bet · H901UbU18 · 2022-04-01 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3321 av m.fl. (M) yrkandena 4 och 7, 2021/22:4037 av och (båda M) yrkande 4 och 2021/22:4176 av m.fl. (M) yrkande 12 och 2021/22:4005 av m.fl. (L) yrkande 2 och 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkandena 119 och 122. Vi anser att det behövs reformer för att anpassa utbildningsväsendet bättre till arbetsmarknadens efterfrågan och yrkesverksammas behov av omställning och kompetensutveckling. Vi vill att alla människor ska ha möjlighet till omställning genom att skaffa sig en utbildning som motsvarar arbetsmarknadens efterfrågan för att skapa fler chanser till jobb. Både för dem som saknar en fullständig utbildning och för dem som vill byta yrke eller inriktning spelar den kommunala vuxenutbildningen en viktig roll. För att möta de krav som ett globaliserat kunskapssamhälle ställer och förbättra matchningen på arbetsmarknaden måste en modern vuxenutbildning vara mer efterfrågestyrd än . Individens och näringslivets omställningsbehov förändras snabbt och anpassningar till denna efterfrågan behöver göras. En ökad mångfald av utbildningsanordnare bidrar såväl till en kvalitetshöjande konkurrens som till en ökad utbudsbredd – när det gäller både innehåll och form. Det ger individen bättre möjligheter att studera mer anpassat utifrån såväl sina behov som utifrån yrkeslivet. Vi vill därför att en valfrihetsreform genomförs i vuxenutbildningen som innebär att den studerande fritt ska få välja att läsa vuxenutbildning inom eller annan regi. Alliansregeringen tillsatte utredningen – Valfrihet i vuxenutbildningen (SOU 2008:17) som kom med sitt betänkande . En valfrihetsreform med utgångspunkt i betänkandet om Frivux bör genomföras i vuxenutbildningen där den studerande fritt ska få välja att läsa vuxenutbildning inom eller annan regi. En viktig del i detta är att ersättningen till anordnarna ger rätt incitament till att uppnå en god kvalitet och resultat. utgår ersättningen från deltagartimmar eller närvaro och inte från hur väl rustade eleverna blir i det svenska språket. Det kan leda till att anordnare behåller elever än nödvändigt utan att eleverna varken får med sig bättre kunskaper eller kommer närmare arbetsmarknaden. Vi föreslår därför att ersättningen till utbildningsanordnare ska utgå från uppnådda resultat och att en resultatbaserad ersättning i all vuxenutbildning införs. Vidare anser vi att gränsdragningen mellan kommunernas yrkesvux och Arbetsförmedlingens arbetsmarknadsåtgärder bör ses över och tydliggöras. Arbetsförmedlingens arbetsmarknadsutbildningar bör slopas. driver och upphandlar Arbetsförmedlingen utbildningar, trots att motsvarande redan finns i kommunerna. Lägg ner Arbetsförmedlingens utbildningar och stötta kommunerna med motsvarande summa. Det skulle innebära större utbud och en generell kvalitetshöjning. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. [En ökad mångfald av utbildningsanordnare bidrar såväl till en kvalitetshöjande konkurrens som till en ökad utbudsbredd – både avseende innehåll och form. Det ger individen bättre möjligheter att studera mer anpassat utifrån såväl sina behov som utifrån yrkeslivet. Det är därför viktigt att säkerställa en mångfald av aktörer och en hög kvalitet i undervisningen och verksamheterna. En viktig del i detta är att ersättningen till anordnarna ger rätt incitament till att uppnå en god kvalitet och resultat. utgår ersättning utifrån deltagartimmar eller närvaro och inte utifrån hur väl rustade eleverna blir i det svenska språket. Det kan leda till att anordnare behåller elever än nödvändigt utan att eleverna vare sig får med sig bättre kunskaper eller kommer närmare arbetsmarknaden. föreslår därför att ersättningen till utbildningsanordnare ska utgå ifrån uppnådda resultat och att en resultatbaserad ersättning i all vuxenutbildning införs.] Valfrihet inom vuxenutbildningen m.m., punkt 3 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkandena 119 och 122 samt 2021/22:3321 av m.fl. (M) yrkandena 4 och 7, 2021/22:4005 av m.fl. (L) yrkande 2, 2021/22:4037 av och (båda M) yrkande 4 och 2021/22:4176 av m.fl. (M) yrkande 12. Jag vill utreda möjligheten att införa ett fritt skolval inom vuxenutbildning. Detta innebär att om en viss utbildning inte tillhandahålls i den egna kommunen ska en person kunna söka en utbildningsplats i en annan del av landet utan att kunna nekas detta. Vidare anser jag att det finns behov av en efterfrågestyrd vuxenutbildning, och även av . Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Valfrihet inom vuxenutbildningen m.m., punkt 3 (L) av (L) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4005 av m.fl. (L) yrkande 2 och 2021/22:3321 av m.fl. (M) yrkandena 4 och 7, 2021/22:4037 av och (båda M) yrkande 4, 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkandena 119 och 122 samt 2021/22:4176 av m.fl. (M) yrkande 12. Vi vill se en nationell finansieringsmodell som främjar kvalitet och resultat, men som även premierar elevernas arbetsmarknadsetablering. Vi föreslår att en nationell skolpeng för vuxenelever ska införas, för att möjliggöra ökad kvalitet och likvärdighet. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Särskilt om , punkt 4 (M) av (M), (M) och Noria Manouchi (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3987 av m.fl. (M) yrkandena 11 och 13 samt 2021/22:3222 av m.fl. (C) yrkande 63. Vi anser att godkännande av utbildningar måste bli mer framtidsinriktat för att även kunna möta morgondagens behov på arbetsmarknaden och inte bara vad som behövs . Vidare anser vi att kvalitetsgranskningen, i likhet med tillsynen av utbildningar, bör avse enskilda utbildningar och göras utifrån fastslagna kvalitetskriterier som kopplats till resultat och de studerandes utveckling. Hur kvalitetskriterierna ska formuleras och exakt vilka parametrar som ska finnas för kvalitet och resultat bör dock själv få i uppdrag att ta fram. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförs ovan. Särskilt om , punkt 4 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3222 av m.fl. (C) yrkande 63 och 2021/22:3987 av m.fl. (M) yrkandena 11 och 13. Vidareutbildning och omställning är relativt framgångsrikt, men genomförs i för liten skala. , en avancerad yrkesutbildning i bristyrken och företagande, är en av svensk arbetsmarknads mest framgångsrika projekt med stora samhällsekonomiska vinster. Den spelar en avgörande roll för att säkra kompetenshöjningen inom svenskt näringsliv. Men behöver skalas upp. Den typ av utbildning som bedrivs inom är en lika naturlig och viktig del av det svenska utbildningssystemet som exempelvis högskolor och universitet. behöver också stärka samverkan med det lokala och regionala näringslivet. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförs ovan. Utbud av vuxenutbildning m.m., punkt 5 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3222 av m.fl. (C) yrkandena 62 och 65, 2021/22:3242 av m.fl. (C) yrkande 21, 2021/22:3243 av m.fl. (C) yrkande 18, 2021/22:3244 av m.fl. (C) yrkande 35, 2021/22:3245 av m.fl. (C) yrkande 32 och 2021/22:3681 av m.fl. (C) yrkande 7 och 2021/22:496 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 1, 2021/22:4062 av m.fl. (MP) yrkande 18, 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 9, 2021/22:4212 av m.fl. (KD) yrkande 46 och 2021/22:4219 av m.fl. (KD) yrkande 2. Jag anser att det behöver skapas långsiktiga planeringsförutsättningar för yrkesvux. Yrkesvux behöver få sina resurser tryggade för att bättre kunna planera utbildningar och spegla behovet på arbetsmarknaden. Det är bl.a. viktigt att se över hur kommunerna kan få stärkta förutsättningar för långsiktig planering av vård- och omsorgsutbildningar inom ramen för yrkesvux. Yrkesvux är en utbildning med statlig medfinansiering för de utan fullständiga gymnasiebetyg som vill gå en utbildning för att bli exempelvis vårdbiträde eller undersköterska. Genom denna väg hittar hälso- och sjukvården och äldreomsorgen en stor del av den kompetens man behöver. Eftersom yrkesvux kräver investeringar i mycket utrustning är dock långsiktiga planeringsförutsättningar särskilt viktiga. Det statsbidrag som kommuner kan söka för medfinansiering bör därför löpa , till skillnad från dagens korta ettårsperioder. Jag föreslår att regeringen ser över hur de långsiktiga förutsättningarna för planering av yrkesvux kan stärkas. Vidare anser jag att utbudet av utbildningar inom it-relaterade ämnen behöver öka för att bättre möta arbetsmarknadens efterfrågan på kompetens inom området. Det finns även ett behov av CSN-berättigade yrkesutbildningar, exempelvis yrkeshögskoleutbildningar, inom cybersäkerhet. Besöksnäringen är en snabbt växande, arbetskraftsintensiv näring vilket ökar behovet av kompetens, på både lång och kort sikt. Det är av stor betydelse att det finns utbildningar av hög kvalitet, möjlighet till kompetensutveckling, yrkesväxling samt information om de karriärmöjligheter som finns inom branschen. Det är en näring där många får första jobbet men förutsättningarna ska vara sådana att fler också har sista jobbet här. Vidare bör regeringen se över hur kapaciteten inom va-infrastrukturen kan stärkas genom riktade satsningar på yrkesutbildningar och kompetensutveckling inom va (vatten och avlopp). Staten har ett samhällsviktigt ansvar i att säkerställa att landets va-organisationer är tänkbara och attraktiva arbetsplatser med goda förutsättningar att både rekrytera och behålla personal med spetskompetens inom modern, klimatsäkrad och digitaliserad va-infrastruktur, samt kunskap om bl.a. långsiktig planering, projektering, upphandling, granskning och projektgenomförande. Särskilt önskvärt är det att säkerställa att mindre organisationer på landsbygden har möjlighet att locka kvalificerad personal och att personer som tar sin examen inom va har goda förutsättningar och incitament att påbörja eller fortsätta sin karriär i den region där de läste utbildningen. Jag vill därför att utbildningar inom va, i synnerhet på landsbygden, förstärks resursmässigt. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförs ovan. Utbud av vuxenutbildning m.m., punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:496 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 1 och 2021/22:3222 av m.fl. (C) yrkandena 62 och 65, 2021/22:3242 av m.fl. (C) yrkande 21, 2021/22:3243 av m.fl. (C) yrkande 18, 2021/22:3244 av m.fl. (C) yrkande 35, 2021/22:3245 av m.fl. (C) yrkande 32, 2021/22:3681 av m.fl. (C) yrkande 7, 2021/22:4062 av m.fl. (MP) yrkande 18, 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 9, 2021/22:4212 av m.fl. (KD) yrkande 46 och 2021/22:4219 av m.fl. (KD) yrkande 2. Det kommer att råda brist på utbildade undersköterskor och för att kompetensförsörjningen ska vara tryggad på lång sikt behöver yrket bli mer attraktivt. Med hänsyn till förväntad ökad förekomst av omfattande och sammansatta vårdbehov bland äldre personer som får vård och omsorg i kombination med ökade kvalitetskrav, är det angeläget att undersköterskors kompetens regleras och säkerställs. har beslutat om ett reviderat vård- och omsorgsprogram inom gymnasieskolan som gäller , och det har utformats nationella yrkespaket med förslag på innehåll i sammanhållna yrkesutbildningar som kan ges inom komvux och på gymnasieskolans introduktionsprogram. Dock kommer innehållet i vård- och omsorgsutbildningarna för vuxna fortfarande att variera eftersom huvudmän kan välja om och hur de ska använda de nationella yrkespaketen och eftersom s.k. uppdragsutbildningar ofta är kortare än de utbildningar som ges i form av det nationella yrkespaketet. Enligt betänkandet Stärkt kompetens i vård och omsorg (SOU 2019:20) har av anställda undersköterskor en vuxenutbildning eller annan vuxenutbildning inom vård och omsorg. Det är med andra ord en betydande andel undersköterskor vars utbildningsinnehåll kommer att skilja sig åt. Utifrån vikten av att kompetensen inom äldreomsorgen säkerställs behöver kraven på likvärdigt innehåll även i vuxenutbildningarna öka. Regeringen bör ge en lämplig myndighet i uppdrag att ta fram nationella riktlinjer om samtliga utbildningar för undersköterskor. Utbud av vuxenutbildning m.m., punkt 5 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 9, 2021/22:4212 av m.fl. (KD) yrkande 46 och 2021/22:4219 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2021/22:496 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 1, 2021/22:3222 av m.fl. (C) yrkandena 62 och 65, 2021/22:3242 av m.fl. (C) yrkande 21, 2021/22:3243 av m.fl. (C) yrkande 18, 2021/22:3244 av m.fl. (C) yrkande 35, 2021/22:3245 av m.fl. (C) yrkande 32, 2021/22:3681 av m.fl. (C) yrkande 7 och 2021/22:4062 av m.fl. (MP) yrkande 18. Bristen på förskollärare är väl känd men enligt Kommuner och Regioner (SKR) och Arbetsförmedlingen råder det även brist på barnskötare. Över hälften av de som arbetar i förskolan är barnskötare och de gör ett fantastiskt arbete som kompletterar förskollärarnas. är förutsättningarna för barnskötare inte särskilt bra. Enligt har av barnskötarna visstidsanställningar och över hälften arbetar deltid. Denna yrkesgrupp behöver lyftas och de behöver bli fler. Barnskötarutbildningen ges antingen på gymnasienivå eller som komvuxutbildning. Det finns relativt begränsad möjlighet att utbilda sig till barnskötare om man har en annan gymnasieutbildning. Ett tydligt helhetsgrepp för att utbilda fler barnskötare saknas. För att få fler att med annan gymnasieutbildning att vilja satsa på att bli barnskötare behöver man möjliggöra en kortare utbildning med praktik. Jag föreslår därför, i likhet med ett förslag från , att det inrättas ett yrkesexamens-utbildningsprogram för barnskötare som riktar sig till de som har en gymnasieutbildning. Vidare anser jag att antalet platser inom regionalt yrkesvux bör utökas. Yrkesvux är en mycket framgångsrik utbildningsform i både att lära ut svenska och yrkeskunskaper. Språkutbildningen inom ordinarie sfi uppvisar inte samma goda resultat. Ett skäl till resultaten inom ordinarie sfi kan vara att de i huvudsak organiseras så att personen först lär sig enbart svenska och därefter kan börja på en reguljär utbildning. Det gör målet om ett arbete mer avlägset och motivationen riskerar att sjunka, särskilt för den grupp nyanlända som har arbetserfarenhet men ingen längre utbildning. Behoven är stora. Det finns hundratals bristyrken i . Det är truckförare, lokalvårdare, skogsarbetare, målare, murare och golvläggare för att nämna några. Besöksnäringen skulle kunna utvecklas ytterligare i landets alla delar, men där krävs satsningar på regionala utbildningar inom och yrkesvux för utbildning och kompetensutveckling inom näringens olika delar. Många goda lokala utbildningar, inte minst för nyanlända, har kommit igång på olika håll i landet. Att använda nya svenskars språkkunskaper, och infödda svenskars lokalkännedom, borde vara en bra kombination för att öka de lokala förutsättningarna för en stärkt turism. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Utbud av vuxenutbildning m.m., punkt 5 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4062 av m.fl. (MP) yrkande 18 och 2021/22:496 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 1, 2021/22:3222 av m.fl. (C) yrkandena 62 och 65, 2021/22:3242 av m.fl. (C) yrkande 21, 2021/22:3243 av m.fl. (C) yrkande 18, 2021/22:3244 av m.fl. (C) yrkande 35, 2021/22:3245 av m.fl. (C) yrkande 32, 2021/22:3681 av m.fl. (C) yrkande 7, 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 9, 2021/22:4212 av m.fl. (KD) yrkande 46 och 2021/22:4219 av m.fl. (KD) yrkande 2. Det är vanligt att små kommuner utöver finansieringsproblem även har stora problem med organisatoriska och personella resurser, att rekrytera och behålla personal med rätt kompetens. Kompetensförsörjningen måste säkras. Det kommer att finnas ett stort behov av nyrekryteringar inom va (vatten och avlopp) , och för att möta dessa behov krävs satsningar på utbildningar inom va. Ett kompetenslyft för va bör införas som en del av en bredare satsning på kompetenslyft för grön omställning, för att möta behovet av nyrekryteringar och även personal med specifik kompetens, särskilt på landsbygden. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Modersmål för adopterade på komvux, punkt 6 (V, MP) av (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2606 av m.fl. (V) yrkande 8. har det uppdagats en rad oegentligheter kring internationella adoptioner, och har på initiativ av beslutat att dessa ska utredas. I bor flera tusen människor som är adopterade från andra länder, personer som har rätt att lära sig mer om sitt ursprung. När dessa barn går i skolan har de rätt att lära sig sitt modersmål. Men detta bygger på att det finns grundläggande kunskaper i språket och ett engagemang från både föräldrar och barn. Språkbarriärer är också något som gör det svårare för adopterade att ta del av information om sin bakgrund. I exempelvis görs allt utredningsarbete på spanska och det översätts sedan av ideella krafter i för att de ska kunna sprida information till berörda personer. Vi anser att mer måste göras för att stötta adopterade i att söka sitt ursprung. En utökad rätt att studera sitt modersmål på komvux för adopterade bör utredas. Svenska för invandrare m.m., punkt 7 (M) av (M), (M) och Noria Manouchi (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4176 av m.fl. (M) yrkandena 11 och 14 samt 2021/22:2357 av (L) yrkandena 1 och 2, 2021/22:2524 av m.fl. (SD) yrkandena 17 och 18, 2021/22:4005 av m.fl. (L) yrkande 10, 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 124 och 2021/22:4212 av m.fl. (KD) yrkande 15. Det huvudsakliga syftet med sfi ska vara att förkorta vägen till arbete som individen utvecklar sin kompetens så att den bättre motsvarar arbetsmarknadens kompetenskrav. Syftet med sfi bör därför förtydligas i skollagen med mål om etablering på arbetsmarknaden. Det behöver förtydligas att det är att komma i arbete som är målet med utbildningen. För att få ett betyg i den sfi-kurs eleven går ska det vidare vara obligatoriskt att genomföra nationella prov. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Svenska för invandrare m.m., punkt 7 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2524 av m.fl. (SD) yrkandena 17 och 18 samt 2021/22:2357 av (L) yrkandena 1 och 2, 2021/22:4005 av m.fl. (L) yrkande 10, 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 124, 2021/22:4176 av m.fl. (M) yrkandena 11 och 14 samt 2021/22:4212 av m.fl. (KD) yrkande 15. Sfi är av avgörande betydelse för att kunna bli anställningsbar och därmed bli en del av det svenska samhället. Kraven behöver däremot skärpas avsevärt. Ett stort problem är t.ex. att det inte finns någon fastställd tidsgräns för sfi utan kursen anses avslutad först när en elev uppnått kunskapskraven för den aktuella kursen. Detta innebär att sfi-studierna i praktiken kan pågå . Vi menar att det måste införas en bortre gräns för hur länge offentligfinansierade sfi-studier ska få fortgå och vill därför att denna fastställs till . Vidare anser vi att kraven ska skärpas när det gäller närvaro, resultat och utbildningsinnehåll. Personer som anländer till från andra länder och får studera inom vuxenutbildning, ska där ges obligatorisk undervisning om det svenska samhället och om rättigheter och skyldigheter för medborgare. Ämnena ska testas och kraven vara tydliga på hög kunskapsnivå för att man ska bli godkänd i vuxenutbildningen. Lärare ska vara certifierade i svenska språket på nivå C1 för att få fast anställning inom vuxenutbildningen. Icke legitimerade modersmålslärare ska endast få tidsbegränsade anställningar, mot bakgrund av att målsättningen måste vara att öka andelen behöriga lärare även inom sfi. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Svenska för invandrare m.m., punkt 7 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 124 och 2021/22:4212 av m.fl. (KD) yrkande 15 och 2021/22:2357 av (L) yrkandena 1 och 2, 2021/22:2524 av m.fl. (SD) yrkandena 17 och 18, 2021/22:4005 av m.fl. (L) yrkande 10 och 2021/22:4176 av m.fl. (M) yrkandena 11 och 14. En arbetsgemenskap är centralt för integrationen och för att personer som kommit till ska kunna komma i egenförsörjning. Utrikes födda som kommer från lägre utbildningsbakgrund har ofta haft ett praktiskt arbete i hemlandet och har erfarenheter som kan komma väl till pass i en rad bristyrken i . För att matcha denna grupp krävs utbildningsinsatser i såväl språk som yrkesutbildning i ett tidigt skede i etableringen. Jag anser att sfi med yrkesutbildning stegvis bör bli huvudalternativ för nyanlända och att detta ska erbjudas av alla kommuner. Vidare är det viktigt att utbildningar möter de behov som finns exempelvis när det gäller språk så att de som skulle kunna gå utbildningar inte hindras av att de inte kan språket. Att tillhandahålla utbildningen på fler språk skulle ge en möjlighet att snabbare komma i arbete och få en egenförsörjning utan de språkkunskaper som krävs. Svenskkunskaperna kan tillskansas parallellt med arbetet. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Svenska för invandrare m.m., punkt 7 (L) av (L) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2357 av (L) yrkande 2 och 2021/22:4005 av m.fl. (L) yrkande 10 och 2021/22:2357 av (L) yrkande 1, 2021/22:2524 av m.fl. (SD) yrkandena 17 och 18, 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 124, 2021/22:4176 av m.fl. (M) yrkandena 11 och 14 samt 2021/22:4212 av m.fl. (KD) yrkande 15. Pandemin har inneburit påfrestningar för hela utbildningsväsendet, och bland skolelever har flera internationella studier påvisat betydande kunskapstapp. Särskilt hårt har svaga elevgrupper drabbats, då de gynnas mest av lärarledd undervisning. Vi menar att det är av särskild vikt att genomföra en kartläggning som kan frambringa information om, och i så fall hur, kunskapstappet har drabbat eleverna inom sfi-utbildningen, med särskilt fokus på studieväg 1 och 2. Inom den kommunala vuxenutbildningen finns nationella kursplaner och betygskriterier i sfi och svenska som andra språk.