bet · H901UbU20 · 2022-04-29 00:00:00 — Andra uppdrag inom området som regeringen beslutade om i ändringen av UKÄ:s regleringsbrev för (U2021/01513) är bl.a. att följa upp andelen visstidsanställningar vid universitet och högskolor, att följa upp mobiliteten, i båda riktningarna, mellan högskolan och andra sektorer samt att följa upp universitets och högskolors dimensionering av utbildning på forskarnivå. En slutredovisning av dessa uppdrag ska lämnas till regeringen () . Forskning och utveckling inom skola m.m. I den forskningspolitiska propositionen anges följande. Både hälso- och sjukvården och skolväsendet har stora behov av personal och är därför beroende av en välfungerande kompetensförsörjning. För att öka tillgången på utbildad personal inom dessa verksamheter har universitet och högskolor tillförts medel för utbyggnad av hälso- och sjukvårdsutbildningar samt till lärar- och förskollärarutbildningar. För att förbättra lärosätenas möjligheter att genomföra utbyggnaderna och säkra kvaliteten i utbildningarna är det mycket angeläget att insatser görs för att öka tillgången på lärare med utbildning på forskarnivå som kan undervisa på dessa utbildningar. Att studenter genomgår utbildning med tydlig forskningsanknytning är viktigt för utbildningarnas kvalitet och innebär att studenterna tar med sig ett vetenskapligt förhållningssätt även när de inträder i arbetslivet. Därmed bidrar de till att stärka den vetenskapliga grunden för verksamheten i hälso- och sjukvården respektive inom skolväsendet. Lärosätenas forskningsanslag är en viktig förutsättning för utbildningarnas kvalitet, men regeringen anser att det även behövs riktade insatser på forskarskolor. För lärarutbildningarna har medel till forskarskolor för anställda vid universitet och högskolor tillförts (s. 110–111). har i uppdrag att utlysa medel för forskarskolor samt bedöma och besluta om vilka lärosäten som ska tilldelas medel. I budgetpropositionen föreslog och beräknade regeringen en ökning av anslag för forskning, och inom ramen för denna ökning borde 2021, 2022, 2023 och 2024 avsättas för forskarskolor riktade mot lärare på lärarutbildningarna. Även vid hälso- och sjukvårdsutbildningarna ansåg regeringen att det fanns behov av fler lärare med utbildning på forskarnivå för att stärka forskningsanknytningen och uppnå högre kvalitet samt för att säkra kompetensförsörjningen av forskare på lärosätena. Därför borde medel på motsvarande sätt avsättas för finansiering av forskarskolor för ökad forskningsanknytning av berörda hälso- och sjukvårdsutbildningar. Inom ramen för anslagsökning för forskning avsätts 2022, 2023 och 2024 för forskarskolor riktade mot lärare på hälso- och sjukvårdsutbildningar. Av regleringsbrev framgår att medel ska avsättas med för forskarskolor riktade mot lärare på lärarutbildningarna och riktade mot lärare på hälso- och sjukvårdsutbildningarna. I proposition 2009/10:149 En akademi i tiden – ökad frihet för universitet och högskolor anges följande. Praktiknära forskning i samverkan är en viktig pusselbit för att bidra till kompetensförsörjningen inom lärarutbildningen då lärarutbildare forskar mitt i undervisningsvardagen tillsammans med lärare i skolan och förskolan som deras vetenskapliga kompetens stärks. –2021 pågick en försöksverksamhet som syftar till att utveckla och pröva olika modeller för långsiktig samverkan mellan universitet och högskolor och huvudmän inom skolväsendet kring praktiknära forskning. En första utvärdering visade att samtliga 25 lärosäten som deltagit hade slutit avtal om samverkan med en eller flera skolhuvudmän och s.k. hade slutits mellan lärosäten och skolhuvudmän. (står för utbildning, lärande och forskning.) Samverkan har anpassats efter lokala och regionala behov och förutsättningar och omfattar forsknings- och utvecklingsverksamhet men också delade anställningar där lärare arbetar både i skolan och vid ett universitet eller en högskola. Detta stärker metodiken inom lärarutbildningarna och forskningskompetensen i skolväsendet samt kopplingen mellan teori och praktik. Regeringen bedömde att satsningen hade mött förväntningarna och hade stora möjligheter att utvecklas, varför den borde fortsätta samt tillföras ytterligare medel. Det innebär att fler skolhuvudmän kommer att kunna delta och att samarbetsavtalen mellan lärosäten och skolhuvudmän kan bli mer stabila och långsiktiga (prop. 2020/21:60 s. 112). Av 1 § andra stycket lagen (1949:345) om rätten till arbetstagares uppfinningar framgår att lärare vid universitet, högskolor eller andra inrättningar som tillhör undervisningsväsendet i denna egenskap inte ska anses som arbetstagare enligt lagen. Bestämmelsen innebär att arbetsgivare inte kan åberopa någon rätt till uppfinningar som har gjorts av denna kategori av arbetstagare med stöd av lagen. Det är emellertid endast patentbara uppfinningar som omfattas av lärarundantaget, dvs. sådana uppfinningar som svarar mot de krav på nyhet och uppfinningshöjd som uppställs i patentlagen. De statliga universiteten och högskolorna har en skyldighet enligt högskolelagen att alltid iaktta och främja jämställdhet mellan kvinnor och män i sin verksamhet (1 kap. 5 § andra stycket högskolelagen). Det ska vid beslut om anställningar endast fästas avseende vid sakliga grunder, såsom förtjänst och skicklighet, i enlighet med regeringsformen och lagen (1994:260) om offentlig anställning. Regeringen anger i den forskningspolitiska propositionen att den avser att utveckla myndighetsstyrningen så att den tydligare främjar en jämställd högskola med goda arbetsvillkor (s. 155). och högskolor har haft regeringsuppdraget Jämställdhetsintegrering i högskolor och universitet. I uppdraget ingår att varje universitet och högskola ska fortsätta att arbeta utifrån en individuell plan för lärosätet med utvecklingsbehov, mål och aktiviteter som lärosätet avser att vidta samt beskriva på vilket sätt jämställdhet ska integreras och bli en del av lärosätets ordinarie verksamhet. I det gemensamma regleringsbrevet för svenska och högskolor (U2021/04851 [delvis] och U2021/04891) framgår att universitet och högskolor ska fortsätta arbetet med jämställdhetsintegrering i syfte att verksamheten ska bidra till att nå de jämställdhetspolitiska målen, t.ex. i fråga om lika möjligheter till karriärvägar, könsbundna studieval och genomströmning. Lärosätena ska identifiera jämställdhetsproblem i kärnverksamheten som de kan bidra till att lösa. Universitet och högskolor ska redovisa inriktningen för det fortsatta arbetet med jämställdhetsintegrering –2025 till . Universitet och högskolor ska också redovisa hur de beaktar jämställdhet vid fördelning av forskningsmedel. var en av de första myndigheter som ingick i regeringens satsning på jämställdhetsintegrering i myndigheter () och har myndigheten haft ett fortsatt uppdrag i fråga om jämställdhetsintegrering. Även för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas), för hälsa, arbetsliv och välfärd (Forte) och Verket för innovationssystem () ingår i satsningen. driver också ett nätverk för s.k. JIM-myndigheter med ansvar inom högskolan. Enligt regeringen visar arbete med jämställdhet att deras insatser för att utbilda och uppmärksamma personal och granskare på jäv och fallgropar vad gäller jämställdhet har gett resultat. Beviljandegraden vid ansökan om bidrag hos är jämn mellan män och kvinnor, även om tillfälliga variationer förekommer. Regeringen anger att det är viktigt att bevara det goda resultatet som arbetet har bidragit till och att även fortsättningsvis aktivt jobba för ökad jämställdhet samt sprida medvetenhet om hur jämställhetsfrågor bör hanteras i ansökningsberedningen (prop. 2020/21:60 s. 120–121). Utifrån den nationella regleringen är det ett strategiskt arbetsgivaransvar för universitet och högskolor att själva organisera lokala meriteringssystem. Meriteringssystem kan spela en viktig roll i hur, utöver forskningsmeriter, exempelvis undervisning, samband mellan forskning och utbildning samt samverkan med omgivande samhälle premieras. Meriteringssystem med öppen och transparent rekrytering är också viktiga för att ge kvinnor och män lika möjligheter att meritera sig. Regeringen har därför följt upp lärosätenas strategiska arbete med karriärvägar och meriteringssystem genom ett uppdrag till UKÄ (U2021/01513) som redovisats ovan. I uppdraget ingick även att kartlägga hur kvinnors och mäns möjligheter att meritera sig tillvaratas. Av undersökningen (rapport 2022:6) framgår att lärosätena arbetar aktivt med att åstadkomma jämställdhet vid rekrytering och meritering. Utvecklingen av jämställdheten har på övergripande nivå varit positiv sett till fördelningen av kvinnor och män på olika anställningar och deras möjligheter att meritera sig. Men att tillhöra det underrepresenterade könet (oftast kvinnor) kan dock innebära bekymmer, enligt undersökningen, eftersom krav på jämställd representation i olika grupper inom lärosätet tar tid från egen meritering inom forskning och undervisning (s. 5–6). visar undersökningen att det är stora könsskillnader mellan ämnen. Männens dominans är t.ex. speciellt stor bland forskande och undervisande personal inom flera tekniska ämnen. Än så länge är det mer sällsynt med ämnen med en majoritet av kvinnor, men hälsovetenskap är ett exempel på detta. Om könssegregeringen efter ämne inte jämnas ut kommer troligen de problem som är specifika för det underrepresenterade könet i akademin att fortgå, enligt undersökningen (s. 122). Universitet och högskolor har en hög grad av självbestämmande när det gäller sin interna organisation, resursanvändning samt planering och genomförande av forskning och utbildning. och högskolor har därmed goda möjligheter att själva bestämma hur verksamheten ska läggas upp och hur resurser ska användas. De direkta anslagen till universitet och högskolor för forskning och utbildning på forskarnivå ger förutsättningar för lärosätena att göra strategiska forskningsprioriteringar och ta ansvar för hög kvalitet. I budgetpropositionen föreslog regeringen förstärkningar av anslagen till forskning och utbildning på forskarnivå vid universitet och högskolor för att bl.a. skapa möjlighet till strategiska prioriteringar som rör t.ex. forskares villkor. beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 2020/21:UbU1 s. 52, rskr. 2020/21:141). Enligt utskottet är goda arbets- och anställningsvillkor och en god arbetsmiljö för de verksamma i högskolan en förutsättning för hög kvalitet i den högre utbildningen och forskningen. Utskottet menar att de förändringar som har genomförts , med åtgärder för att skapa bättre karriärvägar för doktorander och unga forskare är positiva. Utskottet konstaterar också att regeringen avser att fortsätta att följa utvecklingen av tidigare beslut om doktoranders villkor, reglering av anställningar m.m. och att UKÄ har fått ett flertal särskilda uppdrag att t.ex. följa upp lärosätenas arbete med karriärvägar och meriteringssystem, mobilitetsfrågor liksom dimensioneringen av utbildning på forskarnivå. Utskottet vill hänvisa till att regeringen har genomfört flera satsningar för att stärka den praktiknära forskningen; t.ex. kan nämnas de s.k. ULF-avtalen där samarbetsavtal sluts mellan lärosäten och skolhuvudmän och vilka anpassas efter lokala behov och förutsättningar. Slutligen vill utskottet understryka vikten av jämställdhet inom forskningen. De statliga universiteten och högskolorna har en skyldighet enligt högskolelagen att alltid iaktta och främja jämställdhet mellan kvinnor och män i sin verksamhet. Utskottet noterar att utvecklingen mot ökad jämställdhet vid lärosätena sker på flera sätt, t.ex. genom det regeringsuppdrag som pågår i fråga om jämställdhetsintegrering. Utskottet noterar också att regeringen avser att utveckla myndighetsstyrningen på området. Med hänvisning till gällande bestämmelser och vad som har anförts ovan avstyrker utskottet motionerna 2021/22:917 (V) yrkandena 7, 12 och 14, 2021/22:3028 (SD), 2021/22:3511 (C) yrkande 7, 2021/22:3992 (M) yrkande 11 och 2021/22:4006 (L) yrkande 6. Forskning om hälsa och välfärd Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om forskning om hälsa och välfärd. Jämför reservation 8 (M), 9 (SD), 10 (C), 11 (V) och 12 (MP). I motion 2021/22:975 av (S) anser motionären att forskningen om epilepsi i behöver stärkas och samordnas. Enligt motion 2021/22:2048 av Kopparklint (M) behöver förutsättningarna för att öka stödet till forskning om traumabehandlingsstudier för sexuell våldsexponering utredas. I motion 2021/22:3145 av (M) vill motionären att förutsättningarna för att göra en forskningsstudie om anhörigas betydelse i vårdplanen för patienter med psykisk sjukdom ses över. I kommittémotion 2021/22:3361 av m.fl. (M) yrkande 8 anser motionärerna att verksamhetsnära forskning som rör omvårdnad av och omsorg om äldre bör prioriteras. I kommittémotion 2021/22:3362 av m.fl. (M) yrkande 13 behandlas frågan om att prioritera och förbättra förutsättningarna för den kliniska forskningen. I kommittémotion 2021/22:3363 av m.fl. (M) yrkande 50 vill motionärerna prioritera och genomföra en långsiktig särskild satsning riktad mot barncancerforskningen. I kommittémotion 2021/22:3696 av m.fl. (M) yrkande 5 framför motionärerna att det bör genomföras forskning om förebyggande åtgärder och effekter av insatser till anhöriga. Motionärerna efterfrågar bättre redskap och metoder för att kunna stödja människor som är suicidala och närstående som drabbats av sorgen efter att någon nära anhörig eller vän tagit sitt liv. I kommittémotion 2021/22:3697 av m.fl. (M) yrkande 7 framför motionärerna att behovet av forskning om postcovid är stort och att regeringen fortsatt behöver säkerställa forskning om gruppen sjuka i postcovid. I kommittémotion 2021/22:3699 av m.fl. (M) yrkande 13 vill motionärerna förbättra förutsättningarna för den kliniska forskningen och digitala utvecklingen inom kognitiv medicin. Enligt kommittémotion 2021/22:3700 av m.fl. (M) yrkande 16 bör forskning om kvinnors sjukdomar och hälsa prioriteras och resurser långsiktigt öronmärkas för ändamålet. I yrkande 22 framhåller motionärerna att forskning om medicinska aborter bör prioriteras med anledning av att abortlagstiftningen utvecklas och moderniseras. I kommittémotion 2021/22:3765 av m.fl. (M) yrkande 6 föreslår motionärerna att man prövar möjligheten att etablera ett nationellt forskningsorgan inom området missbruk och beroende. I yrkande 7 anser motionärerna att kliniska behandlingsstudier bör prioriteras för att utveckla evidensbaserad prevention och behandling av läkemedelsberoende. I yrkande 8 föreslår motionärerna att administrativa och finansiella förutsättningar skapas nationellt för gränsöverskridande forskning inom det kommunala och regionala uppdraget i syfte att utveckla bättre och mer evidensbaserade metoder och insatser. I kommittémotion 2021/22:3989 av m.fl. (M) yrkande 3 anför motionärerna att ett nytt nationellt forskningsprogram med målsättningen att utveckla antivirala medel och vacciner mot virusinfektioner bör inrättas. Satsningen bör enligt motionärerna ha ett långsiktigt perspektiv med målet att bygga upp en ökad kunskapsbas och säkra kompetensförsörjning av framtidens forskningsledare. I yrkande 4 vill motionärerna stärka satsningarna på virusforskning som ska användas för medicinsk samt patientnära forskning. Motionärerna framför att () rekommenderar att forskning om virusorsakade infektioner och pandemier prioriteras, då det saknas ett stort antal antivirala läkemedel. Enligt kommittémotion 2021/22:3802 av m.fl. (SD) yrkande 26 bör det säkras utrymme i forskningsprogrammet för kvinnors hälsa, specifikt öronmärkt för området äggstockscancer. I kommittémotion 2021/22:3244 av m.fl. (C) yrkande 30 vill motionärerna att regeringen ser över hur möjligheterna att genomföra forskning inom primärvårdens behandling av psykisk ohälsa kan förbättras. Enligt kommittémotion 2021/22:734 av m.fl. (V) yrkande 1 bör regeringen tillsätta en utredning för att inrätta ett nationellt multidisciplinärt för ökad forskning om psykosociala faktorer i diagnostik och behandling av psykisk ohälsa i syfte att främja samverkan och kunskapsspridning inom området. I motion 2021/22:1718 av och (båda MP) vill motionärerna stärka forskningen om Ehlers-Danlos syndrom, bl.a. om hur det uppstår, hur det skulle kunna botas och hur man kan underlätta livet för de drabbade. I motion 2021/22:3398 av (MP) önskar motionären stärka forskningen om amyotrofisk lateral skleros (). I motion 2021/22:3414 av m.fl. (MP) yrkande 4 framhåller motionären att det behövs mer forskning om att förebygga bröstcancer för att utveckla effektiva screeningmetoder och möjligheter att identifiera kvinnor med hög risk. Bakgrund och gällande rätt Fördelning av medel till forskning Medel till forskning ska fördelas på grundval av en vetenskaplig bedömning av forskningen i fråga. Det framgår bl.a. av instruktionerna för och de övriga forskningsråden (se t.ex. förordningen [2009:975] med instruktion för ). Forskningsfinansiärerna har till uppgift att i konkurrens mellan forskare och forskargrupper besluta om finansiering av forskning. Det är också möjligt för lärosäten att själva initiera forskning inom forskningsområden inom ramen för sina direkta forskningsanslag. årliga beslut om statsbudgeten innebär att medel anvisas till olika anslag. Det innebär att fastställer de ekonomiska ramarna för olika större forskningsområden. Besluten med anledning av budgetpropositionerna innebar att ställde sig bakom forskningssatsningar på en rad områden som närmare beskrivs i den forskningspolitiska propositionen (prop. 2020/21:60, bet. 2020/21:UbU16). De övergripande samhällsutmaningar som propositionen fokuserar på rör bl.a. hälsa och välfärd, klimat och miljö och ett demokratiskt och starkt samhälle. Forskningssatsning inom hälsa och välfärd Regeringen anger i den forskningspolitiska propositionen följande. Välfärdssektorn är i ständig utveckling och i behov av ny kunskap. För att tillgodose detta behov krävs att tillräckliga medel till forskning, inklusive praktiknära forskning, avsätts till lärosäten och berörda forskningsfinansiärer. Sammansättningen i befolkningen förändras med en ökande andel äldre personer. Detta medför att behovet av förebyggande insatser, hälso- och sjukvård och omsorg blir större som de behöver anpassas till regionala och lokala förutsättningar. Äldre personer blir i högre grad multisjuka än andra personer, dvs. har flera olika sjukdomar parallellt, vilket ökar komplexiteten ytterligare och därmed behovet av kunskap. Såväl förebyggande insatser som diagnostik och vård går mot alltmer individanpassade lösningar, s.k. precisionsmedicin. Det innebär att behandlingarna för en patient eller grupp anpassas utifrån patientens eller gruppens specifika förutsättningar, både på molekylär och på mer övergripande nivå. Parallellt med utvecklingen mot precisionsmedicin sker en förskjutning av hälso- och sjukvården mot en mer nära vård. Det innebär att vården i allt större utsträckning kommer att flyttas ut från de större sjukhusen till mottagningar utanför dessa miljöer, t.ex. vårdcentraler. Forskning och utbildning behöver då följa med; dessa verksamheter måste bedrivas där patienterna finns. Att bygga upp och utveckla forskningskompetens i primärvården, inklusive den kommunala hälso- och sjukvården, blir därför viktiga investeringar i framtidens hälsa och välfärd (s. 77–78). Forskningsuppdrag inom hälsa och välfärd gav regeringen flera nya uppdrag med anledning av de satsningar som presenterades i den forskningspolitiska propositionen (U2021/01515). Dessa inkluderar bl.a. en satsning på till det nationella forskningsprogrammet om virus och pandemier, till precisionsmedicin och till forskningskompetens i primärvården (prop. 2021/22:1 utg.omr. I regleringsbrev anges att ska avsättas för forskning som bidrar till utveckling av precisionsmedicin. Vidare anges att ska avsättas till forskningskompetens i primärvården. I regleringsbrev anges att uppdraget att inrätta forskningsprogrammet inom virus och pandemier ska rapporteras . Ett nationellt forskningsprogram om psykisk hälsa Regeringen anger i den forskningspolitiska propositionen följande. Psykisk ohälsa eller psykisk sjukdom innebär ofta svårigheter och sämre levnadsförhållanden för den enskilde. Utredningar har visat att det finns stora kunskapsluckor inom området och att det behövs forskning för att förbättra kunskapsläget. Ett nationellt forskningsprogram om psykisk hälsa bör därför enligt regeringen inrättas av Forte i samverkan med andra relevanta forskningsfinansiärer och aktörer. Forskningsprogrammet bör inkludera barns och ungdomars psykiska hälsa, förebyggande och tidiga insatser vid psykisk ohälsa, suicidprevention samt samordnade insatser för personer med svår psykiatrisk problematik. Det handlar bl.a. om att bidra med kunskap om hur evidensbaserade metoder kan omsättas i praktiken. Forskningen bör också inriktas mot mer samordnade insatser för personer med svår psykiatrisk problematik, t.ex. i form av samsjuklighet i missbruk och annan psykisk diagnos eller närliggande tillstånd, i syfte att åstadkomma bättre och mer samordnade insatser för dessa personer eller forskning om hur evidensbaserade metoder kan införas i verksamheterna. Programmet bör verka för att finansiera tvärvetenskaplig forskning utifrån prioriterade kunskapsbehov, samla forskningen, skapa plattformar för att sprida och nyttiggöra resultat samt stimulera strategisk samverkan mellan finansiärer, forskningsutförare, relevanta myndigheter och andra användare av forskningsresultaten (s. 86–87). Av Fortes regleringsbrev framgår att forskningsrådet skulle inrätta ett tioårigt nationellt forskningsprogram om psykisk hälsa och att programmet ska bedrivas i enlighet med vad som beskrevs i uppdraget om att inrätta nationella forskningsprogram (U2017/02404). I Fortes regleringsbrev anges att ska avsättas till ett nationellt forskningsprogram om psykisk hälsa. Satsningar med anledning av covid-19-pandemin fick flera uppdrag i syfte att bidra till att möta de utmaningar som orsakas av den pågående pandemin. Myndigheten skulle bl.a. finansiera uppföljningsstudier av covid-19-vacciner med (U2021/00807) och finansiera forskning om långvariga symtom till följd av genomgången covid-19-sjukdom med (U2021/01335). Det framgår av regleringsbrev (U2021/01321). Av regleringsbrevet framgår också att uppdragen skulle redovisas till regeringen () . Regeringen anger i den forskningspolitiska propositionen följande. Vård av och omsorg om personer med demenssjukdom är mycket resurskrävande, vilket är en stor utmaning också för den offentliga vården och omsorgen. Enligt regeringen finns det därför ett stort samhälleligt intresse av att utveckla vård och omsorg och att forska om hur situationen för personer med demenssjukdom och deras anhöriga kan utvecklas. Sådana studier kan ha en bred spännvidd, t.ex. grundforskning om orsaker till Alzheimers sjukdom, utveckling av läkemedel, vård och kvalitetsregister, epidemiologi, patientcentrerad vård och stöd till anhöriga. Inom ramen för Fortes anslagsökning för forskning avsätts 2021, 2022, 2023 och 2024 för äldreforskning (s. 85–86). Av Fortes regleringsbrev (S2021/08111) framgår att ska avsättas för äldreforskning. Stöd till utveckling av ny molekylär diagnostik och behandling Regeringen anger i den forskningspolitiska propositionen följande. Projektet (GMS) har en bärande funktion för att förverkliga det mål som sätts upp i den nationella life-science-strategin om att ska vara ett föregångsland när det gäller att införa individanpassad diagnostik och behandling i hälso- och sjukvård. Initialt fokus i projektet ligger på ärftliga sjukdomar, cancer och infektionssjukdomar samt undersökningar av hur arvsanlag påverkar effekten av läkemedel och risken för läkemedelsbiverkningar (s.k. farmakogenetik).