bet · H901UbU19 · 2022-06-09 00:00:00 — Myndigheten ska sprida information och goda exempel på hur lärosäten arbetar med högskolepedagogisk utveckling och ansvara för erfarenhetsutbyte mellan relevanta aktörer på nationell nivå. Vidare ska myndigheten utlysa medel till lärosäten, nätverk och organisationer inom det högskolepedagogiska området för att i projektform bidra till utveckling av högskolepedagogiken. Uppdraget ska samordnas med myndighetens uppdrag om ökad kvalitet och genomströmning i distansutbildning. Uppdraget ska delredovisas och slutredovisas . Distans- och nätbaserade kurser Det finns både längre program och kortare kurser som ges på distans i en mängd olika ämnen. I stort sett alla högskolor och universitet i ger kurser på distans och undervisningsspråket kan vara svenska eller engelska. Det finns olika varianter av distansutbildning, med studier helt eller delvis på distans. Vissa kurser är helt webbaserade. Ett flertal svenska universitet och högskolor ger också öppna nätkurser, benämnda moocar (Online Courses), som är möjliga att delta i, oavsett tidigare förkunskaper. En sådan kurs ger inte högskolepoäng (studera.nu). När det gäller frågor om akademisk frihet vill utskottet påminna om den ändring i högskolelagen om förstärkt stöd för den akademiska friheten i högskolans verksamhet som beslutade om (prop. 2020/21:60, bet. 2020/21:UbU16, rskr. 2020/21:254). I samband med förslaget framhöll regeringen att ett förstärkt skydd i högskolelagen inte behöver innebära att ett grundlagsskydd inte kan bli aktuellt. Grundlagsändringar är dock något som av flera skäl tar att genomföra. Utskottet vill understryka att högskolans akademiska frihet är av stor betydelse, och det är väsentligt att på olika sätt arbeta för att främja och värna den. Enligt utskottets bedömning ger den genomförda lagändringen goda förutsättningar för detta. När det gäller villkor för läraranställningar kan utskottet påminna om att regeringen uppmärksammade frågan om visstidsanställningar i forskningspropositionen 2020 och då angav att andelen visstidsanställningar av flera skäl bör minska. UKÄ har därefter haft i uppdrag att undersöka omfattningen av bl.a. förekomsten av upprepade tidsbegränsade anställningar. Utskottet kan konstatera att frågan om visstidsanställningar är komplex och menar att det är värdefullt att den ytterligare belyses. När det gäller frågan om vikten av studentperspektiv för att höja kvaliteten i den högre utbildningen anser utskottet att detta perspektiv på olika sätt tas till vara inom ramen för UKÄ:s granskningsverksamhet. Utskottet noterar vidare att det pågår en större satsning för att utveckla pedagogiken inom högskolan. I fråga om stöd till studenter med funktionsnedsättning vill utskottet uppmärksamma att ytterligare statliga medel har tillförts för särskilt stöd till studenter med funktionsnedsättning som påverkar studiesituationen. Det finns vidare möjlighet till stöd för utlandsstudier, t.ex. i utbytesprogrammet plus. I fråga om högskolans styrning och organisation vill utskottet påminna om att grunden är att lärosätena har en hög grad av självbestämmande. Därutöver finns särskild reglering för myndigheterna och deras verksamhet. Regeringen sätter även vissa särskilda mål för samtliga eller enstaka lärosäten. Utskottet anser att den gällande regleringen och ordningen för myndighetsstyrningen är väl avvägd. Apropå de båda högskolemyndigheterna UKÄ och UHR kan utskottet konstatera att ett motiv till bildandet av de båda var att fördela ansvaret för granskande respektive serviceinriktade uppgifter. har följt upp myndighetsreformen och också lämnat rekommendationer till regeringen om hur måluppfyllelsen av reformen kan utvecklas ytterligare. Utskottet menar att det är en fråga främst för regeringen att inom myndighetsstyrningen bevaka att syftet med den genomförda myndighetsreformen uppfylls på ett lämpligt sätt. Regeringen föreslår i budgetpropositionen ersättningsbelopp för olika utbildningsområden. Utskottet finner ingen anledning att föreslå en förändring av denna ordning. I samband med behandlingen av forskningspropositionen 2020 underströk utskottet vikten av forskning om informations- och cybersäkerhet och av att arbeta med säkerhetsaspekter inom forskningsverksamheten. Medel för forskning om informations- och cybersäkerhet har därefter avsatts. Utskottet menar att det är mycket positivt att regeringen nu följer att lärosätena arbetar för att stärka sin informationssäkerhet och att lärosätena fått ett särskilt uppdrag att redovisa hur de arbetar med denna fråga. Utskottet kan också konstatera att det finns ett flertal högskoleutbildningar där det ges möjlighet att studera ämnen med inriktning mot cybersäkerhet. Utskottet finner inte skäl att föreslå någon ytterligare åtgärd med anledning av motionsyrkandena om ovanstående frågor. Inte heller för övriga yrkanden ser utskottet anledning till någon åtgärd. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2021/22:461 (V), 2021/22:917 (V) yrkande 3, 2021/22:1490 (M), 2021/22:1534 (S), 2021/22:2544 (SD) yrkandena 10 och 18, 2021/22:3222 (C) yrkandena 82 och 84, 2021/22:3245 (C) yrkande 35, 2021/22:3509 (C) yrkande 10, 2021/22:3775 (M) yrkande 25, 2021/22:3992 (M) yrkande 10, 2021/22:3993 (M) yrkande 17, 2021/22:3996 (L) yrkande 22, 2021/22:4006 (L) yrkande 26, 2021/22:4090 (MP) yrkandena 1, 12 och 15 samt 2021/22:4105 (MP). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om dimensionering och utbyggnad. Jämför reservation 9 (C) och 10 (V). I motion 2021/22:1302 av m.fl. (S) yrkande 1 vill motionärerna öka tillgång till högre utbildning i hela landet genom att utveckla hållbara samverkansstrukturer mellan kommuner och lärosäten. I motion 2021/22:1575 av m.fl. (S) anser motionärerna att man bör inrätta en ny och modern tandläkarutbildning för att komma tillrätta med tandläkarbristen. I motion 2021/22:2236 av (M) begär motionärerna att staten ska ta det övergripande ansvaret för att dimensionera och samordna samtliga delar i läkares utbildning. I motion 2021/22:3815 av och (båda M) yrkande 3 menar motionärerna att fler skulle utbilda sig till barnmorskor om en satsning gjordes på betald specialistutbildning för sjuksköterskor. I samma motion yrkande 9 anger motionärerna att specialistutbildningen bör ses över för att få fler fysioterapeuter som är specialiserade på kvinnohälsa. Enligt partimotion 2021/22:3509 av m.fl. (C) yrkande 1 vill motionärerna inrätta en spetsutbildning för offentligt ledarskap på mastersnivå. I samma motion yrkande 28 anger motionärerna att de vill inrätta en praktisk interreligiös utbildning för religiösa ledare. I partimotion 2021/22:3909 av m.fl. (C) yrkande 11 anser motionärerna att man bör utbilda fler specialistsjuksköterskor med inriktning på geriatrik. En likalydande begäran finns i kommittémotion 2021/22:3243 av m.fl. (C) yrkande 19. I partimotion 2021/22:3909 av m.fl. (C) yrkande 28 framför motionärerna att de vill att regionerna ska få inflytande över dimensioneringen av hälso- och sjukvårdsutbildningar. En likalydande begäran finns i kommittémotion 2021/22:3244 av m.fl. (C) yrkande 34. Enligt partimotion 2021/22:3909 av m.fl. (C) yrkande 29 bör delar av läkarutbildningen utlokaliseras för att stärka läkarutbildningarnas regionala anknytning. En likalydande begäran finns i kommittémotion 2021/22:3244 av m.fl. (C) yrkande 33. I kommittémotion 2021/22:3222 av m.fl. (C) yrkande 58 anger motionärerna att det är viktigt att göra högre utbildning tillgänglig för fler genom att öka utbudet av distansutbildningar och skapa samverkan mellan lärosätena. Enligt kommittémotion 2021/22:3244 av m.fl. (C) yrkande 28 bör en reglerad, standardiserad och kvalitetssäkrad grundläggande psykoterapiutbildning införas. I kommittémotion 2021/22:2592 av m.fl. (V) yrkande 1 anser motionärerna att antalet utbildningsplatser för inredningsarkitekter bör öka. Enligt kommittémotion 2021/22:2612 av m.fl. (V) yrkande 8 bör högskolans utbud bli mer tillgängligt för omställning och kompetensutveckling. Bakgrund och gällande rätt Mål och krav på återrapportering Universitet och högskolor som har staten som huvudman är myndigheter och därmed regleras deras verksamhet av de allmänna bestämmelser som gäller för myndigheter. Flertalet bestämmelser i förvaltningslagen (2017:900) och myndighetsförordningen (2007:515) är exempelvis tillämpliga på lärosätena. Därutöver ställs mål för och krav på högskolans verksamhet i högskolelagen (1992:1434) och högskoleförordningen (1993:100). Universitet och högskolor har en hög grad av självbestämmande över bl.a. sin resursanvändning, planering och genomförande av utbildning. Detta är en principiell utgångspunkt i styrningen av lärosätena (prop. 2020/21:60, s. 153). beslutar om ett anslag för utbildning på grundnivå och avancerad nivå för universitet och högskolor. I det gemensamma regleringsbrevet för universitet och högskolor fastställs vissa centrala mål och uppdrag för högskolornas verksamhet. Dessutom styrs lärosätena av de regleringsbrev som regeringen beslutar om för varje universitet och högskola. Där anges de finansiella villkor som ska gälla under budgetåret. Universitet och högskolor redogör i årsredovisningarna för sin verksamhet utifrån krav i högskolelag och aktuella förordningar samt utifrån särskilda återrapporteringskrav i regleringsbreven (prop. 2020/21:60, s. 153). Av 1 kap. högskolelagen framgår att utbildning inom högskolan ska vila på vetenskaplig och konstnärlig grund samt beprövad erfarenhet (2 §), att verksamheten ska anpassas så att hög kvalitet nås i utbildning, att de tillgängliga resurserna ska utnyttjas effektivt för att hålla en hög kvalitet i verksamheten (4 §), att högskolorna i sin verksamhet ska främja ett livslångt lärande (5 §). I samma kapitel anges att utbildning på grundnivå ska utveckla studenternas förmåga att göra självständiga och kritiska bedömningar och förmåga att självständigt urskilja, formulera och lösa problem (8 §). I 6 kap. högskoleförordningen anges att all utbildning på grundnivå och avancerad nivå ska bedrivas i form av kurser och att kurser får sammanföras till utbildningsprogram (13 §). För en kurs ska det finnas en kursplan och för utbildningsprogram ska det finnas en utbildningsplan (14 och 16 §§). Genom den avreglering som genomfördes fr.o.m. minskade kraven i högskoleförordningen på vad kurs och utbildningsplaner ska innehålla och lärosätenas möjligheter att själva bestämma innehållet ökade. Kurs och utbildningsplaner är viktiga styrdokument för utbildning på grundnivå och avancerad nivå. Det ligger i lärosätenas intresse att planerna utformas på bästa sätt och att såväl kvalitetsaspekter som behovet av tydliga regler för studenterna i fråga om utbildning beaktas (prop. 2009/10:149, s. 81). I 1 kap. högskolelagen finns bestämmelser om tillstånd att utfärda examina. () beslutar om tillstånd att utfärda examina på grundnivå och avancerad nivå för universitet och högskolor (12 §). I examensordningen som är en bilaga till högskoleförordningen finns krav för examen, i form av omfattning och mål. Det finns begränsningar för vilka examina ett lärosäte har tillstånd att utfärda. Däremot finns inga begränsningar för vilka kurser som får ges, utöver det allmänna kravet att högskoleutbildning ska vila på vetenskaplig eller konstnärlig grund och på beprövad erfarenhet. (UKÄ, så styrs högskolan, uka.se). Psykoterapeututbildningen är en utbildning på avancerad nivå och ingår som en yrkesexamen i examensordningen, om än med en struktur som mer liknar en vidareutbildning. (UKÄ:s rapport , revidering av två examensmål – rapportering till regeringen, rapportnummer 2022:7). som är gemensamt för universitet och högskolor Av det gemensamma regleringsbrevet för universitet och högskolor framgår att lärosätena ska planera och genomföra utbildning som svarar mot studenternas efterfrågan och arbetsmarknadens behov. Vidare framgår att lärosätena ska redovisa vilka bedömningar, prioriteringar och behovsanalyser som ligger till grund för beslut om utbildningsutbudet. Lärosätena ska redovisa sina avvägningar när det gäller t.ex. fördelningen mellan program och kurser på olika nivåer och med olika förkunskapskrav samt fördelningen mellan campus och nätbaserad undervisning. Därutöver ska lärosätena lämna en redovisning över hur de möter det omgivande samhällets behov av utbildning. I det gemensamma regleringsbrevet anges också att universitet och högskolor ska redovisa uppgifter om antalet programnybörjare, antalet helårsstudenter och antalet examinerade på utbildningar som leder till bl.a. arkitektexamen, barnmorskeexamen, sjuksköterskeexamen, specialistsjuksköterskeexamen och läkarexamen. Under rubriken av vissa utbildningar anges att lärosätena ska redogöra för satsningen på bristyrkesutbildningar och särskilt beskriva vilka utbildningar som byggts ut. Av redovisningen ska framgå hur många tillkommande helårsstudenter jämfört med som ingår i respektive utbyggnad. Vidare framgår att lärosätena ska redogöra för utbyggnad av utbildning på avancerad nivå och kurser som kan förbereda studenterna för den framtida arbetsmarknaden. UKÄ ska enligt sin instruktion bl.a. följa och redovisa arbetsmarknadens framtida kompetensbehov i relation till utbildningsutbudet, 4 § förordningen (2012:810) med instruktion för . UKÄ anger i sin årsrapport att myndighetens prognoser om tillgången på högskoleutbildade i relation till arbetsmarknaders behov visar att det kommer att uppstå brister inom många områden på arbetsmarknaden. Det gäller merparten av utbildningarna inom hälso- och sjukvård (rapportnummer 2021:17, s. 72). Samverkan och kompetensförsörjning inom hälso- och sjukvård Universitet och högskolor med tillstånd att utfärda examina inom hälso- och sjukvårdsområdet ska delta i samverkan på sjukvårdsregional nivå om kompetensförsörjningsfrågor i hälso- och sjukvården (regleringsbrevet 2022 för universitet och högskolor). Regeringen inrättade ett nationellt vårdkompetensråd som bl.a. ska kartlägga, samordna och effektivisera kompetensförsörjningen av personal inom vården, 17 a § förordningen (2015:284) med instruktion för . UKÄ, och Myndigheten för har ett regeringsuppdrag (U2021/00256) att kartlägga och analysera hur olika utbildningsformer kan komplettera varandra och bidra till att förbättra kompetensförsörjningen inom vården. Myndigheterna ska identifiera vilka möjligheter och hinder som finns kopplade till utbildningssystemets utformning för personer med yrkeserfarenhet från vård och omsorg, men som saknar högskoleutbildning, att utbilda sig till ett hälso- och sjukvårdsyrke som kräver högskoleutbildning. Det gäller bl.a. specialistundersköterskor. Myndigheterna ska även lämna förslag på hur dessa utbildningsvägar kan förtydligas. Uppdraget delredovisades och ska slutredovisas . I betänkandet Framtidens specialistsjuksköterska – ny roll, nya möjligheter (SOU 2018:77) redovisas uppdraget att se över specialistsjuksköterskeutbildningen (dir 2017:86). Betänkandet har remissbehandlats och bereds enligt uppgift i (). Kammarkollegiet har fått i uppdrag att betala ut medel till utvalda lärosäten för distansutbildning. Syftet är att öka tillgång till högskoleutbildning och att stärka kompetensförsörjningen runt om i landet. De åtgärder som genomförs ska bidra till att utveckla former för samverkan med kommuner eller andra aktörer som möjliggör ökad tillgång till högskolestudier utanför lärosätets huvudcampus, exempelvis via kommunala lärcentrum. Satsningen ska samordnas med Universitets- och högskolerådets (UHR) uppdrag om ökad kvalitet i distansutbildning i enlighet med vad som anges i myndighetens regleringsbrev , se nedan. Lärosätena ska med stöd från UHR bidra till att sprida lärdomar till andra lärosäten. Lärosätena ska i årsredovisningen redogöra för vilka åtgärder som vidtagits och hur medlen har använts. (Regleringsbrev för avseende anslag 2:64 inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning). UHR ska administrera en utlysning av medel för projekt som utvecklar distansutbildning. Uppdraget ska samordnas med det pågående uppdraget om ökad kvalitet och genomströmning i distansutbildning vid universitet och högskolor. Uppdraget ska delredovisas till () och slutredovisas (UHR:s regleringsbrev ). Utskottet vill påminna om att universitet och högskolor har goda möjligheter att själva bestämma vilka utbildningar de vill erbjuda sökande till utbildning och hur resurserna ska användas. Lärosätena ska i sammanhanget beakta att de har rätt att utfärda examen för den aktuella utbildningen och att utbildningen vilar på vetenskaplig eller konstnärlig grund och på beprövad erfarenhet. Lärosätena ska också dimensionera utbildningsutbudet efter studenternas efterfrågan och arbetsmarknadens behov. Som grund för sitt beslut om utbildningsutbudet måste lärosätet bl.a. göra behovsanalyser och prioriteringar. Utskottet kan konstatera att de direkta anslagen till lärosätena för utbildning ger dem förutsättningar att prioritera och ta ansvar för utbildningsutbudet och utbildningarnas kvalitet. Utskottet kan också konstatera att lärosätena har i uppdrag att återrapportera till regeringen om sin verksamhet, bl.a. om utbyggnad av bristyrkesutbildningar. Utskottet vill påminna om att även UKÄ har i uppdrag att följa utbildningsutbudet. Utskottet noterar att flera myndigheter ska se över hur olika utbildningsformer kan komplettera varandra och bidra till att förbättra kompetensförsörjningen inom vården. Utskottet noterar också att medel har avsatts för att genom distansutbildning öka tillgången till högskoleutbildning och stärka kompetensförsörjningen runt om i landet. Mot denna bakgrund och med hänvisning till gällande regelverk samt pågående arbete och beredning avstyrker utskottet motionerna 2021/22:1302 (S) yrkande 1, 2021/22:1575 (S), 2021/22:2236 (M), 2021/22:2592 (V) yrkande 1, 2021/22:2612 (V) yrkande 8, 2021/22:3222 (C) yrkande 58, 2021/22:3243 (C) yrkande 19, 2021/22:3244 (C) yrkandena 28, 33 och 34, 2021/22:3509 (C) yrkandena 1 och 28, 2021/22:3815 (M) yrkandena 3 och 9 samt 2021/22:3909 (C) yrkandena 11, 28 och 29. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om högskoleutbildningarnas innehåll. Jämför reservation 10 (M), 11 (C), 12 (MP), 13 (M, SD) och 14 (SD, KD). I motion 2021/22:3729 av m.fl. (S) anser motionärerna att kunskaper om den kooperativa företagsformen behöver inkluderas i relevanta högskoleutbildningar. Enligt partimotion 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkande 57 bör skolor i särskilt utsatta områden prioriteras som övningsskolor. En likalydande begäran finns i kommittémotion 2021/22:3988 av m.fl. (M) yrkande 20. I kommittémotion 2021/22:3988 av m.fl. (M) yrkande 5 begär motionärerna att undervisningsskyldigheten (USK) återinförs. Enligt kommittémotion 2021/22:3988 av m.fl. (M) yrkande 6 bör universitet och högskolor ta över ansvar att kompetensutveckla och fortbilda lärare. I kommittémotion 2021/22:3244 av m.fl. (C) yrkande 23 anger motionärerna att regeringen i samråd med Kommuner och Regioner (SKR) bör se över hur det kan utbildas och fortbildas fler som kan erbjuda samtalsstöd vid psykisk ohälsa. I motion 2021/22:2241 av (M) yrkande 2 anser motionären att kunskap om den neurologiska sjukdomen som förkortas ME/CFS behöver ingå i läkarutbildningen. I motion 2021/22:3473 av Kopparklint (M) begär motionären att det säkerställs att kunskap om barn finns med i relevanta högskoleutbildningar. I motion 2021/22:303 av och (båda SD) yrkande 4 framhåller motionärerna behovet av utbildning i geriatrik på allmänläkarutbildningen. Även motion 2021/22:2913 av och (båda SD) tar upp frågan om innehållet i läkarutbildningen och anser att kost-, nutritions- och näringskunskap ska vara en obligatorisk del av utbildningen. Enligt kommittémotion 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 50 bör lärarutbildningarna kvalitetssäkras samt innehålla mer om ledarskap och konflikthantering. I kommittémotion 2021/22:3387 av m.fl. (L) yrkande 13 begär motionärerna att de nya riktlinjerna om sex och samlevnad i lärarutbildningen följs upp. I kommittémotion 2021/22:3980 av m.fl. (L) yrkande 17 anger motionärerna att det krävs kompetens i geriatrik och gerontologi hos läkare och anställda i vård och omsorg. Enligt motion 2021/22:4086 av m.fl. (MP) yrkande 3 bör alla vårdutbildningar inkludera moment om diskriminering ur både personal- och patientperspektiv. Bakgrund och gällande rätt Av 1 kap. högskolelagen (1992:1434) framgår att utbildning ska vila på vetenskaplig eller konstnärlig grund samt på beprövad erfarenhet (2 §). Utbildningen ska ges på grundnivå, avancerad nivå och forskarnivå (7 §). Vidare framgår vilka kunskaper utbildningen ska bygga på och målen för utbildningen. Exempelvis ska utbildning på grundnivå väsentligen bygga på de kunskaper som eleverna får på nationella program i gymnasieskolan eller motsvarande kunskaper och målsättningen är att bl.a. utveckla studenternas förmåga att göra självständiga och kritiska bedömningar samt söka och värdera kunskap på vetenskaplig nivå (8–9 §§). I 1 kap. 10 a § högskolelagen anges att examina ska avläggas på grundnivå, avancerad nivå eller forskarnivå och att regeringen meddelar föreskrifter om vilka examina som får avläggas och på vilken nivå de ska avläggas. I 6 kap. högskoleförordningen finns bestämmelser om utbildning på grundnivå och avancerad nivå (1–24 §§). Enligt bestämmelserna ska omfattningen av utbildningen anges i högskolepoäng där heltidsstudier under ett normalstudieår motsvarar 60 högskolepoäng (2 §). Vidare får bara de examina avläggas som anges i examensordningen, som är en bilaga till högskoleförordningen (4 §). Dessutom hänvisas till examensordningens innehåll (5 §), att det där anges på vilken nivå en viss examen ska avläggas samt vilka krav som ska uppfyllas för en viss examen (examensbeskrivning). Av examensordningen framgår att det finns generella examina, konstnärliga examina och yrkesexamina. Generella examina på grundnivå är högskoleexamen och kandidatexamen, på avancerad nivå magisterexamen och masterexamen och på forskarnivå licentiatexamen och doktorsexamen. Förskollärarexamen och sjuksköterskeexamen är exempel på yrkesexamina på grundnivå och läkarexamen är yrkesexamina på avancerad nivå. I examensordningen ställs också krav på självständigt arbete (examensarbete). För varje examen finns en examensbeskrivning som anger vilka krav som studenten ska uppfylla för respektive examen. Examensbeskrivningarna följer en gemensam struktur, bl.a. ska examens omfattning anges i antal högskolepoäng. Vidare anges mål för aktuell examen och vad studenten ska visa inom områdena Kunskap och förståelse, Färdighet och förmåga och Värderingsförmåga och förhållningssätt. För ämneslärarexamen anges bl.a. att studenten ska visa sådana kunskaper i didaktik och ämnesdidaktik inklusive metodik som krävs för undervisning och lärande inom det eller de ämnen som utbildningen avser. Under rubriken i examensbeskrivningen anges att också de preciserade krav ska gälla som varje högskola själv bestämmer inom ramen för kraven i examensbeskrivningen. I 6 kap. högskoleförordningen anges att all utbildning på grundnivå och avancerad nivå ska bedrivas i form av kurser och att kurser får sammanföras till utbildningsprogram (13 §). För en kurs ska det finnas en kursplan (14 §). I kursplanen ska följande anges: kursens nivå, antal högskolepoäng, mål, krav på särskild behörighet, formerna för bedömning av studenternas prestationer och de övriga föreskrifter som behövs (15 §). För utbildningsprogram ska det finnas en utbildningsplan (16 §). I utbildningsplanen ska följande anges: de kurser som programmet omfattar, kraven på särskild behörighet och de övriga föreskrifter som behövs (17 §). I 6 kap. högskoleförordningen finns bestämmelser om examensbevis och att en student som uppfyller fordringarna för en examen på begäran ska få examensbevis av högskolan (9 §).