bet · H901CU5 · 2022-04-22 00:00:00 — Utskottet föreslår två tillkännagivanden till regeringen med anledning av motionsyrkanden om att främja ägarlägenheter och om hyrköpsystem. Utskottet anser bl.a. att regeringen bör prioritera arbetet med frågorna i enlighet med tidigare tillkännagivanden. Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden. Motions-yrkandena handlar om hyran m.m., avhysning m.m. och privatuthyrning. I betänkandet finns 13 reservationer (S, M, SD, C, V, KD, L, MP) och ett särskilt yttrande (M, SD, C, V, KD, L). I två reservationer (S, V, MP) föreslås att inte ska göra något tillkännagivande till regeringen. Cirka 110 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Bristande fastighetsförvaltning och underhåll Bostadshyresgästens användning av lägenheten och rökning Kriminella gruppers användning av lägenheter Stärkt skydd för bostadsrättshavare Främjande av kooperativ hyresrätt Främjande av ägarlägenheter m.m. Motioner som bereds förenklat 1.Hyran m.m., punkt 1 (C, L) 2.Avhysning m.m., punkt 2 (V) 3.Privatuthyrning, punkt 3 (M, C, KD, L) 4.Bristande fastighetsförvaltning och underhåll, punkt 4 (SD) 5.Bristande fastighetsförvaltning och underhåll, punkt 4 (L) 6.Bostadshyresgästens användning av lägenheten och rökning, punkt 5 (M) 7.Bostadshyresgästens användning av lägenheten och rökning, punkt 5 (SD) 8.Kriminella gruppers användning av lägenheter, punkt 6 (L) 9.Stärkt skydd för bostadsrättshavare, punkt 7 (V) 10.Främjande av kooperativ hyresrätt, punkt 8 (C) 11.Främjande av kooperativ hyresrätt, punkt 8 (V) 12.Främjande av ägarlägenheter m.m., punkt 9 (S, V, MP) 13.Hyrköpsystem, punkt 10 (S, V, MP) Motioner som bereds förenklat, punkt 11 (M, SD, C, V, KD, L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2021/22:2645 av (M), 2021/22:2646 av m.fl. (M) och 2021/22:3997 av m.fl. (L) yrkande 60. Reservation 1 (C, L) 2021/22:2602 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 13. Reservation 2 (V) 2021/22:3708 av m.fl. (M) yrkande 53. Reservation 3 (M, C, KD, L) Bristande fastighetsförvaltning och underhåll 2021/22:2558 av m.fl. (SD) yrkandena 12, 14 och 16 samt 2021/22:3997 av m.fl. (L) yrkandena 50, 52 och 58. Reservation 4 (SD) Reservation 5 (L) Bostadshyresgästens användning av lägenheten och rökning 2021/22:2558 av m.fl. (SD) yrkande 13 och 2021/22:3708 av m.fl. (M) yrkande 64. Reservation 6 (M) Reservation 7 (SD) Kriminella gruppers användning av lägenheter 2021/22:3997 av m.fl. (L) yrkande 53. Reservation 8 (L) Stärkt skydd för bostadsrättshavare 2021/22:2608 av Momodou m.fl. (V) yrkande 2. Reservation 9 (V) Främjande av kooperativ hyresrätt 2021/22:2603 av Momodou m.fl. (V) yrkandena 15 och 16, 2021/22:3221 av m.fl. (C) yrkande 5 och 2021/22:3722 av m.fl. (S). Reservation 10 (C) Reservation 11 (V) Främjande av ägarlägenheter m.m. ställer sig bakom det som utskottet anför om främjande av ägarlägenheter och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1710 av (KD), 2021/22:2306 av (L) yrkandena 1 och 2, 2021/22:2558 av m.fl. (SD) yrkande 5 och 2021/22:3708 av m.fl. (M) yrkandena 45 och 46. Reservation 12 (S, V, MP) ställer sig bakom det som utskottet anför om hyrköpsystem och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2558 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkande 27, 2021/22:4212 av m.fl. (KD) yrkande 5 och 2021/22:4222 av m.fl. (KD) yrkande 14. Reservation 13 (S, V, MP) Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (MP), (KD), (S), (M), (S), (M), (SD), (S), Momodou (V), (M), (SD), (S), (S), (SD), (M), (L) och (C). I ärendet behandlar utskottet ca 110 motionsyrkanden som väckts under den allmänna motionstiden /22 och som gäller hyresrätten som upplåtelseform, framför allt utformningen av bestämmelserna i hyreslagen[1]. I betänkandet behandlas också motionsyrkanden om bostadsrätt och vissa andra upplåtelseformer. Av dessa behandlas ca 80 yrkanden i förenklad ordning eftersom de tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat . Förslagen i motionerna finns i bilaga 1. I bilaga 2 finns en förteckning över de motionsförslag som behandlas i förenklad ordning. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att remitteringen av vissa betänkanden ska återupptas och att en hyresgästs sopsortering ska beaktas vid hyressättningen. Jämför reservation 1 (C, L). I kommittémotion 2021/22:3997 av m.fl. (L) yrkande 60 begärs ett tillkännagivande om att remitteringen av betänkandena Fri hyressättning vid nyproduktion (SOU 2021:50) och Läge och kvalitet i hyressättningen (SOU 2021:58) bör återupptas. I motion 2021/22:2646 av m.fl. (M) begärs ett tillkännagivande om att stimulera till ökad fastighetsnära sopsortering genom hyresreglering. Motionärerna anför att i dagens lagstiftning finns möjlighet att reglera hyran utifrån hyresgästens vattenanvändning och ström men inte utifrån sopsortering. Motionärerna föreslår därför att hyran ska kunna reduceras genom aktiv sopsortering av hyresgästen. Ett liknande förslag förs fram i motion 2021/22:2645 av (M). Utgångspunkter när det gäller hyran Utgångspunkten är att hyran för bostadslägenheter ska vara bestämd till beloppet. Det gäller både om hyran bestäms i hyresavtalet eller om avtalet innehåller en förhandlingsklausul enligt hyresförhandlingslagen. Enligt 12 kap. 19 § första stycket hyreslagen kan vissa undantag från den bestämda hyran göras bl.a. i fråga om avgifter för vatten och avlopp, om avgiften påförs hyresgästen efter individuell mätning. Undantaget avser alltså de fall där individuell mätning sker av förbrukningen och hyran grundas på denna. Enligt samma bestämmelse, fjärde stycket, ska beräkningen av ersättning för en kostnad som hänför sig till lägenhetens uppvärmning, nedkylning eller förseende med varmvatten eller elektrisk ström ta sin utgångspunkt i den uppmätta förbrukningen. Även för dessa nyttigheter ska alltså ersättningen utgå från den uppmätta förbrukningen, dock under förutsättning att tekniska möjligheter till mätning finns i det enskilda fallet. Utredningen om fri hyressättning vid nyproduktion Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med det huvudsakliga uppdraget att lämna förslag på en modell med fri hyressättning för nyproducerade lägenheter. I uppdraget ingick bl.a. att lämna förslag på hur hyran skulle bestämmas, justeras och omprövas enligt den nya modellen med fri hyressättning. Utredningen, som tog namnet Utredningen om fri hyressättning vid nyproduktion, överlämnade betänkandet Fri hyressättning vid nyproduktion (SOU 2021:50) till regeringen. återkallades remissen (Ju2021/02274). Enligt uppgift från har avsnittet om en framtida heltäckande officiell hyresstatistik överlämnats till för fortsatt beredning. I övrigt bereds inte betänkandet . Utredningen om läge och kvalitet i hyressättningen Regeringen beslutade att tillsätta en kommitté i form av en kommission för att kartlägga och analysera hur bostädernas läge och kvalitet beaktas relativt andra faktorer i hyressättningen samt föreslå lämpliga åtgärder från statens sida i de fall (på de orter där) lägesfaktorn och lägenheternas kvalitet inte beaktas i tillräcklig utsträckning. Uppdraget avsåg hyressättningen för det befintliga beståndet av hyresbostäder inom det s.k. bruksvärdessystemet. överlämnade betänkandet Läge och kvalitet i hyressättning till regeringen (SOU 2021:58). Betänkandet har inte remitterats och enligt uppgift från bereds inte utredningens förslag . Som redovisats ovan bereds förslaget till en modell med fri hyressättning för nyproducerade lägenheter inte inom (SOU 2021:50). Inte heller bereds förslagen i betänkandet Läge och kvalitet i hyressättningen (SOU 2021:58). Utskottet är inte berett att föreslå något initiativ från sida om att remitteringen av dessa betänkanden ska återupptas. Motion 2021/22:3997 (L) yrkande 60 bör alltså avslås. Utskottet är heller inte berett att föreslå något initiativ från sida om hur en hyresgästs sopsortering ska beaktas vid hyressättningen. Motionerna 2021/22:2646 (M) och 2021/22:2645 (M) avstyrks således. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om vräkningar av barnfamiljer. Jämför reservation 2 (V). I partimotion 2021/22:2602 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 13 begärs ett tillkännagivande om att regeringen ska sätta barnens bästa i fokus och se till att det inte är möjligt att vräka en barnfamilj innan familjen har ett fullvärdigt alternativt boende att flytta till. Uppsägning med anledning av uteblivna eller sena betalningar Den vanligaste orsaken till att en privatperson blir uppsagd från sitt hyresavtal är bristande hyresbetalning. Reglerna om detta har i huvudsak följande innehåll. Ett hyresavtal som gäller för obestämd tid måste sägas upp för att upphöra att gälla. Detsamma gäller för hyresavtal som ingåtts för bestämd tid, om den sammanlagda tid som lägenheten upplåtits till hyresgästen varat mer än i följd (3 § hyreslagen). Ett hyresavtal kan sägas upp att upphöra med uppsägningstid. Det är då fråga om en uppsägning till hyrestidens utgång. I praktiken är det vanligast att bostadshyresavtal löper och med tre månaders uppsägningstid för båda parter. Om hyresvärden säger upp hyresavtalet för en bostadslägenhet till hyrestidens utgång har hyresgästen enligt huvudregeln rätt till förlängning av avtalet, s.k. direkt besittningsskydd. Från denna huvudregel finns ett antal undantag som framgår av 46 § hyreslagen. Hyresgästens besittningsskydd bryts bl.a. när hyresgästen har åsidosatt sina förpliktelser i så hög grad att avtalet skäligen inte bör förlängas. Ett hyresavtal kan också sägas upp att upphöra utan uppsägningstid. Det är då fråga om en uppsägning . Hyresvärden har rätt till en sådan uppsägning om hyresrätten är förverkad. I hyreslagen finns en uppräkning av de omständigheter som kan medföra att hyresrätten till en bostadslägenhet är förverkad (42 § hyreslagen). upphör genast eller annars om inte annat följer av bestämmelserna om hyresgästens möjligheter att få tillbaka hyresrätten (6 och 44 §§ hyreslagen). Om hyresrätten är förverkad har hyresgästen ingen rätt till förlängning av hyresavtalet. Dröjsmål med betalning av hyran kan medföra såväl att hyresrätten är förverkad som att hyresgästen anses ha åsidosatt sina förpliktelser så att avtalet skäligen inte bör förlängas. Vid förverkande kan uppsägning göras både och till hyrestidens utgång. I 42 § hyreslagen anges som nämnts ovan vilka omständigheter som kan medföra förverkande och ge hyresvärden rätt att säga upp ett hyresavtal . Totalt finns det tolv olika förverkandegrunder, varav en avser dröjsmål med betalning av hyran för en bostadslägenhet (punkt 1). Enligt denna punkt är hyresrätten förverkad om hyresgästen dröjer med att betala hyran mer än efter förfallodagen. Om hyresrätten är förverkad på grund av dröjsmål med betalning av hyran innebär det inte nödvändigtvis att hyresavtalet ska upphöra. Hyresgästen kan till att börja med inte skiljas från lägenheten om förseelsen är av ringa betydelse. Hyresgästen kan inte heller skiljas från lägenheten på grund av förverkande om rättelse, dvs. i detta fall betalning eller deponering av hyran, sker innan hyresvärden har sagt upp avtalet (43 §). Möjligheten till rättelse gäller oavsett dröjsmålets omfattning. I 44 § hyreslagen finns ytterligare en inskränkning av hyresvärdens möjligheter att skilja hyresgästen från lägenheten vid betalningsförsening. Hyresgästen får inte skiljas från lägenheten om hyran betalas eller deponeras (den s.k. återvinningsfristen) från det att hyresgästen delgetts underrättelse om sin möjlighet att få tillbaka hyresrätten och meddelande om uppsägningen och anledningen till denna lämnats till socialnämnden i den kommun där lägenheten är belägen. Det måste även ha gått utöver återvinningsfristen för att ett avhysningsbeslut ska få meddelas. Hyresrätten kan enligt samma bestämmelse även återvinnas genom att socialnämnden inom återvinningsfristen skriftligen meddelar hyresvärden att den åtar sig betalningsansvaret för hyran. I bestämmelsen finns också en särskild skyddsregel om hyresgästen varit förhindrad att betala hyran inom återvinningsfristen på grund av sjukdom eller en liknande oförutsedd omständighet. Inte heller i detta fall får hyresgästen skiljas från lägenheten. Det krävs dock att hyran betalas möjligt och senast när tvisten om avhysning avgörs i första instans. En vräkning eller avhysning, som är det begrepp som används i utsöknings-balken (UB), verkställs av . Med avhysning avses en förpliktelse för en nyttjanderättshavare – t.ex. en hyresgäst – att flytta från fast egendom, en bostadslägenhet eller något annat utrymme i en byggnad (16 kap. 1 § UB). Innan en avhysning sker ska hyresgästen få tillfälle att yttra sig till . Saknar hyresgästen känt hemvist och har det inte kunnat klarläggas var han eller hon uppehåller sig, får avhysning dock ske utan hinder av att han eller hon inte har fått tillfälle att yttra sig (16 kap. 2 § UB). Avhysning ska genomföras så att skälig hänsyn tas till såväl hyresvärdens intresse som hyresgästens situation. Om möjligt ska avhysning ske från det att behövliga handlingar kom in till . Avhysning får ske tidigast från det att hyresgästen fick tillfälle att yttra sig eller, om hyresgästen är bosatt utomlands, från det att underrättelse sändes till honom eller henne (16 kap. 3 § UB). Om det behövs av hänsyn till hyresgästen får medge anstånd med avhysningen från utgången av fyraveckorsfristen. Om det finns synnerliga skäl får anståndet utsträckas , om skälig ersättning betalas för hela den anståndstid som har medgetts av myndigheten (16 kap. 4 § UB). Medger hyresvärden uppskov med avhysningen och varar uppskovet över för ansökan, är ansökan förfallen, om det inte finns särskilda skäl att godta ytterligare uppskov (16 kap. 5 § UB). När ansökan om avhysning från en bostad har gjorts ska underrätta socialnämnden i den kommun där bostaden finns. Nämnden ska också underrättas om tiden för avhysningsförrättningen (16 kap. 2 § utsökningsförordningen [1981:981]). ska genom att höra hyresgästen eller på annat sätt förbereda avhysningen så att onödig skada undviks och avhysningen kan verkställas så enkelt och billigt som möjligt (16 kap. 3 § utsökningsförordningen). Enligt socialtjänstlagen (2001:453) har den som inte själv kan tillgodose sina behov eller kan få dem tillgodosedda på annat sätt, rätt till bistånd av försörjning och sin livsföring i övrigt (4 kap. 1 §). Biståndet ska utformas så att det stärker den enskildes möjligheter att leva ett självständigt liv. Av 5 kap. 4 § socialtjänstförordningen (2001:937) framgår att när socialnämnden har fått en underrättelse om tiden för en avhysning, ska nämnden sända en bekräftelse av mottagandet till . I bekräftelsen ska det anges vem som är ansvarig handläggare vid socialnämnden. En kopia av bekräftelsen ska sändas till den som avhysningen avser. Ekonomiska stöd för boendekostnader Statliga stöd till enskilda hushåll för att de ska kunna betala för sitt boende finns i form av bl.a. bostadsbidrag till unga och barnfamiljer, bostadstillägg för pensionärer, bostadsersättning till vissa nyanlända som har etableringsersättning och bostadstillägg för den som får aktivitetsersättning eller sjukersättning. Kommunerna får vid sidan av det stöd som ska ges i enlighet med bl.a. socialtjänstlagen lämna ekonomiskt stöd till enskilda hushåll i syfte att minska deras kostnader för att skaffa eller inneha en permanentbostad, se lagen (2009:47) om vissa kommunala befogenheter. Stödet ska enligt förarbetena lämnas på objektiva grunder (se prop. 1992/93:242 s. 27). Anslaget 1:3 Stöd för att underlätta för enskilda att ordna bostad inom utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik får bl.a. användas för utgifter för statsbidrag till kommuner som går i borgen för enskilda hushålls skyldighet att betala hyra för sin bostad (s.k. kommunala hyresgarantier). Stödet i denna del regleras i förordningen (2007:623) om statligt bidrag för kommunala hyresgarantier. prövar ärenden om bidrag och sköter utbetalningen av bidragen. Åtgärder inom det bostadspolitiska området Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att utreda dels den uppgiftsfördelning mellan stat och kommun som funnits inom bostadspolitiken , dels vissa bostadspolitiska verktyg, och vid behov lämna förslag som ökar deras effektivitet (En socialt hållbar bostadsförsörjning, dir. 2020:53). Syftet med utredningen är att skapa förutsättningar för en socialt hållbar bostadsförsörjning som underlättar situationen för hushåll som har svårt att skaffa en bostad på marknadens villkor, bl.a. strukturellt hemlösa. ska boendesegregation motverkas och förutsättningarna för jämlika uppväxt- och levnadsvillkor förbättras. Utredaren ska bl.a. analysera hur den kommunala befogenheten att lämna ekonomiskt stöd till enskilda hushåll i syfte att minska deras kostnader för att skaffa eller inneha en permanentbostad används och vid behov föreslå förändringar. Enligt ett tilläggsdirektiv (dir. 2021:67) ska uppdraget redovisas . Regeringen har vidare gett i uppdrag att inkomma med en analys och förslag på åtgärder för att motverka och förebygga hemlöshet (dnr S2020/08834). Enligt regeringens beslut skulle förslagen ha som målsättning att långsiktigt bidra till ett minskat antal hemlösa och ett minskat antal avhysningar. redovisade sitt uppdrag (Förebygga och motverka hemlöshet, ). I rapporten redovisas dels arbetssätt som riktar sig till , dels förslag på fortsatt arbete på nationell nivå till stöd för kommunerna. lyfter särskilt vikten av att berörda barn uppmärksammas tidigt i det avhysningsförebyggande arbetet samt vikten av att barnkonsekvensanalyser genomförs för att tillvarata barns bästa (anförd rapport. s. 39). Regeringen beslutade att ge i uppdrag att verka för att socialtjänst och hyresvärdar i hela landet samverkar för att förebygga avhysningar. Detta mot bakgrund av att antalet avhysningar samt antalet barn som berördes av avhysningar ökade . Uppdraget ska delredovisas i myndighetens årsredovisningar 2022 och 2023 och slutredovisas . Dåvarande statsrådet (MP) anförde i ett interpellationssvar om vräkning av barnfamiljer bl.a. följande (ip. 2021/22:49): Regeringen ser mycket allvarligt på att antalet barn som påverkades av avhysningar ökade , och vi följer löpande utvecklingen i tät dialog med bostadsmarknadens parter. I budgetpropositionen gör regeringen en historiskt stor satsning på att barn ska få växa upp under trygga förhållanden. Regeringen tillför till exempel mer än för att se till att det finns skyddat boende för våldsutsatta barn och vuxna. Regeringen avser även att ta fram en ny nationell hemlöshetsstrategi –2026, som bland annat bör omfatta förebyggande arbete, och avsätter för detta ändamål. Flera insatser som regeringen har vidtagit under krisen hjälper barnfamiljer på kort sikt. Vi har starka socialförsäkringsskydd och trygghetssystem med bostadsbidrag, arbetslöshetsersättning, sjukförsäkring och föräldraförsäkring, som skyddar hushåll med låga inkomster och skyddar vid plötsliga händelser som sjukdom eller arbetslöshet. Regeringen har i två omgångar infört ett tillfälligt tilläggsbidrag för de barnhushåll som har bostadsbidrag. Det finns även möjlighet att vända sig till för att ansöka om stödinsatser och ekonomiskt bistånd. har enligt hyreslagen möjlighet att åta sig betalningsansvaret för obetald hyra och därmed förhindra en uppsägning. om att motverka och förebygga hemlöshet visar på vikten av att kommunerna agerar snabbt och tydligt när en familj riskerar att bli av med sitt hyreskontrakt. Regeringen har därför gett länsstyrelserna i uppdrag att fortsatt stötta kommunerna i arbetet med att förebygga vräkningar, särskilt vad gäller samverkan med hyresvärdar och Kronofogden. Regeringen har även tillsatt utredningen socialt hållbar bostadsförsörjning, som bland annat har i uppdrag att föreslå hur vi kan skapa förutsättningar som underlättar situationen för hushåll som har svårt att skaffa en bostad på marknadens villkor. Utskottet anser förvisso att det är bekymmersamt att antalet avhysningar som berör barn har ökat –2021. Den negativa utvecklingen är oroande. Som redovisats ovan är dock frågeställningarna när det gäller hemlöshet och vräkningar av barnfamiljer uppmärksammade på flera olika sätt av regeringen. Det pågår såväl utredningsinsatser som ett vräknings-förebyggande arbete och regeringen följer löpande utvecklingen i tät dialog med bostadsmarknadens parter. Mot bakgrund av det arbete som redan pågår på området anser utskottet att det inte finns skäl för att göra ett tillkännagivande. Motionsyrkandet bör därför avslås. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om privatuthyrning. Jämför reservation 3 (M, C, KD, L). I kommittémotion 2021/22:3708 av m.fl. (M) yrkande 53 begärs ett tillkännagivande om att en privatperson ska kunna hyra ut upp till tre ägarlägenheter enligt bestämmelserna i lagen (2012:978) om uthyrning av egen bostad. Lagen om uthyrning av egen bostad Lagen om uthyrning av egen bostad (privatuthyrningslagen) gäller när en privatperson hyr ut en egen bostadsrättslägenhet, ett en- eller tvåfamiljshus, en ägarlägenhet eller ett annat ägt boende. Lagen gäller alltså inte vid en andrahandsupplåtelse av en hyresrätt. Lagen syftar till att stimulera privatpersoner att hyra ut bostäder som de inte behöver, vilket ska förbättra utbudet och mångfalden på bostadsmarknaden. Vid upplåtelse enligt lagen tillåts en friare hyressättning än vid upplåtelse enligt hyreslagen. Hyresvärden har rätt att genom hyran få ersättning för sina kostnader för bostaden. På ansökan av hyresgästen ska hyresnämnden pröva om en avtalad hyra är för hög, men någon bestämmelse om att hyresgästen ska ha rätt att få en retroaktiv ändring av hyran finns inte, utan en ändring kommer att gälla för ansökan. Hyran ska fastställas till ett belopp som inte påtagligt överstiger kapitalkostnaden och driftskostnaderna för bostaden. Kapitalkostnaden beräknas som en skälig avkastningsränta på bostadens marknadsvärde utan koppling till bostadsägarens faktiska räntekostnader (4 § privatuthyrningslagen). har funnit att hyran anses påtagligt högre än kostnaderna för bostaden om hyran överstiger kostnaderna eller mer (RH 2017:34). gäller för obestämd tid om parterna inte avtalar om en bestämd hyrestid. Någon möjlighet för hyresgästen att framtvinga en förlängning av hyresavtalet finns inte, inte heller vid långvariga hyresförhållanden. Om någon hyr ut flera lägenheter, gäller lagen endast den första upplåtelsen. För senare upplåtelser gäller i stället hyreslagen, vilket innebär att andra bestämmelser om bl.a. hyressättning och hyresgästens besittningsskydd blir tillämpliga (1 § privatuthyrningslagen). Tillämpningen av särbestämmelserna för uthyrning av bostad enligt privatuthyrningslagen är vidare begränsad till fall då privatpersoner eller juridiska personer hyr ut ägda bostäder utom näringsverksamhet. Vad som menas med näringsverksamhet framgår inte av lagtexten. I förarbetena till privatuthyrningslagen (prop. 2012/13:1 s. 76) anförs bl.a. att den som upplåter lägenheter i sådan omfattning att han eller hon som hyresvärd omfattas av hyresförhandlingslagen (1978:304) får anses göra det i en näringsverksamhet. Enligt hyresförhandlingslagen anses den som regelmässigt hyr ut fler än två bostadslägenheter som hyresvärd. Detta utesluter inte att även en person som upplåter färre lägenheter än tre i vissa fall ska anses göra det i näringsverksamhet. När det är fråga om upplåtelser i sådan mindre omfattning får frågan om det är en näringsverksamhet bedömas med beaktande av samtliga omständigheter. Av betydelse är om upplåtelsen sker för att ge vinst eller för att undvika kostnader för dubbla boenden.