bet · H901UbU16 · 2022-03-25 00:00:00 — Dagbarnvårdare är utbildade förskollärare, men om de saknar sådan utbildning ska de erbjudas introduktionsutbildning av samt möjlighet att gå barnskötarutbildning i kombination med språkstudier. Dagbarnvårdare bör erbjudas en introduktionsutbildning. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Handlingsplan mot hedersrelaterat våld och förtryck m.m., punkt 9 (SD, KD) av (SD), (SD), (KD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 22. Vi kan inte acceptera barn- och tvångsgifte eller att unga flickor i inte får umgås med pojkar, tvingas bära slöja eller utsätts för våld i hederns namn. Kunskaperna om hederskultur behöver förbättras bland all skolpersonal och varje skola bör ha en handlingsplan mot hedersrelaterat våld och förtryck. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Rektorer och skolledare, punkt 10 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3991 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2021/22:2802 av (M), 2021/22:3224 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 9, 2021/22:3510 av m.fl. (C) yrkande 2 och 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 60. Precis som för de flesta andra yrken behöver rektorer kompetensutvecklas. Kompetensutvecklingen bör stärkas generellt och ett rektorslyft i likhet med det som redan är genomfört för lärare bör skapas. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Rektorer och skolledare, punkt 10 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3224 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 9 och 2021/22:3510 av m.fl. (C) yrkande 2 och 2021/22:2802 av (M), 2021/22:3991 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 60. Barns och ungas psykiska välmående är delvis en ledarskapsfråga. Rektorer är i sista ledet ansvariga för att det finns en lärmiljö på skolan som gör att eleverna kan tillgodogöra sig kunskaper och nå mål. Det finns flera exempel på skolor där framsynta rektorer har lyckats skapa en bättre lärmiljö genom att prioritera upp elevhälsan och inte minst det förebyggande hälsoarbetet. Dessa rektorer uppvärderar ofta elevhälsan genom att bygga ut den med fler kompetenser och kan därmed tidigt upptäcka och hantera roten till den psykiska ohälsan i skolmiljön. Men det är inte uttalat i skollagen att rektorerna har detta ansvar trots att hälsan är så tätt kopplad till elevers möjligheter att nå kunskapsmålen. Detta behöver ändras. Hur hälsan påverkar elevers möjligheter att lära sig måste reflekteras i rektorsprogrammet, den befattningsutbildning som är obligatorisk att gå för alla som ska bli rektorer. Lämplig myndighet bör få i uppdrag att ta fram förslag på hur elevhälsa kan ingå som ämne i rektorsprogrammet. Straffen för hot och våld riktat mot rektorer och lärare som agerar inom ramen för sitt uppdrag behöver skärpas. Det behövs därför ett tydligare mandat för, och ett starkare stöd till, rektorer i utanförskapsområden så att de kan styra över resursanvändning och lokala anpassningar utifrån skolans behov. Skolan är en plats för lärande och elever ska ges möjlighet att tillgodoräkna sig kunskap. Rektorer i utanförskapsområden behöver stärkas. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Rektorer och skolledare, punkt 10 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 60 och 2021/22:2802 av (M), 2021/22:3224 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 9, 2021/22:3510 av m.fl. (C) yrkande 2 och 2021/22:3991 av m.fl. (M) yrkande 9. Det bör övervägas att införa en utbildning för skolchefer och andra chefer över rektorer. Under utbildningen bör rektorns styrproblem analyseras och dessutom bör arbete med att åtgärda styrproblemen inledas, dvs. utbildningen ska planeras för att vara både teoretisk och praktisk med fokus på verksamhetsanalyser och stöd, styrning och ledning. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Fristående rektorsutbildningar, punkt 11 (M, KD) av (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3991 av m.fl. (M) yrkande 6. Kraven är, och ska förbli, höga när det gäller tillstånd att driva rektorsutbildningar. finns det enbart rektorsutbildningar i statlig regi. Det finns här ett behov av att ge fler möjligheten att genomföra dessa utbildningar. Regeringen bör skyndsamt kartlägga de hinder som begränsar fristående aktörer från att starta och bedriva rektorsutbildningar. Grundsärskolan och gymnasiesärskolan, punkt 12 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2606 av m.fl. (V) yrkande 6 och 2021/22:3160 av (M). När den nya skollagen kom 2010 blev det klarlagt att elever med autism som inte hade en utvecklingsstörning inte fick placeras i särskolan. har andelen elever återigen minskat och är nu återigen av eleverna. Det finns ingen exakt siffra på hur många som felplacerats, men 2004 kom den statliga utredningen oss tillsammans – Om utbildning och utvecklingsstörning (SOU 2004:98) som visade att det fanns stora brister i kommunernas utredningar och att det var stor skillnad mellan kommunerna i antalet barn i särskolan. Exempelvis var barn med utländsk bakgrund överrepresenterade i särskolan. I utredningen uppgav av lärarna att de undervisade elever som inte hade någon av de särskoleberättigande svårigheterna. Den som blivit felaktigt placerad i särskolan kan väcka allmänt åtal i domstol men har då själv hela bevisbördan och måste driva ärendet själv. Som ett parti för jämlikhet där alla ska ha rätt till utbildning vill att dessa personer ska ges upprättelse. Regeringen bör tillsätta en utredning som kartlägger hur många som felplacerats i särskolan och vilka behov av stöd de har samt som kommer med förslag på vilka riktade utbildningsinsatser som behövs för att dessa personer ska få gymnasiekompetens. Särskilt begåvade elever, punkt 13 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4178 av m.fl. (M) yrkande 25. Försöksverksamheten med spetsutbildningar, som möjliggör för grundskoleelever att läsa gymnasiekurser bör permanentas och byggas ut. I de fall det är lämpligt ska det även finnas möjligheter för grundskoleelever att läsa högskolekurser. Det är i detta sammanhang också viktigt att regeringen förtydligar att samtliga utbildningsparter ska ha ett ömsesidigt samverkansansvar för att möjliggöra detta. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Elever med särskilda behov m.m., punkt 14 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 72 och 2021/22:2870 av (M) yrkandena 1 och 2 samt 2021/22:4113 av (MP) yrkandena 1–3. Det behövs ett uppdrag om att ta fram ett nationellt handlingsprogram som tydliggör hur elever med särbegåvning, neuropsykiatriska funktionshinder (NPF) och andra funktionsvariationer ska stödjas och bemötas, hur skolan ska arbeta med ”hemmasittare” samt hur stöd och samverkan med föräldrar bör gå till. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Elever med skolfrånvaro, punkt 15 (M, KD) av (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4178 av m.fl. (M) yrkande 29 och 2021/22:82 av Amineh Kakabaveh (-) yrkande 2. En förutsättning för att elever ska lära sig i skolan är att de är närvarande. Dessvärre finns det i många skolor stora problem med både otillåten och problematisk frånvaro. Det behövs skärpta krav på skolor och huvudmän att följa upp och vidta åtgärder när elever har problematisk och otillåten frånvaro. Alla skolor ska ha en tydlig åtgärdstrappa med insatser från första timmens frånvaro för att åtgärda de problem som ligger bakom frånvaron och säkerställa att elever är på plats i klassrummet. Det behövs ett uppdrag att ta fram en nationell handlingsplan mot problematisk och otillåten frånvaro samt att följa upp frånvaron på nationell nivå. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Undervisning för nyanlända, punkt 16 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3308 av (M) och 2021/22:83 av Amineh Kakabaveh (-) yrkandena 2, 5 och 7, 2021/22:3224 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 5 och 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 93. Den som befinner sig i utan tillstånd ska inte ha rätt till några skattefinansierade förmåner. Argumentet att det är för barnens bästa håller inte – tvärtom kan denna rättighet medföra att barn hålls gömda i och i större omfattning än vad som annars skulle varit aktuellt. Det bästa för ett barn som inte anses ha asylskäl eller rätt till uppehållstillstånd är rimligen att lämna och återvända till sitt hemland och gå i skolan där i stället. Rätten till skolgång för barn som befinner sig illegalt i bör avskaffas. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Undervisning för nyanlända, punkt 16 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3224 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 5 och 2021/22:83 av Amineh Kakabaveh (-) yrkandena 2, 5 och 7, 2021/22:3308 av (M) och 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 93. Nyanlända barns utbildning behöver stärkas genom intensivare och mer systematiskt utarbetad språkutbildning. Språkintroduktionsprogrammet ska rikta sig till de elever som kommit till . Parallellt med deltagande i språkintroduktionsprogrammet ska elever slussas in i den ordinarie verksamheten. Nyanlända elever ska ges möjlighet att läsa in kärnämnen i skolan på sitt modersmål, i s.k. tvåspråkiga klasser, för att säkerställa att de inte hamnar efter kunskapsmässigt. Även nationella prov på andra språk bör utredas. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Undervisning för nyanlända, punkt 16 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 93 och 2021/22:83 av Amineh Kakabaveh (-) yrkandena 2, 5 och 7, 2021/22:3224 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 5 och 2021/22:3308 av (M). En särskild skolform för sent anlända elever bör utredas, i syfte att ge alla så goda förutsättningar som möjligt att gå ut skolan med godkända betyg och integreras i samhället. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Samhällsorientering för nyanlända elever, punkt 17 (M, KD) av (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4178 av m.fl. (M) yrkande 22. finns ingen obligatorisk samhällsinformation till nyanlända barn och unga nyanlända. Alla barn i bör känna till sina grundläggande rättigheter och vilka värderingar vi värnar och eftersträvar i . Därför bör alla grund- och gymnasieskolor ges i uppdrag att vid mottagandet av en asylsökande eller nyanländ elev genomföra en kortare samhällsorientering anpassad till elevens ålder. Särskild vikt ska läggas vid frågor som demokrati, allas lika värde, barns rättigheter, jämställdhet samt sex och samlevnad. Samhällsorienteringen bör även innehålla praktisk information om var man som barn kan vända sig för att ta tillvara sina rättigheter eller få stöd eller hjälp, exempelvis den lokala ungdomsmottagningen, och olika frivilligorganisationer. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Elevers hälsa m.m., punkt 18 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3424 av m.fl. (M) yrkande 28 och 2021/22:2147 av (S) yrkande 6, 2021/22:2542 av m.fl. (SD) yrkande 13, 2021/22:3512 av m.fl. (C) yrkande 36, 2021/22:3719 av och (båda S), 2021/22:4158 av Acko Ankarberg m.fl. (KD) yrkandena 4 och 5 samt 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkandena 62–64. En fungerande elevhälsa kan inte ersätta primärvården eller barn- och ungdomspsykiatrin, men den utgör ett viktigt komplement. Dit kan barn och unga vända sig när de mår dåligt men kanske inte har behov av insatser från en specialist eller husläkare. Dessutom är tröskeln ofta lägre än till vårdcentralen för just gruppen barn och unga. Elevhälsan har också en central roll att uppmärksamma barn med neuropsykiatriska sjukdomar och som är i behov av extra stöd och resurser. Enligt den nya skollagen ska alla elever ha tillgång till bl.a. skolsköterska och skolkurator. Alla barn har dessutom rätt till ett visst antal hälsobesök under sin skolgång. Det är en god utgångspunkt. Lagen anger dock inte i vilken utsträckning denna personal ska finnas tillgänglig. Det innebär stora variationer både mellan skolor och mellan kommuner, vilket i sin tur innebär varierande förutsättningar för stöd till barn som behöver det. En översyn av skollagen bör genomföras angående förutsättningar för elevers tillgång till skolsköterska, skolkurator och skolpsykolog. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Elevers hälsa m.m., punkt 18 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2542 av m.fl. (SD) yrkande 13 och 2021/22:2147 av (S) yrkande 6, 2021/22:3424 av m.fl. (M) yrkande 28, 2021/22:3512 av m.fl. (C) yrkande 36, 2021/22:3719 av och (båda S), 2021/22:4158 av Acko Ankarberg m.fl. (KD) yrkandena 4 och 5 samt 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkandena 62–64. Vi föreslår i likhet med utredningsbetänkandet SOU 2021:11 att ett tak sätts för hur många elever elevhälsans personal får ansvara för – en skolläkare per 7 000 elever, en skolsköterska per 430 elever, en psykolog per 1 000 elever och en kurator per 400 elever. För att detta ska kunna realiseras behöver mer resurser skjutas till, vilket vi prioriterar. All skolpersonal med elevkontakt ska genom utbildningsinsatser ha en grundläggande förståelse för psykisk ohälsa för att kunna koppla in elevhälsan i ett tidigt skede, och elever bör ha terminsvisa möten med skolans kurator. Psykisk ohälsa bland barn och unga måste tas på största allvar och skolans elevhälsa behöver stärkas för att kunna ge den hjälp som krävs. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Elevers hälsa m.m., punkt 18 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3512 av m.fl. (C) yrkande 36 och 2021/22:2147 av (S) yrkande 6, 2021/22:2542 av m.fl. (SD) yrkande 13, 2021/22:3424 av m.fl. (M) yrkande 28, 2021/22:3719 av och (båda S), 2021/22:4158 av Acko Ankarberg m.fl. (KD) yrkandena 4 och 5 samt 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkandena 62–64. Regeringen bör se över hur elevhälsan kan erbjuda stödsamtal till barn som genom t.ex. separation eller tvångsvård förlorar kontakt med en vuxen som barnet har haft en nära relation till. Stöd bör vara tillgängligt även om inte är involverad. Elevers hälsa m.m., punkt 18 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4158 av Acko Ankarberg m.fl. (KD) yrkandena 4 och 5 samt 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkandena 62–64 och 2021/22:2147 av (S) yrkande 6, 2021/22:2542 av m.fl. (SD) yrkande 13, 2021/22:3424 av m.fl. (M) yrkande 28, 2021/22:3512 av m.fl. (C) yrkande 36 och 2021/22:3719 av och (båda S). Enligt Inspektionen för vård och omsorg () förekommer brister bland landets huvudmän när det gäller kännedom om vårdgivaransvaret för elevhälsan. Detta har varit ett problem , trots försök att åtgärda bristerna genom vägledningar. vill därför stärka elevhälsan långsiktigt genom att ge regionerna ett samlat ansvar för hela barn- och ungdomshälsovården. Det innebär att den medicinska elevhälsan inte längre ska ha skolan som huvudman. Skolsköterska, skolläkare, skolkurator och skolpsykolog bör finnas ute i verksamheterna men bör ha samma huvudman som övrig vårdpersonal för barn. En samlad barn- och ungdomshälsa ska syfta till att öka tillgängligheten till vårdcentralerna, elevhälsan och barn- och ungdomspsykiatrin (bup). Det är avgörande att, i ett tidigare skede , fånga upp barn som mår dåligt. Skolan har fortsatt huvudmannaskap för specialpedagoger och speciallärare. Den samlade barn- och ungdomshälsovården ska ha ett nära samarbete med skolledningar, lärare, specialpedagoger och kommunernas socialtjänst. Regionerna bör ges ett samlat uppdrag för hela barn- och ungdomshälsovården. Fram tills delar av ansvaret för elevhälsan flyttas till regionerna bör alla skolhuvudmän ha samverkansavtal med regionerna för att undvika att elever hamnar mellan stolarna. Vidare bör en elevhälsogaranti införas som innebär att varje elev ska kunna komma i kontakt med elevhälsan varje skoldag. Resurser inom bup kan frigöras och användas för de barn och unga som har mer omfattande behov. Fler kompetenser behöver finnas i de ungas skolmiljö för att stärka det hälsofrämjande arbetet. Fysioterapeuter, arbetsterapeuter och det civila samhället är exempel på de som kan bidra till en bättre hälsa. Enligt skollagen ska elever under sin skoltid erbjudas minst tre hälsobesök som innefattar allmänna hälsokontroller, utöver syn- och hörselundersökningar och andra begränsade hälsokontroller samt enklare sjukvårdsinsatser. Samtalen under hälsobesöken måste utvecklas till att även omfatta psykisk hälsa. Elevhälsan bör stärkas bl.a. för att alla barn bör kunna erbjudas rutinmässiga samtal med skolans kurator. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Hälsosamtal och psykisk hälsa, punkt 19 (M, KD) av (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4178 av m.fl. (M) yrkande 40. Alla barn i skolan har rätt till ett antal hälsobesök under sin skolgång. Dessa samtal måste utvecklas till att även omfatta psykisk hälsa. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Vissa sjukdomar, punkt 20 (M, KD) av (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3700 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2021/22:3813 av och (båda M) yrkande 3. Regeringen bör ge lämplig myndighet i uppdrag att genomföra ett systematiskt kunskapslyft som metodiskt ska arbeta med utbildning av personalen i elevhälsan och ungdomsmottagningar i syfte att förbättra förutsättningarna att kunna ställa tidigare och säkrare diagnoser av endometrios och andra kvinnorelaterade sjukdomar. Rutinmässiga frågor om våld, punkt 21 (KD, L) av (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3972 av m.fl. (L) yrkande 38. Att professioner som möter barn och unga rutinmässigt frågar om våld kan bidra till att fånga upp och tidigt hjälpa utsatta barn. Det får inte vara beroende av personligt engagemang från vissa enskilda personer. Det är viktigt att införa en tydlig vägledning och riktlinjer om hur professioner kan ställa frågor om barns utsatthet för våld och sexuella övergrepp samt att det kopplas ihop med stödinsatser. Genom tidig upptäckt ökar möjligheten att nå utsatta barn av tidiga stödinsatser. Myndigheter och andra instanser som kommer i kontakt med barn som löper stor risk att utsättas för våld bör rutinmässigt börja fråga om våldsutsatthet. Om man systematiskt ställer frågor om våld visar det att våldsutsatthet är något som det går att prata om. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Förebyggande arbete mot psykisk ohälsa, punkt 22 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3990 av m.fl. (M) yrkande 32. Trygga och välmående elever samt arbetsro i klassrummen är en förutsättning för att eleverna ska klara skolan med framgång. Därför är det oroande att den psykiska ohälsan bland ungdomar i högstadiet och gymnasiet ökar och framför allt drabbar unga kvinnor. Att barn och unga får hjälp tidigt är avgörande för att minska risken att en problematik växer och blir än mer allvarlig. Skolans, elevhälsans, och bups verksamhet behöver fokuseras mer utifrån elevernas behov så att eleverna snabbt får den hjälp de behöver. Trots skollagens krav på förebyggande arbete mot psykisk ohälsa visar en undersökning av att av grundskolorna inte har något sådant program. Det behöver därför ses över hur alla skolors förebyggande arbete mot den psykiska ohälsan kan stärkas och utgå från beprövade och vetenskapliga metoder. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Motioner som bereds förenklat, punkt 23 (M) (M), (M) och (M) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2 eftersom motsvarande förslag har behandlats av utskottet i betänkandena /19:UbU8, 2018/19:UbU9, 2018/19:UbU11, 2018/19:UbU13, 2019/20:UbU8, 2019/20:UbU11, 2019/20:UbU12 2019/20:UbU13, 2020/21:UbU10, 2020/21:UbU11 och 2020/21:UbU12. Vi vidhåller vårt partis ståndpunkter i motsvarande frågor men avstår från att ge uttryck för dem i detta betänkande. Motioner som bereds förenklat, punkt 23 (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2 eftersom motsvarande förslag har behandlats av utskottet i betänkandena /19:UbU8, 2018/19:UbU9, 2018/19:UbU11, 2018/19:UbU13, 2019/20:UbU8, 2019/20:UbU11, 2019/20:UbU12 2019/20:UbU13, 2020/21:UbU10, 2020/21:UbU11 och 2020/21:UbU12. Vi vidhåller vårt partis ståndpunkter i motsvarande frågor men avstår från att ge uttryck för dem i detta betänkande. Motioner som bereds förenklat, punkt 23 (C) (C) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2 eftersom motsvarande förslag har behandlats av utskottet i betänkandena /19:UbU8, 2018/19:UbU9, 2018/19:UbU11, 2018/19:UbU13, 2019/20:UbU8, 2019/20:UbU11, 2019/20:UbU12, 2019/20:UbU13, 2020/21:UbU10, 2020/21:UbU11 och 2020/21:UbU12.