bet · H901KU20 · 2022-06-07 00:00:00 — 2002/03:KU30 s. 117 f.) om att statsråden, vid sidan av det som förekommer inom ramen för formulerandet av företagens uppdrag, borde iaktta en hög grad av försiktighet så att det inte uppstår risk för att företagens självständighet och oberoende rubbas eller deras granskande uppgift påverkas. granskade hur ett uttalande av ministern för högre utbildning och forskning, statsrådet , förhöll sig till den redaktionella självständigheten (bet. 2016/17:KU20 s. 339 f.). Statsrådet hade i en intervju i kommenterat påståenden om att SVT i en dramaserie om den kvinnliga rösträttsrörelsen felaktigt låtit bli att namnge framför allt två kvinnliga forskare vars forskning påstods ligga till grund för produktionen. Enligt statsrådet hade det varit rimligt att SVT namngett de forskare som man använt sig av för programmet, också för att möjliggöra för tittaren att se vad som är kunskapsbelagt och faktabelagt utifrån forskare. I sitt ställningstagande påminde utskottet om sina tidigare uttalanden om statsråds relationer med public service-företagen och framhöll att statsråd alltid bör överväga eventuella tryck- och yttrandefrihetsrättsliga aspekter innan de uttalar sig offentligt om publicistiska beslut av t.ex. SVT. Granskningen gav inte i övrigt anledning till något uttalande av utskottet. Genom en skrivelse till har utskottet begärt svar på ett antal frågor. Utskottet fick en svarspromemoria framtagen inom (bilaga A4.8.2). Av promemorian framgår i huvudsak följande. Statsrådet uttalande på Twitter var en spontan reaktion på uppgift om hur hon hade uppfattat intervjun i SVT:s program Min sanning. avsikt var inte att försöka påverka SVT:s redaktionella arbete. gjorde kort efter publiceringen på Twitter bedömningen att det fanns anledning att justera uttalandet vilket hon också gjorde i en dagen efter publiceringen. I artikeln framhöll bl.a. att hennes inställning var att statsråd ska ha armlängds avstånd till public service. Som utskottet har uttalat i tidigare granskningar bör statsråd, vid sidan av det som förekommer inom ramen för formulerandet av public service-företagens uppdrag, iaktta en hög grad av försiktighet så att det inte uppstår risk för att företagens självständighet och oberoende kan ifrågasättas eller deras granskande uppgift påverkas. Vidare bör statsråd alltid överväga eventuella tryck- och yttrandefrihetsrättsliga aspekter innan de uttalar sig offentligt om publicistiska beslut av t.ex. SVT. Utskottet noterar att i efterhand anfört att hon agerade förhastat och att hennes inställning är att statsråd ska hålla armlängds avstånd till public service. Utskottet vill framhålla vikten av att så sker och att således borde ha undvikit att uttala sig på det sätt hon gjorde. Granskningen ger inte anledning till något ytterligare uttalande av utskottet. 4.9 Energi- och digitaliseringsministerns uttalanden om regeringens agerande inom EU i fråga om att klassa kärnkraften som hållbar I en anmälan till (dnr 1002-2021/22), bilaga A4.9.1, begärs att utskottet granskar energi- och digitaliseringsminister uttalanden om att regeringen och därmed har arbetat för att klassificera kärnkraften som hållbar inom taxonomin. I anmälan framhålls att instruerat regeringen att den i EU ska framföra att kärnkraften ska klassas som hållbar, men det har regeringen inte gjort. Anmälaren anför att energi- och digitaliseringsministern i ett antal uttalanden, bl.a. i SVT och SR, sagt att regeringen arbetat för att kärnkraften ska ha sin plats i taxonomin och att den kan klassas som hållbar. Enligt anmälaren står ministerns uttalanden uppenbarligen i motsats till vad som har framförts av regeringen i dessa frågor. Till grund för granskningen har legat bl.a. en promemoria som upprättats inom Infrastrukturdepartementet, bilaga A4.9.2. I Studio Ett i gjorde energi- och digitaliseringsministern följande uttalande med anledning av förslag om att klassa kärnkraften som ett hållbart alternativ i klimatomställningen: Regeringen har under hela det här pågående arbetet drivit att kärnkraften ska ingå i kommissionens definition. Sen exakt hur den är formulerad och hur avgränsningarna är, det håller vi på att bereda och kolla på för att lämna ett besked längre fram. I Morgonstudion i SVT svarade energi- och digitaliseringsministern på en fråga om kommer att rösta ned ett kommande förslag från kommissionen om att klassa kärnkraften som grön. Ministern uttalade följande: Vi kommer ju inte att kommentera baserat på läckta dokument. Men jag konstaterar att har drivit linjen att kärnkraften ska få finnas i taxonomin. Sedan får vi se exakt hur den formuleringen ser ut […]. godkände talmannens förslag att utse till ny statsminister. Den nya regeringen tillträdde . Khashayar Farmanbar utsågs till statsråd . Av 1 kap. 9 § regeringsformen följer att domstolar samt förvaltningsmyndigheter och andra som fullgör offentliga förvaltningsuppgifter i sin verksamhet ska beakta allas likhet inför lagen samt iaktta saklighet och opartiskhet. Denna s.k. objektivitetsprincip innebär att ett förvaltningsorgan i sin verksamhet inte får låta sig vägledas av andra intressen än dem som det är satt att tillgodose och inte heller grunda sina avgöranden på hänsyn till andra omständigheter än sådana som enligt gällande författningar får beaktas vid prövningen av ett ärende (och , Allmän förvaltningsrätt, 27 uppl., 2018, s. 71). Som framgår gäller bestämmelsen inte bara för domstolar och förvaltningsmyndigheter utan även för andra som fullgör uppgifter inom den offentliga förvaltningen. Utformningen av bestämmelsen i denna del innebär att den även gäller för regeringen när den uppträder som högsta myndighet inom förvaltningsorganisationen (prop. 1975/76:209 s. 138). Regeringens normgivning omfattas inte av bestämmelsen. har uttalat att endast en del av regeringens verksamhet omfattas av saklighetskravet i regeringsformen och att saklighetskravet därför inte generellt kan tillämpas i granskningen av statsråds uttalanden i olika sammanhang (bet. 2016/l7:KU20 s. 332). Utskottet har vid ett flertal tillfällen granskat uttalanden av statsråd i olika sammanhang. Utskottet har i dessa granskningar framhållit att ett statsråd i likhet med alla andra medborgare har rätt att göra uttalanden i olika sammanhang, men statsråd kan med hänsyn till sin speciella ställning behöva ta särskilda hänsyn. Ett antal granskningar har gällt frågan om huruvida innehållet i uttalanden av statsråd har varit korrekt (se t.ex. bet. 2014/15:KU20 s. 250 f., bet. 2016/17:KU20 s. 324 f. bet. 2017/18:KU20 s. 300 f. samt bet. 2018/19:KU20 s. 201 och 214 f.). Utskottet har uttalat att en självklar utgångspunkt är att statsråds uttalanden ska vara korrekta. Detta utesluter enligt utskottet inte att statsråd i debatter och andra politiska sammanhang uttrycker sig tillspetsat och polemiskt. Genom en skrivelse som sänts till har utskottet begärt en redogörelse för hur energi- och digitaliseringsministerns uttalanden i SVT och SR förhåller sig till regeringens tidigare agerande i den aktuella frågan. Utskottet önskade även svar på frågan om vilket underlag som låg till grund för ministerns uttalande. Som svar överlämnades en promemoria som upprättats inom Infrastrukturdepartementet (bilaga A4.9.2). I svaret hänvisas till att energi- och digitaliseringsministern tillträdde som statsråd vid regeringsskiftet och att hans uttalanden avsåg hur den nuvarande regeringen har agerat i frågan. I svaret framhålls vidare att företrädare för regeringen hade uttalat sig om att kärnkraften bör inkluderas i taxonomin. Som exempel nämns att statsrådet själv vid ett möte i rådet för transport, telekommunikation och energi () framförde att en betydande andel av anser att alla energikällor med låga utsläpp, inklusive kärnkraft, har en viktig roll att spela och att kärnkraftens villkor måste värnas i taxonomin. Vidare anförs att statsministern vid mötet i framförde att kärnkraft kommer att fortsätta att spela en viktig roll och att den därför bör inkluderas i taxonomin. Som utskottet tidigare uttalat är en självklar utgångspunkt att statsråds uttalanden ska vara korrekta. Detta utesluter inte att statsråd i debatter och andra politiska sammanhang uttrycker sig tillspetsat och polemiskt. I det aktuella ärendet gjordes uttalandena av energi- och digitaliseringsministern som svar på frågor från journalister. Med anledning av ett förslag från om att klassa kärnkraften som hållbar sade ministern att regeringen under hela det pågående arbetet drivit att kärnkraften ska ingå i kommissionens definition. Utskottet noterar att regeringen först framförde att kärnkraft bör inkluderas i taxonomin, vilket bl.a. framgår av uppteckningar från . Även om den nuvarande regeringen tillträdde finner utskottet att uttalandet inte kan sägas ge en fullt ut rättvisande bild av regeringens agerande under hela det pågående arbetet kopplat till kommissionens förslag. Mot denna bakgrund finner utskottet skäl att påminna om att statsråds uttalanden ska vara korrekta. 4.10 Dåvarande energi- och digitaliseringsministerns uttalande om elbrist och elpriser i I en anmälan till (dnr 598-2021/22), bilaga A4.10.1, begärs att utskottet granskar dåvarande energi- och digitaliseringsminister [13] uttalanden om kommunalråds ansvar för elpriserna i . I anmälan hänvisas till vad anförde i debatten efter besvarandet av interpellation 2021/22:24 Konsekvenser för elområde. Han anförde bl.a. följande (prot. 2021/22:17 anf. 35 och 39): såg vi i går på SVT:s Aktuellt att , kommunalråd i , tycker att besöksnäringen i är viktigare än elförsörjning och viktigare än möjligheten att bygga ut hamn. Därför stoppar han vindkraftverk, som enligt programmet skulle motsvara 50–av hela elkonsumtion. Då vill jag bara ställa frågan till er två: Delar ni åsikt? Tycker ni att det var rätt av i att stoppa elförsörjning motsvarande halva elproduktion och som väsentligen skulle ha kunnat trycka ned elpriset för elkonsumenter? Samma kommunalråd som oroar sig över elbrist stoppar en marknadsmässig investering som skulle ge ett otroligt stort tillskott av energi och sänka elpriset för skåningarna. I anmälan anförs att statsrådets uttalanden är felaktiga. har enligt anmälan med bred majoritet sagt ja till utbyggnaden av 165 vindkraftverk med en kapacitet på , men stoppat utbyggnaden av ett mindre vindkraftsprojekt med en kapacitet på , på grund av placering för nära kusten. Anmälaren menar också att det är anmärkningsvärt att statsrådet lägger skulden för elpriserna i på en person och ett parti. Till grund för granskningen har legat bl.a. en promemoria som upprättats inom Infrastrukturdepartementet, bilaga A4.10.2. I en artikel på SVT:s webbplats uppges bl.a. att över 1 200 vindkraftverk har stoppats av kommuner. I artikeln anges vidare bl.a. följande: – Vi vill inte förstöra vår fantastiska kust med vindkraftverk, säger (M), kommunstyrelsens ordförande i . Förslaget om att bygga 25–33 vindkraftverk till havs mellan och i har blivit en het potatis bland lokalborna. har valt att säga nej. – Vi tycker det är viktigare för oss att satsa på turism- och besöksnäringen och då anser vi att vindkraftverk som närmast skulle placeras från kustlinjen är för nära, säger . Svar på skriftlig fråga Statsrådet besvarade en skriftlig fråga om felaktiga påståenden om vindkraftverk i (fr. 2021/22:299). I svaret anförde han: har frågat mig om jag avser att revidera påståendet om havsbaserad vindkraft i som jag lyfte vid en interpellationsdebatt rörande elsituationen i , , med hänvisning till beslut i . Påståendet hänvisade till ett uttalande i SVT Aktuellt gällande beslutet i . Jag beklagar att påståendet om storleken på de avslagna vindkraftssatsningarna i var fel. Vid kommunstyrelsens möte i fanns tre ärenden rörande vindkraft på agendan: samrådsyttrande gällande avgränsningsområde för havsbaserad vindpark benämnd , samrådsyttrande gällande avgränsningssamråd för havsbaserad vindpark benämnd Sydkustens vind (), remissyttrande till geologiska undersökning (SGU) gällande ansökan om tillstånd enligt lagen (1966:314) om kontinentalsockeln från . Förvaltningens tjänsteutlåtande förordande bifall i samtliga fall. Kommunstyrelsen avslog förvaltningens yttrande i de två sistnämnda fallen. Skriftlig reservation mot dessa beslut lämnades av Socialdemokraterna, . föreslagna park planerar för mellan 68 och 129 vindkraftverk om max , med en placering som närmast från kusten, med en potential om ca . För Sydkustens vind planeras för upp till 33 stycken vindkraftverk om max , med en placering som närmast , med en potential om ca . Det sista ärendet handlar om yttrande till SGU:s förslag att ge tillstånd enligt lagen om kontinentalsockeln att utforska kontinentalsockeln inom Sveriges sjöterritorium i och kommuner, dvs utreda förutsättningarna för en havsbaserad vindpark. SGU bereder ansökan på uppdrag av regeringen. Det noteras att inget av dessa tre ärenden behandlar något faktiskt beslut om etablering av vindkraft, utan huruvida fortsatta undersökningar om möjligheterna för sådan bör fortgå. Även det ärende som det gavs bifall till kan således i senare skede avslås, medan de ärenden som redan nu avslås inte ges möjlighet att vidare undersökas. uttalanden i Aktuellt kring etablering av havsbaserad vind i antyder bortprioritering av den typen av satsningar, vilket jag i interpellationsdebatten påtalade. Jag beklagar om jag använde mig av felaktiga procentsatser gällande de av avslagna vindkraftssatsningarna. vill jag poängtera att gav bifall till samrådsyttrande avseende förslag och det togs inte beslut om en havsbaserad vindkraftspark med produktionskapacitet på . Ett avgränsningssamråd är inte ett ställningstagande för en etablering utan en möjlighet att lämna synpunkter kring utredningar och hur de ska utföras. I 13 kap. 5 § regeringsformen anges att en riksdagsledamot får framställa interpellationer och frågor till ett statsråd i angelägenheter som rör statsrådets tjänsteutövning i enlighet med de närmare bestämmelser som meddelas i riksdagsordningen. Enligt 8 kap. 4 § riksdagsordningen ska en interpellation besvaras i ett anförande av ett statsråd från det att den har överlämnats till statsrådet. I tilläggsbestämmelse 8.4.2 riksdagsordningen anges att ett anförande för besvarande av en interpellation får vara högst . har i flera ärenden granskat statsråds uttalanden i olika sammanhang. Ofta har det rört sig om uppgifter som har lämnats vid kontakter mellan regeringen och dess myndigheter. har granskningen kommit in på frågor som rör instruktionsförbudet gentemot domstolar, förvaltnings-myndigheter och eller avsett uppgifter som statsråd har lämnat i anslutning till regeringsbeslut (se t.ex. bet. 1999/2000:KU20 s. 119 f., bet. 2003/04:KU20 s. 189 f., bet. 2004/05:KU20 s. 196 f., bet. 2005/06:KU20 s. 156 f. och bet. 2007/08:KU20 s. 163 f.). Utskottet har även granskat om uttalanden av statsråd har varit korrekta. granskade utskottet försvarsministerns hantering av frågor om ett radarsystem, bl.a. besvarandet av en interpellation. 2015/16:KU20 s. 69 f.). Utskottet underströk att det var viktigt att statsrådet vid svaret på den aktuella interpellationen hade säkerställt att hans uttalanden grundades på uppgifter som var korrekta. Utskottet anförde att statsråd som svarar på en interpellation ansvarar för vilket underlag de har för svaren. Utskottet granskade finansminister uttalande och inrikesminister svar på en skriftlig fråga om ökningen av antalet poliser (bet. 2020/21:KU10 s. 286 f.). I sitt ställningstagande konstaterade utskottet inledningsvis att statsråd, i likhet med andra medborgare, har rätt att göra uttalanden i olika sammanhang men att statsråd kan behöva ta särskilda hänsyn. I fråga om uttalande framgick det av uppgifterna från att det statistiska underlag som låg till grund för hans uttalande visade att det nyanställdes 1 109 poliser som under det året examinerats från polisutbildningen. Dock var nettoökningen med hänsyn till personalomsättning klart mindre, varför det enligt utskottet fick sägas vara missvisande att, som gjorde, hänvisa till att polisen stärkts med många fler poliser. Granskningen gav inte anledning till något ytterligare uttalande av utskottet. Utskottet har genom en skrivelse som sänts till begärt svar på ett antal frågor. Som svar har utskottet fått en promemoria som upprättats inom Infrastrukturdepartementet (bilaga A4.10.2). I promemorian anförs att statsrådet uttalanden baserades på vad som framkom i tv-programmet , dels inslaget med kommunalrådet där han framförde att han prioriterade bort omfattande havsbaserad vindkraft till förmån för andra intressen, dels den efterföljande debatten mellan (MP) och (L) där det hävdades att vindkraftssatsningen som beskrevs i det nämnda inslaget motsvarade av elproduktion. Vidare anförs att statsrådet i interpellationsdebatten av förbiseende nämnde att den bortprioriterade vindkraften skulle motsvara 50–av hela elkonsumtion. Statsrådet korrigerade sig dock och sa i stället att vindkraften skulle motsvara halva elproduktion. Det anförs också att statsrådet återkom i svaret på riksdagsfråga 2021/22:299 och beklagade att påståendet om storleken på de aktuella vinkraftssatsningarna i interpellationsdebatten hade blivit felaktigt. Utskottet vill framhålla att det är en självklarhet att ett statsråds uttalanden ska vara korrekta. Det är viktigt att statsråd i samband med svaret på interpellationer säkerställer att uttalanden grundas på uppgifter som är korrekta. Utskottet noterar att i den aktuella interpellationsdebatten korrigerade sig efter att av förbiseende ha sagt elkonsumtion i stället för elproduktion. Granskningen ger inte anledning till något ytterligare uttalande av utskottet. 4.11 Infrastrukturministerns uttalande om ERTMS i norra I en anmälan till (dnr 1095-2021/22), bilaga A4.11.1, begärs att granskar uttalanden av infrastrukturminister i en interpellationsdebatt om kostnader för trafiksignal-systemet ERTMS. Enligt anmälaren var några av de uppgifter som infrastrukturministern framförde i debatten inte korrekta. I anmälan anförs att också styrelsen för den regionala tågoperatören Norrtåg ställt sig mycket frågande till uppgifterna. Det gäller ett uttalande om att de fyra nordligaste regionerna fått i kompensation för införandet av ERTMS. Enligt anmälan rör dessa medel driftbidrag och har inte med merkostnader för införandet av ERTMS att göra. Det gäller vidare uttalanden om att de berörda regionerna frivilligt gick in i projektet och kan välja att hoppa av. I anmälan anförs att detta är felaktigt då det var nuvarande som beslutade om projektet och att det inte heller skulle vara möjligt för regionerna att hoppa av införandet, med hänvisning till de omfattande konsekvenserna för och Norrtåg och att äger frågan. Slutligen gäller det ett påstående om att punktligheten blivit fem gånger bättre med ERTMS jämfört med trafiksignalsystemet ATC. I anmälan anförs att har uttalat att statsråd behöver ta särskild hänsyn i fråga om uttalandens riktighet och att en självklar utgångspunkt är att de grundar sig på korrekta uppgifter. När det gäller uttalanden som statsråd gör under exempelvis frågestund har utskottet framhållit att hänsyn kan tas till att svaren på de frågor som ställs lämnas utan betänketid. Anmälaren framhåller i sammanhanget att uttalandena i det aktuella fallet gjordes i en interpellationsdebatt, vilket torde innebära att statsrådet haft god tid på sig att i förväg förbereda sina svar. Till grund för granskningen har legat bl.a. en promemoria som upprättats inom Infrastrukturdepartementet, bilaga A4.11.2. Införandet av ERTMS i har beslutat att all reinvestering på järnvägen ska följa EU:s krav på driftskompatibilitet. Kraven på EU-anpassning framgår av 2 kap. järnvägslagen (2004:519). I enlighet med EU:s förordning om riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet ska stomnätet i EU ha uppnått vissa funktionskrav 2030, såsom införande av signalsystemet ERTMS (). Det gemensamma signal-systemet syftar till att uppnå effektiv gränsöverskridande tågtrafik inom unionen. I ersätter ERTMS signalsystemet ATC (Automatic ). Regeringen gav 2012 i uppdrag åt att ta ett helhetsansvar för införandet av ERTMS i . Planeringen av införandet ska enligt uppdraget ske i nära samarbete med företrädare för utrustningsindustri, järnvägsföretag och andra trafikorganisatörer. När en del av en bana driftsätts med ERTMS-markutrustning måste fordonen som trafikerar banan vara utrustade med ERTMS-ombordutrustning. Fordonsägarna upphandlar ERTMS-ombordutrustning på marknaden. har driftsatt fyra anläggningar med ERTMS. De fyra s.k. pilotbanorna är , , Haparandabanan och Västerdalsbanan. Pilotbanorna i Norrlandslänen är i drift med ERTMS-system L2 och trafikeras bl.a. av Norrtåg. , som ägs av de Regionala kollektivtrafikmyndigheterna (RKM) i och , Länstrafikbolaget och Region , har i uppgift att upphandla persontågstrafiken i länen. ställde (M) en interpellation om kostnader för ERTMS till infrastrukturminister (ip. 2020/21:875). Interpellationen besvarades av infrastrukturministern i kammaren (prot. 2021/22:5 § 7). Infrastrukturministern anförde inledningsvis följande (anf. har ställt flera frågor till mig om kostnader för införandet av ERTMS. ERTMS är ett EU-gemensamt signalsystem för järnvägen. Det syftar till att möjliggöra effektiv gränsöverskridande tågtrafik. och övriga medlemsstater är enligt EU-lagstiftningen skyldiga att införa ERTMS på stomnätet . Kraven genomfördes i svensk lagstiftning . Det har också i omgångar varit möjligt att söka EU-stöd för investering i ombordsutrustning för ERTMS. Flera svenska järnvägsoperatörer, däribland regioner, har sökt och fått EU-stöd. har helhetsansvaret för planeringen och införandet av ERTMS i infrastrukturen för det svenska järnvägssystemet. Planeringen av införandet ska göras i nära samarbete med företrädare för utrustningsindustri, järnvägsföretag och andra trafikorganisatörer. Jag förutsätter att lever upp till detta. Jag ser allvarligt på att kostnaderna har ökat såväl för staten som för regional tågtrafik, och jag vill att återkommer med förslag på åtgärder och en analys av olika handlingsalternativ. Uppdraget ska slutredovisas . På uppföljande frågor från interpellanten om vilka konsekvenser ministern såg av att ”fyra regioner har blivit försöksregioner för ERTMS, som enligt beräkningarna har kostat nästan 250 miljoner extra för skattebetalarna”, och om han avsåg att agera för att regionerna ska få ekonomisk kompensation för de merkostnader som införandet har medfört, anförde infrastrukturministern bl.a. följande (anf. Det stämmer att det var ett tag sedan ERTMS debatterades, men faktum är att i och med att besluten om implementeringen kom 2004, och egentligen långt , har faktiskt frågan varit uppe i för behandling åtskilliga gånger, ibland med krav på att helt avbryta projektet. Det har avslagits av olika majoriteter, ska man vara ärlig och säga. , vilket kanske varit fallet , har det varit krav på kompensation för införandet, framför allt till operatörerna. Tågbolagen får ju betala för ombordutrustning, men å andra sidan har de också kunnat söka stöd för detta. När det gäller tågverksamheten i norr är det inte staten som har ålagt någon att använda vare sig eller som försöksverksamhet. Det har ju faktiskt varit ett engagemang regionalt. Regionerna har sagt att de vill vara med: Vi vill pröva den nya tekniken, vi vill vara först med detta! Då har man kommit fram till att det är lämpligt att pröva den. Resultatet har bland annat blivit att 2019 hade fem gånger högre punktlighet än med ATC. Det har faktiskt varit till nytta för resenärerna, men det har också varit implementeringsproblem. Jag fick en lista där man hade räknat fram att till just Norrtåg har staten skjutit till i olika former av tillskott. Det är alltså inte som påstår att regionerna själva har fått stå för notan för detta. Staten har gjort ganska stora insatser med stöd.