bet · H901UbU29 · 2022-06-08 00:00:00 — Bestämmelsen är inte tillämplig på skolavslutningar då de tillhör en annan del av utbildningen än undervisning. För en elev finns det därmed inte någon möjlighet att bli befriad från deltagande i skolavslutningar. Angående tillkännagivande om undantag från förbudet mot konfessionella inslag i utbildning som bedrivs av en offentlig huvudman Som framgår ovan har tillkännagett för regeringen att den ställer sig bakom det som har anfört om att det ska införas ett undantag från skollagens förbud mot konfessionella inslag i utbildning som bedrivs av en offentlig huvudman, med innebörden att konfessionella inslag ska få förekomma i offentliga skolor i annan utbildning än undervisning i samband med firandet av skolavslutningar och andra traditionella högtider. I utbildningsutskottets betänkande anges att innebörden av undantaget ska vara att konfessionella inslag med tonvikt på den gemensamma samvaron ska få förekomma i offentliga skolor, i annan utbildning än undervisning, i samband med firandet av skolavslutningar och andra traditionella högtider. Det ska vara möjligt att använda kyrkor eller andra religiösa lokaler för ändamålet. Deltagandet i sådana delar av utbildningen som innehåller konfessionella inslag ska vara frivilligt. Utskottet anger också att vid regeringens utformande av undantagsbestämmelsen görs nödvändiga överväganden och avgränsningar (bet. 2015/16:UbU14 s. 48). Utredningen konstaterade att frågan om konfessionella inslag vid avslutningar och firandet av högtider framöver ska bedömas enligt den föreslagna nya definitionen av konfessionella inslag och inte enligt gamla förarbetsuttalanden. Som framgår ovan föreslår regeringen att definitionen av konfessionellt inslag ska vara bekännande eller förkunnande inslag som tillhör en viss religion (t.ex. bön, trosförkunnelse eller predikan) som initieras och genomförs av huvudmannen eller på dennes uppdrag. Detta innebär att det framöver kommer att vara tydligt i lagtexten att förskolor, skolor, och fritidshem med offentlig huvudman har möjlighet att genomföra avslutningar och uppmärksamma traditionella högtider i gudstjänstlokaler, så länge inga konfessionella inslag enligt den nya definitionen förekommer. Regeringen gör därför bedömningen att det inte behöver göras något undantag från förbudet mot konfessionella inslag i utbildning hos en offentlig huvudman för att tillgodose tillkännagivandet. Enligt regeringen anses tillkännagivandet därmed slutbehandlat. När det gäller närvaro vid firande av avslutningar och uppmärksammande av traditionella högtider i gudstjänstlokaler bedömer regeringen att det inte finns skäl att göra undantag från närvaroplikten för sådana aktiviteter. Så länge ett firande av en skolavslutning eller en högtid i en gudstjänstlokal i enlighet med praxis utformas så att tonvikten ligger på den gemensamma samvaron, traditioner och högtidlighet och att konfessionella inslag såsom bön, välsignelse eller trosbekännelse inte förekommer, så är detta tillåtet. Ovanstående innebär att det genom den befintliga bestämmelsen om att utbildning med en offentlig huvudman ska vara icke-konfessionell och den föreslagna nya snäva definitionen av konfessionellt inslag blir tydligt att förskolor, skolor, och fritidshem med offentlig huvudman har möjlighet att genomföra avslutningar och uppmärksamma traditionella högtider i gudstjänstlokaler, så länge konfessionella inslag inte förekommer. Regeringen bedömer att någon ytterligare reglering inte behövs för sådana huvudmän. Skolavslutningar och uppmärksammande av traditionella högtider i gudstjänstlokaler i fristående skolor med konfessionell inriktning När det gäller fristående skolor med konfessionell inriktning finns det, i likhet med skolor med offentliga huvudmän, möjlighet att hålla en del av skolavslutningen i en gudstjänstlokal. I skolor med konfessionell inriktning finns det därutöver möjlighet att i gudstjänstlokalen ha konfessionella inslag då en skolavslutning inte är en del av undervisningen. Enligt förslag ovan ska ett konfessionellt inslag som huvudregel avgränsas från andra aktiviteter i utbildningen, men om det inte är möjligt utan att syftet med aktiviteten går förlorat får det konfessionella inslaget ingå i aktiviteten. Om ett barn eller en elev inte vill delta i en sådan aktivitet ska denne erbjudas att ta del i en annan likvärdig aktivitet utan konfessionella inslag. Förslaget innebär att information ska lämnas skriftligt i förväg om en skolavslutning kommer att innehålla konfessionella inslag och att det är frivilligt för eleven att delta. Om en elev inte vill delta i en sådan del av en skolavslutning ska ett likvärdigt alternativ anordnas. Huvudmannen kan anpassa sina åtgärder efter önskemål från elever och vårdnadshavare. Om alla vill delta i avslutningen i gudstjänstlokalen behöver något alternativt arrangemang inte anordnas. Enligt regeringen bör dock beaktas att en skolavslutning är en aktivitet som i sig handlar om gemenskap, att mötas och avsluta en utbildning tillsammans och att det kan finnas en risk att barn och elever hamnar utanför om de inte vill delta vid en samling eller avslutning i en gudstjänstlokal med konfessionella inslag. Regeringen framhåller att de förtydliganden av regleringen när det gäller definitioner av begreppen undervisning, utbildning, konfessionellt inslag och konfessionell inriktning samt förslag att deltagande i konfessionella inslag alltid ska vara frivilliga och att information ska lämnas, kan tillämpas på skolavslutningar även när det gäller fristående skolor med konfessionell inriktning. Regeringen bedömer att det inte behövs någon ytterligare reglering. Närmare om andra högtider än skolavslutningar Traditionella högtider ska liksom kunna uppmärksammas inom utbildningen oberoende av om skolan, förskolan eller fritidshemmet har en offentlig eller enskild huvudman och oavsett om den fristående skolan har en konfessionell inriktning eller inte. Att barn och elever får kunskap om sådana högtider och traditioner är en del av det uppdrag som åligger skolor, förskolor och fritidshem genom läroplanernas skrivningar om att överföra och utveckla ett kulturarv. Det internationella perspektiv som läroplanerna anger innebär vidare också att utveckla förståelse för den kulturella mångfalden inom landet. Det är centralt att dessa delar av utbildningen utformas i överensstämmelse med skolans värdegrund och demokratiuppdrag i skollagen och i läroplanernas inledande delar. Uppmärksammande av dessa högtider kan ske såväl i lokaler som används för gudstjänster som i andra lokaler. Behandlingen av personuppgifter är förenlig med EU:s dataskyddsförordning De förslag som lämnas i propositionen innebär att Skolinspektionen och kommunerna kommer att behöva behandla personuppgifter vid mottagande och prövning av ansökningar om godkännande av huvudmannaskap för fristående förskola, fristående skola och fristående fritidshem, med eller utan konfessionell inriktning, och vid mottagande av en anmälan till tillsynsmyndigheten om att en befintlig huvudman bedriver en verksamhet med en konfessionell inriktning. Vidare kommer de enskilda huvudmännen att behöva behandla personuppgifter i samband med att vårdnadshavare och elever informeras om konfessionella inslag i skolan. Regeringen redogör i propositionen för en analys av hur sådana behandlingar förhåller sig till EU:s dataskyddsförordning (och rådets förordning [EU] 2016/679 av om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv /46/EG) och till nationella bestämmelser (lagen [2018:218] med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning och förordningen [2018:219] med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning). Regleringen om personuppgifter behöver inte kompletteras Regeringen bedömer att EU:s dataskyddsförordning och lagen med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning utgör tillräcklig dataskyddsreglering för den personuppgiftsbehandling som kan komma att ske hos Skolinspektionen, kommunerna och de enskilda huvudmännen med anledning av förslagen i denna proposition. Det behöver således inte införas någon ytterligare dataskyddsreglering för denna behandling. Regeringen redogör i propositionen för de närmare skälen för sin bedömning. Sammantaget bedömer regeringen att det inte finns något behov av ytterligare dataskyddsreglering med anledning av ovan nämnda behandlingar. Det åligger den personuppgiftsansvarige att beakta de grundläggande principerna i artikel 5 om ändamålsbegränsning, uppgiftsminimering och lagringsminimering (artiklarna 5.1 b, 5.1 c och 5.1 e i dataskyddsförordningen). Om tillståndsmyndigheterna eller huvudmän ska spara uppgifter i elektronisk form måste även den grundläggande principen om integritet och konfidentialitet (5.1 f i dataskyddsförordningen) och bestämmelserna om säkerhet för personuppgifter (artikel 32 i dataskyddsförordningen) beaktas. Regeringen föreslår att ändringarna i skollagen ska träda i kraft . Det ska införas en övergångsbestämmelse i skollagen med innebörd att för en enskild som före lagens ikraftträdande har fått ett godkännande som huvudman för en fristående förskola, förskoleklass, grundskola, grundsärskola, fritidshem, gymnasieskola eller gymnasiesärskola, ska äldre bestämmelser, vilka endast uppställer krav på godkännande för viss verksamhet men inte för konfessionell inriktning, gälla. En sådan huvudman får ha konfessionella inslag i sin verksamhet under förutsättning att huvudmannen anmäler till tillsynsmyndigheten att verksamheten ska ha en konfessionell inriktning. Huvudmannen behöver inte ange vilken konfessionell inriktning det är fråga om. De nya bestämmelserna om att konfessionella inslag som huvudregel ska särskiljas från andra aktiviteter i utbildningen och om huvudmannens informationsskyldighet gentemot vårdnadshavare och elever m.m. ska tillämpas på sådana utbildningar och huvudmän fr.o.m. att anmälan har kommit in till tillsynsmyndigheten. Som skäl för sitt förslag anger regeringen bl.a. följande. Syftena med de förslag som lämnas i propositionen är att genom förtydligade bestämmelser säkerställa barns och elevers såväl positiva som negativa religionsfrihet, skydda barn och elever mot sådana ageranden som anges i de föreslagna demokrativillkoren och skapa bättre förutsättningar för en effektiv tillsyn. Det yttersta syftet är att säkerställa barns och elevers rätt till en likvärdig utbildning som uppfyller kravet på saklighet och allsidighet som barns och elevers rätt att utöva sin trosuppfattning eller att avstå religion i skolan värnas. Då ansökningar om att bli godkänd som huvudman för skollagsreglerade verksamheter som Skolinspektionen ska pröva ska lämnas in året före planerad start (2 kap. 1 § skolförordningen [2011:185] och 2 kap. 1 § gymnasieförordningen [2010:2039]) föreslår regeringen att de nya bestämmelserna ska träda i kraft . Första gången en sökande behöver uppge om den sökta verksamheten ska ha en konfessionell inriktning blir således i ansökningar i ansökningsomgången 2023 och första gången ägar- och ledningsprövningen kommer att omfatta en prövning mot demokrativillkoren blir . Senaste datum för befintliga huvudmän som vill fortsätta bedriva verksamhet med konfessionell inriktning att anmäla detta till tillsynsmyndigheten bör vara . ger huvudmännen tid att genomlysa sin verksamhet och göra eventuella förändringar som kan behövas för att verksamheten ska vara förenlig med de nya bestämmelserna. Dessa bestämmelser bör bli tillämpliga på sådana huvudmän och deras verksamhet fr.o.m. att anmälan har kommit in till tillsynsmyndigheten. Sådana bestämmelser kan införas som övergångsbestämmelser. I kommittémotion 2021/22:4516 av m.fl. (V) begärs att avslår propositionen. Att införa undantag för konfessionella friskolor från skollagens krav på att utbildningen ska vila på beprövad erfarenhet och vetenskaplig grund är enligt motionärerna oacceptabelt. Eftersom konfessionella inslag inte bör förekomma i skolan ser motionärerna inget behov av att föra in förtydliganden av detta i skollagen. Religiös eller annan ideologisk påverkan ska inte förekomma i skolan oavsett om det handlar om obligatoriska eller frivilliga inslag i utbildningen. I propositionen lämnar regeringen förslag till ändringar i skollagen som syftar till att öka kontrollen av konfessionella inslag i skolväsendet. Förslagen upprätthåller barns och elevers rätt till en likvärdig utbildning och som uppfyller kravet på saklighet och allsidighet. Förslagen värnar även barns och elevers rätt att avstå från religionsutövning i förskola, skola och fritidshemmet, men också deras rätt att utöva sin trosuppfattning. Utskottet välkomnar propositionen. För de som verkar inom svensk skola finns utmaningar att utifrån nuvarande bestämmelser dra gränser exempelvis för vad som kan anses vara konfessionella inslag eller när det gäller kravet på barns och elevers frivilliga deltagande i konfessionella inslag. Avsaknaden av definitioner som rör konfession i skolan har också lett till osäkerhet vid tillämpning och tillsyn. Regeringen föreslår bl.a. nya definitioner av begreppen konfessionella inslag och konfessionell inriktning, att det ska införas en informationsskyldighet för huvudmän till vårdnadshavare och elever om konfessionella inslag och att konfessionella inslag ska vara skilda från övriga aktiviteter inom utbildningen så att eleverna kan välja om de vill delta i sådana inslag eller inte. Alla barn och elever ska få en bra start i livet. Att bedriva utbildningsverksamhet inom skolväsendet innebär att man förvaltar samhällets förtroende för uppdraget. Det har uppdagats att fristående huvudmän trots upprepad kritik från Skolinspektionen har kunnat fortsätta sin verksamhet eftersom myndigheten inte har haft tillräckliga verktyg för att kunna ingripa. Särskilt allvarligt är att aktörer inom välfärdssektorn har kunnat använda statliga och kommunala medel till antidemokratisk verksamhet. Utskottet instämmer därför i regeringens bedömning att det behövs effektivare verktyg för att förhindra oseriösa och olämpliga aktörer att bedriva utbildningsverksamhet för barn och unga. Regeringen har lämnat förslag om att lämplighetsprövningen av enskilda som ansöker om att bli huvudmän ska utökas med ett demokrativillkor och att enskilda som avser att bedriva verksamhet med en konfessionell inriktning kommer att behöva söka och få tillstånd för sådan verksamhet. Utskottet ställer sig bakom förslagen. När det särskilt gäller den av uppmärksammade frågan om firandet av skolavslutningar i gudstjänstlokaler anser utskottet att regeringens bedömning att det inte behöver göras något undantag i skollagen från förbudet mot konfessionella inslag i utbildning hos en offentlig huvudman för att tillgodose tillkännagivandet är väl avvägd. Den föreslagna definitionen av konfessionellt inslag innebär att det framöver kommer att vara tydligt i skollagen att verksamheter med offentlig huvudman har möjlighet att genomföra avslutningar och uppmärksamma traditionella högtider i gudstjänstlokaler, så länge konfessionella inslag inte förekommer. Utskottet instämmer därmed i regeringens bedömning att tillkännagivandet får anses vara slutbehandlat. Med anledning av en motion med förslag om att bör avslå propositionen med hänvisning till att konfessionella inslag inte alls bör förekomma i skolan vill utskottet hänvisa till att regeringen i propositionen har aviserat att den avser att återkomma med förslag om etableringsstopp för enskilt bedriven verksamhet med konfessionell inriktning inom förskoleklass, skola och fritidshem. Mot denna bakgrund tillstyrker utskottet regeringens förslag i proposition 2021/22:157 och avstyrker motion 2021/22:4516 (V). Utskottet övergår nu till att under särskilda rubriker behandla de yrkanden som innehåller förslag om tillkännagivanden i frågor som anknyter till lagförslagen. Frågor om ägar- och ledningsprövningen Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden bl.a. om uppföljning av ägar- och ledningsprövningen och om förtydligade förslag till demokrativillkor. Jämför reservation 2 (M, SD, KD), 3 (SD, C, KD) och 4 (SD, KD). Uppföljning av ägar- och ledningsprövningen I kommittémotion 2021/22:4612 av m.fl. (M) föreslås ett tillkännagivande om att regeringen ska följa upp ägar- och ledningsprövningen. Uppföljningens fokus bör enligt motionärerna vara den kritik som regeringen har fått. Vid behov bör också regeringen återkomma till med nya förslag. Tillämpningen av ägar- och ledningsprövningen I kommittémotion 2021/22:4599 av och (båda C) framförs att en stärkt ägar- och ledningsprövning är ett viktigt verktyg för att garantera att de aktörer som får starta och driva skola är seriösa, långsiktiga och inte påverkas av tredje part. För att säkerställa tillämpningen av lagen och för att beakta skyddet för yttrandefriheten för de som är anställda i förskola, skola och fritidshem föreslår motionärerna att regeringen ska följa upp ägar- och ledningsprövningen. Förtydligande och uppföljning av demokrativillkoren I kommittémotion 2021/22:4579 av m.fl. (SD) yrkande 3 föreslår motionärerna ett tillkännagivande till regeringen om att kontinuerligt följa upp tillämpningen av demokrativillkoren och återrapportera till . Enligt motionärerna är en skärpt reglering nödvändig som det är viktigt att tillämpningen inte medför oanade konsekvenser. I kommittémotion 2021/22:4554 av m.fl. (KD) yrkande 1 föreslås att regeringen ska återkomma till med ett förtydligat förslag till demokrativillkor. Motionärerna anser att ett förtydligande av lagtexten är önskvärt för att undvika risk för rättsosäkerhet och tillämpningsproblem. Regeringen har föreslagit att lämplighetsprövningen av enskilda som ansöker om att bli huvudmän inom skolväsendet ska skärpas genom införande av ett demokrativillkor. Som framgår ovan innebär villkoret att en sökande inte anses som lämplig som huvudman om det finns risk för att barn eller elever kommer att utsättas för våld, tvång eller hot, diskriminering eller kränkande behandling eller påverkan som syftar till motarbetande av grundläggande fri- och rättigheter eller det demokratiska styrelseskicket. Den krets som prövningen ska avse är huvudmannen och, om huvudmannen är en juridisk person, de företrädare för den juridiska personen som omfattas av ägar- och ledningsprövningen enligt 2 kap. 5 och 5 a §§ skollagen. Regeringen redogör även för vad som avses med de företeelser som utgör demokrativillkoret och som anges i de tre punkterna i 2 kap. 5 b § skollagen. När det gäller oklarheter i vilken utsträckning t.ex. uttalanden och ageranden i privata sammanhang får beaktas vid lämplighetsprövningen med hänsyn till exempelvis yttrandefriheten och mötesfriheten, vill utskottet särskilt hänvisa till det resonemang som regeringen för i propositionen. Där framgår bl.a. att både lämplighetsprövningen och tillsynen endast avser huvudmannen och de personer som ingår i ägar- och ledningskretsen samt vad som sker i den verksamhet som omfattas av godkännandet. Vad andra anställda gör på sin fritid omfattas därmed inte av prövningen, och inte heller av huvudmannens arbetsgivaransvar. Först om en anställd på sitt arbete agerar mot skolans värdegrund, mot demokrativillkoren eller på annat sätt i strid med skolregleringen blir huvudmannen skyldig att ingripa. Vidare framhåller regeringen att det inte innebär en inskränkning av t.ex. yttrande- eller mötesfriheterna när man vid lämplighetsprövningen beaktar privata yttranden och ageranden mot i lag fastställda demokrativillkor, eftersom yttrandena har fått göras och mötena har fått hållas. Det som prövas är risken för att barn kan komma att utsättas för just de företeelser som anges i demokrativillkoren. Med hänsyn till behovet av att skydda barn utifrån principen om barnens bästa är det därför acceptabelt att i lag ange att en enskild inte kan godkännas som huvudman om det bedöms finnas risk för att barn eller elever far illa. Utskottet anser att regeringens resonemang är tydligt och väl avvägt. Utskottet instämmer även i regeringens uppfattning att en organisation eller en enskild som uttalar sig på ett sätt som klart strider mot principen om allas lika värde inte bör kunna godkännas som huvudman för skollagsreglerad verksamhet. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2021/22:4554 (KD) yrkande 1, 2021/22:4579 (SD) yrkande 3, 2021/22:4599 (C) och 2021/22:4612 (M). Firande av skolavslutningar och traditionella högtider Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om firandet av skolavslutningar och traditionella högtider i gudstjänstlokaler. Jämför reservation 5 (SD, KD). I kommittémotion 2021/22:4554 av m.fl. (KD) yrkande 3 berörs frågan om skolavslutningar och att regeringen ska återkomma med lagförslag som överensstämmer med tillkännagivande om skolavslutningar och traditionella högtider. Motion från allmänna motionstiden /22 I motion 2021/22:13 av (KD) föreslår motionären att regeringen ska ta fram klargörande direktiv under /22 för att möjliggöra skolavslutningar och firanden av årets traditionella högtider med konfessionella inslag i kyrkolokaler. Som även framgår ovan ställer sig utskottet bakom det förslag och den bedömning som regeringen framför i propositionen när det gäller tillkännagivande om firandet av skolavslutningar och traditionella högtider i gudstjänstlokaler. Frågan om konfessionella inslag vid avslutningar och firandet av högtider ska därmed framöver bedömas enligt den föreslagna nya definitionen av konfessionella inslag i skollagen. Enligt regeringen innebär definitionen att det framöver kommer att vara tydligt i skollagen att verksamheter med offentlig huvudman har möjlighet att genomföra avslutningar och uppmärksamma traditionella högtider i gudstjänstlokaler, så länge konfessionella inslag inte förekommer. Så länge skolavslutningen eller högtiden utformas så att tonvikten ligger på den gemensamma samvaron, traditioner och högtidlighet och att konfessionella inslag – exempelvis bön, välsignelse eller trosbekännelse – inte förekommer så är det därmed tillåtet att skolan använder gudstjänstlokaler för detta ändamål. Mot denna bakgrund instämmer utskottet även i regeringens bedömning om att det inte behöver göras något undantag i skollagen från förbudet mot konfessionella inslag i utbildning hos en offentlig huvudman för att tillgodose tillkännagivandet och att tillkännagivandet därmed kan anses vara slutbehandlat. Mot denna bakgrund avstyrks motionerna 2021/22:4554 (KD) yrkande 3 och 2021/22:13 (KD). Övriga frågor om verksamheter med konfessionell inriktning Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om verksamheter med konfessionell inriktning, bl.a. om det frivilliga deltagandet i konfessionella inslag, om att alla skolor ska anmäla inriktning och om en genomlysning av samtliga skolor med konfessionell inriktning. Jämför reservation 6 (M), 7 (SD), 8 (KD) och 9 (L). I kommittémotion 2021/22:4579 av m.fl. (SD) yrkande 1 lämnas ett förslag om att regeringen bör följa upp effekterna av lagstiftningen vad gäller det frivilliga deltagandet i konfessionella inslag. Det kan, menar motionärerna, förekomma ett mycket starkt grupptryck som gör att det finns skäl att följa upp lagstiftningen för att säkerställa att deltagandet verkligen är frivilligt. Effekterna av förslaget om en skyldighet för huvudmän att anmäla om de vill bedriva verksamhet med e konfessionell inriktning bör också följas upp. I yrkande 2 föreslås att en huvudman som ansöker om tillstånd för att bedriva förskola, skola och fritidshem med konfessionell inriktning även ska anmäla vilken konfessionell inriktning det avser.