bet · H901UbU16 · 2022-03-25 00:00:00 — I kommittémotion 2021/22:3224 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 9 föreslås att rektorer i utanförskapsområden stärks. Motionärerna anser att det behövs ett tydligare mandat för, och ett starkare stöd till, rektorer i utanförskapsområden så att de kan styra över resursanvändning och lokala anpassningar utifrån skolans behov. I kommittémotion 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 60 föreslås att en utbildning för skolchefer och andra chefer över rektorsnivå utreds. Motionärerna framhåller att en sådan utbildning ska planeras för att vara både teoretisk och praktisk med fokus på verksamhetsanalyser och stöd, styrning och ledning. I 2 kap. 9–12 §§ skollagen regleras ledningen av utbildningen inom skol-väsendet. Enligt 2 kap. 9 § ska det pedagogiska arbetet vid en förskole- eller skolenhet ledas och samordnas av en rektor. Rektorn ska särskilt verka för att utbildningen utvecklas. Av 2 kap. 10 § framgår att rektorn beslutar om sin enhets inre organisation och ansvarar för att fördela resurser inom enheten efter barnens och elevernas olika förutsättningar och behov. Rektorn fattar i övrigt de beslut och har det ansvar som framgår av särskilda föreskrifter i skollagen eller av andra författningar. Enligt 2 kap. 8 a § skollagen ska huvudmannen vidare utse en eller flera skolchefer som ska biträda huvudmannen med att se till att de föreskrifter som gäller för utbildningen följs i huvudmannens verksamhet inom skolväsendet. Som rektor får bara den anställas som genom utbildning och erfarenhet har pedagogisk insikt (2 kap. 11 §). Enligt 2 kap. 12 § ska varje huvudman se till att rektorerna går en särskild befattningsutbildning eller en utbildning som kan jämställas med denna. Utbildningen ska påbörjas möjligt efter det att rektorn har tillträtt sin anställning och vara genomförd efter tillträdesdagen. Denna skyldighet gäller dock inte för bl.a. rektorer som tidigare gått befattningsutbildningen eller en äldre statlig rektorsutbildning eller genom utbildning eller yrkeserfarenhet har förvärvat kunskaper som en högskola som anordnar befattningsutbildning har jämställt med sådan utbildning. Enligt 2 kap. 2 § förordningen (2011:183) om befattningsutbildning och fortbildning för rektorer och annan personal med motsvarande lednings-funktion i skola, förskola och fritidshem är syftet med utbildningen att ge rektorer och annan personal med motsvarande ledningsfunktion kunskaper om de krav som anges i föreskrifter som gäller inom skolan, förskolan och fritidshemmet samt att utveckla deras roll som ledare så att verksamhetens kvalitet kan säkerställas. Målet med utbildningen är att deltagarna får sådana kunskaper att de kan ansvara för att elever och barn får en likvärdig och rättssäker utbildning, skapa förutsättningar för måluppfyllelse på såväl individ- som verksamhetsnivå samt ansvara för att verksamheten som helhet utvecklas. Bakgrund och pågående arbete Rektorsprogrammet är en grundläggande statlig befattningsutbildning för skolledare. Utbildningen vänder sig till rektorer både i grund- och gymnasie-skolan och i förskolan, men i mån av plats även till skolledare med motsvarande ledningsfunktion som rektor men med annan titel, exempelvis biträdande rektorer. Utbildningen löper , är en akademisk uppdragsutbildning på avancerad nivå och omfattar 30 högskolepoäng. Skolledaren behöver avsätta av sin arbetstid till studierna. Utbildningen innehåller tre kunskapsområden: Kursen skoljuridik och myndighetsutövning syftar till att öka förståelsen för och stärka kompetensen i de lagar, förordningar och andra styrdokument som styr skolväsendet samt hur de bör tillämpas. Kursen styrning, organisering och kvalitet syftar till att stärka och utveckla deltagarnas kompetens att tillämpa skolväsendets styrdokument i praktiken genom ett målinriktat arbete med barns och elevers kunskapsutveckling och medborgerliga bildning i fokus. Kunskapsområdet skolledarskap syftar till att stödja, syna och systematisera rektorers pedagogiska ledarskap och stärka rektorers kompetens att leda och samordna all personal med fokus på alla barns och elevers välmående, lärande och bildning (, Rektorsprogrammet, Måldokument 2021–2027). informerar närmare om befattningsutbildning och fortbildning för rektorer mm. (se exempelvis information om fortbildningen pedagogiskt ledarskap för rektorer på skolverket.se). gäller en ny bestämmelse som nämnts ovan i 2 kap. 8 a § skollagen om att huvudmannen ska utse en skolchef som ska biträda huvudmannen med att se till att de föreskrifter som gäller för utbildningen följs i huvudmannens verksamhet inom skolväsendet. Huvudmannen kan utse en skolchef för hela verksamheten eller flera skolchefer för delar av verksamheten. Syftet med införandet av den nya bestämmelsen i skollagen är att bidra till ökad kvalitet och en ökad likvärdighet, bl.a. genom att tydliggöra ansvarsfördelningen inom skolhuvudmannens organisation och ge skolchefen ett tydligare mandat att hävda de nationella lagar och förordningar som gäller för utbildningsväsendet. har mot denna bakgrund tagit fram en skolchefsutbildning som syftar till att stödja skolchefen i dennes uppdrag (skolchefsutbildning Måldokument 2021). Utbildningen vänder sig särskilt till skolchefer som utsetts av huvudmännen. Utbildningen behandlar följande fyra områden som speglar det ansvar som skollagen tillskriver skolchefen: – funktionen som skolchef – ansvar och mandat – uppdrag och styrning – lagar och regler – systematiskt kvalitetsarbete – utvärdering, uppföljning, data och analysarbete – organisera för en bättre skola – skolchefens roll. Utbildningen pågår och utgår från de ordinarie uppgifter som skolchefer utför i sitt arbete (). Professionsprogram för lärare och skolledare Ett professionsprogram för rektorer, lärare och förskollärare ska inrättas med grund i Utredningen om en bättre skola genom mer attraktiva skolprofessioners slutbetänkande Med undervisningsskicklighet i centrum – ett ramverk för lärares och rektorers professionella utveckling (SOU 2018:17). Därför har promemorian Professionsprogram för rektorer, lärare och förskollärare (/03373) tagits fram inom som underlag för den konkreta utformningen av professionsprogrammet. Promemorian bereds inom och som nämnts ovan under avsnittet om fortbildning planeras en lagrådsremiss lämnas och en proposition med ny lagstiftning som avser professionsprogrammet kan komma att lämnas (se fr. 2021/22:738). Som noterats ovan har redovisat sitt uppdrag att genomföra insatser för att förbereda professionsprogrammen (dnr: 2022:309). har i samarbete med lärosäten påbörjat två uppdragsutbildningar, en mentorsutbildning för en kvalitativ introduktionsperiod och en rekryteringsutbildning för blivande rektorer. har även utformat en kompetensutvecklingsinsats i praktisk organisation och arbetsmiljö. Dagens rektorer står inför stora utmaningar. Skolledare har en nyckelroll när det gäller utvecklingen av skolan och förskolan och ansvarar för att dessa verksamheter utvecklas mot uppställda mål. Detta ställer stora krav på skolledarnas kompetens. Enligt skollagen får endast den som genom utbildning och erfarenhet har pedagogisk insikt anställas som rektor. Liksom tidigare vill utskottet understryka huvudmännens ansvar för att skolledarna har nödvändig kompetens för att leda verksamheten mot måluppfyllelsen. När det gäller yrkanden om rektorslyft och rektorer i utanförskapsområden noterar utskottet den pågående beredningen av införandet av ett nationellt professionsprogram för lärare och skolledare. En lagrådsremiss om programmen planeras lämnas och en proposition . har i sin redovisning av insatser för att förbereda professionsprogrammen anfört att i samarbete med lärosäten påbörjat två uppdragsutbildningar, en mentorsutbildning för en kvalitativ introduktionsperiod och en rekryteringsutbildning för blivande rektorer. När det gäller yrkandet om utbildning för skolchefer och andra chefer över rektorsnivån noterar utskottet den skolchefsutbildning som ger. Med hänvisning till vad som har anförts avstyrker utskottet motionerna 2021/22:2802 (M), 2021/22:3224 (C) yrkande 9, 2021/22:3510 (C) yrkande 2, 2021/22:3991 (M) yrkandena 6 och 9 samt 2021/22:4163 (KD) yrkande 60. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om grundsärskolan och gymnasiesärskolan. Jämför reservation 20 (V). I motion 2021/22:3160 av (M) föreslås att möjligheterna till särskild prövning av rätten till inskrivning i särskola utreds. Enligt kommittémotion 2021/22: 2606 av m.fl. (V) yrkande 6 bör regeringen tillsätta en utredning som kartlägger hur många som felplacerats i särskolan och vilka behov av stöd de har samt kommer med förslag på vilka riktade utbildningsinsatser som behövs för att dessa personer ska få gymnasiekompetens. Av 1 kap. 1 § skollagen framgår att skolväsendet bl.a. omfattar skolformerna grundsärskolan och gymnasiesärskolan. Ytterligare bestämmelser finns bl.a. i skollagens 11 kap. om grundsärskolan, 18 kap. med allmänna bestämmelser om gymnasiesärskolan och 19 kap. om utbildning på program i gymnasiesär-skolan. Grundsärskolan riktar sig till elever som inte bedöms kunna nå upp till kunskapskrav på grund av att de har en utvecklingsstörning. Utbildningen i grundsärskolan ska enligt 11 kap. 2 § skollagen syfta till att ge elever med utvecklingsstörning en utbildning som är anpassad för dem, som ger kunskaper och värden och som utvecklar elevernas förmåga att tillägna sig dessa. Utbildningen ska utformas så att den bidrar till personlig utveckling, förbereder eleverna för aktiva livsval och ligger till grund för fortsatt utbildning. Utbildningen ska även främja allsidiga kontakter och social gemenskap och ge en god grund för ett aktivt deltagande i samhällslivet. Av 7 kap. 5 § skollagen framgår att ett beslut om att en elev ska tas emot i grundsärskolan ska föregås av en utredning som omfattar en pedagogisk, psykologisk, medicinsk och social bedömning. Samråd med barnets vårdnadshavare ska hållas när utredningen genomförs. För grundsärskolan gäller läroplanen för grundsärskolan 2011 (Lsär 11, reviderad 2018). Utbildningen i gymnasiesärskolan ska enligt 18 kap. 2 § skollagen ge elever med utvecklingsstörning en utbildning som är anpassad för dem, som ska ge en god grund för yrkesverksamhet och fortsatta studier samt för personlig utveckling och ett aktivt deltagande i samhällslivet. Gymnasiesärskolan ska påbörjas av ungdomar efter avslutad utbildning i grundsärskolan eller motsvarande, fram t.o.m. det första kalenderhalvåret det år de fyller (18 kap. 4 §). Gymnasiesärskolan är vidare en frivillig skolform som består av nationella och individuella program (18 kap. 8 §). Elever som går något av de nio nationella programmen kan välja mellan skolförlagd utbildning eller lärlingsutbildning (18 kap. 11 §). Utöver de nationella och individuella programmen finns bl.a. särskilda varianter av de nationella programmen. Utbildningen i gymnasiesärskolan är avsedd att genomgås under fyra läsår men får fördelas . Särskilt om mottagande i grundsärskolan och gymnasiesärskolan I allmänna råd (SKOLFS 2018:251) om mottagande i grundsär-skola och gymnasiesärskola samt urval till gymnasiesärskolans nationella program finns råd och kommentarer om bl.a. utredningar inför beslut om mottagande. Av råden framgår att det är elevens hemkommun som ansvarar för att en utredning genomförs som kan ligga till grund för en samlad bedömning av om eleven kan tas emot i grundsärskolan eller gymnasiesär-skolan. I utredningen ska det alltid ingå en pedagogisk, psykologisk, medicinsk och social bedömning för att ge en så allsidig bild som möjligt av eleven. allmänna råd innehåller detaljerad information om utredningen och vad de fyra bedömningarna ska innehålla. Av råden framgår även att beslut om mottagande är myndighetsutövning mot enskild och ett särskilt ingripande beslut för den det berör. Det är därför viktigt att ärenden om mottagande blir ordentligt utredda, att beslut fattas på välgrundade underlag och att vårdnadshavarna har insyn i processen. Det är också viktigt att kommunen har rutiner för hur arbetet ska gå till. Vårdnadshavarnas med-givande är som huvudregel en förutsättning för mottagande i grundsärskolan. Endast i undantagsfall kan en elev bli mottagen utan vårdnadshavares medgivande. Bakgrund och pågående arbete Lagrådsremiss om att stärka elevers hälsa och utbildning för elever med intellektuell funktionsnedsättning Utredningen om elevers möjligheter att nå kunskapskraven redovisade sitt slutbetänkande (SOU 2021:11). Bland utredningens slutsatser kan bl.a. nämnas förslag om att det ska införas en garanti för tidiga stödinsatser för elever som läser ämnena svenska, svenska som andraspråk och matematik enligt grundsärskolans kursplaner, att grundsärskolans timplaner ska förändras för att bättre möta elevernas behov och öka flexibiliteten för eleverna att läsa utifrån olika timplaner och att grundsärskolan ska byta namn till anpassad grundskola och gymnasiesärskolan till anpassad gymnasieskola. Regeringen beslutade om en lagrådsremiss där regeringen lämnar förslag till ändringar i skollagen som syftar till att stärka elevhälsan och utbildningen för elever med intellektuell funktionsnedsättning. I lagrådsremissen föreslås bl.a. • att det införs en garanti för tidiga stödinsatser i svenska, svenska som andraspråk och matematik för elever som läser enligt grundsärskolans kursplaner. • att grundsärskolan, gymnasiesärskolan och vuxenutbildning som särskild utbildning på grundläggande nivå respektive gymnasial nivå ska byta namn till anpassad grundskola, anpassad gymnasieskola och vuxenutbildning som anpassad utbildning på grundläggande nivå respektive gymnasial nivå. • att elevens val i grundsärskolan och benämningen träningsskola tas bort. • att uttrycket utvecklingsstörning ersätts av intellektuell funktionsnedsättning. Lagändringarna om en garanti för tidiga stödinsatser föreslås träda i kraft . Övriga lagändringar föreslås träda i kraft . Av propositionsförteckningen /22 framgår att regeringen avser att lämna en proposition om elevhälsa och stärkt utbildning för elever med intellektuell funktionsnedsättning . Frågesvar om felplacerade elever i särskolan Statsrådet har svarat på en skriftlig fråga om regeringen kommer att initiera en utredning eller motsvarande arbete för att kompensera de felaktigt inskrivna i särskolan ekonomiskt (fr. 2021/22:1148). Statsrådet anförde att det är mycket olyckligt att dessa individer som barn har fått gå i fel skolform, i stället för att erbjudas anpassad undervisning med rätt stöd. Varje barn och ungdom, oavsett kön, bakgrund och funktionsnedsättning, ska ges en god grund att stå på med tillgång till en utbildning av god kvalitet. Alla barn, unga och vuxna ska också ges förutsättningar att utveckla sin förmåga och sina kunskaper till sin fulla potential. Elever i behov av stöd ska på ett tidigt stadium uppmärksammas, utredas och ges det stöd de behöver för att de utifrån sina egna förutsättningar ska kunna utvecklas så långt som möjligt enligt utbildningens mål. Att ta emot en elev i grund- eller gymnasiesärskolan ska inte användas som alternativ till att erbjuda anpassad undervisning med stöd till eleven. Statsrådet anförde vidare följande: För de individer som lämnat grund- respektive gymnasiesärskolan ska det finnas stora möjligheter till fortsatta studier och arbete. Det finns inom vuxenutbildning (komvux) dels en rätt till grundläggande vuxenutbildning, dels en rätt till behörighetsgivande studier. Yrkesutbildning är också en möjlighet och där gäller att den som har störst behov av utbildning ska prioriteras. Vidare ska individen ha tillgång till studie- och yrkesvägledning och detta gäller även den som avser att påbörja en utbildning. Det finns en skyldighet för alla kommuner att aktivt verka för att nå de vuxna i kommunen som har rätt att delta i utbildning på grundläggande nivå och för att motivera dem att delta i sådan utbildning. Kommunerna har också en skyldighet att informera om möjligheterna till utbildning på gymnasial nivå och aktivt verka för att vuxna i kommunen deltar i sådan utbildning. Inom komvux gäller också att om det kan befaras att en elev inte kommer att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås, eller de kravnivåer som gäller, ska eleven skyndsamt ges stöd i form av extra anpassningar inom ramen för den ordinarie undervisningen. Frågan om kompensation till individer som har fått gå i fel skolform är inte en fråga för regeringen. Eftersom det svenska skolsystemet i hög grad är decentraliserat är det huvudmannen eller kommunen som självständigt fattar beslut utifrån de regleringar som finns. För den enskilde eleven är det givetvis av största vikt att rätt beslut fattas eftersom ett felaktigt beslut får långtgående konsekvenser. Som ett praktiskt och stödjande redskap i denna process finns Statens skolverks allmänna råd om mottagande i grundsärskolan och gymnasiesärskolan. Utskottet hänvisar till gällande bestämmelser samt till statsrådet svar på en skriftlig fråga om felplacerade elever i särskolan (fr. 2021/22:1148) och finner att det inte behövs någon åtgärd från med anledning av motionerna 2021/22:2606 (V) yrkande 6 och 2021/22:3160 (M). Särskilt begåvade elever och elever med särskilda behov Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om särskilt begåvade elever och elever med särskilda behov m.m. Jämför reservation 21 (M) och 22 (KD). Enligt kommittémotion 2021/22:4178 av m.fl. (M) yrkande 25 bör möjligheterna för högpresterande och särbegåvade elever att läsa vidare på en högre utbildningsnivå permanentas och utvecklas. Motionärerna framhåller att det när det är lämpligt även ska finnas möjligheter för grundskoleelever att läsa högskolekurser. I motion 2021/22:2870 av (M) yrkande 1 begärs att riktlinjer om att neka elever med dyslexi rätten att använda sina hjälpmedel under nationella prov i årskurserna 3 och 6 skyndsamt prövas mot och principen om barnets bästa. I yrkande 2 önskas att elever med dyslexi ska ha rätt att använda sina hjälpmedel under nationella prov i årskurserna 3 och 6. I kommittémotion 2021/22: 4163 av m.fl. (KD) yrkande 72 begärs att Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM) får i uppdrag att ta fram ett nationellt handlingsprogram som tydliggör hur elever med särbegåvning, neuropsykiatriska funktionsnedsättningar (NPF) och andra funktionsvariationer ska stödjas och bemötas, hur skolan ska arbeta med ”hemmasittare” samt hur stöd och samverkan med föräldrar bör gå till. I motion 2021/22:4113 av (MP) yrkande 1 önskas en översyn av undervisningen för rörelsehindrade med ambitionen att motverka diskriminering. Vidare begärs en nationell handlingsplan för alla barns rätt till skolgång (yrkande 2). Enligt yrkande 3 bör regeringen göra en översyn av behovet av en förändrad lagstiftning om möjligheten till skadestånd för utebliven skolgång. Av förarbetena till skollagen framgår att med funktionsnedsättning avses en nedsättning av fysisk, psykisk eller intellektuell funktionsförmåga (prop. 2009/10:165 s. 334). Detta överensstämmer med definitionen i Social-styrelsens termbank och innebär att bl.a. elever med syn- och hörselned-sättningar, rörelsehinder, nedsättningar inom ramen för autismspektrumet, adhd och dyslexi omfattas (prop. 2013/14:148 s. 29). Av 1 kap. 4 § andra stycket skollagen framkommer att skolan i utbildningen ska ta hänsyn till barns och elevers olika behov. Barn och elever ska ges stöd och stimulans så att de utvecklas så långt som möjligt. En strävan ska vara att uppväga skillnader i barnens och elevernas förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen. I skollagen finns även bestämmelser som uttrycker skolans kompensatoriska uppdrag. I 2 kap. 8 b § tydliggörs att kommunerna ska fördela resurser till utbildning inom skolväsendet efter barnens och elevernas olika förutsättningar och behov. Vidare framgår det att rektorn inom varje skolenhet ansvarar för att fördela resurser efter barnens och elevernas olika förutsättningar och behov (2 kap. 10 §). Av 3 kap. 2 § skollagen framgår att alla barn och elever ska ges den ledning och stimulans som de behöver i sitt lärande och sin personliga utveckling för att de utifrån sina egna förutsättningar ska kunna utvecklas så långt som möjligt enligt utbildningens mål. Elever som till följd av en funktionsned-sättning har svårt att uppfylla de olika kunskapskrav som finns ska ges stöd som syftar till att så långt som möjligt motverka funktionsnedsättningens konsekvenser. Elever som lätt når de kunskapskrav som minst ska uppnås eller de kravnivåer som gäller ska ges ledning och stimulans för att kunna nå längre i sin kunskapsutveckling. Av 3 kap. 5 § framgår att om det framkommer att det kan befaras att en elev inte kommer att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås och inte annat följer av den utredning som ska göras enligt 3 kap. 7 §, ska eleven skyndsamt ges stöd i form av extra anpassningar inom ramen för den ordinarie undervisningen. Av 3 kap. 8 § framgår att särskilt stöd får ges i stället för den undervisning som eleven annars skulle ha deltagit i eller som komplement till denna. Det särskilda stödet ska i första hand ges inom den elevgrupp som eleven tillhör. Enligt 3 kap. 9 § ska ett åtgärdsprogram utarbetas för en elev som ska ges särskilt stöd. Eleven och elevens vårdnadshavare ska ges möjlighet att delta när ett åtgärdsprogram utarbetas. Bestämmelser om skadestånd till barn och elever finns i 6 kap. skollagen, se särskilt 7–16 §§. I praxis har en elev berättigats skadestånd på grund av diskriminering enligt 1 kap. 4 § tredje punkten diskrimineringslagen (2008:567) eftersom skolan inte bedömdes inom rimlig tid ha utrett elevens behov av särskilt stöd, se Högsta domstolens beslut att inte meddela prövningstillstånd i mål T 2979-2020. Förändrade krav på förskollärar- och lärarutbildningarna gäller för att öka kompetensen om neuropsykiatriska svårigheter i skolan (U2020/00176/UH). Det nya examensmålet innebär att studenten ska visa förmåga att identifiera, och, i samverkan med andra, tillgodose elevers behov av specialpedagogiska insatser – även för elever med neuropsykiatriska svårigheter. De nya examensmålen trädde i kraft och började tillämpas i utbildningar som startade . Examensmålen regleras i bilaga 2 till högskoleförordningen (1993:100). Bakgrund och pågående arbete Sedan höstterminen 2012 pågår en försöksverksamhet med riksrekryterande spetsutbildning i årskurs 7–9. Syftet är att ge eleverna möjlighet till fördjupning och breddning i ett eller flera ämnen och att stimulera de elever som lätt når kunskapskraven eller har speciella talanger. Detta är ett sätt att fånga upp och erbjuda dessa elever en individanpassad undervisning och uppmuntra dem att nå längre i sin kunskapsutveckling. Inom spetsutbildningarna kan eleverna läsa gymnasiekurser och få betyg i det ämne eller de ämnen som spetsutbildningen är inriktad mot. I övrigt följer eleverna den ordinarie undervisningen i skolan. Försöksverksamheten med riksrekryterande spetsutbildning i utvärderas i en rapport som lämnar in senast vid utgången av april. Försöksverksamheten pågår t.o.m. (förordningen [2011:355] om försöksverksamhet med riksrekryterande spetsutbildning i högre årskurser). Det finns även en försöksverksamhet med gymnasial spetsutbildning som ska ge elever möjlighet att fördjupa och bredda sina kunskaper inom humaniora, matematik, naturvetenskap, samhällsvetenskap, ekonomi eller teknikvetenskap. Spetsutbildningarna inom försöksverksamheten är riksrekryterande. Försöksverksamheten startade och har förlängts till 2024 (förordningen [2008:793] om försöksverksamhet med riksrekryterande gymnasial spetsutbildning). hade i uppdrag att stimulera och stödja grund- och gymnasieskolors arbete med särskilt begåvade elever genom att utarbeta ett särskilt stödmaterial (U2014/5038/S). gav ut ett stödmaterial för lärare som handlar om arbetet med särskilt begåvade elever.