bet · H901KrU6 · 2022-04-25 00:00:00 — har även i uppdrag att ta fram förslag på åtgärder för försoning framöver. Att nu initiera en utredning om repatriering av föremål skulle föregå konsultationsordningens praktiska genomförande och sannings- och arbete. Dessutom finns det redan rättsliga förutsättningar för återlämnande av föremål och kvarlevor. Förslaget om en utredning menar vi föregår redan viktiga initiativ för förstärkt urfolkspolitik. Mot denna bakgrund anser vi att det inte bör göras något tillkännagivande till regeringen om att utreda de juridiska, ekonomiska och praktiska förutsättningarna för att nå ett sammanhållet regelverk för identifiering och återbördande av samiska föremål och kvarlevor. Motionsyrkandena bör avslås. Synliggörande av nationella minoriteters kulturarv, punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2474 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2021/22:2498 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2021/22:3196 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 6 och 2021/22:4109 av och (båda MP) yrkande 11. I ideologiska grund finns en generell assimileringsprincip där nyckeln till nationell sammanhållning är gemenskap och samhörighet. Den lagstadgade särställning de nationella minoriteterna har och den historiska hävd som finns att ta med i beaktande utgör dock ett undantag i frågan om assimilering. Såväl de nationella minoriteternas kulturer som den svenska kulturen utgör tillsammans samlade kulturella grund vilken värnar. Vårt lands kulturarv och historia är två viktiga grundpelare för samhällets identitet där identiteten är ledstjärnan i frågan om ett sammanhållet . De historiska, kulturella och språkliga variationer som landets nationella minoriteter har är samhället skyldigt att värna och vårda. Som nationell minoritet är rätten till kultur, språk och identitet grundläggande i en demokrati, på samma sätt som rätten till kultur, språk och identitet tillhörande majoritetsbefolkningen. Oberoende av om individen identifierar sig med enbart den nationella minoritetens kultur, majoritetsbefolkningens kultur eller båda kulturerna är rättigheten till dem grundläggande. Viktig att värna är också individens frihet att själv välja tillhörighet eller tillhörigheter. Vi vill därför att regeringen utreder möjligheterna att förstärka insamling och tillgängliggörande av de nationella minoriteternas kulturarv inklusive en förstärkning av arbetet med de estlandssvenska, finlandssvenska, tornedalsfinska och samiska immateriella kulturarven. Synliggörande av nationella minoriteters kulturarv, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3196 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 6, 2021/22:4109 av och (båda MP) yrkande 11 och 2021/22:2474 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2021/22:2498 av m.fl. (SD) yrkande 2. Den s.k. svenskheten är något relativt modernt. , i samband med krig och att landet fick en ny regeringsform, skedde en djupgående förändring och en helt ny identitet skapades. Det nya som skapades var inte bara något geografiskt och konstitutionellt nytt, utan det var också på ett avgörande sätt fråga om en mental förändring. Poesin, språket och historieskrivningen fick till stor del definiera den nya svenskheten. Nationalistiska strävanden efter att bygga enspråkiga stater i en mångkulturell värld har dock inneburit förtryck av minoriteter. Så även i där både själva språken, som finska, meänkieli och samiska och de människor som talade dessa språk fick utstå ett stort förtryck i skapandet av det nya . Detta ledde till att många berättelser och röster tystades då men även är tysta . För är det grundläggande att olika röster får komma till tals och att olika erfarenheter synliggörs i den offentligt stödda kulturen. Jag vill därför att regeringen vidtar åtgärder för att säkerställa att både de språk och de berättelser som fanns och de som tillkommit senare får ett självklart utrymme när folkminnena nedtecknas och dokumenteras. Synliggörande av nationella minoriteters kulturarv, punkt 2 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4109 av och (båda MP) yrkande 11, 2021/22:3196 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 6 och 2021/22:2474 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2021/22:2498 av m.fl. (SD) yrkande 2. Tystnadens politik för det samiska folket har nått vägs ände. Relationerna mellan staten och urfolket samerna går närmast att beskriva som ett öppet sår, såväl historiskt som i vår samtid. Den strukturella rasism och diskriminering som det samiska folket genom historien har utsatts för får konsekvenser . Men något håller på att hända. De samiska perspektiven och frågorna ökar i synlighet. Jag menar att staten bör uppmuntra användandet av ortnamn och andra namn på platser på samiska. Det samiska som en del av bör även ta större plats i det offentliga rummet, t.ex. i tv och tidningar, på radio och vid offentliga tillställningar. Ett annat sätt att lyfta Sápmi är att högtidlighålla och uppmärksamma tillfällen som är viktiga för samerna, t.ex. och . Detta bör tillkännage för regeringen. Förutsättningar för museisektorns verksamhet, punkt 3 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3374 av m.fl. (M) yrkandena 10 och 12 samt 2021/22:2476 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 3 och 6 samt 2021/22:3196 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 1–3 och 9. Kulturarvet, de materiella och immateriella uttrycken för mänsklig påverkan, är sammanhållande och utbildande men långt ifrån statiskt. Det är centralt att vi i en demokrati betraktar vårt kulturarv som något som ständigt förändras och omformuleras. Därför blir det oerhört viktigt att stå upp för öppenhet, att vårda arvet från tidigare generationer och att ta ansvar för dem som lever här och för dem som kommer att utgöra vår framtid. museer är viktiga för både lärande och bildning samt som förvaltare av kulturarv och historia. Vi lägger största vikt vid museernas roll som självständiga institutioner. Museernas verksamhet ska präglas av kunskapsuppbyggnad och hög kompetens inom respektive ämnesområde. Offentligt finansierade kulturinstitutioner, såsom museer, ska inte politiseras och styras av ideologiska pekpinnar. De ska självfallet vila på en demokratisk grund, men innehållet ska i så hög utsträckning som möjligt vara fritt. Reformen om fri entré på statliga museer har i första hand gynnat vuxna innerstadsbor och turister. I stället vill vi möjliggöra för våra statliga museer att nå fler grupper över hela landet. I detta avseende bör exempelvis samarbetet mellan skolor och museer vara prioriterat. Den digitala tekniken ger också museerna helt nya möjligheter att nå ut, oavsett dag eller tid . Inte minst nu under pandemin har vi sett hur olika museer har funnit olika digitala lösningar för att visa sina samlingar och för att nå publiken. Vi har nog bara sett början på nya sätt att visa upp sina föremål. Statliga museer bör kunna överlåta föremål som gåva till alla museer, oavsett huvudman och, inom ramen för sitt uppdrag, kunna fatta beslut om hur man bäst breddar publiken och når nya grupper. Regeringen bör skapa goda förutsättningar för bevarande och utveckling av kulturarvet i dess olika delar och museernas roll som självständiga institutioner. Detta bör tillkännage för regeringen. Förutsättningar för museisektorns verksamhet, punkt 3 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2476 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 3 och 6 samt 2021/22:3196 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 1–3 och 9 samt 2021/22:3374 av m.fl. (M) yrkandena 10 och 12. I kulturarvsproposition 2016/17:116 framförde den dåvarande regeringen en djupt ideologisk syn på museiverksamheten. Museerna ska numera bidra till önskvärd samhällsutveckling och granska och utmana den som har makten för dagen. Enligt har vår historia egen bärkraft och ska inte silas genom samtidens värderingar. De svenska museerna är några av de institutioner som förvaltar och förmedlar vårt historiska arv. Det är föremålssamlingar och observationer samt forskning om dessa som ska vara kärnan i museiväsendets kunskapsuppbyggnad. Museipolitikens uppgift måste i alla avseenden vara att sträva efter en evidensbaserad kunskapsförmedling utifrån samlingarna för att undvika att framtidens museer blir plattformar för vissa politiska idéer eller ideologier. Museerna har begränsade resurser och det kan förekomma att medlen inte räcker till för att leva upp till de uppdrag som ålagts museerna. I sådana situationer är det problematiskt om ett alltför stort ansvar för de prioriteringar som behöver göras läggs på museerna själva eftersom det flyttar ansvaret för beslut som kommer av otillräckliga resurser från det offentliga. Det finns en risk att strävan att nå alla resulterar i att museerna inte blir relevanta för någon. Vi är kritiska till bruket av aktiv samlingsförvaltning. Även om sannolikheten för missbruk är låg innehåller lagen inte några sanktionsmöjligheter om ett museum mot förmodan aktivt skulle sabotera kulturarvsföremål. Vi förespråkar i stället gallring utefter de principer som rådde före museilagens ikraftträdande. Detsamma gäller fyndfördelningen och den fulla förfoganderätten över nya fynd som tas emot. För att bemöta problemet med samlingar som det allmänna inte mäktar med att hantera vill vi utreda ett system som möjliggör för föremål som gallras att omhändertas av privatpersoner eller olika institutioner i en sorts fadderskap. Vi vill att museilagen ändras så att det tydligare framgår att museerna vilar på vetenskaplig grund. Vidare vill vi att regeringen tydligt redovisar olika scenarier med avvägningar och prioriteringar som kan komma att behöva göras i museiverksamheten samt att regeringen tillsätter en utredning om föremålsvård och föremålsfadderskap. Förutsättningar för museisektorns verksamhet, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3196 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 1–3 och 9 samt 2021/22:2476 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 3 och 6 samt 2021/22:3374 av m.fl. (M) yrkandena 10 och 12. Museer och arkiv är exempel på folkbildande institutioner och bärare av vårt kulturarv, institutioner för vårt kollektiva minne, arenor för kulturella möten och uttrycksformer. Museer bör, med användande av modern teknik, göras till öppna dynamiska kultur- och forskningscentrum för såväl dagens som morgondagens brukare. De ska uppmuntra professionell forskning om vår historia men också ge stöd till grupper av vanliga ortsbor, föreningar och skolklasser som söker sin bygds och sitt samhälles historia. Fri entré till statliga museer är ett sätt att sänka trösklarna och öka människors tillgång till kultur och konst. Genomförandet av fri entré-reformen var en viktig del av överenskommelse med regeringen på kulturområdet under förra mandatperioden. menar att fri entré är ett viktigt sätt att tillgängliggöra kulturarvet och samlingarna, men finansieringsmodellen behöver finslipas så att inte ett ökat antal besökare urholkar budgeten för andra viktiga uppgifter. Jag vill att museerna ska ses som en del av en kulturell allmännytta som alla invånare har rätt till, en gemensam skatt och att fler museer ska omfattas av reformen på . infördes en ny museilag som tydligare slog fast museernas fria ställning, roll och funktion. gjorde en första genomlysning av hur arbetet med den nya museilagen gått. Man konstaterade att museilagen skapat en grundstruktur för en fortsatt samlad innehållslig diskussion för museerna och museiområdet och att den fått en effekt på samlingsförvaltningen. Man slog också fast att lagen då ännu inte fått effekt i alla verksamheter som den reglerar eller att det ännu inte genomförts konkreta insatser i fråga om ansvarsfördelningen. Det har gått och det är därför dags att se över lagens effekter och om det behövs nya insatser eller förändringar för att förbättra förutsättningarna för det allmänna museiväsendet Vi vet att det är bråttom att t.ex. digitisera ljud och bild från äldre tekniska format medan det fortfarande finns teknisk utrustning och kompetens att få tag på. Enligt Museer behövs 369 årsarbetskrafter för att komma ifatt med det som är eftersatt. I rapporter från och Länsmuseernas samarbetsråd lyfts också att många museer saknar kompetens att skapa upplevelser för digitala besökare och ser behov av att både nyanställa och fortbilda befintlig personal. Ett digitiserat kulturarv möjliggör för fler att ta del av det, det blir tillgängligt för forskning och det får en längre livslängd. Ett nytt sysselsättningsprojekt liknande den lyckade satsningen Access (2006–2009) hade gett kulturarvssektorn ett välkommet och behövligt tillskott. föreslog i sin budgetmotion –2024 för att digitisera samlingar. Trots att det finns både ett utbud och styrning för att elever ska kunna ta del av verksamheten vid museer, världsarv och arkiv sker det inte på ett systematiskt sätt i hela landet. I samband med kulturutskottets hantering av propositionen Kulturarvspolitik (prop. 2016/17:116) riktade ett tillkännagivande till regeringen om att det även bör utredas hur samarbetet mellan museernas verksamhet och undervisningen i skolan kan stärkas. fick sedan det uppdraget och det redovisades 2020. I deras rapport konstaterades att museer, arkiv och världsarv har blivit mycket bättre på att tillhandahålla program och material anpassat efter kursplanerna men att få riktar sig till förskolan och särskolan. Många lärare är positiva till att ta del av kulturarvsinstitutionernas utställningar och material men ekonomi, tidsbrist och geografiska avstånd utgör hinder. Pandemin har skyndat på digitalisering och det innebär ökad tillgänglighet för förskolor och skolor. konstaterar att det saknas någon som följer upp barnens rätt till kultur i skolan samt att kvaliteten på det museipedagogiska arbetet kunde höjas ytterligare om det fanns en särskild utbildning för den rollen. har få av de anställda museipedagogerna en pedagogisk utbildning och det finns ingen specifik utbildning för yrket, utan bara enstaka kurser inom området. Jag ser att det behövs en ny yrkesroll i skolvärlden som kan vara länken mellan kulturen och skolan. Jag vill att regeringen tillsätter en utredning för att se över möjligheten att utöka fri entré-reformen att även gälla länsmuseer, stiftelsemuseer och privata museer samt föreslå en modell för att införa indexering som följer besöksutvecklingen i bidragsformerna. Jag vill även att regeringen tillsätter en utredning för att se över museilagens utfall och konsekvenser för att sedan presentera förslag på åtgärder. Likaså bör regeringen återkomma med förslag på hur kulturarvssektorn ska säkra kompetens för att möta besökares önskan om digitala upplevelser samt undersöka behovet av en specifik utbildning för museipedagoger. Statliga insatser till stöd för vissa verksamheter, punkt 4 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2058 av Kopparklint och (båda M), 2021/22:2706 av (M) yrkandena 1–3 och 2021/22:99 av och (båda SD), 2021/22:180 av i (SD), 2021/22:663 av (SD), 2021/22:1031 av (KD), 2021/22:1278 av (S), 2021/22:1613 av och (båda C) yrkande 1, 2021/22:1771 av och (båda S), 2021/22:2916 av (SD), 2021/22:3022 av m.fl. (SD) yrkande 11 och 2021/22:4117 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2. har varit en betydande fordonsnation och detta är viktigt att bevara och ha möjlighet att utveckla. Till det rullande kulturarvet räknas fordon som är . Motorhistoriska fordon och museer bör uppmuntras från samhällets sida på ett bättre sätt. Det finns hundratusentals entusiaster som är engagerade i att värna det rullande kulturarvet med veteranfordon. Det ställs tyvärr krav från samhället som är försvårande och direkt hindrande av bevarandet och utvecklingen av det rörliga kulturarvet. Det kan konstateras att det är som beslutade om ett tillkännagivande som rörde just det motorhistoriska kulturarvet. Därav framgick att regeringen skyndsamt skulle ta fram lagstiftning som slår fast myndigheters skyldigheter och ansvar i fråga om historiska transportmedel på land, till sjöss och i luften, så att de i sin myndighetsutövning kan säkerställa att det rörliga kulturarvet inte avsiktligt eller oavsiktligt hindras från att brukas eller skadas eller rent av destrueras. Det rörliga kulturarvet är en folkrörelse som bidrar positiv till vårt land. Rörelsen berikar människors liv och stärker besöksnäringen vilket bidrar till fler jobb och ökad ekonomisk tillväxt. Denna folkrörelse ska bevaras, hedras och utvecklas, inte förbrukas, förkastas och stagneras. Vi vill därför att regeringen utreder förutsättningarna för hur staten kan säkerställa att det samlade rörliga kulturarvet skyddas. Statliga insatser till stöd för vissa verksamheter, punkt 4 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1613 av och (båda C) yrkande 1, 2021/22:99 av och (båda SD) och 2021/22:180 av i (SD), 2021/22:663 av (SD), 2021/22:1031 av (KD), 2021/22:1278 av (S), 2021/22:1771 av och (båda S), 2021/22:2058 av Kopparklint och (båda M), 2021/22:2706 av (M) yrkandena 1–3, 2021/22:2916 av (SD), 2021/22:3022 av m.fl. (SD) yrkande 11 och 2021/22:4117 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2. Våra fäbodar är, trots sin relativt ringa omfattning, mycket viktiga för bl.a. bevarandet av den biologiska mångfalden och värdefulla natur-, byggnads- och kulturmiljöer och för att värna utrotningshotade husdjursraser. Fäbodarna är välbesökta och viktiga för besöksnäringen. Det finns utmaningar för fäbodverksamheten och fäbodbrukarna. Vi anser att det är nödvändigt att åtgärder vidtas för att bl.a. öka kunskapsspridningen om fäbodbruket och ge förutsättningar för ökad lönsamhet genom bättre stöd och villkor. Vi vill därför att regeringen utarbetar en samlad handlingsplan för värnandet av ett levande fäbodbruk. Hågkomst, punkt 5 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3217 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 7 och 2021/22:1032 av (KD), 2021/22:1695 av (S), 2021/22:3965 av m.fl. (L) yrkande 51 och 2021/22:4206 av Axel (MP). De övergrepp och den diskriminering som svenska staten historiskt har utsatt samer och andra nationella minoriteter för och som fortfarande pågår på många plan är ofta okänd för både beslutsfattare och allmänhet. Utan en ordentlig genomlysning där saker lyfts upp i ljuset kan inte göra sig fritt från förlegade och diskriminerande föreställningar om samer och nationella minoriteter. Men förtryck av samerna och nationella minoriteter är emellertid inte bara urfolkets och minoriteternas historia, utan en del av vår gemensamma historia, av majoritetssamhällets historia. Forum för levande historia bör därför få till uppgift att, i nära samarbete med den samiska och övriga minoriteters befolkning, beskriva och informera om hur behandlat samer, tornedalingar, lantalaiset och kväner, judar, romer och sverigefinnar med bl.a. rasbiologi, skallmätningar, tvångsförflyttningar, nomadskolor, arbetsstugor och assimilering. Jag vill att regeringen ger Forum för levande historia ett sådant uppdrag. Hågkomst, punkt 5 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3965 av m.fl. (L) yrkande 51, 2021/22:1032 av (KD) och 2021/22:1695 av (S), 2021/22:3217 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 7 och 2021/22:4206 av Axel (MP). Antisemitism förekommer i många olika delar av samhället och tar sig olika uttryck. De fördomar och fiendebilder om judar som har sin förankring i svensk och europeisk tradition och som i europeisk nutidshistoria fått katastrofala följder lever kvar i extremistmiljöer, men även i samhället i stort. Det finns också svensk antisemitism som hämtar sin näring i fördomar och tankefigurer från andra regioner, framförallt och . Många svenskar kommer från länder där antisemitism är statligt sanktionerad genom statskontrollerade medier, skolor och religiösa institutioner. Det behövs ökad medvetenhet om hur antisemitismen i tar sig uttryck . Mycket oroväckande är att det förekommer att skolor undviker att diskutera antisemitism och konfrontera antisemitiska attityder, därför att ämnet skulle anses känsligt. Det får aldrig förekomma att skolor undviker att diskutera antisemitism därför att ämnet anses för känsligt. I har det gjorts en kartläggning som visar att antisemitiska attityder bland stadens invånare sätter sin prägel på tillvaron för Malmös judiska befolkning. Bland annat undviker judiska elever att gå i vissa skolor på grund av attityden mot judar. Jag vill att regeringen gör en nationell kartläggning av förekomsten av antisemitiska attityder. Skydd för utländska kulturföremål, punkt 6 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3374 av m.fl. (M) yrkande 15 och 2021/22:4003 av m.fl. (L) yrkande 14. Det är allvarligt att saknar en immunitetslagstiftning för konstföremål. Den utlånande staten vill veta att de får igen konstföremålen. Den kräver därför en lagstiftning som ger immunitet åt konstföremålen som annars kan bli föremål för beslag om någon påstår att vederbörande har rätt till föremålen. Ett antal museer har tvingats ställa in utställningar eftersom fortfarande saknar en immunitetslagstiftning som ger utländska konstföremål juridiskt skydd. Vi efterfrågar en utredning om en immunitetslagstiftning för att juridiskt skydda utländska konstföremål som har lånats ut till svenska museer. Skydd för utländska kulturföremål, punkt 6 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4003 av m.fl. (L) yrkande 14 och 2021/22:3374 av m.fl. (M) yrkande 15. Det internationella samarbetet mellan museer och konsthallar möter särskilda utmaningar. För att skapa utställningar som är spännande eller nydanande eller ger en bredare bild av ämnet behövs ibland lån från utlandet. Osäkerhet kring ett verks ursprung och ägarhistoria kan försvåra sådan inlåning. En annan försvårande omständighet är krav på museerna att lämna en deposition motsvarande momsen på värdet av utställningar lånade utanför . Det är ett krav som gör att museer som inte har stora likvida medel eller eget kapital får svårt att kurera utställningar med utomeuropeiskt ursprung. Jag vill att regeringen återkommer med åtgärder som underlättar internationellt samarbete mellan museer och konsthallar. Immateriellt kulturarv, punkt 7 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2498 av m.fl. (SD) yrkande 1.