndighet har Försvarsmakten också en skyldighet att bistå i en räddningsinsats enligt lagen (2003:778) om skydd mot olyckor. beslutade regeringen om förordningen (2017:113) om Försvarsmaktens stöd till polisen med helikoptertransport, enligt vilken Försvarsmakten ska bistå polisen med helikoptertransport vid genomförande av polisiära insatser. Den sistnämnda uppgiften framgår även av 3 b § 8 förordningen (2007:1266) med instruktion för Försvarsmakten. I lagen (2006:343) om Försvarsmaktens stöd till polisen vid terrorismbekämpning finns bestämmelser om Försvarsmaktens stöd till och Säkerhetspolisen vid terrorismbekämpning i form av insatser som kan innebära användning av våld eller tvång mot enskilda. En sådan begäran om stöd ska beslutas av eller Säkerhetspolisen. Stödet ska gälla att förhindra eller på annat sätt ingripa mot en handling som kan utgöra brott enligt lagen (2003:148) om straff för terroristbrott. I förarbetena till lagen anför regeringen att det finns former av terrorattentat som polisen inte kan hantera på egen hand, främst vid händelser som utspelar sig i luftrummet eller till sjöss (prop. 2005/06:111 s. 19 f.).