bet · H901FiU20 · 2022-06-10 00:00:00 — Riktlinjer för den ekonomiska politiken Utskottet föreslår att godkänner regeringens riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken i enlighet med ekonomiska vårproposition och avslår motionsyrkandena. I betänkandet behandlas också en skrivelse från regeringen med anledning av en granskningsrapport från . Utskottet föreslår att lägger skrivelsen till handlingarna. I betänkandet finns sju reservationer (M, SD, C, V, KD, L, MP). invasion av skapar stor osäkerhet i världsekonomin, genom hög volatilitet på aktiemarknaderna, höga energi- och råvarupriser samt störningar i de globala värdekedjorna. Efter den snabba ekonomiska återhämtningen 2021 förväntas tillväxten i omvärlden att dämpas 2022. Svensk ekonomi har återhämtat sig i spåren av pandemin, men konsekvenserna av krig i antas få en dämpande effekt på den ekonomiska aktiviteten och resursutnyttjandet. Tillväxten väntas bli lägre än vad som annars hade varit fallet och inflationen bedöms bli högre. Regeringens prognos är att BNP växer 2023. Läget på arbetsmarknaden förbättrades och sysselsättningen har fortsatt öka under inledningen av 2022. Såväl sysselsättningsgrad som arbetskraftsdeltagande är nu på högre nivåer än före pandemin. Dock är även arbetslösheten högre än före pandemin och uppgick i åldersgruppen 15–till 2021. Framåtblickande indikatorer pekar på en fortsatt hög efterfrågan på arbetskraft. Enligt regeringens bedömning väntas sysselsättningsgraden öka och arbetslösheten sjunka . Prognosen är att arbetslösheten uppgår till 2023 och 2024. Inflationen, mätt med konsumentprisindex med fast bostadsränta (KPIF) ökade relativt snabbt 2021, till följd av stigande priser på drivmedel och el. Regeringen bedömer att inflationen kommer att stiga ytterligare 2022 bl.a. till följd av stigande varu- och livsmedelspriser. Enligt regeringens bedömning väntas KPIF-inflationen uppgå till 2022. väntas inflationen falla tillbaka till . Prognosen över den ekonomiska utvecklingen i världen liksom i är behäftad med stor osäkerhet, som främst hänger samman med invasion av . Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken Omfattande åtgärder har vidtagits med anledning av covid-19 och invasion av . har beslutat om närmare 20 extra ändringsbudgetar utöver de ordinarie ändringsbudgetar som regeringen lämnar . Utskottet konstaterar att det varit en exceptionell tid då det både har varit nödvändigt att snabbt vidta olika åtgärder bl.a. för att minska smittspridningen och rädda liv, och bistå ett land i vår närhet som är utsatt för ett oprovocerat, olagligt och oförsvarligt angrepp. För att kunna upprätthålla det finanspolitiska ramverket och värna de offentliga finanserna på vill utskottet framhålla vikten av att vi efter kriserna återgår till en stram och samlad budgetprocess. Utan en ordnad budgetprocess riskerar vi att förlora kontrollen över statens finanser. Vårt starka och brett politiskt förankrade finanspolitiska ramverk, och den goda budgetdisciplinen som följer av det, har inneburit att har kunnat hantera kriser och strukturella utmaningar bättre än många andra länder. Så bör vi också vara rustade inför framtida kriser. Den offentliga sektorns finansiella sparande väntas uppgå till –0,av BNP och det föreligger därmed en avvikelse från överskottsmålet. Avvikelsen är enligt utskottet motiverad av spridningen av covid-19 och av stabiliseringspolitiska skäl och är därmed förenlig med det finanspolitiska ramverket. väntas den offentliga sektorn uppvisa ett överskott på av BNP. Den offentliga sektorns bruttoskuld ligger inom skuldankarets toleransintervall för åren 2021–2023. minskar skuldkvoten och utskottet noterar att det till stor del förklaras av att då inledde övergången till en egenfinansierad valutareserv. Prognosen för de takbegränsade utgifterna innebär att budgeteringsmarginalen blir negativ och att utgifterna överstiger det redan beslutade utgiftstaket med . Även beräknas budgeteringsmarginalen bli mindre än regeringens riktlinje för budgeteringsmarginalens storlek. Det innebär att utrymmet för reformer som ökar de takbegränsade utgifterna är mycket begränsat. Enligt budgetlagen (2011:203) ska regeringen, när det finns en risk för att ett beslutat utgiftstak kommer att överskridas, vidta sådana åtgärder som den har befogenhet till eller föreslå nödvändiga åtgärder. Som en följd av det osäkra läget i omvärlden har regeringen valt att inte vidta eller föreslå några sådana åtgärder, utan avser att återkomma i budgetpropositionen med utgiftsbegränsande åtgärder. I enlighet med praxis redovisar regeringen en bedömning av utgiftstakets nivå . Den bedömda nivån på utgiftstaket innebär att taket utgör av potentiell BNP, dvs. en procentenhet högre än , och att budgeteringsmarginalen uppgår till av de takbegränsade utgifterna. Utskottet hade gärna sett att regeringen närmare redovisat vilka principer och överväganden som ligger bakom bedömningen av nivån och konstaterar att budgeteringsmarginalen överstiger riktlinjen för marginalens minsta storlek i skrivelsen för finanspolitiken (skr. 2017/18:207). Utskottet noterar regeringens svarsskrivelse med anledning av om det finanspolitiska ramverket och att regeringen avser att sträva efter att utveckla beskrivningen av hur den ser på budgeteringsmarginalens storlek, vilket utskottet välkomnar. Utskottet stödjer regeringens arbete med den långsiktiga kampen mot samhällsproblemen och för ett som är tryggt för alla. Politiken ska därför fortsätta att inriktas på att bekämpa våld och kriminalitet och bryta segregationen, skapa jobb i hela landet genom att driva på klimatomställningen och stärka den demokratiska kontrollen över välfärden. Utskottet välkomnar regeringens åtgärder som innebär stöd till och sanktioner mot . I likhet med regeringen anser utskottet att försvarsförmåga ska öka och att upprustningen av totalförsvaret ska genomföras i snabbare takt. Proposition 2021/22:100 ekonomiska vårproposition punkt 1. Sju yrkanden i följdmotioner väckta med anledning av ekonomiska vårproposition. Tolv yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Skrivelse 2021/22:141 om tillämpningen av det finanspolitiska ramverket 2021. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning 1 Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken Motioner från den allmänna motionstiden /22 Aktuella bedömningar av den ekonomiska utvecklingen Finanspolitiska rådets rapport finanspolitik 2022 Kommuner och Regioners ekonomirapport, 2 om tillämpningen av det finanspolitiska ramverket 1.Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken, punkt 1 (M) 2.Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken, punkt 1 (SD) 3.Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken, punkt 1 (C) 4.Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken, punkt 1 (V) 5.Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken, punkt 1 (KD) 6.Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken, punkt 1 (L) 7.Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken, punkt 1 (MP) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Proposition 2021/22:100 Skrivelse 2021/22:141 Motioner från allmänna motionstiden /22 Bilaga 2 yttrande 2021/22:SkU6y Bilaga 3 Uppteckningar från den öppna utfrågningen om Finanspolitiska rådets rapport Bilaga 4 Bilder från den öppna utfrågningen Tabell 2 Statens budgetsaldo 2021–2025 Tabell 3 Den offentliga sektorns finanser 2021–2025 Tabell 4 Finansiellt sparande i den offentliga sektorn Tabell 5 Bedömningar av finansiellt sparande 2022–2025 Tabell 6 Bedömningar av strukturellt sparande 2022–2025 Tabell 7 Utgiftstak och takbegränsade utgifter Tabell 8 Aktuella bedömningar av finansiellt sparande Utskottets förslag till riksdagsbeslut Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som regeringen föreslår. Därmed bifaller proposition 2021/22:100 punkt 1 och avslår motionerna 2021/22:465 av m.fl. (V), 2021/22:3277 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 11, 2021/22:3278 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 9, 2021/22:3511 av m.fl. (C) yrkande 31, 2021/22:3686 av m.fl. (C) yrkandena 1 och 2, 2021/22:3996 av m.fl. (L) yrkandena 4, 5 och 7, 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 8, 2021/22:4071 av m.fl. (MP), 2021/22:4200 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2021/22:4707 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V), 2021/22:4714 av och (båda SD), 2021/22:4716 av m.fl. (KD), 2021/22:4720 av m.fl. (C), 2021/22:4723 av Per m.fl. (MP), 2021/22:4725 av m.fl. (L) och 2021/22:4727 av och (båda M). Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (C) Reservation 4 (V) Reservation 5 (KD) Reservation 6 (L) Reservation 7 (MP) om tillämpningen av det finanspolitiska ramverket lägger skrivelse 2021/22:141 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (S), (C), (V), (M), (SD), (KD), (S), (L), (SD), (MP), (M), (S) och (SD). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet ekonomiska vårproposition (prop. 2021/22:100). I propositionen lämnar regeringen förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Riktlinjerna syftar till att ange politikens inriktning inför budgetpropositionen . behandling avser propositionens yrkande 1 om riktlinjer för den ekonomiska politiken och sju följdmotioner som väckts med anledning av propositionen. I betänkandet behandlar finansutskottet också några motionsyrkanden från allmänna motionstiden /22. En förteckning över behandlade förslag finns i bilaga 1. Propositionens övriga förslag om utgiftsområdesindelning behandlas av i betänkande 2021/22:KU42. Förslaget till riksdagsbeslut avser ett samlat ställningstagande till riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Riksdagsbehandlingen av den ekonomiska vårpropositionen ägnas åt makroekonomiska bedömningar av den ekonomiska utvecklingen och en övergripande diskussion med utgångspunkt i de samlade politiska alternativen för den ekonomiska politiken på medellång och lång sikt. har yttrat sig över propositionens förslag till riktlinjer och följdmotionerna i denna del. Yttrandet finns i sin helhet i bilaga 2. I betänkandet behandlar utskottet också en skrivelse från regeringen (skr. 2021/22:141) med anledning av en granskning från (RiR 2021:31). Skrivelsen handlar om granskning av regeringens tillämpning av det finanspolitiska ramverket 2021. Inga följdmotioner har lämnats med anledning av skrivelsen. informerades finansutskottet av statssekreterare från Statsrådsberedningen om konvergensprogram och det nationella reformprogrammet. Konvergensprogrammet lämnades till . anordnade finansutskottet en öppen utfrågning om Finanspolitiska rådets rapport finanspolitik 2022 med finansminister , Finanspolitiska rådets ordförande och riksrevisor . Uppteckningar från utfrågningen finns i bilaga 3 till betänkandet och kommer också att presenteras i en rapport från (2021/22:RFR14). 1 Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken Utskottets förslag i korthet godkänner regeringens riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. invasion av skapar stor osäkerhet i världsekonomin och har en återhållande effekt på den ekonomiska aktiviteten i omvärlden liksom i . I väntas BNP-tillväxten uppgå till 2023. Konjunkturläget antas i det närmaste vara balanserat 2022 och 2023. Arbetslösheten är fortfarande högre än före pandemin, men förväntas minska . De offentliga finanserna uppvisar ett underskott 2022 och ett överskott . föreligger en avvikelse från överskottsmålet som enligt utskottet är motiverad av spridningen av covid-19 och av stabiliseringspolitiska skäl och därför är förenlig med det finanspolitiska ramverket. Prognosen för de takbegränsade utgifterna innebär att utgifterna överstiger det redan beslutade utgiftstaket med . Regeringen avser att återkomma i budgetpropositionen med utgiftsbegränsande åtgärder. Bruttoskulden som andel av BNP minskar men ligger inom skuldankarets toleransintervall för åren 2021–2023. Den bedömda nivån på utgiftstaket innebär att utgiftstaket utgör av potentiell BNP och att budgeteringsmarginalen uppgår till av de takbegränsade utgifterna. Den ekonomiska politiken ska inriktas på att fortsätta den långsiktiga kampen mot samhällsproblemen och för ett som är tryggt för alla. Därför ska arbetet fortsätta med att tränga tillbaka våld och kriminalitet och bryta segregationen, skapa jobb i hela landet genom att driva på klimatomställningen och stärka den demokratiska kontrollen över välfärden. Politiken ska även i fortsättningen inriktas mot att ge stöd till och sanktioner mot . Jämför reservation 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (V), 5 (KD), 6 (L) och 7 (MP). Regeringens inriktning för den ekonomiska politiken I propositionen konstaterar regeringen att svensk ekonomi har återhämtat sig i spåren av pandemin men att krig i kommer att få konsekvenser för den ekonomiska utvecklingen. Tillväxten väntas bli lägre än vad som annars hade varit fallet och inflationen bedöms bli högre. Regeringen framhåller att den fortsätter den långsiktiga kampen mot samhällsproblemen och för ett som är tryggt för alla. Regeringen avser därför att fortsätta arbetet med att tränga tillbaka våld och kriminalitet och bryta segregationen, skapa jobb i hela landet genom att driva på klimat-omställningen och ta tillbaka den demokratiska kontrollen över välfärden. I propositionen redogör regeringen även för de åtgärder som föreslås i vårändringsbudgeten . Åtgärder med anledning av invasion av invasion av har lett till att det säkerhetspolitiska läget i har försämrats drastiskt. Regeringens åtgärder omfattar tre områden: stöd till , sanktioner mot och att stärka . Regeringen anser att ska ta sin del av ansvaret för att ta emot människor på flykt. Det är också viktigt att det svenska mottagandet sker genom en jämn fördelning över hela landet. förväntar sig regeringen också att andra länder tar sitt ansvar och att den solidaritet som uppvisas i EU och består. Det försämrade säkerhetsläget understryker vikten av att stärka . försvarsförmåga ska öka och upprustningen av totalförsvaret genomföras snabbt. Regeringens ambition är att anslagen till det militära försvaret ska nå av BNP så snart det är praktiskt möjligt, dvs. när det är möjligt att på ett effektivt sätt omsätta ökningarna i stärkt försvarsförmåga. Tränga tillbaka våld och brottslighet och bryta segregationen Regeringen konstaterar att våld och brottslighet hotar samhällsgemenskapen, undergräver tilliten mellan människor och urholkar framtidstron. Regeringens åtgärdsprogram mot gängkriminalitet syftar till att ge myndigheterna rätt verktyg i brottsbekämpningen, skärpa påföljderna för brott, bryta tystnads-kulturen och utveckla det brottsförebyggande arbetet. Regeringen vill öka antalet anställda inom polisen, med målet om 10 000 fler anställda till 2024. För att komma åt den organiserade brottsligheten avser regeringen att förbättra möjligheterna till informationsutbyte mellan banker och rättsvårdande myndigheter. Arbetslivskriminalitet göder den organiserade brottsligheten och dränerar välfärden och trygghetssystemens resurser. Regeringen avser att utveckla det myndighetsgemensamma arbetet som initierades 2017, bl.a. genom att inrätta regionala center mot arbetslivskriminalitet För att förbättra det myndighetsgemensamma arbetet ytterligare utvärderar regeringen även möjligheten till stärkt informationsutbyte mellan myndigheter, kommuner och arbetslöshetskassor. Läget på arbetsmarknaden har tydligt förbättrats och sysselsättningsgraden är nu högre än innan pandemin bröt ut. Men fler behöver komma i arbete för att minska segregationen och för att målet om jämlika uppväxt- och levnadsvillkor och goda livschanser för alla ska kunna uppnås. Regeringen framhåller därför betydelsen av att trycka tillbaka långtidsarbetslösheten, särskilt i områden med socioekonomiska utmaningar. För att bryta isoleringen genom meningsfull heltidssysselsättning ska bl.a. en aktivitetsplikt för arbetslösa med försörjningsstöd införas. Ökade drivkrafter till arbete för personer med försörjningsstöd kommer även att utredas. Skapa jobb genom att driva på klimatomställningen Regeringens mål är att ska bli världens första fossilfria välfärdsland. Klimatomställningen kommer att skapa nya arbetstillfällen och regeringen kommer därför att göra fortsatta satsningar på kompetensutveckling och omställning mitt i yrkeslivet. Vidare behöver utbildningsutbudet på gymnasial nivå bättre motsvara arbetsmarknadens behov, bl.a. för att möta klimat-omställningen. Regeringen framhåller även betydelsen av att i god samarbetsanda med skogsägarna skydda värdefulla naturområden. Om skyddet innebär inskränk-ningar i ägande- och brukanderätten ska skogsägare kompenseras. Regeringen avser att fortsätta arbeta brett för att säkra gröna investeringar och en hållbar finansmarknad, bl.a. genom statliga kreditgarantier för gröna investeringar och statliga gröna obligationer. Ny forskning behövs för att genomföra klimatomställningen. För att snabba på omställningen anser regeringen att ett utökat deltagande i viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse bör möjliggöras (Important of Common European Interests, IPCEI). Regeringen vill att politiken inriktas på en fortsatt snabb utbyggnad av kostnadseffektiv, förnybar energi, baserat på den elektrifieringsstrategi som antogs . Strategin ska bidra till en snabb, smart och samhälls-ekonomiskt effektiv elektrifiering, och elnätets överföringskapacitet ska öka betydligt. Vidare ska bl.a. kommunernas incitament för att tillåta etablering av vindkraft stärkas. Regeringen avser att bibehålla den höga omställningstakten i elektrifieringen av transportsektorn. En ny nationell plan för transportinfrastrukturen –2033 kommer att presenteras. Som en del av detta föreslår regeringen den största järnvägssatsningen i modern tid. ska vara pådrivande i det förebyggande arbetet mot klimat-förändringarnas påverkan på säkerheten globalt. Regeringen kommer därför att tillsätta en ambassadör för klimat och säkerhet. Ta tillbaka den demokratiska kontrollen över välfärden och säkerställa trygga försäkringar och pensioner Regeringen framhåller att en stark välfärd är avgörande för ett jämlikt som håller ihop. ska ha vård, skola och omsorg av hög kvalitet i hela landet och de gemensamma skattepengarna ska gå till det de är avsedda för. Regeringen konstaterar att brister i välfärdssystemen har tydliggjorts under pandemin. Fler behöver anställas inom välfärden som arbetsmiljön och arbetsvillkoren ska förbättras. Politikens inriktning ska vara att fortsätta förstärka de allmänna social-försäkringarna. Pensionärernas ekonomi ska ytterligare förstärkas. Regeringen vill därför bl.a. att avgiftsinbetalningarna till pensionssystemet ska höjas. Målsättningen är att den som går i pension sammanlagt ska få av sin slutlön i allmän pension och tjänstepension. Regeringen avser att stärka den demokratiska kontrollen över välfärden och genomför därför en offensiv mot fusk och välfärdsbrott. Det handlar om att motverka felaktiga utbetalningar, skattebrott, bidragsbrott, arbetslivskrimi-nalitet, penningtvätt och finansiering av terrorism. I propositionen redovisar regeringen sin prognos för den makroekonomiska utvecklingen i och i övriga världen för perioden –2025 med tyngdpunkt på utvecklingen och 2023. I prognosen har information som fanns tillgänglig t.o.m. beaktats. Regeringen framhåller att prognosen är behäftad med stor osäkerhet, som främst hänger samman med invasion av . Utsikterna i omvärlden och 2023 Regeringen bedömer att tillväxten i omvärlden kommer att dämpas 2022 efter den snabba återhämtningen 2021. invasion av skapar stor osäkerhet i världsekonomin, genom hög volatilitet på aktiemarknaderna, höga energi- och råvarupriser samt störningar i de globala värdekedjorna. För världsekonomin, exklusive och , förväntas effekterna på BNP bli relativt måttliga. För ekonomierna i euroområdet förväntas effekterna bli större än för andra avancerade ekonomier till följd av importberoendet av rysk gas och relativt omfattande handel med . BNP i euroområdet väntas stiga 2022 och 2023. Hushållen har fortsatt högt sparande, vilket möjliggör ökad konsumtion, inte minst av tjänster, när restriktionerna har lyfts. Regeringen bedömer dock att hög inflation och en ökad oro på de finansiella marknaderna dämpar hushållens köpkraft och konsumtions- och investeringsvilja. Även störningar i produktionskedjor till följd av sanktioner och bojkott samt störningar i transportsektorn dämpar tillväxten. En mer expansiv finanspolitik i euro-området väntas delvis motverka dessa effekter Regeringen gör bedömningen att tillväxten i både och kommer att dämpas framöver. I bidrar en penningpolitisk åtstramning, en ansträngd arbetsmarknad och en tydligt åtstramad finanspolitik till att dämpa den ekonomiska utvecklingen. BNP väntas stiga 2022 och 2023. I väntas tillväxten växla ned 2022 till följd av en sämre utveckling av fastighetssektorn, lägre efterfrågan från omvärlden och en ökad smittspridning av covid-19 . Den kinesiska ekonomin, mätt i BNP, väntas öka 2023. Sammantaget bedömer regeringen att BNP-tillväxten i omvärlden (PPP-vägd) kommer att uppgå till 2023. Inflationen har stigit tydligt i både euroområdet och . I euroområdet är det framför allt energipriserna som har stigit, men även livsmedelspriserna har ökat. I är uppgången bred med tydliga prisökningar på flera varor och tjänster. Inflationsförväntningarna har stigit både i euroområdet och i , men de långsiktiga förväntningarna är fortfarande förankrade kring inflationsmålen. Regeringen bedömer att den globala inflationen dämpas 2023, främst till följd av ett lägre bidrag från energipriserna och av att penningpolitiken väntas bli mindre expansiv jämfört med . Tillväxtutsikterna för 2022 och 2023 Regeringen bedömer att BNP-tillväxten uppgår till av BNP 2023, se tabell 1. Konsekvenserna av invasion av antas även få en dämpande effekt på den ekonomiska aktiviteten och resursutnyttjandet i svensk ekonomi. Effekterna är dock mycket osäkra och regeringen bedömer att de är mindre än för många andra europeiska länder. Finanspolitiken bidrar till att upprätthålla offentlig konsumtion och offentliga investeringar, och därmed svensk BNP-tillväxt. Tillväxten bedöms tillta under andra och tredje kvartalen 2022 jämfört med , men den höga tillväxttakten under återhämtningsfasen bedöms vara förbi och svensk ekonomi väntas gå in i en lugnare tillväxtfas. Denna bedömning stöds av framåtblickande indikatorer, såsom barometerindikatorn och inköpschefsindex. Vidare görs bedömningen att tillväxttakten 2023 kommer att dämpas ytterligare. I regeringens prognos antas konjunkturläget i det närmaste vara balanserat 2022 och 2023, dvs. potentiell BNP är ungefär lika stor som BNP. –0,8 –0,1 –0,8 Källa: ekonomiska vårproposition. Regeringen noterar att läget på arbetsmarknaden förbättrades och att sysselsättningen har fortsatt öka under inledningen av 2022. Såväl sysselsättningsgraden som arbetskraftsdeltagandet är nu på högre nivåer än före pandemin. Dock är även arbetslösheten högre än före pandemin och uppgick i åldersgruppen 15–till 2021. Framåtblickande indikatorer pekar på en fortsatt hög efterfrågan på arbetskraft. Enligt regeringens bedömning väntas sysselsättningsgraden öka och arbetslösheten sjunka . Prognosen är att arbetslösheten uppgår till 2023 och 2024. Inflationen, mätt med konsumentprisindex med fast bostadsränta (KPIF) ökade relativt snabbt 2021, till följd av stigande priser på drivmedel och el. Regeringen bedömer att inflationen kommer att stiga ytterligare 2022 bl.a. till följd av stigande varu- och livsmedelspriser. Hög inflation 2022 delvis på grund av energipriserna Energipriserna ökade tydligt och gav ett stort bidrag till inflationen. Utfallet under inledningen av 2022 pekar på högre varupriser, inklusive livsmedelspriser.