bet · H901SkU15 · 2022-04-07 00:00:00 — Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3515 av och (båda C), 2021/22:2432 av m.fl. (SD) yrkande 12 och 2021/22:1677 av (M), 2021/22:1935 av (M), 2021/22:2165 av (M), 2021/22:3612 av (M) och 2021/22:3636 av m.fl. (M) yrkande 4. Vi behöver fler matföretagare, öka den svenska matexporten och skapa fler jobb i de gröna näringarna. För att hela landet ska växa behövs regelförenklingar för livsmedelsnäringen och fortsatta satsningar på som matland. Särskilt den småskaliga livsmedels- och dryckesproduktionen behöver bättre förutsättningar. Livsmedelsproduktionen, och särskilt den småskaliga som verkar under tuffare villkor, har alltjämt en tuff konkurrenssituation och arbetar ofta under en tung administrativ börda. Antalet svenska småbryggerier och utbudet av ölsorter har vuxit kraftigt det . 340 svenska hantverksbryggerier producerade nästan 3 000 olika öl till försäljning på Systembolaget 2020. Men hantverksbryggeriernas antal och bidrag till ölutbudet står inte i proportion till deras marknadsandelar. Svenska hantverksbryggerier står enbart för av den totala försäljningen på Systembolaget. Detta torde bero på en mycket hård och snedvriden konkurrens. Artikel 4 i EU:s direktiv /83/EEG erkänner problemen med stordrifts- och samordningsfördelar på ölmarknaden. EU har därför gett medlemsstaterna möjlighet att justera för problemen genom att tillämpa en lägre alkoholskatt på öl som är producerad av oberoende småbryggerier. Samtliga EU:s medlemsstater – förutom , och – och och tillämpar nedsatt alkoholskatt i enlighet med direktivets intention. Finländska småbryggerier som producerar mindre än öl har haft rätt till en skattereduktion . Utvärderingar från och visar på att skattenedsättningen i dessa länder har haft positiv effekt på de inhemska ölmarknaderna när det gäller både konkurrens, tillväxt och utbud. Alla hantverksbryggerier är småföretag, där det största har 20 anställda. En stor andel av bryggerierna är dessutom lokaliserade i glesbygd. En nedsatt skatt på öl i enlighet med artikel 4 leder således inte bara till att konkurrensvillkoren utjämnas på ölmarknaden; en nedsatt skatt är dessutom ett stöd till småföretagandet i allmänhet och småföretagandet i glesbygd i synnerhet. För att stärka hantverksbryggeriernas förutsättningar att verka bör regeringen se över möjligheten att införa en differentierad alkoholskatt på öl liknande den brittiska modellen. Denna modell innebär att öl från bryggerier med en viss årsvolym betalar halva standardskattesatsen med stegvis ökning upp till en maxvolym där normalskattesatsen betalas. Flygets beskattning, punkt 11 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3436 av m.fl. (M) yrkande 31, 2021/22:3637 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2021/22:3754 av m.fl. (M) yrkandena 12–14, 2021/22:855 av (M), 2021/22:1983 av (M), 2021/22:2952 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkande 15 och 2021/22:3394 av m.fl. (L) yrkande 29, 2021/22:3996 av m.fl. (L) yrkande 2, 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 28 och 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 31. Som en följd av Chicagokonventionen (Convention on ) tillåts ingen beskattning av flygbränsle. Det saknas ett brett stöd bland medlemsstater för att göra de ändringar som krävs i Chicagokonventionen för att tillåta en beskattning. I stället har valt att införa ett globalt marknadsbaserat klimatstyrmedel för det internationella flyget, kallat Corsia (Carbon Offsetting and Reduction Scheme for ). Systemet baseras på målsättningen att nå en koldioxidneutral tillväxt genom att klimatkompensera för alla utsläpp utöver dessa nivåer. Detta är ett mycket modest förslag som är långt ifrån tillräckligt ambitiöst. anser att det mest effektiva vore att införa en möjlighet till koldioxidbeskattning av flygbränslet, som till skillnad från den svenska flygskatten ska baseras på utsläppen som trafiken ger upphov till och inte resorna i sig. Om det inte går inom ramen för Chicagokonventionen bör inom ramen för FN, och EU vara pådrivande för nya samarbeten för internationella överenskommelser för beskattning av flygbränsle. Vi motsätter oss den nationella flygskatten, som bygger på att straffa avstånd i stället för utsläpp. Skatten ger därmed inte heller flygbolagen några incitament att sänka sina utsläpp och ställa om till nyare teknik. Inom och EES innebär skatten dessutom dubbla styrmedel, eftersom flyget omfattas av EU:s handel med utsläppsrätter. Därutöver riskerar den att flytta flyg till länder utan flygskatt, såsom , men också att på vissa sträckor flytta transporter till vägtrafik. Vidare finns en betydande risk att långflygningar inte längre utgår från . Skatten är ineffektiv, då den endast förväntas leda till begränsade utsläppsminskningar. Därtill kan läggas, vilket bl.a. visat, att en minskning av utsläppen från flyget som en konsekvens av den svenska flygskatten inte har en direkt effekt på de totala utsläppen i EU. Flyget tilldelas egna utsläppsrätter i EU:s handelssystem, EU ETS. Men dessa räknas inte med i den totala mängden utsläppsrätter som är i omlopp och påverkas därför inte av den nya marknadsstabilitetsreserven och den automatiska annulleringsmekanismen som gäller för det landbaserade handelssystemet. Det innebär att om en aktör i systemet minskar sina utsläpp ökar utsläppsutrymmet för andra aktörer i motsvarande grad. Flygets beskattning, punkt 11 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2952 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkande 15, 2021/22:855 av (M), 2021/22:1983 av (M), 2021/22:3637 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2021/22:3754 av m.fl. (M) yrkande 14 och 2021/22:3394 av m.fl. (L) yrkande 29, 2021/22:3436 av m.fl. (M) yrkande 31, 2021/22:3754 av m.fl. (M) yrkandena 12 och 13, 2021/22:3996 av m.fl. (L) yrkande 2, 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 28 och 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 31. Den införda flygskatten syftar till att reducera utsläpp av växthusgaser och verka för en minskning av flygresandet i en regional, europeisk och global kontext. Vid resor från en svensk flygplats är skatten 62, beroende på destination. Den statsfinansiella nettoeffekten förväntas därmed bli omfattande beroende på vidden av kompensationen för särskilt drabbade flygplatser. Den minskning av växthusgasutsläpp som kan åstadkommas genom en svensk flygskatt är mycket liten ur ett globalt perspektiv, som konsekvenserna för vissa delar av blir dramatiska. Nyttan med flygskatten står alltså inte i proportion till de negativa konsekvenserna. Studier visar att flygskatten skulle minska de svenska utsläppen , som BNP skulle minska med 1,5 till första året. Flyget har liksom alla andra trafikslag en viss miljöpåverkan och målet är att minska denna. Införandet av flygskatten är ett alldeles för högt pris för en väldigt marginell miljövinst. Flygsektorn ingår även redan i det europeiska systemet för handel med utsläppsrätter och finansierar därmed redan införande av utsläppsreducerande teknik. Eftersom systemet är marknadsbaserat åstadkoms därmed maximal reduktion till lägsta möjliga kostnad. Dessutom är utsläpp av växthusgaser per capita redan bland de lägsta inom . Den införda flygskatten behöver avskaffas. Flygets beskattning, punkt 11 (L) av Gulan Avci (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3394 av m.fl. (L) yrkande 29, 2021/22:3996 av m.fl. (L) yrkande 2 och 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 31, 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 28 och 2021/22:855 av (M), 2021/22:1983 av (M), 2021/22:2952 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2021/22:3436 av m.fl. (M) yrkande 31, 2021/22:3637 av m.fl. (M) yrkande 3, 2021/22:3754 av m.fl. (M) yrkandena 12–14 och 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkande 15. Jag ställer mig tveksam till den nuvarande nationella flygskatten. Den bör avvecklas i takt med att andra miljöstyrande avgifter införs. ska inom EU driva på för gemensamma regler för hela flygsektorn. bör gå före med klimatåtgärder inom flyget, bl.a. genom reduktionsplikten, men för att svenska företag ska kunna verka på en konkurrensneutral marknad bör driva på för gemensamma regler för flygsektorn i hela . Det gäller inte minst EU:s nya energiskattedirektiv, som bl.a. innehåller ett förslag om flygbränsleskatt. Regeringen bör få i uppdrag att driva på i frågan om en miljödifferentierad flygbränsleskatt inom EU:s energiskattedirektiv för att uppnå ökad konkurrensneutralitet Flygets beskattning, punkt 11 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 28, 2021/22:3394 av m.fl. (L) yrkande 29, 2021/22:3996 av m.fl. (L) yrkande 2 och 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 31 och 2021/22:855 av (M), 2021/22:1983 av (M), 2021/22:2952 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2021/22:3436 av m.fl. (M) yrkande 31, 2021/22:3637 av m.fl. (M) yrkande 3, 2021/22:3754 av m.fl. (M) yrkandena 12–14 och 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkande 15. Regeringen bör i och inom EU verka för att flyget ska betala för sin klimatpåverkan. Svenskarnas flygande medför utsläpp på omkring 10 miljoner koldioxidekvivalenter . Det är lika mycket som bilresandet och betydligt mer än stålindustrin eller cementindustrin i . av jordens befolkning står för hälften av alla utsläpp från flyg. Flyget ska betala för sin klimatpåverkan, och utsläpp från flygresor måste minska. Jag vill höja den svenska flygskatten och införa energiskatt och koldioxidskatt på flygbränsle i EU, för alla flygresor inom . är flyget i EU undantaget sådan skatt. Flyget bör även beläggas med full moms. Alla flygbolag ska betala fullt pris inom EU:s utsläppshandel. Gratis tilldelning av utsläppsrätter ska inte få förekomma. Jag vill införa trängselavgifter på flygplatser för att öka priset på pendlings- och affärsflygresor i rusningstid samt göra det obligatoriskt att informera om flygresors klimatpåverkan i all reklam och vid köp av flygbiljett. Flygets beskattning, punkt 11 – motiveringen (V) av (V). Jag anser att dagens start- och landningsskatt på flygtrafik bör kompletteras med en progressiv flygskatt. Den progressiva flygskatten ska gälla för de som flyger mycket. De inrikes flygsträckor där det inte finns något alternativ till flyget på grund av långa avstånd med mera bör undantas från den progressiva flygskatten. Jag och mitt parti vill göra en massiv satsning på hållbara transporter och billigare kollektivtrafik. Staten måste öka sin kontroll över infrastrukturen för att genomföra klimatomställningen och nå klimatmålet till 2030. Inte minst för utbyggnad av tåg och kollektivtrafik. Att göra det enklare och billigare att välja tåget, särskilt på korta sträckor inrikes, skulle bidra till att minska flygandet. Jag vill se en progressiv flygskatt som tar hänsyn både till ekonomisk och regional jämlikhet. Mot denna bakgrund avstyrker jag motionerna. Skatt på avfall, punkt 12 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3431 av m.fl. (M) yrkande 43, 2021/22:3637 av m.fl. (M) yrkandena 8 och 9, 2021/22:3688 av m.fl. (M) yrkande 29, 2021/22:3691 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2021/22:4030 av m.fl. (M) yrkande 28, 2021/22:3348 av (M) och 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkande 23 och 2021/22:3497 av m.fl. (C) yrkande 8, 2021/22:3665 av m.fl. (C) yrkande 56, 2021/22:4195 av m.fl. (KD) yrkande 26 och 2021/22:4220 av m.fl. (L) yrkande 33. Motivet för införandet av skatten på avfallsförbränning är inte att minska de miljöeffekter som orsakas av de skattskyldiga förbränningsanläggningarna. I stället är syftet att minska de miljöeffekter som orsakas av de aktörer som genererar avfallet. Eftersom den skatt som regeringen infört inte kommer att föras över till de aktörer som påverkar avfallets uppkomst och sortering kommer inte heller principen om att förorenaren ska betala för sin miljöpåverkan att följas. Skatten uppfyller alltså inte sitt syfte med att öka materialåtervinningen och minska avfallsmängderna. Den har ingen miljöstyrande effekt. Skatt på förbränning av avfall har dessutom funnits tidigare men avskaffades 2010 för att den inte gav önskvärd effekt. Regeringen konstaterar själv att den nu föreslagna skatten inte kommer att bidra till en ökad materialåtervinning och inte heller minska de klimatpåverkande utsläppen på kort sikt. Den effekt regeringen menar kan uppnås med skatten är att det först möjligen kan komma att bli en viss utfasning av äldre avfallsförbränningsanläggningar av åldersskäl. Ekonomiska styrmedel på miljöområdet bör så långt det är möjligt utgå från att förorenaren betalar för sin miljöpåverkan. Skatten är alltså ingen miljöskatt på så sätt att den styr mot en bättre avfallshantering, utan den blir en fiskal skatt som tas ut på fjärrvärmekunder och fjärrvärmeföretag. Detta är i rak motsats till vad som behöver göras för att genom en konkurrenskraftig fjärrvärmesektor klara elförsörjningen kalla vinterdagar, i synnerhet i storstäder. Vi vill därför avveckla den införda skatten på avfallsförbränning. De avfallsslag som avfallsskattelagen avser deponeras i princip inte längre utan hanteras på miljövänligare sätt. När det gäller återbetalning av skatt för deponerat avfall är syftet att underlätta för deponiåtervinning ur gamla avfallsanläggningar som är skattepliktiga. återvinns en mycket liten del av avfallet som skatten avser. I en rapport från () slås fast att sedan lagen om skatt på avfall infördes har intäkterna för deponiskatten minskat från ca till ca netto, trots att skattebeloppet har höjts per ton avfall. Mängden avfall som lämnas till deponering har minskat i stor utsträckning. Förutom skatten har styrmedel som de ökade målen för materialåtervinning och matinsamling, förbud mot deponi av vissa avfall samt reglerna om producentansvar lett till att det deponeras väsentligt mindre. Det som deponeras är också framförallt avfall som är skattebefriat. Sedan skatten infördes har beteendeförändringar och flera andra faktorer bidragit till att den har förlorat fiskal betydelse. Dess tillskott till statskassan är försumbart. Mot bakgrund av vad som ovan redovisats om skattens begränsade fiskala betydelse, minskade behov och den administrativa börda den medför borde man därför ställa sig frågan om skatten i sin nuvarande form har spelat ut sin roll. Det är därför motiverat att se över dagens utformning av avfallsskatten. Skatt på avfall, punkt 12 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkande 23, 2021/22:3348 av (M), 2021/22:3637 av m.fl. (M) yrkande 8, 2021/22:3688 av m.fl. (M) yrkande 29, 2021/22:4030 av m.fl. (M) yrkande 28 och 2021/22:4220 av m.fl. (L) yrkande 33 och 2021/22:3431 av m.fl. (M) yrkande 43, 2021/22:3497 av m.fl. (C) yrkande 8, 2021/22:3637 av m.fl. (M) yrkande 9, 2021/22:3665 av m.fl. (C) yrkande 56, 2021/22:3691 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2021/22:4195 av m.fl. (KD) yrkande 26. Vi motsätter oss regeringens införda skatt på avfallsförbränning, främst eftersom den inte utgör ett styrmedel mot bättre avfallshantering utan i första hand leder till överföring av pengar till staten. I tidigare offentliga utredningar (2009:12 och 2017:83) betonas vikten av "att skatter som styrmedel styr emot de mål som motiverar dess införande" och "att miljöpolitiska styrmedel bör sättas in så nära källan som möjligt". En skatt på förbränning av avfall innebär att en skatt införs i slutet av avfallsströmmen, långt i från de aktörer som skapar problemen, dvs. de som tillför farliga kemikalier som riskerar att hamna i naturen och som bidrar till förbrukningen av naturresurser. En skatt på förbränning av avfall skulle därför inte påverka beslut om produktdesign eller materialval för att underlätta materialåtervinning, ansträngningar för att sortera ut vissa material etc. Ett annat problem är att allt avfall skulle beskattas lika hårt oavsett avfallets miljöpåverkan och möjlighet till annan behandling än förbränning där det är lämpligare. Nettoresultatet av den föreslagna skatten blir en omfördelning av pengar från kommunalt ägda eller kommunalt upphandlade verksamheter till statens kassa, vilket knappast är i samklang med strävan att stödja kommunerna. En skatt på avfallsförbränning kommer att resultera i dyrare fjärrvärme, höjda mottagningsavgifter för leverans av avfall till svenska anläggningar och sämre nettoresultat för de företag som sköter avfallsförbränning. Högre avgifter på fjärrvärme skulle drabba konsumenterna men kan även innebära att fjärrvärmen tappar marknadsandelar. Höjda mottagningsavgifter kan innebära att färre utländska kunder väljer att exportera avfall till , vilket kan medföra högre andel deponi. Ett sämre nettoresultat för företagen innebär ett mer begränsat utrymme för att exempelvis investera i miljövänlig teknik. Vi vill därför avveckla skatten på avfallsförbränning. Skatt på avfall, punkt 12 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3497 av m.fl. (C) yrkande 8 och 2021/22:3665 av m.fl. (C) yrkande 56 och 2021/22:3348 av (M), 2021/22:3431 av m.fl. (M) yrkande 43, 2021/22:3637 av m.fl. (M) yrkandena 8 och 9, 2021/22:3688 av m.fl. (M) yrkande 29, 2021/22:3691 av m.fl. (M) yrkande 7, 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkande 23, 2021/22:4030 av m.fl. (M) yrkande 28, 2021/22:4195 av m.fl. (KD) yrkande 26 och 2021/22:4220 av m.fl. (L) yrkande 33. Flera av storstadsområden, bl.a. , , och , har larmat om akut kapacitetsbrist i elnäten. Bristande tillgång på el bromsar både nybyggnation av bostäder och nya företagsetableringar, men riskerar också att bromsa elektrifieringen av både kollektivtrafik, privatfordon och godstrafik på väg, som är en grundbult i bl.a. klimatstrategi. Situationen har därefter förvärrats av att konkurrenskraften för lokal elproduktion i kraftvärmeanläggningar som skulle kunna nyttjas för att avhjälpa problemet och avlasta elnäten i stället har försämrats. I har situationen varit så akut att tillfälliga lösningar med kostsamma avtal utan marknadsmässiga grunder har slutits mellan lokala elproducenter och kommunen. När utredningen om avfallsförbränningsskatt presenterades konstaterades att skatten inte påverkar återvinning, utsortering eller materialval. Man konstaterade även att skatten inte överförs till den som genererar avfallet och därmed inte följer principen om att förorenaren ska betala samt att skatten inte får någon miljöstyrande effekt. Den är därför rent fiskal, vilket minskar konkurrenskraften i stadsnära elproduktion i kraftvärmeverk. Avfallsförbränningsskatten bör därför differentieras, för att få en större miljöstyrande effekt, i kombination med att en ny strategi för ökad utsortering och återvinning av hushållsavfall tas fram enligt principen om en cirkulär ekonomi. Skatt på avfall, punkt 12 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4195 av m.fl. (KD) yrkande 26, 2021/22:3431 av m.fl. (M) yrkande 43 och 2021/22:3665 av m.fl. (C) yrkande 56 och 2021/22:3348 av (M), 2021/22:3497 av m.fl. (C) yrkande 8, 2021/22:3637 av m.fl. (M) yrkandena 8 och 9, 2021/22:3688 av m.fl. (M) yrkande 29, 2021/22:3691 av m.fl. (M) yrkande 7, 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkande 23, 2021/22:4030 av m.fl. (M) yrkande 28 och 2021/22:4220 av m.fl. (L) yrkande 33. Jag menar att kraftvärmen har potential att utvecklas ytterligare och anser därför att sektorn behöver konkurrenskraftiga och långsiktiga villkor. Jag vill att en sammanhållen strategi för kraft- och fjärrvärmen tas fram. införde regeringen och dess stödpartier en skatt på avfallsförbränning. Denna skatt är olycklig och har försämrat kraftvärmens konkurrenskraft. Regeringen har i olika sammanhang framhållit kraft- och fjärrvärmesektorns betydelse för energiförsörjningen. I praktisk handling har man i stället lagt hinder för den. Jag har ingen annan uppfattning än regeringen när det kommer till målet om en god avfallshantering med försvarbar miljöpåverkan. Problemet är att regeringens politik är verkningslös och symbolisk. Den utredning som lämnades innan skatten infördes avvisade förslaget. Utredningen konstaterade att skatten kommer att vara fiskal, dvs. rendera intäkter till staten men varken bidra till en bättre miljö eller ett hållbart klimat. Ändå är det som miljösatsning regeringen har motiverat skatten. Insatser måste göras tidigare i avfallskedjan för att få relevans. Avfallsförbränningsskatten begränsar investeringsutrymmet i anläggningarna. Dessutom har den kantats av tillämpningsproblem. Hälften av hushållsavfallet energiåtervinns och ger el, värme och kyla. importerar därtill avfall från andra länder där den annars hade gått till miljöbelastande deponi. Den värmeproduktion som avfallsförbränningen omfattar motsvarar värme till ungefär 1 miljon hushåll och har fördelen att den är tillförlitlig året om. Jag anser att skatten måste sänkas och bli mer pricksäker genom en differentiering så att effektiv sortering gynnas. Det är viktigt att slutbehandlingen av restavfall görs med minimal klimatpåverkan genom effektiv sortering och återvinning av plaster och i slutändan infångning och lagring av koldioxid. Det måste leda till tydliga och styrande incitament som gör att återvunnen plast används före jungfrulig råvara. Den som ger upphov till fossilt avfall borde bära klimatbördan för slutbehandling, inte som den som tar emot avfallet för att producera energi. Jag avvisar helt regeringens förslag till att indexera avfallsförbränningsskatten. Skatt på avfall, punkt 12 (L) av Gulan Avci (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4220 av m.fl. (L) yrkande 33, 2021/22:3637 av m.fl. (M) yrkande 8, 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkande 23 och 2021/22:4030 av m.fl. (M) yrkande 28 och 2021/22:3348 av (M), 2021/22:3431 av m.fl. (M) yrkande 43, 2021/22:3497 av m.fl. (C) yrkande 8, 2021/22:3637 av m.fl. (M) yrkande 9, 2021/22:3665 av m.fl. (C) yrkande 56, 2021/22:3688 av m.fl. (M) yrkande 29, 2021/22:3691 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2021/22:4195 av m.fl. (KD) yrkande 26. I takt med att vi har förlorat elproduktionen från flera reaktorer i har kraftvärmen blivit allt mer betydelsefull för att kraftsystemet ska fungera. Det är väsentligt att den har konkurrenskraftiga förutsättningar. Kraftvärmeanläggningarna kommer att få en bättre lönsamhet när stödtjänstmarknaden är på plats. Avfallsförbränningsskatten behöver avskaffas då den inte tjänar sitt syfte att öka återvinningsgraden utan skapar en rad oönskade konsekvenser som t.ex. helt onödiga transporter av askor i syfte att undvika en dubbelbeskattning. Den svenska förbränningskapaciteten överstiger det behovet för att hantera det svenska avfallet med ungefär . Vi har också goda förutsättningar att ta hand om värmen från förbränningen tack vare fjärrvärmenäten. Således har importerat en hel del sopor för förbränning.