bet · H901MJU17 · 2022-03-08 00:00:00 — 2, 4–12, 19, 20, 22, 24–29, 31, 33 och 34 m.fl. (M) m.fl. (SD) m.fl. (SD) Nooshi Dadgostar m.fl. (V) 32–34 och 37 m.fl. (S) m.fl. (M) 3–7, 9–15, 17–19, 22, 26–28 och 33–37 m.fl. (C) 49–52, 54, 56, 59, 60 och 63–65 m.fl. (KD) och (båda C) m.fl. (L) 7, 8, 10, 11, 13, 14, 16–18, 20, 21, 26, 28 och 29 m.fl. (KD) 3–5 och 12–14 och (båda MP) [1] Framför allt och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 om den gemensamma fiskeripolitiken, om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1954/2003 och (EG) nr 1224/2009 och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 2371/2002 och (EG) nr 639/2004 och rådets beslut /585/EG. [2] och rådets direktiv /60/EG om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område. [3] och rådets direktiv /56/EG av om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på havsmiljöpolitikens område (Ramdirektiv om en marin strategi). [4] Förslaget till gemensam rekommendation om bevarandeåtgärder i Nordvästra havsområde omfattar även naturreservatet . [5] Särskilt tillstånd krävs bl.a. för fiske efter pelagiska arter som bedrivs med vadredskap som har ett djup av och en omkrets av , eller med trål. Vissa undantag finns, bl.a. fiske med trål i om fiskefartyg är mindre än . [6] Rådets direktiv /96/EG av om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet. [7] resolution av om säkerställande av målen för landningsskyldigheten enligt artikel 15 i förordningen om den gemensamma fiskeripolitiken (2019/2177()). [8] och rådets direktiv /56/EG av om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på havsmiljöpolitikens område (Ramdirektiv om en marin strategi). Politik kan ibland verka långsamt, men vi socialdemokrater har gjort mycket för fiske- och havspolitiken. Vi är stolta men inte nöjda. Överfisket har begränsats som jobb, havsmiljö och ekonomi har kunnat balanseras. Den socialdemokratiska regeringen tillför löpande mer pengar till havsmiljöarbetet, ger riktning åt myndigheter, satsar historiska belopp på havsforskning, på insatser mot övergödning, mot gifter samt för sanering av bottenslam och miljöfarliga vrak. har även fattat det historiska beslutet att sätta upp ett globalt avtal mot plastföroreningar. Vi socialdemokrater har länge drivit på för att detta avtal ska komma till. Avtalet kommer att minska plastnedskräpningen och mikroplasterna i våra hav. Vi har varit pådrivande inom EU för att fiskbestånden ska vara hållbara. Av de nio länderna runt är åtta med i EU. EU:s gemensamma fiskeripolitik har, med Socialdemokraterna i förarsätet, gjort skillnad för fiskbestånden i hela , även i . är orsakssamband invecklade. Men vi lovar att jobba vidare för småskaligt fiske, för flytt av trålgränsen och för stärkta torsk-, sill- och strömmingsbestånd. Vi debatterar nu fiskeripolitik här i kammaren. Det är fjärde gången på bara som vi hanterar fisk, fiske, , vattnets biologiska mångfald eller dess ekosystem. Vi i miljö- och jordbruksutskottet har även kunnat enas hyfsat väl kring fiskeripolitiken och åtgärderna i fråga om den. Det är bra, särskilt då vi strax för jul tog fram nio åtgärder för att rädda fiskbestånden i . När det gäller dagens betänkande står vi socialdemokrater bakom utskottets alla förslag i detta betänkande utom förslagen om de så kallade tillkännagivandena, där vi reserverar oss med korta motiveringar. Vi yrkar avslag på utskottets förslag under punkt 3, Samlad översyn av medlemsstaternas ålförvaltningsplaner, och ställer oss bakom vår reservation 5. För oss är det självklart att arbetet måste fortsätta för ett hållbart fiske och biologisk mångfald. Ålen kämpar för sin överlevnad och är akut utrotningshotad. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Fiskeripolitik Regeringen har satsat bland annat på arbetet mot övergödning och för miljöövervakning av hav och vatten för att nå miljömål. Arbete pågår med att vattenkraften ska förses med stärkta moderna miljövillkor samt införande av ett frivilligt program för uppköp av ålfiskerätter. Arbete med transport, utsättning av ål och bättre vandringsvägar för ål pågår för minskad dödlighet på grund av människan. Frågan om ålförvaltningen hanteras inom EU genom rådets förordning (EG) nr 1100/2007. Förordningen har utvärderats inom ramen för rådets beslut om årliga fiskemöjligheter. Det internationella havsforskningsrådet har inför även skärpt sina rekommendationer, och rådet har fattat beslut om hur ålfisket ska regleras. Vi socialdemokrater yrkar avslag på utskottets förslag under punkt 10, Landningsskyldighetens genomförande och efterlevnad, och ställer oss bakom reservation 17. Utan landningsskyldighet kan vissa fiskare slänga tillbaka viss fångst i havet, oftast död, för att optimera den totala fångsten ombord. Det är inte bra. är landningsskyldigheten införd i hela EU, enligt den gemensamma fiskeripolitikens bestämmelser. Syftet är enkelt: att undvika slöseri, främja hållbart fiske och ekonomi. EU:s så kallade kontrollförordning sätter ramarna för fiskerikontrollen och hur fiskeripolitiken efterlevs. Den stora bilden går åt rätt håll. Men har det framkommit uppgifter om brister gällande landningsskyldigheten. Förhandlingar pågår om revidering av kontrollförordningen, bland annat för att åtgärda brister. För än bättre fiskerikontroll i beslutade regeringen att ge Havs- och vattenmyndigheten uppdraget att utreda och föreslå hur kamerakontroll av fiskefartyg kan genomföras och hur landningsskyldigheten efterlevs. Ytterligare finansiering gavs inför både till Havs- och vattenmyndigheten och till för att förstärka fiskerikontrollen. Jag vill också påminna om att som enskilt land inte kan verka för att landningsskyldigheten efterlevs i samtliga medlemsländer. Den frågan måste hanteras inom ramen för EU:s gemensamma fiskeripolitik, där vi socialdemokrater såklart fortsätter att vara pådrivande, inte minst för att motverka att svenska fiskare drabbas av konkurrensnackdelar. Vi yrkar avslag på utskottets förslag under punkt 13, Fiskets betydelse för livsmedelsstrategins genomförande, och bifall till vår reservation 23. Svenskt yrkesfiske bidrar till en levande landsbygd, kust och skärgård genom arbetstillfällen inom fisket, beredningsindustrin och andra relaterade näringar. För många kustsamhällen är det lokala yrkesfisket en viktig del av bygdens identitet och bidrar till kommunernas attraktivitet för boende och turister. Vattenbruk är också en viktig näringsgren med stor tillväxtpotential på den svenska landsbygden. Regeringen har tidigare gett och Havs- och vattenmyndigheten uppdraget att ta fram en ny gemensam strategi med handlingsplaner för yrkesfiske, vattenbruk, fritidsfiske, fisketurism och planer som ska stärka måluppfyllelsen i den maritima strategin samt i den svenska livsmedelsstrategin. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Fiskeripolitik Utöver detta har regeringen bland annat i skrivelser till Havs- och vattenmyndigheten gett uppgiften att redovisa de blå näringarnas utveckling och konkurrenskraft. Fiskerinäringen och vattenbrukets förutsättningar ska följas i deras effekter, arbete och beslut. Arbetet ska särskilt belysa det småskaliga och kustnära fisket och bidraget till beslutade mål för livsmedelsstrategin. har regeringen, inom ramen för livsmedelsstrategin, också gett i uppdrag att sammanställa kunskap och analysera fiskberedningen i utifrån kapacitet och produktion. Här ingår dialog med näringar och att identifiera eventuella hinder och behov för att mer ska beredas i , detta för att uppnå livsmedelsstrategins huvudsakliga målsättning om en ökad livsmedelsproduktion i . Hänsyn ska även tas till fiskberedningen utifrån ett beredskapsperspektiv, vilket inte minst har aktualiserats i och med nya krig i . Uppdraget ska redovisas i slutet av detta år. För oss socialdemokrater finns alltid mer att göra. Vår politik har effekt. Vetenskapen har en naturlig plats då vi fattar beslut. Och våra processer och organ kan leverera. Med en fortsatt kraftfull och offensiv miljö- och havspolitik räddar vi . Arbetet måste vara brett, ske långsiktigt med nyfikenhet, vara tålamodsfyllt och ske på instrumentets alla strängar. Och det ordstäv som passar extra bra som beskrivning är: Många bäckar små gör en stor å. För vi vet att åar rinner ut i . Vi står bakom alla våra tre reservationer, men för tids vinnande yrkar vi härmed bifall endast till reservation 23. Med tanke på kriget i vår omvärld kan det på flera sätt kännas futtigt att debattera fiskeripolitik, men inte. invasion i har nämligen gjort att livsmedelssituationen i EU och kommer att förändras radikalt. I dessa tider behöver vi därför kunna producera alltmer mat på egen hand, och då är odlad fisk ett utmärkt exempel på sådant som vi skulle kunna öka produktionen av. Men då krävs verkstad och ett politiskt hantverk som innebär mer än bara nya utredningar, för annars tappar vi de få producenter som faktiskt finns. Också den blå näringen behöver nämligen effektivare och snabbare tillståndsprocesser samt en samlad myndighetsbedömning. Med facit i hand kan vi konstatera att denna näring har fått ett styvmoderligt bemötande av och under S-MP-regeringen. Det handlar som så ofta om miljötillstånd, som har upplevts vara alltför korta och därmed hindrat näringen att göra relevanta investeringar i ny och förbättrad teknik. För att ge ett exempel tog själva miljötillståndsprocessen i det mest segdragna målet i Mark- och , medan ett annat krävde . Med tanke på att miljötillstånden ofta löper på en period av är det ju för dessa producenter att börja om sin resa för att kunna få igenom sin ansökan. Detta är inte hållbart. Att myndigheterna jobbar gemensamt är också viktigt. Men det sker inte. Detta framgår inte minst av , som visade att åsikterna mellan olika myndigheter spretade så betänkligt att man inte ens kunde lägga fram ett gemensamt förslag. Det drabbar vattenbruket och försämrar också livsmedelsproduktionen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Fiskeripolitik går vi åter i väntans tider på nya slutredovisningar av olika uppdrag för att förenkla olika processer. Det är inte utan, fru talman, att tålamodet blir starkt prövat hos flera aktörer. Detsamma gäller regeringens saktfärdighet i fråga om fisken i havet. Också fisk och skaldjur har stor betydelse för vår livsmedelsförsörjning och är något som närt oss i årtusenden. Men som vi vet har fisken drabbats av stora problem. Decennier av misskötsel, kanske århundraden, har kommit i kapp oss i form av övergödning, försurning, miljögifter, nedskräpning och annat. Dessa förhållanden gör att miljön är hållbar för vare sig fisk eller andra vattenlevande organismer. I vår närhet är problemen särskilt akuta i , som min kollega nämnde. Här finns nio länder som via sina aktiviteter på land också påverkar tillståndet för miljön i havet. Detta är någonting som man måste tänka på. Det handlar om hela ekosystem som måste funka bra och hänga ihop, annars blir det problem. Fisk är dessutom som växthusgaser: De struntar i nationsgränser. Tänk bara på ålens förflyttningar. Därför är det viktigt att vi ser fisken som ett gemensamt ansvar länder emellan och en gemensam resurs. Därför tycker vi moderater att det är en klok politik att en hel del av detta beslutas på europeisk och internationell nivå. Med det sagt har vi dock också ett nationellt ansvar att vårda våra bestånd. Med tanke på den alarmerande situation som råder för fiskbestånden i enades samtliga partier här i om att regeringen måste agera. Det handlade om nio uppmaningar om alltifrån utflyttning av trålgränsen på prov och att använda havsforskningsrådet ICES för att få ökad kunskap om svenska förhållanden till förbättrade möjligheter för småskaliga fiskare, uppdaterade förvaltningsplaner med mera. Men trots denna viktiga och smått unika samsyn i har det inte hänt någonting. Frågor som ställs till ansvarigt statsråd möts av argumentet att det saknas tillräckligt med vetenskapliga underlag för det ena eller det andra. Statsrådet hänvisar i stället till ett uppdrag som HaV ska presentera . Detta är dock samma svar som det tidigare statsrådet började ge för . På detta sätt har S-MP-regeringen passat på frågorna i väntan på ett förslag som vi sedan vet kommer att ta att bereda. Men medan gräset växer dör kon, kära regering. Det är ett viktigt talesätt att ha i åtanke. Jag ber om ursäkt om jag låter gnällig. Det är sällan konstruktivt. Men å andra sidan kan det balansera upp en del av det storslagna beröm som min kollega tidigare här i talarstolen gav sin och regeringens hantering av de här frågorna. För min och del handlar detta om frågor som är av stor betydelse för jobb, levande kustsamhällen, fisketurism och bra mat på köksbordet. Då förtjänar regeringens nedprioritering av frågorna att såväl uppmärksammas som kritiseras. Om det var mer vetenskapliga underlag som regeringen behövde fanns dessa redan. Men det hjälpte inte att vi moderater - jag vet att även har legat på i de här frågorna - kunde peka på forskning som rekommenderade en utflyttning av trålgränsen. Det hjälpte inte att vi kunde hänvisa till forskning som visade att sillen består av olika genetiska varianter där vissa leker och vissa och att man då inte kunde köra med samma förvaltningsplan som man haft . Det hjälpte heller inte att vi åberopade användandet av försiktighetsprincipen, som faktiskt tillåts i den gemensamma fiskeripolitiken. Och på frågan om regeringen nu har inlett samtal med våra avtalspartner och angående en utflyttning av trålgränsen på prov, så att man liksom börjar kratta manegen, är svaret nej. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Fiskeripolitik Vi tycker också att det är illa att stora trålare får lov att tråla allt närmare kusten. Också detta har vi i oppositionen, kustfiskare och medier uppmärksammat. Men regeringen har inte brytt sig. HaV, Havs- och vattenmyndigheten, har till och med gett dispenser till större trålare att fiska innanför gällande trålgräns, trots de negativa effekter detta får för det småskaliga fisket. Många av er känner kanske den tidigare riksdagsledamoten , som fiskar vid . Han hörde av sig och var helt bedrövad. Under två dagars fiske hade han fått upp 14 strömmingar, vilket var väldigt långt ifrån en naturlig och vanlig fångst. Med sin mångåriga erfarenhet menar han att katastrofen är ett faktum. Sedan hävdas det att kustfisket inte fiskar upp sin tilldelade kvot, men det kanske finns förklaringar. har vi tack och lov fått avskjutning på tjuvfiskarna säl och skarv, men det var också en process där en drivande riksdagsopposition tidigt såg konsekvenserna av den förda politiken. Det var alltså tack vare en samlad opposition. När Coronakommissionen lämnade sin slutrapport var en stark kritikpunkt att regeringen och borde ha använt sig av försiktighetsprincipen för att skydda befolkningen. Principen innebär att man inte ska vänta på full och bättre kunskap om det okända hotet utan att man bör handla snabbt och kraftfullt och sedan skala ned om det visar sig att man tagit i för mycket. Det var så som kommissionens ordförande uttryckte saken. Det här är ett synsätt som vi moderater är övertygade om hade förbättrat situationen också inom fiskeripolitiken och därmed för fiskbestånden i . Det är också ett synsätt som många forskargrupper förespråkar och som vi eftersökte i våra många propåer till regeringen, men regeringen valde att slå dövörat till. Det var oklokt. Fiskeripolitiken och hade gagnats av mer verkstad och en adaptiv förvaltning i stället för att bara landa i stiltje i processen. Jag yrkar bifall till reservation 18. har i uppdrag att i samråd med berörda myndigheter löpande följa genomförandet av livsmedelsstrategin. och Havs- och vattenmyndigheten har uppdraget att ta fram en gemensam strategi och planer för yrkesfiske, vattenbruk, fritidsfiske, fisketurism samt arbete för att nå målen i den maritima strategin och livsmedelsstrategin. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Fiskeripolitik Regeringen har bland annat i skrivelser till Havs- och vattenmyndigheten gett uppgiften att redovisa de blå näringarnas utveckling och konkurrenskraft. Förutsättningar ska följas noga, och redovisningen ska särskilt belysa det småskaliga kustnära fisket och myndighetens bidrag till målen i livsmedelsstrategin. Regeringen har inom livsmedelsstrategin gett i uppdrag att sammanställa kunskap och analysera fiskberedningen i utifrån kapacitet och produktion. I allt detta ingår såklart dialog med näringar, att söka hinder och se behov. Mer ska beredas i för att nå livsmedelsstrategins mål med ökad livsmedelsproduktion. Vad kan egentligen saknas? Jag läser direkt ur yrkande som ligger till grund för dagens förslag till tillkännagivande till regeringen att "systematiskt bör följa upp hur det lokala fisket bidrar till att öka svensk livsmedelsproduktion i enlighet med målsättningen i livsmedelsstrategin". Man tillkännager detta för regeringen. Tack, , för frågan! citerade en av våra reservationer, och jag tror att vi egentligen har omkring 30 i vår fiskerimotion. Det här tycker jag är väldigt klokt, liksom jag tycker att det är klokt att man agerar från regeringens sida och försöker skaffa sig kunskap. Men man låter det gå i clinch och rör sig inte en liten millimeter för att försöka komma till rätta med de problem som finns här och och är akuta. Vi talar om åtta års regeringserfarenhet, ! Det håller inte att bara hänvisa till utredning på utredning och strategi på strategi om det inte landar i någonting som faktiskt gynnar den biologiska mångfalden, fisket, turismen och kustsamhällena. Det håller inte. Det är frustrerande när vi på fråga efter fråga till ansvarigt statsråd får samma besked: Vi gör ingenting , för vi har inte kunskap nog. Det kommer en utredning . Men kunskapen fanns. Var det fel instanser som tog fram den kunskapen? Det är det man undrar. Dög det inte att det var Östersjöcentrum på som gjorde det? Duger det inte att det är SLU Aqua som lämnar samma rekommendationer? Det undrar jag och skulle gärna vilja ha ett besked om. En annan sak, fru talman, är att jag såg att när regeringen gjorde sina utspel talade man om havsmiljöpropositionen som skulle komma . Vart har den tagit vägen? Det kan låta taktlöst att tala om tekniska detaljer i vår fiskeripolitik som oförsvarliga krig mot pågår. Men med kriget och höjda livsmedelspriser aktualiseras våra ambitioner för levande fiskbestånd och vår egen livsmedelsförsörjning. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Fiskeripolitik tre motionsyrkanden som har föranlett dagens så kallade tillkännagivande till regeringen är onödiga, alltså konkret gällande ål, landningsskyldighet och de blå näringarnas koppling till livsmedelsstrategin. Jag noterade att svar på frågorna om livsmedelsstrategin och vad som saknas var högst oklara och inte innehöll något konkret. Låt oss ta ålen som exempel. har visat en tydlig kluvenhet när det gäller att skydda den starkt utrotningshotade ålen. ställde sig kritiska till EU:s ramvattendirektiv och spelar härmed tärning med exempelvis krav på vår vattenmiljö och vandringsvägar för ål. Detta är dock bättre än förra mandatperioden då tyckte att det var anmärkningsvärt att den S-ledda regeringen höll med om att ålfisket bör förbjudas. I stället manifesterade moderater med ålätarfest då man åt den starkt utrotningshotade ålen. Det befaras nu att av ålen vandrar tillbaka från svenska vatten för lek jämfört med hur det var . skriver till sitt yrkande att ålfisket endast har "marginell påverkan på beståndet". Min fråga är då: Hur kan dessa som fiskades eller de 2 som har fiskats i vara marginella? Anfall är bästa försvar, eller vad heter det? Jag ställde en fråga till , och det gällde något som många av oss partier som deltog i Miljömålsberedningens arbete tycker är väldigt intressant. Där var vi också överens. Vi ansåg att det skulle tas fram havsmiljöpropositioner, och det var alla partier med på. Regeringen har tydligen gått ut och lovat att en sådan skulle komma nu , men den har inte kommit. Det var min fråga till , men struntar i att svara på den. Det bekymrar mig. Vi hade kunnat samla ihop en hel del av de utestående frågorna där. Det handlar om att ha en holistisk syn på det här. Det handlar om att faktiskt se hela ekosystemet och hur det påverkas. Det hade vi kunnat plocka fram. När det handlar om ålen säger att det ska göras ålförvaltningsplaner nationellt , och det gör . SLU Aqua visar i sin senaste analys att det faktiskt har skett en vändning inom det svenska ålfisket . Det har blivit en vändning åt det positiva hållet . Det vi önskar är att EU ska göra en samlad bedömning av hur de här ålförvaltningsplanerna ser ut för alla medlemsstater. Det är det som står i yrkandet. Det föreslår också SLU Aqua, inte minst när det kommer till . Vi står självfallet bakom våra reservationer, men för tids yrkar vi bifall till reservation 6 under punkt 4 om övriga åtgärder för att bevara ålen. Havet är en betydelsefull resurs och fisket en betydelsefull svensk näring med gamla anor. framhåller den kulturella aspekten av fisket liksom den ekonomiska betydelsen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Fiskeripolitik ser att antalet fiskelicenser är omkring 1 000. Men fisket genererar fler arbetstillfällen inom livsmedelsindustrin. Förutom att fisk är ett bra livsmedel är fisket också en viktig komponent i den svenska livsmedelsproduktionen. Den svenska fiskerilagstiftningen är underordnad EU:s gemensamma fiskeripolitik. Den gemensamma fiskeripolitiken omfattar i stora drag allt nyttjande av levande resurser i vattnen och inom vattenbruket. I grundförordningen görs dock flera viktiga avgränsningar som innebär att EU:s fiskerilagstiftning kan kompletteras med nationell lagstiftning. Fisket har alltid utgjort en viktig näringskälla i såväl som övriga med de långa kuster och talrika sjöar vi har. Bortsett från fisket i insjöar och floder finner man för vidkommande de största skillnaderna mellan och . Medan den mycket rikare tillgången på fisk vid liksom närheten till , och har skapat förutsättningar för ett utpräglat yrkesfiske har ostkustens naturtillgångar gett upphov till ett mer säsongsmässigt binäringsfiske koncentrerat kring vissa dominerande fångster vid sidan av andra näringsfång. I har större delen av fiskkonservindustrin som vi vet varit koncentrerad till . Västkustfisket följt av framför allt fisket i och svarar för en stor del av sysselsättningen. Surströmmingsindustrin är däremot koncentrerad till och hotas av industrifiske, säl och skarv. Fiskrökeriernas produktion bedrivs ofta i mindre skala och är viktig för sysselsättningen i flera kommuner. Det svenska EU-inträdet innebar att den svenska fiskeindustrins marknader växte. Tullhinder försvann, och sysselsättningen ökade. belades importen av förädlad norsk fisk med tullar inom EU. Fiskodlingar har också blivit en viktigare del av fiskeindustrin. I till exempel har denna branschgren nått en dominerande position och är bra mycket större än i . Tillståndsprocessen för fiskodling varierar stort mellan olika länsstyrelser. Det är en process som kan ta , vilket vi har hört här. Tillstånden är inte bara tidskrävande och kostsamma att söka; de är dessutom tidsbegränsade. Därför bör tillståndsprocessen ses över så att den blir betydligt enklare och snabbare. Giltighetstiden bör också förlängas. Etablering av nya fiskodlingar behöver underlättas, och förutsättningarna för befintliga odlingar att expandera behöver förbättras. Men det finns en lagstiftning och reglering som hindrar utveckling och förnyelse, som bromsar initiativ för att framföra nya, mindre miljöpåverkande odlingstekniker och odling av nya arter. Den administrativa bördan behöver också reduceras. har flera olika myndigheter ansvar för prövning och tillsyn av vattenbruk. Det krävs bättre samordning mellan de myndigheter som ansvarar för prövning och tillsyn av vattenbruk. yrkesfiske står som vi vet inför stora utmaningar. förslag om fångstkvoter innebär minskade fångster för flera av kommersiellt viktiga bestånd. Kvoterna för fiske av sill och strömming i centrala har sänkts successivt .