bet · H901TU19 · 2022-06-14 00:00:00 — Motionärerna konstaterar att det sker många trafikolyckor vid vägarbeten och att många bilister inte följer de angivna hastighetsbegränsningarna. I motion 2021/22:1295 tar (S) upp frågan om trafikbrott vid vägarbeten. Motionären understryker att vägarbetarnas arbetssituation är mycket utsatt och menar att fortkörning kan stävjas genom att kraftigt höja bötesbeloppen vid hastighetsöverträdelser vid vägarbetsplatser, införa utökad hastighetsövervakning vid vägarbetsplatser och förstärka arbetsmiljöklausulen vid upphandlingar. I motion 2021/22:1558 anför (S) att möjligheten till högre straff vid fortkörning vid vägarbeten bör övervägas. Motionären menar att fortkörning vid vägarbeten borde bötfällas dubbelt precis som i en del andra länder eftersom det är ett effektivt sätt att få ned hastigheterna vid vägarbeten och därmed minska antalet personskador och dödsolyckor. I motion 2021/22:1568 understryker Serkan Köse (S) behovet av att se över om ett nationellt förarbevis för utryckningspersonal bör införas. Motionären betonar betydelsen av en räddningstjänst med hög kvalitet och konstaterar att det nuvarande regelverket för att framföra t.ex. brandfordon över inte ställer några kompetenskrav förutom att brandmannen har körkortskategori C eller CE. I motion 2021/22:538 menar (M) att möjligheterna att höja straffen för fortkörning där blåljuspersonal arbetar bör ses över. Motionären betonar att det är viktigt att passerande bilister visar hänsyn till de arbetandes situation när de passerar olycksplatser och nämner att vissa länder har dubbla böter vid sådana tillfällen för att inskärpa allvaret. I motion 2021/22:2015 anför och (båda M) att en översyn bör göras så att ett undertecknat avtal mellan berörda parter inom räddningstjänsten kan gälla för alla yrkesgrupper som är i behov av ett C-körkort. Motionärerna konstaterar att en brandman med ett C-körkort måste förhålla sig till samma regelverk som exempelvis en lastbilschaufför. I motion 2021/22:2618 anför och (båda M) att möjligheterna till en nationellt likriktad utbildning i utryckningskörning bör ses över. Motionärerna konstaterar att det fortfarande saknas nationell samordning för att utbilda ambulanspersonal och annan räddningstjänst i utryckningskörning. I motion 2021/22:2863 efterlyser (M) en översyn av möjligheten att höja bötesbeloppet vid fortkörning förbi pågående vägarbeten (yrkande 1). Hon konstaterar att situationen har blivit mycket värre och efterlyser konkreta åtgärder som kan göra skillnad för entreprenörerna och de yrkesverksamma och hänvisar bl.a. till erfarenheter från när det gäller höjda bötesbelopp. Motionären menar vidare att möjligheten att sänka gränsen för körkortsåterkallelse vid fortkörning förbi pågående vägarbeten bör ses över (yrkande 2). Dessutom menar motionären att det bör inrättas en ny databas för inrapportering av olycksstatistik (yrkande 3). Motionären betonar att vägarbetarnas riskfyllda arbetsmiljö måste synliggöras och framhåller att det inte går att lita på den nuvarande statistiken. I motion 2021/22:3162 anför (M) att möjligheterna att höja straffen för fortkörning vid vägarbeten bör ses över. Motionären betonar vikten av att bilister visar hänsyn när de passerar ett pågående vägarbete. Trafikolyckor vid vägarbeten och räddningsinsatser En rapport från Service- och kommunikationsfacket () visar att det största problem som Sekos medlemmar på vägarbetsplatser upplever är trafikanter som inte respekterar gällande hastighetsbegränsning. Rapporten visar att av dem som svarade på undersökningen menar att trafikanterna inte tar tillräckligt med hänsyn till dem som arbetar vid vägen, att oroar sig för sin säkerhet och att över hälften har varit med om minst en incident på arbetsplatsen . I rapporten konstateras att risken för att fällas för fortkörning är liten och att konsekvenserna för dem som åker fast är begränsade. Maskinentreprenörerna och har vidare pekat på att det finns möjligheter att använda fartkameror vid vägarbeten för att mäta hastigheten på passerande fordon men att det sällan görs. har framfört att i de fall hastighetsgränsen överträds bör det vara möjligt att bötfälla i efterhand. Enligt en rapport från om trafikolyckor vid vägarbeten 2003–2015 (2016:122) inträffade det –2015 minst 3 958 trafikolyckor med personskador i anslutning till olika typer av gatu- och vägarbeten. Det innebär att det inträffar i genomsnitt 300 trafikolyckor vid vägarbeten i där någon trafikant eller vägarbetare skadas eller omkommer. har konstaterat att vägarbetare utsätts för ständiga risker vid arbeten på vägar med flera körfält. Alltför höga hastigheter och vårdslöshet från trafikanternas sida är en viktig orsak. I fråga om olyckor i samband med utryckning visar Transportstyrelsens data för perioden –2016 att 907 personer skadades under utryckning inom polis, ambulans och räddningstjänst, och 11 personer omkom. Framför allt är det i storstadsregionerna som olyckorna sker. En av de vanligaste olyckssituationerna är att utryckningsfordonet hinner i kapp bilen framför. Olyckor i korsningar är också vanliga, liksom dikeskörningar och andra singelolyckor. I Transportstyrelsens rapport åtgärder vid arbete på och vid väg redovisas att tre personer omkom i samband med att de utförde arbete på eller vid väg till 2019. Det var två räddningsmän och en flaggvakt. Enligt uppgift från Transportstyrelsen finns det i myndighetens olycksfallsdatabas (Acquisition) uppgifter om att 1 person omkom och 173 personer skadades i anslutning till ett vägarbete . Därtill omkom 1 person och 50 personer skadades i samband med s.k. blåljuskörning (ambulans, brandkår och polis). Transportstyrelsens olycksfallsdatabas är ett informationssystem för data om skador och olyckor inom vägtransportsystemet. Strada bygger på uppgifter från två källor: polisen rapporterar vägtrafikolyckor med personskada och akutsjukhusen rapporterar uppgifter om personer som har sökt vård för en skada i vägtrafikmiljö. Transportstyrelsen menar att detta ger ett bättre informationsunderlag som bidrar till större kunskap om trafikskadade. beslutade om regeringens förslag till en ny lag om Transportstyrelsens olycksdatabas (prop. 2020/21:124, bet. 2020/21:TU11, rskr. 2020/21:264). Förebyggande insatser vid vägarbetsplatser och utryckningar tog på uppdrag av regeringen och i samverkan med Transportstyrelsen och fram en rapport med syftet att klargöra vilka riskförhållanden som finns och vilka yrkesgrupper som riskerar att drabbas av olyckor vid arbete på och vid vägar. Rapporten visar att arbetstagare som arbetar med transporter är de som har drabbats mest av allvarliga arbetsolyckor och dödsfall i trafiken. Flera yrkesgrupper som utför arbete på och vid vägar utanför fordon drabbas av dödsolyckor. Påkörningsolyckor drabbar flera olika yrkeskategorier såsom vägarbetare, brandmän, miljöarbetare och lastbilschaufförer. Väg- och anläggningsarbete, underhållsarbete eller städning av vägar är några exempel på riskabla arbetsuppgifter. lyfter fram förslag till åtgärder som handlar om att skapa en tryggare arbetsmiljö genom att ge arbetstagaren ett bättre skydd mot omgivande trafik. Det kan handla om att få ned hastigheten hos omgivande trafik, skapa barriärer mot omgivande trafik och skapa rutiner för arbetstagarna för hur de ska arbeta säkert. betonar bl.a. att arbetsgivaren har ansvar för arbetsmiljön. Det är också viktigt att se över regler om t.ex. avspärrning av vägar i syfte att skydda arbetstagarna när de arbetar utanför fordon på eller vid vägar. Vidare framhålls ett antal åtgärder för trafiksäkerhet vid vägarbeten i den aktionsplan för säker vägtrafik –2022 som och 13 andra myndigheter och aktörer står bakom. tog SKR fram en handbok om säkrare vägarbeten i tätort och arbetar nu med att sprida den information och de råd som ges i handboken. Vidare arbetar för att lyfta fram arbetsmiljö vid upphandling. Därtill har fattat beslut om en strategi för nollvisionsarbete i arbetslivet som innebär att ingen ska behöva dö till följd av sitt arbete. Inledningsvis kommer nollvisionsarbetet att fokusera på dödsolyckor inom fyra utpekade målområden där flest dödsolyckor sker, varav ett är dödsolyckor i vägmiljö. har tagit fram material för det förebyggande arbetet för ökad trafiksäkerhet. Genom att kartlägga och dokumentera nuläget kan arbetsgivaren och de anställda få en god uppfattning om hur det fungerar på arbetsplatsen och var riskerna för att drabbas av olyckor eller ohälsa ﬁnns. Regeringen har uppmärksammat att trafikolyckor utgör en betydande del av de dödsolyckor som sker på arbetsplatser (prop. 2019/20:1 utg.omr. Även bland arbetsolyckor som leder till allvarliga personskador är trafikolyckor en av de vanligaste olyckstyperna. Regeringen framhåller att det ska vara säkert på våra vägar, både för personer som arbetar vid en vägarbetsplats och för trafikanterna. Det är viktigt att arbetsinsatser på väg, såväl åtgärder vid oförutsedda händelser såsom bärgning, arbete med fordonsservice samt räddningsarbete vid trafikolyckor som åtgärder vid planerade vägarbeten, kan vidtas på ett säkert sätt. Infrastrukturministern framförde i en interpellationsdebatt (ip. 2020/21:114) att regeringen arbetar målmedvetet och systematiskt med att förbättra såväl trafiksäkerheten som arbetsmiljön på landets vägar. lämnade regeringen en skrivelse till om en nationell arbetsmiljöstrategi –2025 (skr. 2020/21:92). Strategin ska tydliggöra och stärka arbetet med att uppnå målet att ska ha goda arbetsvillkor och möjlighet till utveckling i arbetet för både kvinnor och män. Arbetsmiljön ska förebygga ohälsa och olycksfall. Regeringen utvidgar nollvisionen mot dödsolyckor från en målsättning om att ingen ska dö på jobbet till att ingen ska dö till följd av arbete. Det handlar om en nollvision mot bl.a. arbetsplatsolyckor som leder till död. underströk infrastrukturministern i interpellationsdebatt 2020/21:395 att han ser mycket allvarligt på uppgifter om att någon skadats eller förolyckats på våra vägar. Särskilt beklagligt är det om detta drabbar någon av alla dem som har vägen som sin arbetsplats. Regeringen arbetar målmedvetet och systematiskt med att förbättra såväl trafiksäkerheten som arbetsmiljön på landets vägar. Etappmål om att antalet omkomna i vägtrafiken ska halveras till 2030 inbegriper givetvis dem som förolyckas i trafiken medan de utför sitt arbete. Ministern pekade bl.a. på betydelsen av förbättrad information, tydlig skyltning och försöksverksamhet i fråga om flexibel hastighetsövervakning. Vidare pekade ministern på att säkerhetsarbete är ett arbete som fackliga organisationer tillsammans med arbetsgivare bedriver på arbetsplatsen. De gör det tillsammans med myndigheter som kan göra inspektioner och som dessutom ihop med regionala skyddsombud ska kunna veta vad som är rätt insatser. Ett systematiskt skyddsarbete är enligt ministern avgörande för att öka säkerheten i arbetslivet. Enligt har olika typer av energiupptagande skydd för att förhindra allvarliga personskador, hos både förare och vägarbetare, använts på svenska vägar . Det vanligaste tvärgående energiupptagande skyddet är s.k. truck mounted attenuator (TMA) som monteras bak på ett fordon eller dras av ett fordon. Enligt uppgift från är användningen av TMA-fordon i många situationer det bästa skyddet för vägarbetarna. I andra fall med exempelvis gles trafik och god sikt kan det vara tillräckligt med farthinder på vägbanan. Svårare situationer med mycket trafik, skymd sikt eller trånga passager kan i stället kräva att polisen spärrar av vägen medan arbetet pågår. Vilken typ av skyddsanordning som bör användas vid vägarbeten är beroende av arbetets art och placering i förhållande till vägbanan samt trafikintensiteten. upphävde ett flertal generella beslut som myndigheten tidigare fattat om att servicearbete vid vägar, t.ex. bärgning och bogsering, ska skyddas av TMA-fordon. Bakgrunden till verkets ställningstagande var att huvudinriktningen i tillsynen är att ställa krav på att arbetsgivaren riskbedömer och åtgärdar risker i arbetsmiljön. I ett antal kammarrättsdomar har det slagits fast att det varken är rimligt eller proportionerligt med generella förbud mot att utföra servicearbeten på vissa vägsträckor utan skydd av TMA-fordon. Infrastrukturministern pekade i en interpellationsdebatt (ip. 2020/21:114) på att det är viktigt med TMA-fordon, andra skydd och hastighetsövervakning och hur man kan se till att öka möjligheten att använda dessa vid flera olika insatser. Även underströk ministern att bl.a. användandet av TMA-fordon kan fortsätta att förbättra säkerheten vid vägarna (ip. 2020/21:395). Sanktioner vid fortkörning i samband med vägarbete och utryckning Dagens bötessystem är utformat så att bötesnivåerna är högre vid överträdelser på vägar där hastighetsbegränsningen är eller lägre än vid överträdelser på vägar med hastighetsbegränsningar om eller högre. Böterna vid hastighetsöverträdelser på väg varierar . När det gäller nivån på ordningsböter för hastighetsöverträdelse är regelverket utformat utifrån att böterna ska vara mer kännbara när trafikanterna inte anpassar sin hastighet vid t.ex. vägarbetsplatser. Enligt 5 kap. 3 § körkortslagen kan ett körkort återkallas om körkortsinnehavaren har gjort sig skyldig till bl.a. grov vårdslöshet i trafik enligt 1 § trafikbrottslagen och om körkortsinnehavaren i annat fall har överskridit högsta tillåtna hastighet eller brutit mot någon annan regel som är väsentlig från trafiksäkerhetssynpunkt, allt om överträdelsen inte kan anses som ringa. Som framgår av avsnittet om vårdslöst framförande av fordon har utrett tillämpningen av bestämmelserna i trafikbrottslagen och behovet av ett starkare straffrättsligt skydd mot upprepad trafikbrottslighet. I en promemoria (Ds 2019:22) som överlämnades finns det förslag och bedömningar i dessa frågor. Som ett led i den fortsatta beredningen av promemorian har det utarbetats ett utkast till lagrådsremiss. skickade regeringen promemorian Skärpta straff för olovlig körning och rattfylleribrott (utkast till lagrådsremiss) på remiss, och remisstiden gick ut . Förslaget bereds inom . ansvarar för skötsel och underhåll av det statliga vägnätet. Övriga vägar sköts av kommunala eller enskilda väghållare. Underhållet sköts av olika entreprenörer. upphandlar skötsel och underhåll av det statliga vägnätet i konkurrens. För att få lämna anbud ska entreprenören ha ett kvalitetssystem, och det finns ett detaljerat regelverk som styr hur kvalitetskontrollen ska gå till. upprättar förteckningar över bl.a. tidsrestriktioner som anger när arbeten inte får pågå på en viss sträcka. Restriktionerna är till för att undvika onödiga köer med risk för kökrockar som skulle försämra framkomligheten ytterligare. Som exempel kan nämnas att region beslutade om tidsrestriktioner när vägarbeten inte får bedrivas på vägar där region är väghållningsmyndighet. I beslutet anges veckodagar och klockslag när vägarbeten inte får bedrivas på olika vägsträckor. trafikcentraler tar emot rapporter om bl.a. planerade och pågående arbeten från entreprenörerna. Trafikcentralerna förmedlar sedan informationen vidare via olika medier och i trafikinformationstjänsten. Specifik förarutbildning för utryckningspersonal I 11 kap. trafikförordningen undantas vissa yrkesgrupper från delar av trafiklagstiftningen. Undantagen tillämpas för s.k. blåljuskörning eller utryckningskörning. Undantagen gäller i första hand om omständigheterna kräver det, och särskild försiktighet ska iakttas. Utryckningspersonal i är inte klassad som yrkesförare även om delar av arbetet består av bilkörning. Av 3 kap. 2 § arbetsmiljölagen (1977:1160) följer att arbetsgivaren ska vidta alla åtgärder som behövs för att förebygga att arbetstagaren utsätts för ohälsa eller olycksfall. Det finns inte någon nationellt samordnad utbildning av s.k. blåljusförare. Det är de olika huvudmännen som ansvarar för att utbilda förarna och som lokalt bestämmer vilka krav som ska ställas. Detta innebär att det kan se olika ut i olika delar av landet när det gäller den utbildning som förarna får. har en egen förarutbildning. Transportstyrelsen har betonat att huvudmännen måste ta sitt ansvar och se till att personalen har tillräcklig kompetens för sina arbetsuppgifter. Transportstyrelsen har inte något mandat att föreskriva om vad kommuner, eller ska göra när det gäller utryckningsförarutbildning. fick dåvarande i uppdrag att ta fram en plan för landets utryckningsförarutbildning, vilket dock inte resulterade i några planer eftersom verket saknade behörighet att föreskriva om sådana. Representanter för de dåvarande myndigheterna , , , och utarbetade en broschyr med grundläggande kompetensmål för utryckningsförare. Ambitionen med broschyren var att ge tydliga incitament för utbildare och utryckningsorganisationer att så långt det är möjligt säkerställa att utryckningsförare har god förarkompetens vid utryckningskörning. Broschyren har därefter använts av olika huvudmän som stöd för deras utbildningar. tog Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) i samarbete med bl.a. och fram vägledningen Säkerhet i vägtrafikmiljö, där det anges att alla utryckningsförare behöver genomgå en förarutbildning som uppfyller särskilda kompetensmål. menar att säkerheten för utryckningsförare kan höjas även på andra sätt än genom en specifik förarutbildning; t.ex. kan bältesanvändningen bli bättre vid utryckningskörning liksom bilarnas utrustning med krockkuddar och tekniska säkerhetssystem. Därtill bör god viktfördelning på fordonet säkerställas för att undvika s.k. rollover. VTI har i en förstudie uppmärksammat att riskerna som utryckningsförare upplever starkt är kopplade till interaktionen med andra trafikanter men även till den egna kunskapen om hastigheter, väglag och mörker. Resultaten pekar på utryckningsförares behov av träning eller utbildning när det gäller att göra sig synlig och visa sina intentioner, förståelse för effekter av hastighetsval, väglag och mörker, omkörning på landsväg, rödljuskörning samt behov av utbildning för omgivande trafik i hur man bör bete sig, förslagsvis under körkortsutbildningen. anförde dåvarande inrikesministern som svar på interpellation 2019/20:14 att det är blåljusaktörerna som ansvarar för att personalen genom utbildning och erfarenhet har den kompetens som krävs för att de ska kunna utföra sina uppgifter, t.ex. utryckningskörning. Aktörerna ska även bedriva ett systematiskt arbetsmiljöarbete. Statsrådet bedömde att det på nationell nivå har vidtagits aktörsgemensamma åtgärder i syfte att säkerställa en ändamålsenlig och mer enhetlig kompetens för utryckningsförare. Regeringen kommer att noga följa utvecklingen av samhällets förmåga att genomföra effektiva och säkra hjälpinsatser och ingripanden, och vid behov kommer man att vidta nödvändiga åtgärder. är det av stor vikt att blåljusaktörerna själva även i fortsättningen vidtar de åtgärder som behövs för att hålla hög kvalitet och säkerhet i sin verksamhet. betonade infrastrukturministern i sitt svar på fråga 2019/20:1010 att vikten av att kunna genomföra en brådskande utryckning måste vägas mot risken för trafikolyckor. När undantag medges i trafikförordningen för utryckningsfordon är det mot bakgrund av denna avvägning. Ministern betonade åter att det är arbetsgivaren som ansvarar för personalens utbildning och kompetens, inklusive när det gäller utryckningskörning. beslutade regeringen att låta Transportstyrelsen utreda säkerheten för personal som utför arbete inom eller i anslutning till vägområdet, och att analysera möjliga åtgärder för att förbättra såväl trafiksäkerheten som arbetsmiljön vid planerade vägarbeten och vid oförutsedda händelser i vägtrafiken såsom bärgning, arbete med fordonsservice samt trafikolyckor och att vid behov lämna författningsförslag. Analysen skulle inkludera konsekvenser av eventuella förslag till åtgärder och regeländringar. Uppdraget redovisades (Säkerhetshöjande åtgärder vid arbete på och vid väg, dnr TSG 2019-6335). Transportstyrelsens kartläggning av trafiksäkerheten visar att förhållandevis få personer omkommer och skadas när de utför arbete på och vid väg. –2019 omkom tre personer och lika många skadades allvarligt. I samband med arbete på och vid väg utgör personal en liten andel av de som omkommer eller skadas. Det är i stället passerande trafikanter som råkar ut för flest olyckor. Kartläggningen av arbetsmiljön visar dock att det finns en utbredd upplevd otrygghet bland personal i samband med arbete på och vid väg. En stor majoritet upplever att det känns osäkert att arbeta på och vid väg, att trafikanter inte visar tillräcklig hänsyn och att det relativt ofta inträffar olika former av tillbud. Eftersom antalet faktiska olyckor är begränsat bidrar enligt Transportstyrelsen sannolikt oron för att olyckor ska inträffa i hög utsträckning till att arbetsmiljön upplevs som otrygg. Transportstyrelsens bedömning är att regelverken som behövs för att kunna åstadkomma en god arbetsmiljö för personer som arbetar på och vid väg och säkerhet för förbipasserande i hög utsträckning finns på plats. Myndigheten föreslår ett förtydligande i trafikförordningen om trafikanters skyldighet att hålla en med hänsyn till omständigheterna tillräckligt låg hastighet när de passerar en plats för bärgning eller liknande arbete eller ett sjukdomsfall. Detta bedöms få positiva konsekvenser för det transportpolitiska hänsynsmålet, som funktionsmålet inte påverkas nämnvärt. Transportstyrelsen framhåller att arbetsplatser behöver utformas på ett sätt som både upplyser trafikanter om vad som gäller och begränsar möjligheterna att begå exempelvis hastighetsöverträdelser. Detta behöver göras vid både planerade och oplanerade arbeten på och vid väg. Promemorian var på remiss fram till , och gav regeringen i uppdrag att ta fram och genomföra en handlingsplan för ökad säkerhet i och runt arbeten på väg. Fokus ska ligga på att åtgärda de brister som framkommer i Transportstyrelsens redovisning av regeringsuppdraget Säkerhetshöjande åtgärder vid arbete på väg. Åtgärder för förbättrad hastighetsefterlevnad i anslutning till platser där det pågår arbeten ska ingå som en central del i handlingsplanen. Åtgärderna i handlingsplanen ska avse arbetsmiljön vid såväl planerade vägarbeten som arbeten med anledning av oförutsedda händelser i vägtrafiken såsom bärgning, fordonsservice samt trafikolyckor. Insatser för att förbättra trafiksäkerheten generellt i samband med arbeten på väg bör, där så är lämpligt, också ingå i handlingsplanen. Vid genomförandet av uppdraget ska inhämta synpunkter från Transportstyrelsen, , , MSB samt arbetsmarknadens parter och andra branschföreträdare i framtagandet och genomförandet av handlingsplanen. Handlingsplanen ska tas fram och redovisas till (Infrastrukturdepartementet) . Redovisningen ska inkludera en kostnadsuppskattning för genomförandet av handlingsplanen. Åtgärderna i handlingsplanen ska genomföras senast och redovisas till (Infrastrukturdepartementet) i årsredovisningar , 2024 och 2025. Motionsyrkanden om arbetet med trafiksäkerhet vid vägarbeten och räddningsinsatser behandlades senast i utskottets betänkande 2020/21:TU6 Trafiksäkerhet. Utskottet föreslog att skulle avslå yrkandena, bl.a. med hänvisning till det aktiva arbete som redan pågår. I fråga om straffskärpningar vid trafikbrott i samband med vägarbeten och utryckningar ansåg utskottet att nuvarande regler är väl avvägda. När det gäller frågan om en särskild förarutbildning för utryckningspersonal hänvisade utskottet bl.a. till de åtgärder som de olika huvudmännen har vidtagit. biföll utskottets förslag. Utskottet vill inledningsvis starkt understryka att det är angeläget att på olika sätt öka trafiksäkerheten i anslutning till vägarbeten och räddningsinsatser. Det är viktigt att de som arbetar på och vid våra vägar är säkra i sitt arbete. Utskottet vill uppmärksamma att regeringen arbetar med att förbättra både trafiksäkerheten och arbetsmiljön på våra vägar.