bet · H901SfU22 · 2022-04-19 00:00:00 — En utlänning som har beviljats ett tidsbegränsat uppehållstillstånd för att söka arbete eller undersöka möjligheterna att starta näringsverksamhet ska, enligt regeringen, inifrån landet kunna ansöka om och beviljas ett tidsbegränsat uppehållstillstånd för arbete och ett arbetstillstånd eller ett tidsbegränsat uppehållstillstånd för att bedriva näringsverksamhet, om ansökan lämnas in inom giltighetstiden för det tidigare tillståndet. Uppehållstillstånd för att bedriva näringsverksamhet De närmare kraven för att beviljas ett uppehållstillstånd för näringsverksamhet framgår av tidigare förarbetsuttalanden, vägledande avgöranden och praxis. Regeringen anger att nuvarande krav i princip är ändamålsenliga och bör kunna behållas oförändrade, men föreslår att regleringen förtydligas i författning. Ett tidsbegränsat uppehållstillstånd ska således få beviljas en utlänning som önskar vistas här i landet för att bedriva näringsverksamhet, om han eller hon har förmåga att bedriva den aktuella verksamheten och kan försörja sig. Ett sådant tillstånd ska inte få beviljas än åt gången. Ett permanent uppehållstillstånd ska få beviljas en utlänning som har ett tidsbegränsat uppehållstillstånd för näringsverksamhet, om verksamheten är etablerad. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela ytterligare föreskrifter om uppehållstillstånd för att bedriva näringsverksamhet. Åtgärder för att motverka kompetensutvisningar Regeringen anger att kompetensutvisningar enligt en genomförd kartläggning inte förekommer i någon större utsträckning, men regeringen bedömer att rykte och attraktionskraft när det gäller att locka internationell kompetens skulle förbättras om sådana utvisningar kan undvikas. Regeringen lämnar tre förslag för att motverka kompetensutvisningar. För det första ska ett tidsbegränsat uppehållstillstånd för arbete enligt reglerna om arbetskraftsinvandring enligt regeringen inte behöva återkallas i ringa fall. Detsamma ska gälla om en återkallelse med hänsyn till omständigheterna inte annars framstår som skälig. Denna möjlighet att avstå från återkallelse ska gälla oavsett om arbetsgivaren gjort en självrättelse eller om bristerna upptäcks av . För att bedöma om det är fråga om en ringa avvikelse bör bristens beskaffenhet och omfattning beaktas men inte hur eller varför den har uppkommit. Det undantag som regeringen föreslår tar sikte på avvikelser i fråga om alla förutsättningar för arbetstillstånd som anges i 6 kap. 2 § första stycket UtlL. För att kunna avgöra om en avvikelse är för handen bör det i enlighet med praxis göras en helhetsbedömning av samtliga anställningsvillkor. För att motverka riskerna för utnyttjande av utländsk arbetskraft bör särskild försiktighet iakttas vid en bedömning av avvikelser från försörjningskravet. Fel som begåtts i syfte att missbruka reglerna om arbetskraftsinvandring ska inte kunna anses vara ringa, inte heller om villkorsavvikelserna i sig är betydande. Om avvikelsen inte kan anses som ringa bör en skälighetsbedömning göras; det kan t.ex. röra sig om att avvikelserna förekommit hos en tidigare arbetsgivare eller att det lämnas en rimlig förklaring till varför det blivit fel som det framstår som klart att arbetsgivaren framöver kommer att uppfylla villkoren. För det andra föreslår regeringen att tillståndstiden för ett arbetstillstånd ska få förlängas om anställningen uppfyller de grundläggande förutsättningarna för ett arbetstillstånd enligt reglerna för arbetskraftsinvandring. Det finns inte någon bestämmelse i utlänningslagen som reglerar hur bedömningen av en ansökan om förlängt arbetstillstånd ska göras, men däremot vissa förarbetsuttalanden. Regeringen föreslår att det i utlänningslagen införs en ny bestämmelse som reglerar under vilka förutsättningar ett arbetstillstånd får förlängas, nämligen om anställningen uppfyller förutsättningarna för ett arbetstillstånd enligt reglerna för arbetskraftsinvandring. Regeringen anger att utgångspunkten för bedömningen är framåtsyftande, men att det dock kan förekomma fall då det först vid en förlängningsansökan kan kontrolleras om förutsättningarna för arbetstillståndet varit uppfyllda. För att bibehålla legitimiteten i systemet och säkerställa att arbetskraftsinvandrare arbetar under villkor som uppfyller kraven för arbetstillstånd anser regeringen därför att det även i fortsättningen bör finnas en skyldighet att i vissa fall beakta hur föregående tillståndsperiod sett ut. Av den nya bestämmelsen bör det därför framgå under vilka förutsättningar förlängning av tillståndstiden för ett arbetstillstånd ska vägras. Regeringen föreslår att förlängning av tillståndstiden för ett arbetstillstånd ska vägras om – tillståndet har förvärvats på ett bedrägligt sätt – ett bevis om tillståndet har förfalskats eller ändrats i något avseende – utlänningen vistas i av andra skäl än de som arbetstillståndet beviljades för eller – det har funnits förutsättningar att återkalla tidigare tillstånd i vissa fall. För det tredje föreslår regeringen att den nuvarande begränsningen av den sammanlagda tillståndstiden för arbetstillstånd enligt reglerna för arbetskraftsinvandring ska tas bort. Regeringen anger att när bestämmelsen om arbetstillståndets giltighetstid infördes anfördes att den sammanlagda tillståndstiden för arbetstillstånd inte bör överstiga . Då bör i stället frågan om permanent uppehållstillstånd aktualiseras (prop. 2007/08:147 s. 28 och 29). Ur ett rörlighetsperspektiv har det senare ifrågasatts hur ändamålsenligt utformade dessa regler om arbetstillståndens längd är. Det har bl.a. konstaterats att en inte helt ovanlig situation är att en utlänning som är anställd inom en koncern utomlands upprepade gånger sänds till för att utföra arbete . När den sammanlagda tillståndstiden uppgår till kan utlänningen inte beviljas ytterligare arbetstillstånd. Regeringen konstaterar att en möjlighet att vid särskilda skäl bevilja förlängt arbetstillstånd även efter en sammanlagd tillståndstid , i upp till sammanlagt , har införts (prop. 2013/14:213 s. 29 och 30), men anger även att rättsutvecklingen i praxis för en arbetskraftsinvandrare har blivit invecklad. Enligt regeringen stämmer regleringen inte överens med hur dagens rörliga arbetsmarknad fungerar och det finns en risk att nuvarande ordning hindrar arbetstagare från att välja som arbetsland. Utökade möjligheter till rörlighet mellan olika tillstånd Regeringen konstaterar att det saknas uttryckliga bestämmelser om förlängning av vissa typer av tillstånd och föreslår därför att en ansökan om förlängning av ett tidsbegränsat uppehållstillstånd för arbete enligt reglerna för arbetskraftsinvandring eller vid spårbyte eller för att bedriva näringsverksamhet ska få beviljas inifrån landet. Familjemedlemmar ska i dessa fall kunna få sin ansökan beviljad inifrån landet i samma omfattning som anknytningspersonen. Regeringen föreslår även att en utlänning som har ett tidsbegränsat uppehållstillstånd för arbete enligt reglerna för arbetskraftsinvandring eller för att bedriva näringsverksamhet inifrån landet ska få byta mellan dessa tillstånd eller till ett uppehållstillstånd för forskning eller studier på forskarnivå, om ansökan görs inom giltighetstiden för det tidigare tillståndet och förutsättningarna för det tillståndet har varit uppfyllda. Regeringen anger att huvudregeln om att en utlänning ska ha ansökt om och beviljats uppehålls- och arbetstillstånd före inresan i innebär att den som har ett tillstånd på en grund men vill byta till en annan som huvudregel måste lämna landet för att ansöka från ett annat land. Trots att undantagen från huvudregeln blivit allt fler med tiden kan det fortfarande uppstå situationer där en utlänning som har uppehållstillstånd på en grund och vill få tillstånd på en annan grund inte anses kunna ansöka utan att först resa ut från . Regeringen anför att det förekommer luckor i regleringen och att det bör förtydligas vad som ska gälla. Det kan t.ex. gälla en person som har uppehållstillstånd för att arbeta och som sedan erbjuds en tjänst som forskare. För att välbehövd internationell kompetens ska bli kvar i landet och för att öka attraktionskraft anser regeringen att rörligheten mellan dessa typer av verksamheter behöver underlättas. Regeringen föreslår vidare att bosättningsbaserade socialförsäkringsförmåner ska få lämnas utan hinder av att ett tidsbegränsat uppehållstillstånd har upphört att gälla, om en ansökan om ett fortsatt tillstånd på en sådan annan grund som föreslås kunna beviljas efter inresan har kommit in till innan det tidigare tillståndet har upphört att gälla. Regeringen föreslår även att ett tidsbegränsat uppehållstillstånd för att söka arbete eller undersöka förutsättningarna för att starta näringsverksamhet ska få återkallas på begäran av utlänningen, om han eller hon inifrån landet beviljas ett tidsbegränsat uppehållstillstånd för arbete och ett arbetstillstånd enligt reglerna för arbetskraftsinvandring eller ett tidsbegränsat uppehållstillstånd för att bedriva näringsverksamhet. Detsamma ska gälla ett tidsbegränsat uppehållstillstånd för arbete enligt reglerna för arbetskraftsinvandring eller ett tidsbegränsat uppehållstillstånd för att bedriva näringsverksamhet, om utlänningen inifrån landet beviljas ett byte mellan dessa tillstånd eller till ett tillstånd för forskning eller studier på forskarnivå. Enligt regeringen underlättar en möjlighet att återkalla ett befintligt tillstånd rörligheten mellan olika tillståndsgrunder. Anställningsavtal vid ansökan om arbetstillstånd Regeringen föreslår att ett anställningsavtal ska krävas för att arbetstillstånd ska kunna beviljas enligt reglerna för arbetskraftsinvandring. Regeringen anger att med ett krav på anställningsavtal skulle skyddsreglerna i lagen (1982:80) om anställningsskydd, bl.a. att det för tillsvidareanställda krävs saklig grund för uppsägning, rätt till uppsägningslön och att anställningen som utgångspunkt består vid en tvist om en uppsägnings giltighet, bli tillämpliga direkt och redan därmed innebära en ökad trygghet för arbetskraftsinvandraren. Ett anställningsavtal har normalt också ett högt bevisvärde vid en eventuell arbetsrättslig tvist, och ett sådant krav vore även ett effektivt och relativt enkelt sätt att motverka att arbetsgivare utlovar anställningsvillkor till utländsk arbetskraft enbart i syfte att utlänningen ska beviljas tillstånd och utan att det finns en egentlig avsikt från arbetsgivarens sida att följa de angivna villkoren. Med ett anställningsavtal kan utlänningen också med större säkerhet förutse under vilka villkor han eller hon kommer att arbeta i . I propositionen anges att det står parterna fritt att komma överens om ändrade villkor efter det att ett anställningsavtal undertecknats och skickats in till . Det vanligaste bör vara att en arbetstagares anställningsvillkor omförhandlas till det bättre ju längre anställningen pågår. Med beaktande av den utsatta situation arbetskraftsinvandraren kan befinna sig i finns det dock en risk för att han eller hon är beredd att gå med på försämrade villkor för att få stanna i . Mot den bakgrunden och för att upprätthålla legitimiteten för systemet för arbetskraftsinvandring och motverka utnyttjande av arbetskraftsinvandrare anser regeringen att det bör införas en skyldighet för arbetsgivare att anmäla om något av de villkor som gäller för utlänningens anställning ändras till det sämre i förhållande till de uppgifter som legat till grund för beslutet om arbetstillstånd. Regeringen föreslår att föreskrifter om skyldighet att anmäla utlänningars anställningsvillkor i ska få meddelas av regeringen. Förbättrade regler om uppgiftsskyldighet för arbetsgivare Regeringen föreslår att ska få förelägga en arbetsgivare till en utlänning som beviljats arbetstillstånd enligt reglerna för arbetskraftsinvandring att lämna skriftlig uppgift om de villkor som gäller för utlänningens anställning och att ett sådant föreläggande ska få förenas med vite. Regeringen konstaterar att den nuvarande straffsanktionerade uppgiftsskyldigheten inte är tillräckligt besvärande för en arbetsgivare för att vara ett effektivt verktyg mot fusk och missbruk. En arbetsgivare kan t.ex. undgå att göra sig skyldig till osann försäkran genom att helt enkelt undvika att svara på begäran. Den nuvarande straffsanktionerade uppgiftsskyldigheten bör därför enligt regeringen förbättras på så sätt att får möjlighet att vid vite förelägga arbetsgivaren att skicka in begärda uppgifter. Försörjningskrav vid anhöriginvandring kopplad till utländsk arbetskraft Regeringen anser att det ska införas ett försörjningskrav vid anhöriginvandring kopplad till arbetskraftsinvandrare. Regeringen anger att det enligt uppgifter som redovisas i utredningsbetänkandet Ett förbättrat system för arbetskraftsinvandring (SOU 2021:5) visserligen är ytterst få av arbetskraftsinvandrarna som bor i hushåll som har ansökt om ekonomiskt bistånd från kommunen. anser regeringen att det bör beaktas att den lägsta inkomst som enligt praxis krävs för att beviljas arbetstillstånd () inte kan anses vara tillräcklig för att en arbetskraftsinvandrare ska kunna försörja även sina medföljande familjemedlemmar. Vidare är det enligt regeringens mening inte heller rimligt att familjemedlemmar till arbetskraftsinvandrare fortsatt särbehandlas i jämförelse med vad som gäller enligt de allmänna reglerna om uppehållstillstånd på grund av anknytning i fråga om krav på försörjningsförmåga. Försörjningskravet ska inte gälla vid prövning av en ansökan om fortsatt uppehållstillstånd. Om det finns särskilda skäl ska undantag från försörjningskravet få medges helt eller delvis. Även för en familjemedlem till en utlänning med ICT-tillstånd eller ICT-tillstånd för rörlighet för längre vistelse ska det för att få beviljas uppehållstillstånd enligt regeringens förslag krävas att utlänningen kan försörja den anhöriga. Regeringen ska få meddela föreskrifter om försörjningsförmågan vid uppehållstillstånd i dessa fall. När det gäller familjemedlemmar till en utlänning med ett tidsbegränsat uppehållstillstånd för arbete och till en spårbytare som beviljats ett tidsbegränsat uppehållstillstånd för arbete enligt 15 a § första stycket 1 UtlL bedömer regeringen att det gällande bemyndigandet i 5 kap. 23 § fjärde stycket UtlL kan användas för att i förordning närmare reglera försörjningskravet. Återkallelse av uppehållstillstånd för familjemedlemmar Ett uppehållstillstånd som har beviljats en familjemedlem till en utlänning med ett tidsbegränsat uppehållstillstånd för arbete enligt reglerna för arbetskraftsinvandring eller spårbyte eller med ett tidsbegränsat uppehållstillstånd för att bedriva näringsverksamhet ska enligt regeringens förslag få återkallas, om anknytningen bryts eller utlänningens tillstånd återkallas. En utvidgning av brottet organiserande av människosmuggling har funnit att uppehålls- och arbetstillstånd som erhållits på grundval av oriktiga uppgifter som organisatören av verksamheten tillhandahållit inte kan anses utgöra organiserande av människosmuggling enligt 20 kap. 9 § UtlL. Det strider enligt mot straffbestämmelsens ordalydelse att tillämpa den på ett sådant sätt att en utlänning anses sakna tillstånd i sådana fall där han eller hon faktiskt har ett formellt giltigt tillstånd som ger rätt till inresa i . Regeringen anser därför att det finns ett behov av att utvidga tillämpningsområdet för brottet organiserande av människosmuggling. Regeringen föreslår därför att den som i vinstsyfte planlägger eller organiserar verksamhet som är inriktad på att främja att utlänningar reser till med tillstånd som har utfärdats på grundval av osanna uppgifter ska kunna dömas för organiserande av människosmuggling, om uppgiftslämnandet har främjats inom ramen för verksamheten. Medhjälpsregeln ska också förtydligas och omfatta även de utvidgade brottsrekvisiten. I propositionen anges att regeringen i budgetpropositionen har bedömt att vissa av de tillkännagivanden som beslutats av i frågor om arbetskraftsinvandring är slutbehandlade (prop. 2020/21:1 utg.omr. 8 avsnitt 2.3.3). Dessa tillkännagivanden handlade om – införande av direktåtkomst för och om ett uppdrag till som syftar till ett förstärkt arbete mot missbruk av reglerna för arbetskraftsinvandring (bet. 2016/17:SfU17 punkt 5, rskr. 2016/17:236) – att förkorta handläggningstiderna för arbetstillstånd och utöka den digitala hanteringen (bet. 2017/18:SfU17 punkt 8, rskr 2017/18:208) – ett uppdrag till om ett förstärkt arbete mot missbruk (bet. 2017/18:SfU17 punkt 11, rskr. 2017/18:208). har inte haft några invändningar mot regeringens bedömningar (bet. 2020/21:SfU4, rskr. 2020/21:149) men har pekat på att det finns ett tillkännagivande till regeringen om behovet av en analys av hur direktåtkomst för förhåller sig till dataskyddsförordningen (bet. 2020/21:SfU8 punkt 1, rskr. 2020/21:49). har vidare tillkännagett att regeringen bör vidta ytterligare åtgärder för att utveckla regelverket och tillämpningen av regelverket för arbetskraftsinvandringen (bet. 2016/17:SfU22 punkt 1, rskr. 2016/17:318). I det tillkännagivandet anförs bl.a. att regeringen bör säkerställa att det görs en helhetsbedömning vid handläggningen av uppehållstillstånd för arbete, men även att handläggningstiderna måste förkortas och att bör få direktåtkomst till uppgifter hos bl.a. . Regeringen bör också ge i uppdrag att intensifiera myndighetens arbete för att utveckla reglerna för arbetskraftsinvandring och motverka missbruk av dem. Vidare har tillkännagett att regeringen skyndsamt ska återkomma med ett lagförslag som kan träda i kraft , dock , som stärker proportionaliteten och säkerställer att en arbetskraftsinvandrare inte ska utvisas på grund av att arbetsgivaren utan uppsåt begått mindre eller obetydliga fel i fråga om villkoren för arbetstillstånd, även om felet upptäcks efter det att tillståndstiden löpt ut eller om uppmärksammat det (bet. 2017/18:SfU7 punkt 2, rskr. 2017/18:41). Regeringen har i budgetpropositionen meddelat att den avser att återkomma om dessa tillkännagivanden i samband med att en proposition med anledning av förslagen i utredningsbetänkandet SOU 2021:5 överlämnas till (prop. 2021/22:1 utg.omr. 8 avsnitt 2.5.2). Genom förslagen i denna proposition och tidigare åtgärder som redovisats i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 8) anser regeringen att tillkännagivandena om ytterligare åtgärder för arbetskraftsinvandringen och om möjlighet att avstå från återkallelse vid mindre avvikelser är slutbehandlade (bet. 2016/17:SfU22 punkt 1, rskr. 2016/17:318 och bet. 2017/18:SfU7 punkt 2, rskr. 2017/18:41). Regeringen avser att återkomma till tillkännagivandet om hur direktåtkomst för förhåller sig till dataskyddsförordningen i ett annat sammanhang (bet. 2020/21:SfU8 punkt 1, rskr. 2020/21:49). Uppehållstillstånd för att söka högkvalificerat arbete I kommittémotion 2021/22:4441 av m.fl. (M) yrkande 1 föreslår motionärerna att regeringen bereder frågan om ett krav på att den person som beviljas uppehållstillstånd för att söka arbete i måste söka ett högkvalificerat arbete. En möjlig lösning är att ansökan måste avse ett kvalificerat arbete. Samma motionärer begär i kommittémotion 2021/22:3839 yrkande 2 att det införs s.k. talangvisum för högkvalificerad arbetskraft som vill etablera sig i . Kontrollfunktioner som förebygger fusk och missbruk måste dock finnas. Det är angeläget att regeringen lägger fram lagförslag. Även i motionerna 2021/22:1451 av Boriana (M) yrkande 1, 2021/22:1729 av (M) yrkande 2, 2021/22:2647 av m.fl. (M) yrkande 5 samt 2021/22:2717 av (M) yrkandena 3 och 4 framförs förslag som rör möjligheten för högkvalificerad arbetskraft att söka arbete i . I motion 2021/22:3845 av m.fl. (M) begärs i yrkande 12 ett tillkännagivande om att se över reglerna för visering för utländska experter, startup-företag och investerare. I kommittémotion 2021/22:4443 av m.fl. (SD) yrkas avslag på regeringens förslag om uppehållstillstånd för att söka arbete eller undersöka förutsättningarna för att starta näringsverksamhet. Motionärerna anför att förslaget om uppehållstillstånd för att söka arbete eller undersöka förutsättningarna för att starta näringsverksamhet går emot principen att uppehålls- och arbetstillstånd ska ansökas om och beviljas före inresan och medför flera risker. Tillståndet kan missbrukas; t.ex. kan utlänningen ansöka om asyl när han eller hon har kommit till . Det förekommer vidare falska examina. Det saknas också krav på att anställningen som söks är högkvalificerad eller utgör ett bristyrke. Det är vidare tveksamt om det finns behov av den nya tillståndsgrunden (yrkande 1). I kommittémotion 2021/22:3516 av m.fl. (C) yrkande 16 föreslås en översyn av hur det kan göras mer attraktivt för arbetskraftsinvandrare att arbeta i . Enligt motionärerna förutsätter detta ett fungerande och samordnat system och att ett särskilt uppehållstillstånd för talanger införs. Uppehållstillståndet ska rikta sig till företagare som vill undersöka möjligheterna att driva näringsverksamhet i och då även startup-företag. I kommittémotion 2021/22:4437 av m.fl. (V) yrkas avslag på regeringens förslag om uppehållstillstånd för att söka arbete eller undersöka förutsättningarna för att starta näringsverksamhet. Motionärerna anför att det saknas verkliga behov av dessa regler och att det är uppenbart att reglerna kan missbrukas om de införs (yrkande 1). Även i kommittémotion 2021/22:4442 av m.fl. (KD) yrkas avslag på regeringens förslag om uppehållstillstånd för att söka arbete eller undersöka förutsättningarna för att starta näringsverksamhet. Motionärerna anger att förslaget medför stora risker för missbruk medan vinsterna kan antas bli förhållandevis små. Motionärerna pekar bl.a. på att det inte finns krav på att personen har vare sig ett anställningserbjudande eller en återvändandeavsikt samt att förfalskningar av examensbevis är vanligt förekommande i många delar av världen. Det är vidare en brist att det saknas krav på att personen måste hitta ett högkvalificerat arbete när han eller hon väl befinner sig i (yrkande 3). I kommittémotion 2021/22:4440 av m.fl. (L) välkomnar motionärerna regeringens förslag om att uppehållstillstånd ska få beviljas en utlänning som önskar vistas här i landet för att söka arbete eller undersöka förutsättningarna för att starta näringsverksamhet. Motionärerna anser dock att det tidsbegränsade uppehållstillståndet ska gälla i stället för nio (yrkande 1) och att kravet på examen bör ligga på kandidatnivå i stället för på avancerad nivå (yrkande 2). I kommittémotion 2021/22:4438 av m.fl. (MP) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om uppehållstillstånd för att söka arbete eller undersöka förutsättningarna för att starta näringsverksamhet. Det är välkommet att talangvisum införs. Att människor som har egna medel kan få chansen att komma hit och starta företag är positivt. För att ge fler möjlighet att komma hit vill dock motionärerna ha en mer flexibel utformning, utan snäva villkor och begränsningar som t.ex. krav på examen på avancerad nivå. Många av de entreprenörer som lyckats bygga en idé till innovation och till en produkt är personer som inte har en hög formell utbildning. Det bör räcka med en examen på grundnivå. Det är enligt motionärerna rimligt med skilda krav för de olika kategorierna. I kommittémotion 2021/22:4441 av m.fl. (M) föreslår motionärerna att regeringen genom styrning av säkerställer att stickprovskontroller verkligen görs, för att i förlängningsärenden eftersöka avvikelser under tidigare tillståndsperiod (yrkande 5). I yrkande 10 föreslår motionärerna att regeringen genom sin styrning av säkerställer att myndigheten använder möjligheten att förelägga en arbetsgivare att lämna vissa uppgifter. Motionärerna pekar på att det framgår av såväl propositionen som eget remissvar att myndigheten inte har gjort några systematiska efterkontroller , trots den uppgiftsskyldighet för arbetsgivare som finns i gällande lagstiftning.