bet · H901TU15 · 2022-05-12 00:00:00 — Enligt motionärerna har svensk polis och dess kontrolltjänstemän ytterst begränsade möjligheter att kontrollera äktheten på handlingar såsom körkortsbehörigheter, yrkeskompetensbevis och förarkort, och därmed är risken att bli ertappad med falska handlingar liten. Motionärerna pekar vidare i yrkande 61 på behovet av att utöka befogenheterna för bilinspektörer. För att effektivisera kontrollerna på väg bör verksamheten enligt motionärerna skiljas från ordinarie polisverksamhet och läggas under en särskild enhet inom polisen som ansvarar för kontroller av den yrkesmässiga trafiken och där personalen ska ha alla nödvändiga befogenheter i sin tjänsteutövning. Motionärerna anser i yrkande 63 att antalet kontrollplatser för tung trafik bör utökas. Enligt motionärerna torde antalet platser vara tillräckligt, men när nya vägsträckor byggs behöver antalet kontrollplatser för tung trafik ses över. Motionärerna pekar vidare i yrkande 65 på behovet av att utföra fler kontroller av lastsäkring. Enligt motionärerna innebär deras förslag om en särskild enhet inom polisen som ska utföra inspektioner på väg större möjligheter att utföra lastsäkringskontroller och vid behov bötfälla föraren samt hindra fortsatt färd till dess att bristen är åtgärdad. Motionärerna pekar i yrkande 66 på behovet av att utföra fler kontroller av färdskrivare. Enligt motionärerna är användningen av manipulerade färdskrivare synnerligen allvarlig för trafiksäkerheten och medför att den seriösa åkerinäringen utsätts för en osund konkurrens. Motionärerna anser i yrkande 67 att tillämpningen av kör- och vilotider bör utredas. Enligt motionärerna är en översyn av tillämpningen av kör- och vilotider av yttersta vikt och måste ske skyndsamt anpassat till det antagna mobilitetspaketet. Motionärerna förespråkar vidare i yrkande 68 att fler portabla vågar ska finnas tillgängliga. Motionärerna anser att de portabla vågarna främst ska användas på det mindre vägnätet men att det även bör finnas tillgång till portabla vågar som komplement till stationära vågar. I yrkande 69 framför motionärerna även att företagsbaserade vågar ska kunna användas i större utsträckning. För att kunna väga tunga fordon på så många platser som möjligt anser motionärerna att den enhet som utför kontroll av den yrkesmässiga trafiken även bör ges möjlighet att teckna avtal med privata aktörer för att nyttja ledig vågkapacitet och minska statens investeringsbehov. Motionärerna pekar i yrkande 71 på ansvaret för kör- och vilotidskontroller i företagets lokaler. Enligt motionärerna behöver Transportstyrelsens verksamhet med företagskontroller flyttas över till den särskilda enhet inom polisen vars uppgift är att kontrollera tung trafik. Motionärerna anser slutligen i yrkande 102 att kravet på minst 15 dagars avställning för fordon som används i yrkesmässig trafik bör slopas. Enligt motionärerna är det rimligt att fordonsskatt inte ska tas ut för avställda fordon, även om avställningen varar i . m.fl. (SD) framhåller vidare i kommittémotion 2021/22:4507 behovet av en utbyggd kontrollverksamhet av den yrkesmässiga trafiken och vikten av effektiva sanktionsavgifter. Motionärerna uttalar att de ser positivt på innehållet och den inriktning som uttalas i propositionen Genomförande av mobilitetspaketet (prop. 2021/22:166) när det gäller att skärpa både åtgärder och straff för dem som bedriver yrkesmässiga transporter i strid mot gällande lagstiftning. Motionärerna betonar att det inte räcker med en skärpning av lagstiftningen om regeringen inte ser till att möta upp med en väl fungerande kontrollverksamhet. m.fl. (C) framför i kommittémotion 2021/22:3679 yrkande 49 att åtgärder bör vidtas för att öka trafiksäkerhet och tillsyn samt minska förekomsten av olagliga cabotagetransporter. Motionärerna anser att en åtgärd kan vara att införa krav på ett icke-manipulerbart gps-baserat positioneringssystem för de utlandsregistrerade åkare som trafikerar det svenska vägnätet enligt cabotageregelverket. Motionärerna anför vidare i yrkande 50 att teknikutvecklingen på trafikområdet till större del måste kunna användas för att komma till rätta med oseriösa aktörer. Enligt motionärerna är det med dagens digitala hjälpmedel ganska enkelt för oseriösa aktörer att skaffa sig information om kontroller som genomförs och det behövs därför en mer grundläggande analys för att öka precisionen. Motionärerna pekar i yrkande 51 på behovet av att i större utsträckning samordna arbetet från olika myndigheter när det gäller kontroll av yrkestrafiken för att komma till rätta med oseriösa aktörer. Motionärerna vill se fler trafikpoliser, fälttjänstemän från Transportstyrelsen och bättre samordning mellan olika myndigheter för att motverka brottsligheten som sker inom transportsektorn. m.fl. (V) framför i kommittémotion 2021/22:920 yrkande 16 att regeringen bör återkomma med förslag för att införa den danska modellen för rättvisa transporter och en rättvisare arbetsmarknad. Motionärerna menar att modellen bl.a. innefattar ökade resurser för bättre och mer systematiska kontroller, skärpt tolkning av EU-bestämmelserna om busscabotage och högre böter för brott mot reglerna om kör- och vilotider. m.fl. (V) framför i kommittémotion 2021/22:3214 yrkande 2 att regeringen skyndsamt bör återkomma med förslag på effektiva åtgärder mot olagligt cabotage och missbruk av för kombinerade transporter. Motionärerna pekar på att kombidirektivets syfte att främja godstransporter på järnväg eller vatten i stället för på väg var lovvärt men att detta inte uppfyllts och att det därmed inte har kunnat påvisas någon tydlig miljöeffekt. m.fl. (KD) framför i kommittémotion 2021/22:3879 yrkande 48 att regeringen behöver återkomma med förslag som ökar säkerheten och stärker kontrollen för tung trafik. Motionärerna pekar bl.a. på att Transportstyrelsens sanktionsmöjligheter behöver stärkas och trafikpolisens kontroller av yrkestrafiken prioriteras. Motionärerna framhåller i yrkande 50 behovet av att intensifiera övervakningen av lastbilstrafiken. Enligt motionärerna behöver trafikpolisen förstärkas och sanktionerna måste träffa rätt aktör, vilket är den som har kontroll över verksamheten. Motionärerna pekar vidare i yrkande 51 på behovet av konkurrensneutral kontroll av svenska och utländska åkerier. Motionärerna pekar på att svenska företag kontrolleras av Transportstyrelsen medan utländska företag kontrolleras av polisen, vilket skapar en snedvriden konkurrenssituation. m.fl. (L) framhåller i kommittémotion 2021/22:3394 yrkande 61 vikten av att resultatet från Utredningen om effektivare kontroller av yrkestrafik på väg skyndsamt tillvaratas och av att verka för att myndigheterna samverkar i större omfattning. Motionärerna pekar på att utredningen presenterade flera förslag på förbättrande åtgärder, inklusive organisatoriska åtgärder, för att fler ska följa reglerna på området. m.fl. (S) pekar i motion 2021/22:938 på behovet av att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för fler kontrollplatser för tung trafik i . Enligt motionärerna behöver ett rejält omtag ske där skapandet av fler kontrollplatser i förlängningen måste prioriteras och planeras. (M) efterfrågar i motion 2021/22:1747 skärpta påföljder och bättre kontroller av aktörer som systematiskt bryter mot regler för godstransport. Motionären pekar på att fusket med systematisk överlast av lätta lastbilar innebär en kraftig snedvridning av konkurrensen. presenterade Europeiska kommissionen förslag till tre större lagstiftningspaket med reglering av olika aspekter med direkt eller indirekt koppling till det transporträttsliga området. Kommissionen benämnde dessa det första, andra respektive tredje mobilitetspaketet. Det första mobilitetspaketet har den inre vägtransportmarknadens funktionssätt och villkor för arbetstagare som huvudsakliga teman. Denna del innehöll bl.a. ett samlat förslag på ändringar i EU:s s.k. trafiktillstånds- och godsförordningar. Vidare föreslogs ett direktiv med bl.a. särskilda regler för utstationering av förare i vägtransportsektorn. antogs inom EU ett antal rättsakter inom vägtransport-området, det s.k. mobilitetspaketet, med syftet att bl.a. ge bättre arbetsvillkor för yrkesförare, mer rättvis konkurrens mellan transportföretag och ökad trafiksäkerhet i den europeiska transportsektorn. I paketet finns regler om tillstånd, godstransporter, kör- och vilotider, färdskrivare och vägarbetstid. Genomförandet av mobilitetspaketet innebär en skärpning av kraven på dem som bedriver yrkesmässig trafik. Med anledning av mobilitetspaketet införs flera nya bestämmelser gemensamt inom EU, se närmare om detta i föregående avsnitt. Regeringen presenterade Effektiva, kapacitetsstarka och hållbara godstransporter – en nationell godstransportstrategi, som tagits fram i dialog med berörda aktörer inom godstransportområdet. I strategin identifieras ett antal områden där det behövs åtgärder för att skapa ett effektivt, kapacitetsstarkt och hållbart godstransportsystem. Med den nationella godstransportstrategin vill regeringen tydliggöra och möjliggöra samling kring inriktningen på utvecklingen av godstransportsystemet. Den nationella godstransportstrategin utgör en plattform för det fortsatta arbetet och innehåller beskrivningar av nuläget och utmaningar samt prioriterade insatsområden. I strategin framhålls att för att arbetet ska lyckas krävs att alla berörda tar ansvar och bidrar genom sina respektive verksamheter, liksom genom fortsatt dialog, kunskapsutbyte och samverkan. Regeringen framhåller vidare i strategin att de företag som verkar inom transportsektorn, och hur de bedriver sin verksamhet, är helt avgörande för att åstadkomma både konkurrenskraftiga och hållbara godstransporter. Regeringen pekar vidare på vikten av att de företag som tar ansvar och satsar på åtgärder för att minska miljöpåverkan, öka trafiksäkerheten och erbjuda bra arbetsvillkor inte konkurreras ut av företag som inte följer reglerna. konkurrens, ordning och reda och sjysta villkor är enligt regeringen viktigt inom alla trafikslag, men arbetet med dessa frågor behöver stärkas särskilt när det gäller godstransporter på väg. Enligt regeringen kan kontrollerna på vägtransportområdet förbättras och effektiviseras, men även beställarna måste ta sitt ansvar och köpa transporter av företag som följer gällande regelverk. Regeringen bedömer att åtgärder för sund konkurrens och sjysta villkor för vägtransporter också stärker den svenska åkerinäringens konkurrenskraft. Utredningen om effektivare kontroller av yrkestrafik på väg Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppgift att se över hur kontrollverksamheten för yrkestrafik på väg bedrivs och lämna förslag på förbättrande åtgärder, inklusive organisatoriska åtgärder, för att fler ska följa reglerna på området (dir. 2019:51). Bakgrunden till uppdraget var att regeringen anser att det finns skäl att kartlägga och analysera den nuvarande kontrollverksamheten på yrkestrafikområdet för att få en samlad bild av hur och i vilken omfattning den bedrivs av behöriga myndigheter samt vilken effekt den har på hur yrkestrafikens regler följs. Regeringen anger i direktiven att utredaren ska ta ställning till hur befintliga strukturer kan förbättras men även arbeta fram ett alternativt förslag som innebär att vissa uppgifter överförs till någon annan myndighet än den som har ansvaret eller till en ny myndighet. Utredaren redovisade betänkandet Kontroller på väg (SOU 2021:31). I utredningen lämnas förslag om bl.a. framtidens kontroller av yrkestrafik, sanktionsväxling och trafiksäkerhetskontrollanter. När det gäller frågan om en organisatorisk lösning där resurser flyttas från och Transportstyrelsen till en ny myndighet föreslår utredaren att den nuvarande strukturen behålls. Utredaren föreslår att strukturen utvecklas genom en tydligare styrning och att resurserna för verksamheten inom yrkestrafikområdet i och Transport-styrelsen beslutas i regeringen. Enligt utredaren skulle en sådan styrning tillförsäkra att resurserna inom området inte tas i anspråk för andra uppgifter i de båda myndigheterna. Utredaren föreslår vidare att resurserna i form av personal inom de båda myndigheterna utökas för att upprätthålla och utveckla en effektiv samlad kontrollverksamhet. Enligt utredarens bedömning rör det sig om ett hundratal tjänster inom och ca 35 tjänster inom Transportstyrelsen. Även påverkan på övriga myndigheter i kontrollkedjan bör beaktas vid resurstilldelningen. Utredaren pekar på att samverkan mellan de båda kontrollmyndigheterna är grundläggande för den samlade effektiviteten, och därmed ska även krav på gemensam inriktning, utveckling och uppföljning av kontroller av yrkes-trafiken beslutas av regeringen. Detta kan enligt utredaren antingen genom-föras genom förändringar i respektive myndighets instruktion, i reglerings-brev eller genom särskilda regeringsuppdrag. Utredaren föreslår vidare att det inom ska inrättas en samlad nationell organisation för verksamheten inom yrkestrafikområdet. Organisationen ska omfatta ledning, samordning och operativ verksamhet samt uppföljning och utveckling av verksamheten. Den nya organisationen ska författningsregleras och myndighetens roll som kontrollmyndighet ska förtydligas vad gäller dialoger med aktörerna inom yrkestrafiken och det brottsförebyggande arbetet med t.ex. informationsinsatser om gällande regelverk. Utredaren bedömer att en samlad organisation inom kommer att påverka den framtida kompetensförsörjningen inom området positivt. Utredaren anser även att möjligheten att ytterligare underlätta kompetensförsörjningen genom att utöka antalet bilinspektörer och civila utredare bör prövas och utvärderas inom myndigheten. Utredaren framhåller att en viktig förutsättning för att kunna genomföra effektiva vägkontroller av yrkestrafiken är väl utrustade och ändamålsenligt placerade kontrollplatser. Utredaren pekar på att det är som ansvarar för kontrollplatserna och Transportstyrelsen som föreskriver om vilka krav som ställs på dessa. Utredaren föreslår att ansvaret för kontrollplatserna förtydligas genom att det författningsregleras att de ingår i det statliga vägnätet, vilket i sin tur innebär att investeringar i och underhåll av kontrollplatserna kommer att ingå i samlade planering. Utredaren konstaterar att ett stort antal myndigheter är involverade i kontrollerna av yrkestrafiken på väg och att informationsflödet mellan dessa är avgörande för att tillsyn och kontroller ska kunna bedrivas på ett effektivare sätt än och för att myndigheternas samarbete ska underlättas, som den personliga integriteten skyddas i tillräcklig omfattning. Enligt utredaren tycks de problem som har identifierats främst handla om praktiskt samarbete och tekniska frågor som myndigheterna arbetar med och har möjlighet att lösa. Utredaren föreslår därför att berörda myndigheter ges i uppdrag att lämna förslag på hur Transportstyrelsen ska informeras om i vilket företag en förare arbetar och om föraren har begått brott i samband med utövandet av yrkesmässig trafik. Utredaren bedömer vidare att en fullständig översyn av förordningen (1994:1297) om vilotider vid vissa vägtransporter inom landet är en förutsättning för en effektivare kontrollverksamhet, i synnerhet när det gäller den personliga tidboken. Utredaren föreslår att bestämmelser om medförande och uppvisande av dokument enligt förordningen (1998:786) om internationella vägtransporter inom EES och yrkestrafikförordningen (2012:237) ska ändras så att sanktionen för överträdelser byts ut från penningböter till sanktionsavgift. Vidare föreslår utredaren att yrkestrafikförordningen och taxitrafikförordningen (2012:238) ändras så att överträdelser av bestämmelser om anmälan av trafikansvariga och andra personer som omfattas av krav på lämplighetsprövning sanktionsväxlas på samma sätt. Utredaren föreslår i enlighet med vad som gäller att Transportstyrelsen ska vara den myndighet som prövar frågor om sanktionsavgift. Vidare ska det vara möjligt att besluta om förskott för sanktionsavgift och förbud mot fortsatt färd när det handlar om företag som inte har hemvist i . Utredningen var ute på remiss fram till och bereds inom . När det gäller frågan om sanktionsväxling vid överträdelser av bestämmelser inom yrkestrafikområdet som behandlades i utredningen lämnas förslag om detta i proposition 2021/22:166 Genomförande av mobilitetspaketet, se föregående avsnitt. SOU 2022:13 Godstransporter på väg – vissa frågeställningar kring ett nytt miljöstyrande system Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att analysera utformningen av ett nytt miljöstyrande system som ett alternativ till den nuvarande eurovinjettavgiften för godstransporter på väg och som kan bidra till att miljö- och klimatmålen nås, användas för uttag av skatt och bidra till förbättrad kontroll av regelefterlevnaden av yrkestrafiken. I uppdraget till utredningen har bl.a. även ingått att belysa hur tekniska system och sådan information som införandet av ett nytt system skulle medföra skulle kunna användas för att skapa förbättrade möjligheter till kontroll av andra regelverk för yrkestrafik. Det har även ingått att analysera hur de tekniska systemen och administrationen av kontroll av såväl det nya systemet som regelefterlevnaden bäst anpassas till gällande svensk och EU-rättslig lagstiftning. Utredningen presenterades till . En av utredningens slutsatser är att uppgifterna om bl.a. gränspassager från systemet för uttag av skatt bör användas i syfte att förbättra möjligheterna till kontroll av regelverket kring cabotagetransporter. Utredningen bereds inom . Myndigheternas tillsynsarbete och ansvarsfördelningen för genomförandet av företagskontroller och vägkontroller I det s.k. kontrolldirektivet regleras hur stor andel av kontrollerna av kör- och vilotider som ska genomföras som vägkontroller respektive företagskontroller. Enligt direktivet ska kontroller göras regelbundet, både på vägarna och i företagens lokaler, på sådant sätt att de täcker av arbetsdagarna för förare av fordon som omfattas av förordningarna (EG) nr 561/2006 och (EU) nr 165/2014. När det gäller kontroller av överträdelser av kör- och vilotidsregler finns det en ansvarsfördelning i som innebär att det är polisen som genomför vägkontroller och Transportstyrelsen som genomför företagskontroller. I består hälften av kör- och vilotidskontrollerna av företagskontroller och hälften av vägkontroller. Kontroller på väg av yrkestrafiken utförs främst av bilinspektörer och poliser med specialistkompetens inom . Även tulltjänstemän utför vissa kontroller på väg, och har samma möjlighet som att hindra fortsatt färd genom s.k. klampning. Den tillsyn som Transportstyrelsen genomför är avgiftsfinansierad och urval sker i huvudsak utifrån ett riskvärderingssystem. Transportstyrelsen, och är myndigheter vars kontrollverksamhet för yrkestrafik främst är av administrativ karaktär. kontroller av tunga godstransporter på väg I och rådets direktiv /47/EU om tekniska vägkontroller av trafiksäkerheten hos nyttofordon i trafik ställs krav på att alla inspektörer som utför tekniska vägkontroller inom EU ska ha likvärdig kompetens och utbildningsnivå. Transportstyrelsen har med anledning av EU-direktivet ändrat sina föreskrifter för flygande inspektioner. Enligt uppgift från har det genomförts utbildningsinsatser inom myndigheten som innebär att samtliga bilinspektörer och poliser med förordnande för flygande inspektion ska uppfylla EU-kraven. Inom arbetar både poliser och bilinspektörer med att kontrollera tunga godstransporter på väg. Bilinspektörer har befogenhet att besluta om vissa avgifter såsom sanktionsavgifter, utföra flygande inspektioner, utfärda förelägganden om kontrollbesiktning eller körförbud, utföra kontroller av fordons last och vikt, utföra kontroller av tillstånd och utföra kontroller av förares kör- och vilotider m.m. Till skillnad från en polis har en bilinspektör dock inte rätt att utan beslut av förundersökningsledare hålla förhör och inte heller rätt att utfärda ordningsböter. Bilinspektörerna saknar också i övrigt polisiära befogenheter. I regleringsbrevet angavs att ska vidareutveckla sitt arbete med kontroller av cabotagetransporter och flygande inspektioner av nyttofordon samt säkerställa att insatserna på dessa områden förbättras. åtgärder skulle enligt uppdraget i regleringsbrevet redovisas i årsredovisningen . I regleringsbrevet anges för arbetet på vägtrafikområdet att ska redovisa vilka åtgärder som har vidtagits för fortsatt utveckling och förbättring av arbetet för ökad regelefterlevnad i trafiken och för att förebygga och bekämpa annan brottslighet på väg. Myndigheten ska särskilt redovisa vilka åtgärder myndigheten har vidtagit för att stärka samverkan med andra aktörer när det gäller trafiksäkerhetsarbetet samt hur myndighetens arbete har bidragit till att skapa förutsättningar för en konkurrensneutral yrkestrafik med rättvisa villkor för förare och företag. I årsredovisningen redovisar att den har gjort en strategisk överenskommelse med Transportstyrelsen med syftet att kvalitetssäkra och effektivisera kontrollerna av den yrkesmässiga trafiken. redovisar vidare att den fortsatte översynen av antalet kontrollerade arbetsdagar i fråga om kör- och vilotider tillsammans med Transportstyrelsen. Enligt är antalet kontroller väsentligt i det förebyggande arbetet eftersom det är ett mått på såväl aktivitet som synlighet ute i vägtrafiken. konstaterar att antalet flygande inspektioner av nyttofordon minskade något men att antalet ändå ligger väl över åtagandet. pekar även på att systemet för kör- och vilotider utvecklades för att förbättra den statistiska uppföljningen och att funktionen började användas . redovisar i årsredovisningen att antalet ärenden om sanktionsavgifter för olaga cabotage som redovisades till Transportstyrelsen uppgick till 370 stycken . Detta kan jämföras med 2020 då motsvarande antal var 272 och 2019 då antalet uppgick till 238. pekar på att det skett en ökning av antalet ärenden men pekar på sina begränsade möjligheter att självständigt följa upp och resonera kring effekter av den verksamhet har bedrivit. I regleringsbrevet till angavs att myndigheten ska vidareutveckla sitt arbete med kontroller av cabotagetransporter och flygande inspektioner av fordon i yrkesmässig trafik samt säkerställa att insatserna på dessa områden förbättras. Till detta kommer att har beslutat om ett extra anslag på till –2020 för att motverka osund konkurrens och illegal cabotageverksamhet. Detta resulterade bl.a. i att ca 400 poliser och bilinspektörer vidareutbildades för att förbättra kontrollerna av tunga fordon på väg. Inrikesminister anförde i en interpellationsdebatt (ip. 2020/21:75) att regeringen genomför en historisk satsning på och pekade på att man vid utgången av juni hade nått halvvägs till målet om 10 000 fler polisanställda. Inrikesministern uppmärksammade även att ytterligare ca 3 000 polisstudenter är på väg ut i verksamheten . Ministern framhöll också att det aldrig har funnits fler polisanställda, som han hänvisade till att fördelningen av resurserna inom myndigheten är en fråga för att besluta om. Ministern pekade även på att januari–hade ökat antalet kontroller när det gällde bl.a. kör- och vilotider, farligt gods och flygande inspektioner jämfört med . Ministern framhöll vidare att regeringen är fast besluten om att ta krafttag för ordning och reda på vägarna och för att förbättra regelefterlevnaden. Yrkestrafiken ska enligt ministern präglas av sund konkurrens, sjysta villkor och god arbetsmiljö för förarna på vägarna och det ska vara möjligt för polisen att genom vägkontroller komma åt kriminell verksamhet runt om i . Myndighetssamverkan och kontroller utifrån riskvärdering När det gäller frågan om urval av företag för kontroll av kör- och vilotider är det reglerat att vissa företag ska kontrolleras oftare och mer ingående än andra företag.