bet · H901MJU14 · 2022-01-27 00:00:00 — Utskottet noterar vidare att nedsättning av slakteriavgifter kan göras bl.a. för anläggningar med liten produktion och för regelefterlevnad. Det finns således redan möjlighet att minska kostnaderna för köttkontrollen av de anledningar som motionärerna framhåller i motion 2021/22:3650 (C) yrkande 4. Med anledning av detta och då det nya avgiftssystemet har kommit på plats avstyrker utskottet motionsyrkandet. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om hur kontrollen när det gäller livsmedelsfusk är organiserad. Jämför reservation 3 (C, L). I kommittémotion 2021/22:3650 av m.fl. (C) yrkande 31 föreslås ett tillkännagivande till regeringen om att se över förutsättningarna för att inrätta en nationell kontrollstyrka med fokus på systematiskt livsmedelsfusk. Även i motion 2021/22:3343 av m.fl. (S) lämnas förslag om att inrätta en nationell insatsstyrka mot livsmedelsfusk. (C) föreslår i motion 2021/22:3654 ett tillkännagivande om att undersöka möjligheterna att inrätta ett statligt kontrollorgan med fokus på livsmedelsfusk, liknande de specialenheter med fokus på livsmedelsfusk som finns i bl.a. , och . Livsmedelskontroll utförs av flera olika myndigheter. Länsstyrelserna kontrollerar primärproduktionen, kommunernas miljö- och hälsoskyddsnämnder kontrollerar bl.a. restauranger och butiker och kontrollerar bl.a. slakterier och vilthanteringsanläggningar. I kontrollmyndigheternas arbete med livsmedelskontroll ingår att upptäcka, motverka och förebygga livsmedelsfusk. samordnar livsmedelskontrollen på nationell nivå och ger stöd till bl.a. kontrollpersonal på lokal, regional och central nivå när det gäller tillämpning av regelverket. Inom finns en särskild arbetsgrupp som är stödfunktion till kontrollmyndigheterna i frågor som rör livsmedelsfusk. Regeringen gav i uppdrag att, inom ramen för livsmedelsstrategin, –2025 förstärka och vidareutveckla insatserna för att motverka livsmedelsfusk, bl.a. i syfte att öka konsumenternas förtroende för redligheten i livsmedelsproduktionen. I detta syfte fick . Lika mycket beräknades för åtgärder 2021–2025 (N2019/03245/DL). I årsredovisning redogör myndigheten bl.a. för följande åtgärder när det gäller livsmedelsfusk. har initierat arbetssätt för att kunna arbeta på ett mer riktat och systematiskt sätt. Myndigheten har tagit fram en modell för omvärldsbevakning och analys av livsmedelsfusket i . Detta kommer genomföras för att möjliggöra för kontrollmyndigheterna att rikta sina insatser så att kontrollen på ett effektivare sätt kan upptäcka och motverka livsmedelsfusk. inleddes ett samarbete med en grupp kommuner tillsammans med Kommuner och Regioner för att höja nivån på livsmedelskontrollen när det gäller livsmedelsfusk. Det kan vidare noteras att dåvarande landsbygdsminister sa följande om arbetet mot livsmedelsfusk som svar på en skriftlig fråga (fr. 2020/21:2189): Vi ska som konsumenter kunna lita på att våra livsmedel är säkra och att vi inte blir lurade. Fusk och bedrägliga beteenden snedvrider konkurrensen och riskerar att påverka synen på svenska livsmedel och som exportland. har i uppgift att motverka livsmedelsfusk bl.a. i syfte att öka konsumenternas förtroende för redligheten i livsmedelsproduktionen. arbete har framför allt inriktats mot att erbjuda stöd och utbildning till de kommunala kontrollmyndigheterna samt genomföra riktade kontrollprojekt. Vidare finns ett väl etablerat samarbete med övriga myndigheter inom livsmedelkedjan och samverkan med andra centrala myndigheter, så som , och har utvecklats. Regeringen har även skärpt straffskalan för allvarliga brott mot livsmedelslagen (2006:804). Min bedömning är att insatserna har varit ändamålsenliga. Medvetenheten om livsmedelsfusket i har ökat och den svenska livsmedelskontrollen har blivit bättre på att upptäcka och stävja livsmedelsfusk. Som skriver, finns indikationer på att livsmedelsfusk är ett växande problem i . Regeringen har därför inom ramen för livsmedelsstrategin tillfört ytterligare anslagsmedel –2025 för att förstärka och utveckla insatserna på detta område. Genom EU:s kontrollförordning (och rådets förordning (EU) 2017/625 av om offentlig kontroll och annan offentlig verksamhet för att säkerställa tillämpningen av livsmedels- och foderlagstiftningen och av bestämmelser om djurs hälsa och djurskydd, växtskydd och växtskyddsmedel) utvidgas nu arbetet att bekämpa fusk och bedrägliga beteenden till att omfatta alla områden inom livsmedelskedjan. Jag välkomnar att samarbetet på detta område nu breddas och intensifieras för att bekämpa bedrägliga beteenden inom hela livsmedelskedjan. Det informations- och erfarenhetsutbyte som sker mellan EU:s medlemsstater samt genomförande av allt fler internationellt samordnade kontrollinsatser är mycket viktiga åtgärder för att kunna motverka gränsöverskridande fusk och därmed bidra till ökad konsumenttrygghet. För mig och regeringen är arbetet mot livsmedelsfusk en strategisk och viktig fråga. Jag följer utvecklingen på området och kommer att överväga ytterligare åtgärder om det behövs. En fungerande livsmedelskontroll är viktig för konsumenternas tilltro till livsmedelsindustrin, och arbetet mot livsmedelsfusk är en strategiskt viktig fråga. Utskottet konstaterar att det pågår många insatser inom området. På finns t.ex. en stödfunktion till kontrollmyndigheterna och verket har ett flerårigt uppdrag om att förstärka och vidareutveckla insatserna för att motverka livsmedelsfusk. Det pågår även arbete på EU-nivå mot livsmedelsfusk. Enligt utskottets bedömning är det motiverat att avvakta resultatet av det arbete som pågår innan ytterligare åtgärder vidtas. Utskottet avstyrker motionerna. Provtagning och övervakning av dioxin Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om provtagning och övervakning av dioxin. I motion 2021/22:1670 av (M) yrkande 12 anförs att provtagningen och övervakningen av dioxin bör utökas för att kunna förbättra rådgivningen till konsumenter och på ett säkert sätt öka humankonsumtionen av fisk från , och . Dioxiner är miljöföroreningar som främst finns i feta livsmedel från djurriket. Inom EU finns gränsvärden för dioxiner i kommissionens förordning (EG) nr 1881/2006 av om fastställande av gränsvärden för vissa främmande ämnen i livsmedel. Fet fisk från (inklusive samt och ) överskrider ofta dessa gränsvärden. har dock beviljats undantag från gränsvärdena för vissa fiskarter från . Undantaget innebär att får släppa ut dessa fiskarter på vår egen marknad även om de överskrider EU:s gränsvärden. övervakar halterna av dioxiner i vissa livsmedel inom ett årligt provtagningsprogram. Programmet gäller både för dioxiner och polyklorerade bifenyler (PCB) och omfattar ca 80 prover . Proverna fördelas på olika typer av livsmedel, med fokus på livsmedel från djurriket. undantag för konsumtion av fet fisk från utgör en stor del av programmets provtagning av vildfångad fisk. Resultaten rapporteras till den europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa). När prover inom kontrollprogrammet överskrider gränsvärdena lämnas information om ärendet över till den behöriga kontrollmyndigheten, som sedan ansvarar för att fatta beslut och göra utredningar. Efsa genomförde 2018 en riskvärdering av dioxin och PCB:er. Riskvärderingen resulterade i en ny rekommendation om tolerabelt veckointag (TVI) för dioxiner och dioxinlika PCB:er i mat som är sju gånger lägre än den tidigare rekommendationen. Dåvarande näringsminister anförde följande i en interpellationsdebatt om provtagningen av dioxin i fisk (ip. 2021/22:53): Jag tycker att det vore positivt om en större andel av yrkesfiskets fångster av fisk som omfattas av undantag från EU:s gränsvärden för dioxin i fisk kunde användas som mat, men det gäller under förutsättning att skyddet av folkhälsan inte riskeras och att uppfyller de förpliktelser som följer av vårt undantag från EU:s gränsvärden. Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet, Efsa, genomförde 2018 en riskvärdering av dioxin och dioxinlika polyklorerade bifenyler, alltså PCB:er. Efsa rekommenderade då att den mängd dioxin och dioxinlika PCB:er som en person kan få i sig utan att riskera hälsan borde sänkas sjufaldigt jämfört med den tidigare rekommendationen . pågår också ett arbete inom med att revidera vissa toxikologiska beräkningsgrunder för dioxiner. Det arbetet väntas vara färdigt . Därefter planerar Europeiska kommissionen att genomföra en översyn av EU-gränsvärdena för dioxin och dioxinlika PCB:er i livsmedel. En möjlig konsekvens av riskvärderingen och den kommande översynen i EU är att befolkningens exponering för dioxin och dioxinlika PCB:er via livsmedel bör minska ytterligare för att skydda folkhälsan. Det kan bland annat innebära sänkta EU-gränsvärden för dioxin och dioxinlika PCB:er i livsmedel och införande av kostråd i hela EU, liknande dem som finns i för fisk som omfattas av dioxinundantaget. [– – –] Ja, det är förstås centralt att vi fortsätter att mäta, och nej, jag utesluter inte att vi kan öka mätningarna. Men det är kanske minst lika viktigt hur arbetet som handlar om gränsvärden utvecklas. De mätningar vi ändå gör visar ju på det säger, nämligen att man vid en djupare analys av de haltdata vi har från kan se att halttrenden är nedåtgående. Tyvärr går det egentligen alldeles för långsamt; vi hade önskat att det kunde gå mycket snabbare. varierar det tyvärr väldigt lite. Detta blir såklart beroende av resultatet av det arbete som pågår, och där ska vi vara väldigt aktiva inte bara när det gäller att hävda det här fisket – inte minst för humankonsumtion, för jag delar den uppfattningen – utan också för att det ska vara så säkert som möjligt. Om det tillkommer ny kunskap måste vi naturligtvis vara beredda att ta till oss den, och som svar på fråga: Om detta förutsätter en ökning av mätningarna är det klart att jag är positiv till det. Av budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 20) framgår att halterna av oavsiktligt bildade ämnen som dioxin minskar långsamt. Halterna är dock fortfarande så höga att de innebär en risk för människors hälsa och miljön. har berörda myndigheter arbetat inom ett samverkansprojekt för att minska halterna ytterligare. Regeringen beslutade om ett nytt etappmål som innebär att utsläpp av dioxin från punktkällor ska vara kartlagda och minimerade . Utskottet noterar att det finns ett välfungerande program för provtagning av dioxin inom . Det pågår även arbete inom EU när det gäller gränsvärdena för dioxin. Utskottet finner därför inte skäl att vidta någon åtgärd med anledning av motionen. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om sekretess för vissa uppgifter vid anmälan om matförgiftning. Kopparklint och (båda M) begär i motion 2021/22:3456 ett tillkännagivande till regeringen om att personuppgifter som gäller en person som drabbats av matförgiftning ska omfattas av sekretess i kommuners miljö- och hälsoskyddsärenden. Motionärerna anför att på samma sätt som en patients integritet kan skyddas av sekretess inom vården borde uppgifter om den som drabbats av matförgiftning göra det eftersom personen även i dessa fall är sjuk. Bestämmelser i tryckfrihetsförordningen (TF) och yttrandefrihetsgrundlagen (YGL) ger var och en rätt att i skrift och i radio, tv och liknande medier uttrycka sina tankar och åsikter och lämna uppgifter i vilket ämne som helst. Av 2 kap. 1 § TF framgår att var och en ska ha rätt att ta del av allmänna handlingar. Rätten att ta del av allmänna handlingar får enligt 2 kap. 2 § TF begränsas endast om det krävs med hänsyn till vissa intressen, bl.a. skyddet för en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden. Varje inskränkning i rätten att ta del av allmänna handlingar ska enligt TF anges noga i en bestämmelse i en särskild lag, eller om det anses lämpligare i ett visst fall, i en annan lag som den särskilda lagen hänvisar till. I offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), förkortad OSL, finns bl.a. regler som begränsar rätten att ta del av allmänna handlingar med hänvisning till sekretess. Sekretess gäller enligt 21 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), förkortad OSL, för uppgift som rör en enskilds hälsa eller sexualliv, såsom uppgifter om sjukdomar, missbruk, sexuell läggning, könsbyte, sexualbrott eller annan liknande uppgift, oavsett i vilken verksamhet uppgiften förekommer, om det måste antas att den enskilde eller någon närstående till denne kommer att lida betydande men om uppgiften röjs. Sekretess gäller dock inte uppgifter som tas in i ett beslut. Sekretess gäller vidare enligt 30 kap. 27 § första stycket OSL i tillsynsverksamhet som avser näringslivet och som bedrivs av någon annan än en statlig myndighet. Sekretessen gäller för bl.a. uppgifter om en enskilds affärs- eller driftsförhållanden och för uppgifter om andra ekonomiska eller personliga förhållanden för den som har trätt i en affärsförbindelse med den granskade näringsidkaren. Sekretessen för affärs- eller driftsförhållanden gäller enligt andra stycket inte för uppgifter i kommunala nämnders tillsynsverksamhet på miljö- och hälsoskyddsområdet, om intresset av allmän kännedom om förhållande som rör människors hälsa, miljön eller redligheten i handeln eller ett liknande allmänintresse har sådan vikt att uppgiften bör lämnas ut. Det finns enligt utskottet inte skäl att ta initiativ till en sådan sekretessreglering som efterfrågas. Befintlig reglering på området bedöms vara fullt tillräcklig. Utskottet avstyrker därför motionen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om ursprungsmärkning av kött på restaurang och i storhushåll. Jämför reservation 4 (M, L) och 5 (MP). Ett antal motioner tar upp frågan om ursprungsmärkning av kött på restauranger och i storhushåll. I kommittémotion 2021/22:3705 av m.fl. (M) yrkande 6 i denna del anförs att det ska vara krav på information om ursprungsland på köttvaror även på restaurang. Motionärerna framhåller att svensk köttproduktion håller hög klass i jämförelse med andra länder och det därför är rimligt att personer i ska få information om vad köttet har för ursprungsland. Även i kommittémotion 2021/22:2479 av m.fl. (SD) yrkande 4 i denna del anförs att alla animaliska produkter bör märkas med ursprung på restaurang. På ett liknande sätt anförs i kommittémotion 2021/22:4061 av m.fl. (MP) yrkande 58 att ursprungsmärkning bör införas på de animaliska livsmedel som serveras på restaurang och i storkök. (M) föreslår i motion 2021/22:1956 att kommuner och regioner på måltidsmenyerna ska uppge ursprungsland för de köttråvaror och andra råvaror som använts. Slutligen anförs i motion 2021/22:318 av m.fl. (SD) yrkande 1 att obligatorisk ursprungsmärkning av animaliska produkter bör införas inom restaurangbranschen. Generella bestämmelser om information och märkning som gäller alla livsmedel finns huvudsakligen i förordning (EU) nr 1169/2011 om tillhandahållande av livsmedelsinformation till konsumenterna (den s.k. informationsförordningen) samt i föreskrifter (LIVSFS 2014:4) om livsmedelsinformation. I informationsförordningen finns bestämmelser om vad som är obligatorisk märkningsinformation. Enligt artikel 9.1 är det bl.a. ingrediensförteckning, livsmedlets beteckning, datum för minsta hållbarhet eller sista förbrukningsdag samt i vissa fall uppgift om ursprungsland eller härkomstplats. Enligt artikel 44.1 b i förordningen får en medlemsstat nationellt föreskriva att ytterligare uppgifter ska vara obligatoriska att lämna för livsmedel som inte är färdigförpackade enligt vad som anges i artikel 9.1 och 10 i samma förordning. har föreskrivit att uppgift om livsmedlets beteckning ska lämnas på kundens begäran. Det finns inga hinder för att livsmedelsföretagare frivilligt anger information så länge påståendet är sant och inte anges på ett sådant sätt att det kan vilseleda konsumenten. Om en medlemsstat vill föreskriva ytterligare obligatoriska uppgifter, utöver de uppgifter som anges i artikel 9.1 och 10 i informationsförordningen, för vissa typer eller kategorier av livsmedel måste detta anmälas till kommissionen. Medlemsstaten ska i förväg anmäla den planerade åtgärden och skälen för denna till kommissionen och de andra medlemsstaterna. De planerade åtgärderna får antas först efter anmälan förutsatt att kommissionen inte lämnar ett negativt yttrande. Medlemsstaten ska kunna motivera åtgärden med minst ett av följande skäl: – skydd av folkhälsan – skydd av konsumenterna – förebyggande av bedrägeri – skydd av industriella och kommersiella äganderätter, uppgifter om ursprung och registrerade ursprungsbeteckningar samt förebyggande av illojal konkurrens. Enligt informationsförordningen ska uppgifter om ursprungsland eller härkomstplats anges på livsmedel om det skulle vara vilseledande att utelämna sådana uppgifter. Dessutom ska uppgifter om den primära ingrediensen anges i de fall man uppger ett livsmedels ursprung eller härkomstplats och den primära ingrediensen inte har samma ursprung, t.ex. svenska köttbullar som innehåller kött från . Utöver det finns särskilda bestämmelser om livsmedelsinformation om ursprung som rör vissa slags livsmedel i EU-förordningar och i föreskrifter. Vidare finns det bestämmelser i informationsförordningen om vilken information som ska lämnas för livsmedel som inte är färdigförpackade. Livsmedel som serveras på restauranger eller i storhushåll tillhör kategorin livsmedel som erbjuds utan att vara färdigförpackade. Enligt artikel 44.1 a i förordningen är en uppgift om allergena ingredienser en uppgift som alltid ska lämnas. Enligt artikel 44.1 b i förordningen får en medlemsstat nationellt föreskriva att ytterligare uppgifter ska vara obligatoriska att lämna för livsmedel som inte är färdigförpackade enligt vad som anges i artikel 9.1 och 10 i samma förordning. har föreskrivit att uppgifter om livsmedlets beteckning ska lämnas på kundens begäran. Det finns inga hinder för att livsmedelsföretagare frivilligt anger ursprung så länge påståendet är sant och inte anges på ett sådant sätt att det kan vilseleda konsumenten. Inom ramen för livsmedelsstrategin Från jord till bord som kommissionen presenterade (COM(2020) 381) har kommissionen påbörjat arbetet med att bl.a. se över en eventuell utökning av bestämmelserna om obligatorisk ursprungsmärkning. Enligt den handlingsplan som medföljde strategin ska förslag om krav på ursprungsbeteckning för vissa produkter läggas fram . redovisade i juni 2021ett regeringsuppdrag om att ta fram det underlag som krävs för att ska kunna göra en anmälan till kommissionen om nationella bestämmelser om obligatorisk ursprungsinformation för kött på restaurang och i storhushåll. Detta arbete resulterade i att regeringen lämnade förslag på reglering av ursprungsmärkning av kött på restaurang och i storhushåll till kommissionen för godkännande. Den anmälan som regeringen har gjort innebär att restauranger och andra storhushåll ska lämna konsumenter skriftlig eller muntlig information om ursprungsland för kött. Förslaget omfattar färskt, kylt, fryst och malet kött av nöt, svin, får, get och fjäderfä som används som ingrediens i måltider som serveras på restauranger eller i andra storhushåll. Vid muntligt tillhandahållande av information om djurets ursprungsland ska det tydligt framgå hur konsumenterna kan få tillgång till uppgifterna. De föreslagna bestämmelserna är tillfälliga och föreslås gälla . Förslaget omfattar de köttslag där det i EU-lagstiftningen redan ställs krav på ursprungsmärkning för färdigförpackat obearbetat kött och bestämmelserna kan endast införas om inte har några invändningar mot förslaget. Regeringen lämnade förslag på reglering av ursprungsmärkning av kött på restaurang och i storhushåll till kommissionen för godkännande. De föreslagna bestämmelserna är tillfälliga och föreslås gälla . Motionerna är därmed, i varje fall till stor del, tillgodosedda och utskottet finner inte skäl att vidta någon ytterligare åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om datummärkningen av livsmedel. Jämför reservation 6 (M, L) och 7 (C). Enligt kommittémotion 2021/22:3431 av m.fl. (M) yrkande 36 bör en översyn av datummärkningen av livsmedel göras i syfte att minska matsvinnet. Motionärerna framhåller att det behövs informationsinsatser om vad bästföredatum innebär för olika livsmedel och att studier visar att sex av tio inte vet skillnaden mellan bästföredatum och sista förbrukningsdag. En så enkel sak som att byta ut orden ”bäst före” till exempelvis ”minst hållbar till” skulle sannolikt kunna leda till mindre matsvinn och minskat klimatavtryck. I kommittémotion 2021/22:3665 av m.fl. (C) yrkande 24 föreslås ett tillkännagivande till regeringen om att ändra märkningen på livsmedel från ”bäst före” till ”minst hållbar till”. Enligt motionärerna bidrar den missvisande märkningen på livsmedel till matsvinn. Medvetenheten behöver öka hos konsumenterna om livsmedelsvarors hållbarhet, och kan en förändring av märkningen till ”minst hållbar” till öka förståelsen för att livsmedlet håller sig ätbart ytterligare efter att datumet passerats. Kompletterande information och tidigare behandling Förordning (EU) nr 1169/2011 om tillhandahållande av livsmedelsinformation till konsumenterna, den s.k. informationsförordningen, reglerar datummärkning av livsmedel och förvaringsanvisningar. De flesta färdigförpackade livsmedel ska vara märkta med bästföredag eller i vissa fall sista förbrukningsdag. Vissa undantag finns, t.ex. för färsk frukt och färska grönsaker, ättika och vinäger, koksalt och socker i fast form. Det är alltid den som är ansvarig för livsmedelsinformationen som ska avgöra vilken märkning som är lämplig att använda sig av. En produkts hållbarhet beror på många faktorer, som hur och av vad produkten är tillverkad och hur den har förpackats och förvarats. Med minsta hållbarhet menas den dag fram till vilken ett livsmedel som förvarats på lämpligt sätt har kvar de särskilda egenskaper som det normalt förknippas med. Datum för minsta hållbarhet ska anges med uttrycket bäst före. Livsmedel märkta med bästföredag ska hålla ytterligare efter datumet om de förvaras på rätt sätt och i obruten förpackning. Det är säljarens ansvar att produkten är av fullgod kvalitet. Om det behövs ska datum för minsta hållbarhet åtföljas av en anvisning om förvaring som ska följas för att livsmedlet ska hålla sig . För livsmedel som mikrobiologiskt är mycket lättfördärvliga och därför kan antas utgöra en omedelbar fara för människors hälsa ska datum för minsta hållbarhet ersättas med sista förbrukningsdag. Märkningen sista förbrukningsdag handlar om hur länge ett livsmedel är säkert att äta. Sista förbrukningsdag ska användas för livsmedel som lätt förstörs av mikroorganismer och där lagringstiden kan bidra till att ett livsmedel kan bli hälsoskadligt trots att det förvaras enligt förpackningens anvisning. Livsmedel som är märkta med sista förbrukningsdag anses alltså inte vara säkra att äta efter att sista förbrukningsdag har passerat. Därför får sådana livsmedel efter det datumet varken säljas eller ges bort. Det är tillåtet att använda en kompletterande frivillig tilläggsmärkning på färdigförpackade livsmedel. Denna märkning syftar till att upplysa konsumenterna om att livsmedlet ofta går bra att äta även efter att bäst före datumet har passerat. Då kan man genom att titta, lukta och smaka se om livsmedlet är som det brukar och därmed går bra att äta. Arla använder t.ex. ”ofta bra efter” och ICA ”minst hållbar till”. , och hade 2017–2019 ett regeringsuppdrag om att minska matsvinnet. Som ett led i uppdraget lämnades en handlingsplan till regeringen. Handlingsplanen har 42 åtgärdsförslag och utpekade behov inom utredning, forskning och innovation och omfattar nio åtgärdsområden. Ett av dessa områden är datummärkning, hållbarhetstid och kylkedja, där man ger olika förslag på hur man kan arbeta för att minska matsvinnet. I handlingsplanen lyfts även fram behovet av att förtydliga vägledningen om datummärkning.