bet · H901UbU15 · 2022-04-01 00:00:00 — Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Övergripande värdegrundsfrågor, punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4210 av m.fl. (KD) yrkande 52 och 2021/22:814 av m.fl. (S, -) yrkande 2, 2021/22:1539 av (S), 2021/22:1629 av och (båda C) yrkande 14, 2021/22:2563 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2021/22:2591 av m.fl. (V) yrkande 1, 2021/22:3963 av m.fl. (L) yrkande 7 och 2021/22:3965 av m.fl. (L) yrkandena 53 och 55. förtydligades läroplan så att könsuppdelad undervisning inte är tillåtet. Könsuppdelad undervisning är bara tillåtet när det finns ett tydligt pedagogiskt syfte, exempelvis om en grupp killar pratar attityder i sex- och samlevnadsundervisningen. föreslog att motsvarande förtydligande skulle införas bl.a. i läroplanen för gymnasieskolan. Någon sådan ändring har dock inte gjorts. Mot denna bakgrund anser jag att läroplanen måste ändras så att inte könsuppdelad undervisning förekommer i gymnasieskolan. Regeringen bör vidta åtgärder enligt det som anförts ovan. Övergripande värdegrundsfrågor, punkt 1 (L) av (L) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3963 av m.fl. (L) yrkande 7 och 2021/22:3965 av m.fl. (L) yrkandena 53 och 55 samt 2021/22:814 av m.fl. (S, -) yrkande 2, 2021/22:1539 av (S), 2021/22:1629 av och (båda C) yrkande 14, 2021/22:2563 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2021/22:2591 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2021/22:4210 av m.fl. (KD) yrkande 52. Det är i skolan som barn oavsett könsidentitet eller bakgrund ska ges lika möjligheter och livschanser. Skolans värdegrund ska spegla de liberala värderingar som håller samman vårt samhälle – om individens frihet, demokrati och jämställdhet. Det finns en tydlig genusdimension av de fallande kunskapsresultaten i skolan . Pojkarna släpar efter, och särskilt märks detta för lågpresterande pojkar. Att det skett en viss positiv utveckling är glädjande, men sett över kvarstår en mycket oroande bild. Skillnaden i skolresultat mellan pojkar och flickor måste vända. Det kräver ett jämställdhetslyft med tydligt fokus på pojkarna. Lärarna måste få fler verktyg för att öka jämställdheten. Förebyggande arbete behövs för att motverka den macho- och antipluggkultur som riskerar att förstöra framtiden för pojkarna och riktade insatser måste till för att stärka pojkars läsförståelse. När det gäller skolans arbete med en demokratisk värdegrund och kunskap mot antisemitism, afrofobi, islamofobi, homofobi och andra former av intolerans anser vi att detta arbete måste förstärkas. Liberaler har bekämpat alla former av rasism, främlingsfientlighet och intolerans. Hatbrott ska inte få förekomma. Ingen ska behöva utsättas för fördomar eller nedvärderande attityder på grund av sin hudfärg eller sitt ursprung. Skolan är inte värdeneutral, utan ska stå för alla människors lika värde. Skolan har också en viktig roll i att förebygga antisemitism, antiziganism, främlingsfientlighet, kvinnohat, islamofobi, afrofobi men även homofobi och andra former av intolerans. Skolan ska vara en frizon från fördomar och hat. Vi anser också att alla barn och ungdomar under skolgången ska ges möjlighet att göra en studieresa till ett förintelseläger. Med årens gång blir det allt färre människor som kan vittna om sina egna upplevelser från Förintelsen. Det är viktigt att stödja arbetet, bl.a. av förintelseöverlevarnas ättlingar, för att föra vidare deras berättelser till kommande generationer. Regeringen bör vidta åtgärder enligt det som anförts ovan. Kartläggning av antisemitism i skolan, punkt 2 (KD, L) av (L), (KD) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3965 av m.fl. (L) yrkande 52. Vi anser att det bör genomföras en nationell kartläggning av förekomsten av antisemitism i skolorna. Elever som lever i områden som har problem med att unga rekryteras in i extrema rörelser ska få stöd till särskilda insatser. Organisationen ”Unga muslimer mot antisemitism” i är en förebild och ordnar många resor till . Målet bör vara att alla barn och ungdomar under skolgången ska ges möjligheten att göra en studieresa till ett förintelseläger. Regeringen bör vidta åtgärder enligt det som anförts ovan. Genuspedagogik i förskolan, punkt 3 (SD, KD) av (SD), (SD), (KD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2563 av m.fl. (SD) yrkande 6. Det finns en ökande tendens att inom svenskt skolväsen göra avkall på grundläggande likabehandling av flickor och pojkar. Det är oroväckande. Det finns även anledning att förhålla sig kritisk mot delar av dagens s.k. genuspedagogik. Det förekommer exempelvis att lärare och pedagoger övervakar barns beteende och styr deras val i en normbrytande riktning och problematiserar varje könsnormativt uttryck. Vi anser att riktade stöd och uppmaningar till sådan verksamhet bör avvecklas. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt det som anförts ovan. Skolans arbete med hedersrelaterade frågor, punkt 4 (SD, L) av (L), (SD), (SD), (L) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3973 av m.fl. (L) yrkande 29 och 2021/22:3985 av m.fl. (L) yrkandena 12–14 och 2021/22:2956 av (M) yrkande 10. Tidiga insatser är viktigt i syfte att förebygga stereotypa könsroller, motverka hedersrelaterat våld och förtryck och skapa ökade förutsättningar för jämställdhet för alla. Skolans läroplan innehåller skrivningar om att ingen ska utsättas för diskriminering och att främlingsfientlighet ska motverkas. Vi vill att det också ska införas en skrivning i läroplanen om att skolan ska motverka hedersrelaterade normer, säkerställa att alla elever vet att ingen får utsättas för förtryck eller våld av hedersskäl och informera alla elever om deras rättigheter. Skolan och elevhälsan har en nyckelroll. Särskilda informationssatsningar ska ges genom skolan och ska nå ut till elever i alla stadier, från lägsta årskurser till gymnasiet. Frågor som rör barns utsatthet ska integreras i den ordinarie undervisningen. Den bör bl.a. ta upp hur den svenska lagstiftningen skyddar barn och unga, tydlig information om hur barns rättigheter är utformade och vart barn och unga kan vända sig när de är utsatta. Frågan om förbättrad information via skolan bör utredas. Särskilt viktiga är de förebyggande och attitydförändrande insatser som riktar sig till killar som själva lever i en hederskultur och uppfostras enligt hedersnormer. På den punkten finns det stora brister. Både och har uppmärksammat att det saknas tydliga rutiner och tillsyn när det gäller barn som inte är i skolan för att de befinner sig utomlands. Det kan handla om barn som inte är motiverade att gå i skolan, som har förts utomlands för uppfostringsresor eller för att giftas bort. Vi menar att skolpersonal måste ges tydliga riktlinjer för att alltid hävda skolplikten och utfärda viten till vårdnadshavare som inte säkerställer barnens skolnärvaro. Vi anser även att det behöver utvecklas utbildningar för personal inom skolan om hur man ställer frågor om och upptäcker olika former av våldsutsatthet, barn- och tvångsäktenskap, könsstympning och sexualbrott. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Hjälp och skydd mot hedersrelaterat förtryck, punkt 5 (SD, KD, L) av (L), (SD), (SD), (KD), (L) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3985 av m.fl. (L) yrkande 7. Det behövs mer insatser för att alla barn och unga ska få veta var de kan få hjälp och skydd mot hedersrelaterat förtryck. Ett sådant arbete bedrivs , men vi anser att ambitionerna behöver höjas ytterligare. Särskilt viktigt är att informationen når ut i många olika kanaler och i de sammanhang där barn och unga själva befinner sig i vardagen. Informationen ska vara lättbegriplig och på barnens och de ungas egen nivå och finnas på ett flertal olika språk. Det finns också mer att göra för att nå ut via sociala medier samt genom samarbete med civilsamhället. Regeringen bör vidta åtgärder enligt det som anförts ovan. Riktlinjer vid misstanke om hedersrelaterat förtryck, punkt 6 (SD, KD) av (SD), (SD), (KD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 23. Vi anser att det bör finnas riktlinjer på varje skola för hur man agerar vid misstanke om t.ex. tvångsäktenskap, könsstympning och hedersvåld samt ett centralt dokument med förslag på hur skolorna kan arbeta. Kampen mot hederskulturen handlar om vilka värderingar ska bygga på, men framför allt om att stå upp för enskilda människors frihet och att försvara några av samhällets allra mest utsatta. ska fortsätta att vara ett land där frihet och jämställdhet är självklara värden. Regeringen bör vidta åtgärder enligt det som anförts ovan. Övergripande frågor om en trygg skola, punkt 7 (SD, KD) av (SD), (SD), (KD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 96 och 2021/22:407 av (SD) yrkande 3, 2021/22:1416 av m.fl. (S), 2021/22:3963 av m.fl. (L) yrkande 8 och 2021/22:4002 av m.fl. (L) yrkande 10. Vi anser att man på polismans begäran behöver kunna bryta sekretessreglerna så att man kan underlätta samarbetet mellan föräldrar, skola, socialtjänst och polis. För att skapa en tryggare skola bör också samarbetet med civilsamhället utökas. Då det behövs naturliga relationer och goda förebilder anser vi att det också bör knytas en polis till varje skola. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Övergripande frågor om en trygg skola, punkt 7 (L) av (L) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3963 av m.fl. (L) yrkande 8 och 2021/22:4002 av m.fl. (L) yrkande 10 och 2021/22:407 av (SD) yrkande 3, 2021/22:1416 av m.fl. (S) och 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 96. Sexuella trakasserier och annat könsrollsbundet förtryck är tyvärr en del av vardagen på många skolor. Sådana företeelser måste tas på allvar och brottsliga handlingar ska polisanmälas. Vi välkomnar de initiativ som många kommuner runtom i landet tog för att kartlägga förekomsten av sexuella trakasserier och sexuella övergrepp i skolmiljön i kölvattnet av #tystiklassen och #metoo. Men det ska inte krävas ett världsomspännande medialt upprop för att jämställda skolmiljöer ska komma högt på agendan; för oss liberaler är det en självklarhet att alla barn och unga har rätt till en trygg skolmiljö. Kommuner bör regelbundet följa upp arbetet mot sexuella trakasserier i skolmiljön och verka för att ge anställda adekvata verktyg för att arbeta förbyggande. Vi vill också att det ska genomföras ett ordningslyft i den svenska skolan. Det krävs en palett av åtgärder för att få bukt med brister när det gäller så väl trygghet som studiero i skolan. Det är viktigt att skolan utgör en trygg plats både för elever och skolpersonal. Alla gynnas av att det råder studiero på lektionerna och trygghet i korridorerna, men långt ifrån alla uppger att så är fallet. Det är lika mycket ett svek som ett politiskt misslyckande, eftersom det är politikens uppgift att skapa de förutsättningar som skolan behöver för att lyckas skapa ordning och reda för alla elever. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Metoder mot mobbning, punkt 8 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 86. Jag anser att de antimobbningsprogram som skolorna använder ska vara evidenssäkrade. Regeringen bör därför ge lämplig myndighet i uppdrag att göra en utvärdering av metoder mot mobbning, med rekommendationer om vilka program som kan användas. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Evidensbaserade program mot kränkningar och trakasserier, punkt 9 (M, KD) av (M), (M), (KD) och Noria Manouchi (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4178 av m.fl. (M) yrkande 32. Det är viktigt att allt arbete mot olika former av kränkningar i skolan är baserat på vetenskap och beprövade erfarenheter. Vi anser därför att regeringen bör ge lämplig skolmyndighet i uppdrag att utarbeta en webbaserad pilotmodell, liknande Matematiklyftet, i syfte att kunna erbjuda ett digitalt kompetenslyft i frågor som rör att förebygga hot, våld och kränkande behandling i skolan. Det är viktigt att modellen, i likhet med andra insatser mot hot, våld och kränkningar, är evidensbaserad och utvecklas med stöd i aktuell forskning. bör också få ett uppdrag att göra en ny kvalitativ utvärdering av de program och metoder som effektivt förebygger och åtgärdar kränkningar och trakasserier, exempelvis Olweusprogrammet. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Vissa ämnen och kunskaper, punkt 10 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3218 av m.fl. (C) yrkande 21 och 2021/22:1528 av (S), 2021/22:1807 av (S), 2021/22:2599 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 9, 2021/22:2930 av (SD), 2021/22:3978 av m.fl. (L) yrkande 14, 2021/22:4101 av m.fl. (MP) yrkandena 1–3, 2021/22:4104 av och (båda MP), 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 65, 2021/22:4210 av m.fl. (KD) yrkande 55 och 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 23. har varit drivande i utformningen av den reviderade läroplanens nya fokus på sexualundervisningen. Satsningar på information, förstärkt sex- och samlevnadsundervisning, föräldrastöd och stöd till unga med psykisk ohälsa är viktiga åtgärder för att skydda unga människor från att falla offer för sexualbrott eller dras in i s.k. sugardejting som ofta är en inkörsport till prostitution. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Vissa ämnen och kunskaper, punkt 10 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2599 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 9 och 2021/22:1528 av (S), 2021/22:1807 av (S), 2021/22:2930 av (SD), 2021/22:3218 av m.fl. (C) yrkande 21, 2021/22:3978 av m.fl. (L) yrkande 14, 2021/22:4101 av m.fl. (MP) yrkandena 1–3, 2021/22:4104 av och (båda MP), 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 65, 2021/22:4210 av m.fl. (KD) yrkande 55 och 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 23. För många unga kvinnor och tjejer är vardagen fylld av rädsla, obehag och en ständig beredskap för trakasserier, närmanden och övergrepp. Rädslan begränsar unga kvinnors handlings- och livsutrymme och hindrar dem från att utveckla en grundmurad självkänsla och ett gediget självförtroende. Feministiskt självförsvar handlar om att skaffa sig kunskap om det sexualiserade våldet, om samarbete mellan flickor eller kvinnor samt att skaffa sig handlingsberedskap att försvara sig mentalt, verbalt och fysiskt i en värld där flickor och kvinnor är underordnade och utsatta. Feministiskt självförsvar bygger på att flickor och kvinnor delar erfarenheter och tillsammans utarbetar strategier för att bl.a. hantera rädsla. Feministiskt självförsvar handlar även om att medvetandegöra flickor och kvinnor om deras möjligheter och rättigheter att försvara sig. Att introducera feministiskt självförsvar kan ske genom små förändringar i skolans styrdokument, genom inkludering i ett befintligt ämne under något eller några tillfällen per termin då instruktörer bjuds in till skolorna. Regeringen bör ta initiativ till att alla flickor ska erbjudas feministiskt självförsvar från årskurs 7. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Vissa ämnen och kunskaper, punkt 10 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 65, 2021/22:4210 av m.fl. (KD) yrkande 55 och 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 23 och 2021/22:1528 av (S), 2021/22:1807 av (S), 2021/22:2599 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 9, 2021/22:2930 av (SD), 2021/22:3218 av m.fl. (C) yrkande 21, 2021/22:3978 av m.fl. (L) yrkande 14, 2021/22:4101 av m.fl. (MP) yrkandena 1–3 och 2021/22:4104 av och (båda MP). byter sex- och samlevnadsundervisningen namn till sexualitet, samtycke och relationer och området uppdateras. Jag tycker att det är positivt att kunskapsområdet breddas och att relationer nu betonas i namnet. Mer kunskap bör ges om hur man bygger hållbara relationer samt hur man behandlar varandra med ömsesidig respekt. Undervisningen bör även ha sin grund i att nå en minskad ohälsa och minskad sexuell press, något som saknas . Man bör anpassa undervisningen efter barnets psykiska, sociala och känslomässiga utvecklingsnivå och med respekt för olika synsätt. All undervisning ska bygga på vetenskap och beprövad erfarenhet. Lärare behöver därför få ökad kompetens i undervisning om sex och samlevnad och jag är därför positiv till de nya examensmål på lärarprogrammet som började gälla och som innebär att alla lärare ska kunna undervisa i frågor om sexualitet, samtycke och relationer. Jag anser däremot att det även behövs fortbildningsinsatser för redan verksamma lärare. För att komplettera undervisningen i sex och samlevnad bör även ungdomsmottagning, skolsköterska eller skolkurator knytas till skolan. All typ av undervisning i sex och samlevnad behöver kvalitetssäkras genom att endast lärare, skolsköterska, skolkurator eller ungdomsmottagningar medverkar. När det gäller kompetensförsörjning vill jag framhålla att det finns många branscher där matchning mellan näringslivets behov och antalet utbildade studenter inte har en tillfredsställande koppling. En av de största utmaningarna vi har är att skapa förutsättningar för att tillgodose både privata och offentliga arbetsgivares behov av personal med rätt utbildning och kompetens. För att säkra kompetensförsörjningen är det väsentligt att samverkan mellan skolan och näringslivet ökar. De elever som går i skolan är framtidens medarbetare och entreprenörer. Mycket skulle vinnas genom att ge barn och ungdomar en bredare och mer mångfasetterad bild av den bredd av yrkesinriktningar som arbetslivet erbjuder. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Vissa ämnen och kunskaper, punkt 10 (L) av (L) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3978 av m.fl. (L) yrkande 14 och 2021/22:1528 av (S), 2021/22:1807 av (S), 2021/22:2599 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 9, 2021/22:2930 av (SD), 2021/22:3218 av m.fl. (C) yrkande 21, 2021/22:4101 av m.fl. (MP) yrkandena 1–3, 2021/22:4104 av och (båda MP), 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 65, 2021/22:4210 av m.fl. (KD) yrkande 55 och 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 23. Barn med funktionsnedsättning har samma rätt som andra barn att delta i skolans alla ämnen och samma behov av att lära och utvecklas. Men många elever deltar inte alls i undervisningen i idrott och hälsa, varken på lektioner eller på friluftsdagar. Den som är utestängd från undervisningen får sämre förutsättningar för en hälsosam och aktiv livsstil – trots att den som har en funktionsnedsättning inte sällan har större behov av fysisk aktivitet för att behålla och utveckla sina förmågor. Även den anpassade skolan misslyckas, trots sin specialisering, med fysisk aktivitet för sina elever. Alla barn har rätt att delta i idrott och hälsa och på friluftsdagar. Det är skolans ansvar att anpassa undervisningen så att alla kan delta utifrån sina förutsättningar. Skolor ska vara tillgängliga, det gäller också lokalerna för idrott och hälsa. Lärare i idrott och hälsa ska få utbildning och fortbildning i hur undervisningen kan anpassas utifrån olika elevers förutsättningar. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Vissa ämnen och kunskaper, punkt 10 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4101 av m.fl. (MP) yrkandena 1–3 och 2021/22:4104 av och (båda MP) samt 2021/22:1528 av (S), 2021/22:1807 av (S), 2021/22:2599 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 9, 2021/22:2930 av (SD), 2021/22:3218 av m.fl. (C) yrkande 21, 2021/22:3978 av m.fl. (L) yrkande 14, 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 65, 2021/22:4210 av m.fl. (KD) yrkande 55 och 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 23. Ett av skolans viktiga uppdrag är att ge eleverna förståelse för vad som menas med en socialt, ekonomiskt och ekologiskt hållbar utveckling samt redskap att bidra till ett hållbart samhälle. Även om skolans styrdokument är tydliga med att skolan ska ge eleverna verktyg för att kunna förstå hur miljö, ekonomi, hälsa och rättvisa hänger ihop, tycker jag att såväl läroplaner som kurs- och ämnesplaner ska ses över för att stärka inslaget av miljö-, klimat- och omställningsfrågor. Det finns evidens för att utomhusundervisning med regelbunden fysisk aktivitet och naturkontakt kan ha positiva och meningsfulla effekter på lärande, skolprestationer, hälsa och välbefinnande samt på elevernas personliga och sociala utveckling. Jag vill att alla elever får lära sig mer om naturen i naturen och att lärarstuderande ska ges bättre möjligheter att fördjupa sig i utomhuspedagogik. Staten bör även säkerställa att alla kommuner ordnar naturskoleverksamhet eller liknande verksamhet. Det är även viktigt att ta till vara friluftslivet som en pedagogisk resurs. Friluftsliv i skolan erbjuder utmaningar och möjligheter där elever kan träna kreativitet, samarbete och problemlösningsförmåga och en ingång till att diskutera och lära mer om naturen och om hur vi använder jordens resurser. Alla barn ska också lära sig vad allemansrätten innebär. Regeringen bör vidta åtgärder i enligt med detta. I betänkandet Förbättrade möjligheter för elever att utveckla sitt nationella minoritetsspråk (SOU 2017:91) föreslogs att nationellt minoritetsspråk ska införas som eget ämne i skollagen och i timplanen för och sameskolan. Skolan behöver erbjuda ett tillräckligt antal timmar för att eleverna ska ha en möjlighet att tillägna sig språket på en tillräckligt avancerad nivå för att kunna använda språket i vidare studier och arbete. Undervisningen måste också införlivas i den ordinarie skoldagen för att göra det attraktivt för fler elever att välja att läsa nationellt minoritetsspråk. Att ämnets status höjs genom att det får en egen beteckning och införlivas i timplanen ökar också möjligheten att attrahera kompetenta lärare. Regeringen bör återkomma till med förslag som går i linje med dem som presenterades av utredningen.