bet · H901FiU26 · 2022-03-22 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att begränsa och reglera etableringsrätten och avskaffa lagen om valfrihetssystem inom de områden där missbruket är som störst och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1930 av m.fl. (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda det kommunala utjämningssystemet i syfte att förbättra möjligheten för landsbygdskommuner att finansiera sina egna behov och att staten tar över ansvaret för finansiering av utjämningen, och detta tillkännager för regeringen. 2021/22:1938 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten för kommunerna att få krav på sig att tydligare redovisa i årsredovisningen hur utgifterna har fördelats mellan den lagstadgade och den frivilliga verksamheten i kommunen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1987 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att förbättra redovisningen och jämförelsetalen inom välfärdstjänsterna och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2100 av Per Åsling och (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om olika åtgärder för att införa en rättvisare folkräkning och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2122 av (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att undanröja hinder för stiftelser som bedriver välfärd att få del av offentliga stöd och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en definition av idéburna aktörer i välfärden och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en totalöversyn av alla förordningar som berör ideella och idéburna aktörer i välfärden och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2243 av m.fl. (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vidta ytterligare åtgärder för att säkerställa att villkoren för fristående/privata aktörer inom välfärdsområdet är likvärdiga med de villkor som offentligt drivna verksamheter har och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2270 av (L): ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av åtgärder gällande det nationella skatteutjämningssystem som beaktar utmaningar och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2405 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en översyn av tillsynskostnaderna för servicenäringen samt för obemannade butiker för att möjliggöra en differentierad taxa och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2425 av och (båda M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en ny översyn av skatteutjämningssystemet i syfte att utjämna kommuners förutsättningar och inte utfall och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den nya översynen ska syfta till att inte ställa kommuner och regioner mot varandra utan i stället låta staten fullt ut kompensera de kommuner som behöver kompenseras för olika förutsättningar, och detta tillkännager för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjliggöra för staten att dra in utjämningsbidrag till kommuner som inte själva tar ansvar för sin ekonomi, och detta tillkännager för regeringen. 2021/22:2426 av (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att göra kommunerna och staten skyldiga att redovisa faktiska beräkningar och underlag för avgifters storlek och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att göra kommunerna och staten skyldiga att redovisa kostnaden för den motprestation som avgiften avser och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2427 av m.fl. (SD): 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda ett införande av lagkrav kring efterhandsbetalning av tillsynsavgifter och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2429 av m.fl. (SD): 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda ett införande av lagkrav på efterhandsbetalning av tillsynsavgifter och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2451 av m.fl. (SD): 29.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om kommuners och regioners kärnuppdrag och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2522 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillförsäkra långsiktigt uthålliga villkor för privat företagsamhet inom välfärdssektorn och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utforma regelverk som inte diskriminerar privata välfärdsutförares möjligheter att konkurrera på lika villkor gentemot offentliga utförare och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2964 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om obligatorisk utmaningsrätt för kommuner och landsting och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3007 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökad fördelning av vinst från företag och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3125 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bygga en nationell bank av förebilder och framgångsprojekt för att förenkla möjligheten att utbyta funktionella lösningar och kompetenshöjande insatser inom kommuner och regioner och därmed stå bättre rustade för framtida utmaningar och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3197 av och (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en översyn av skatteutjämningssystemet bör göras med syfte att skapa incitament för företagande, jobb och tillväxt som gleshet i högre grad måste beaktas och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3242 av m.fl. (C): 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att efterhandsdebitering av tillsynsavgifter (Rättviksmodellen) bör göras till regel hos myndigheter i och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3243 av m.fl. (C): 20.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att anta ett nationellt mål om att det maximalt ska vara 25 medarbetare per chef i välfärdsverksamheten och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3244 av m.fl. (C): 41.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur ett offentligt mål kan sättas om att det maximalt ska vara 25 medarbetare per chef i välfärdsverksamheter, och detta tillkännager för regeringen. 80.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en statlig utredning om reformerad finansiering av välfärden, och detta tillkännager för regeringen. 2021/22:3380 av m.fl. (L): 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inte förhindra vinst i bolag inom välfärdssektorn och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3404 av m.fl. (MP): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda införandet av en boplikt i på samma sätt som i våra grannländer och och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3471 av (M): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att välfärdssektorn har stor betydelse för att bidra till jämställt företagande och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3511 av m.fl. (C): 28.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra det möjligt för personal eller företag att utmana det offentliga om drift av olika verksamheter och tillkännager detta för regeringen. 29.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möta den offentliga sektorns framtida resursbehov på andra sätt än via höjd skatt och att resultatbaserade statsbidrag används för att möta det ökade resursbehovet och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3685 av Per Åsling m.fl. (C): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skatteutjämningssystemet bör ses över så att gleshet ges större vikt som incitamenten för jobb och företagande stärks och tillkännager detta för regeringen. 29.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur utmaningar hos kommuner med en stor andel icke folkbokförda deltidsboende kan mötas och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3686 av m.fl. (C): 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en översyn av kommuners möjligheter att finansiera ökad efterfrågan på tjänster, t.ex. äldreomsorg, på andra sätt än genom höjd kommunalskatt bör genomföras och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för mer generella statsbidrag och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att särskilt stimulera ekonomisk utveckling i landsbygdskommuner och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3689 av m.fl. (M): 21.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att minska de riktade statsbidragen till förmån för generella statsbidrag och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3690 av m.fl. (M): 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra efterhandsdebitering av tillsynsavgifter till huvudregel hos myndigheter och tillkännager detta för regeringen. 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att begränsa kommuners avgiftsuttag för icke genomförd tillsyn och tillkännager detta för regeringen. 17.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjliggöra ökad användning av egenkontroll och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3711 av m.fl. (S): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att skattepengar avsedda för välfärd ska gå till välfärd, inte privata vinster, och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör se över möjligheten att utvärdera och hitta alternativ till de marknads- och valmodeller som blivit norm inom offentlig sektor och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3909 av m.fl. (C): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur ett offentligt mål kan sättas om att det maximalt ska vara 25 medarbetare per chef i välfärdsverksamheter och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3963 av m.fl. (L): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om privata vinstdrivande välfärdsföretag och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4154 av (M): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett regelverk för avknoppningar av offentligt ägd och finansierad verksamhet och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4217 av m.fl. (KD): 24.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att LOV är ett viktigt verktyg som bör främjas på de områden där det är praktiskt möjligt och tillkännager detta för regeringen. En fungerande välfärd är kärnan i det starka samhället. Det handlar om att få vård när vi behöver det, en bra skola och att vi kan förvänta oss en bra omsorg när vi blir äldre. Av var och en efter förmåga, till var och en efter behov. Regeringen har genomfört stora reformer för att stärka kunskapsresultaten och öka likvärdigheten i skolan. Vi satsar miljarder för att stärka äldreomsorgen: 100 000 fler anställda i välfärden jämfört med . Under de goda åren sparade vi inför sämre tider som vi investerade i välfärden. Det gjorde att vi kunde gå in i den här krisen med den lägsta statsskulden och en välskött ekonomi. Under pandemin sköt regeringen till så mycket som det beräknade skattebortfallet till välfärden. Vi säkrade för merkostnader för att skydda liv och hälsa. Men trots dessa satsningar ser vi revor i välfärden. Tiotusentals nya medarbetare kommer att behöva anställas inom vården, äldreomsorgen och skolan. De behöver bli fler och ha en god arbetsmiljö, så att de kan ägna sig åt rätt saker. Höjd kvalitet går hand i hand med trygga anställningsvillkor. Marknaden är inget recept för att lösa välfärdens utmaningar. Privatiseringar och avregleringar har visat sig kosta pengar, öka ojämlikheten inom sjukvården och öka segregationen inom skolan. har vi socialdemokrater haft förslag på begränsningar av vinster inom de områden som finansieras av oss gemensamt via skattsedeln. Ökningen av de privata aktörerna har på samtliga områden skett genom tillkomsten av fler och större vinstsyftande aktörer. De så kallade valfrihetsreformerna har gett utrymme för en marknad inom en verksamhet som inte fungerar som en marknad, bland annat för att valet ofta är oåterkalleligt. En marknad förutsätter att det finns flexibilitet och att aktörer kan slå ut varandra. De villkoren är inte förenliga med styrning av offentlig verksamhet. På de flesta områden går det heller inte att belägga några tydliga kvalitetsvinster. Vi socialdemokrater vill att skolan, äldreomsorgen och vården ska vara generell, öppen för alla, behovsstyrd, skattefinansierad och hålla god kvalitet. Våra gemensamma skattepengar ska gå till att göra skolan, vården och omsorgen bättre, inte till vinster. Välfärden ska vara demokratiskt kontrollerad och ta vara på välfärdsarbetarnas kompetens. Att få vård och omsorg utifrån sina behov, inte utifrån möjligheten att betala för sig, är grundläggande för ett samhälle som respekterar allas lika värde. Människan ska stå i centrum, inte marknadens behov av vinster. Vi ska säkerställa att sjukvården har samma höga kvalitet oavsett tjocklek på plånboken och att alla barn har en bra skola oavsett vilka föräldrar de råkar ha. Det gör mig så arg och upprörd när jag hör berättelser om fusk och misskötsel inom välfärden. Det handlar om våra skattepengar, som ska användas till välfärden, till våra barn och våra äldre, inte till att plocka ut ökande vinster på andras bekostnad eller till välfärdsbrottslighet. I en internationell jämförelse är situationen på många sätt extrem i . Bland annat är det enda landet i världen som tillåter privata vinstuttag från det skattefinansierade skolsystemet. gör många vinstdrivande friskolekoncerner vinst på att ha lägre lärartäthet, sämre löner och färre specialpedagoger. Flera skolor har gått i konkurs eller fått stänga efter misskötsel. Tusentals elever har plötsligt stått utan skola. Det är inte acceptabelt. Syftet med svensk skola ska aldrig vara vinst eller religiös påverkan. Vi har gått från en politik där alla skolor ska vara bra skolor till en politik där konkurrensen om eleverna driver fram stora skillnader mellan skolor och där segregationen ökar. I vården har samhället dragit sig tillbaka och låtit marknadskrafter få fritt spelrum. Decennier senare ser vi att mångfalden i vården hotas av ett fåtal koncerner, att vårdpersonalen tvingas ägna alltmer tid åt administration och att kostnaderna ökar. Det är försämrade arbetsvillkor och otrygga anställningar. Jag har själv sett detta på nära håll när jag arbetade som skolkurator och mötte elever som kom från skolor med nästan obefintlig elevhälsa eller elever med kunskapsluckor trots att de hade glädjebetyg. När jag var kommunalråd såg vi att man utnyttjade och fuskade med LOV inom . Man tog ut vinst, och de äldre fick inte den hjälp de ville ha och behövde. 16 bolag har stängts av i sedan vi , när vi kom i majoritet, fattade beslut om att se över alla de bolag som finns inom . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunala frågor Vinstjakten hör inte hemma i svensk välfärd. Resurser avsatta för välfärden ska användas till att förbättra skolresultaten och ge våra äldre och sjuka en trygg omsorg och vård, inte till stora vinstuttag. Samhället måste återta den demokratiska kontrollen över välfärden, med ordning och reda, där pengarna används till vad de är ämnade för och där riktig valfrihet finns. Det handlar om att kunna välja och påverka hur vården eller omsorgen ska fungera. Kommuner och regioner är grunden för den decentraliserade välfärdsmodell som har. Det lokala självstyret ger stor frihet att utforma och ansvara för sin verksamhet utifrån lokala behov. Det är en bra och välfungerande modell som ska utvecklas, inte avvecklas. Men utmaningarna i kommunerna och regionerna är fortfarande stora och av skiftande karaktär. Situationen är generellt svårare bland de befolkningsmässigt minsta kommunerna. beslutade om en ny kostnadsutjämning, och tas större hänsyn till den samhällsutveckling som skett , med allt fler äldre i befolkningen och en ökad urbanisering. Sammantaget stärks utjämningen, och större hänsyn tas till gles bebyggelse och socioekonomiska faktorer. Omfördelningen efter översynen av det så kallade utjämningssystemet är ett steg för att säkerställa en jämlik välfärd i hela vårt avlånga land. måste vi ta nästa steg med en översyn av hela utjämningssystemet. Det är en fråga om rättvisa. Det handlar om att skapa likvärdiga förutsättningar för alla kommuner och regioner. Hela ska leva och växa. Oavsett vem du är eller var du bor ska du få en bra sjukvård, en bra utbildning och en bra omsorg. Vi socialdemokrater vill ta tillbaka den demokratiska kontrollen för en starkare välfärd och för ett starkare samhälle. Med det vill jag yrka bifall till reservation nummer 3, som är gemensam mellan Socialdemokraterna, . Vår inrikespolitiska debatt förs just nu i skuggan av mörka händelser i vår omvärld. Vi har ett krig i vårt närområde. Vi riskerar rekordstora flyktingströmmar. har vi skenande priser på el, drivmedel och livsmedel, vilket försämrar hushållens och företagens ekonomi. ökar kostnaderna för våra kommuner. senaste scenario visar att det i värsta fall skulle kunna komma uppemot 300 000 flyktingar från till fram . Kostnaden i detta scenario uppskattas till . Med tanke på att över 3,8 miljoner invånare redan har lämnat och att ligger ganska nära geografiskt känns detta värsta scenario inte orimligt. Flera miljoner ukrainska flyktingar befinner sig redan i , och bara i befinner sig över 300 000, vilket har fått staden att larma om att man helt enkelt inte klarar mer. anser också att har tagit emot för många och att fler länder behöver ställa upp. När flyktingar upplever att inte kan hantera situationen kommer rimligen många också självmant att söka sig till andra länder, exempelvis . Den som inte inser detta och tar höjd för det är naiv. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunala frågor Var ska då 300 000 flyktingar bo? Det finns i varje fall inte platser i anläggningsboenden för alla dessa. Hur ska det lösas utan att privatpersoner ställer upp? Om privatpersoner ställer upp, tänker staten ersätta deras kostnader för att upplåta sina hem? Hur säkrar man då att de som upplåter sina hem är seriösa? Mottagandet av kvinnor och barn kräver över huvud taget extra omsorg när man utformar boenden. Dessutom kommer väldigt många barn att behöva skolgång. Frågorna är många och mycket svåra, men regeringen har inga svar trots att det nu gått kriget startade. Kommuner och Regioner larmar om att det saknas besked från regeringen om hur flyktingmottagandet ska organiseras, finansieras och regleras. Kommunerna är beredda att ta ett stort ansvar, men det är staten som ansvarar för mottagande, boende och bistånd. Kommuner och regioner har ansvar för skola och sjukvård. Utan tydlighet från regeringens sida kring hur mottagandet ska fördelas, utformas och finansieras är det omöjligt för kommuner och regioner att planera för boende och stöd. Det är första gången som EU:s massflyktsdirektiv aktiveras för en grupp flyktingar i . Då krävs det betydligt högre aktivitet från statens sida. har som sagt kriget i pågått , men ännu har regeringen inte visat att man inser allvaret i flyktingsituationen. Det enda man gör är att försöka prata ned problemet och säga att det inte har kommit så många. Men då räknar man bara dem som har registrerat sig hos . De som kommer till nu har på sig att registrera sig, och väldigt många befinner sig i utan att vara registrerade. Det är dags för regeringen att vakna . Vi kan stå här och diskutera motioner, utjämningssystem och kvalitetssatsningar inom kommunsektorn. Men om vi inte klarar av den hotande flyktingkrisen, som kan bli dubbelt så stor som krisen /16, kommer inget annat att spela någon roll . Regeringens brist på besked bäddar för kaos i våra kommuner. Men, fru talman, precis som efter förra flyktingkrisen kommer det en vardag även efter denna kris. Jag tänker ägna resten av detta anförande åt mer långsiktiga frågor som rör kommunsektorn. De förstärkningar som i samarbete med andra partier har tvingat fram till kommunsektorn gör att kommunerna och regionerna har en hyfsat stabil ekonomisk situation. Många kommuner redovisar goda överskott. Men det finns många andra problem. Det räcker att nämna historiskt hög långtidsarbetslöshet och ungdomsarbetslöshet, stora problem med integration och sociala utanförskapsområden, växande otrygghet, svaga skolresultat, stora behov av att stärka äldreomsorgen och en stor uppbyggd vårdskuld i pandemins spår. Dessutom ser vi i många kommuner eftersatt underhåll av vägar, gator, byggnader och va-ledningar. De långsiktiga kostnader som ligger framför kommunsektorn kan bara på marginalen finansieras av staten genom ökade statsbidrag eller skatteutjämning. I grunden måste kommunerna själva skapa skattekraft som räcker för kommunernas kostnader. Och en central fråga för att skapa tillväxt och jobb och motverka utanförskap och arbetslöshet är att ha ett gynnsamt företagsklimat. Om detta ska lyckas måste kommuner behandla näringsidkare med respekt. En del i detta är att ha god service och samverkan med näringslivet och att underlätta för företagande i stället för att resa onödiga hinder. En annan viktig del är att ta ut skäliga avgifter för tillstånd och kontroller och att inte debitera för tillsyn som inte utförs. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunala frågor har haft ett antal motioner i denna fråga, och i vår kommittémotion föreslår vi att efterhandsdebitering av tillsynsavgifter görs till huvudregel hos kommuner och myndigheter, att avgiftsuttag begränsas för tillsyn som inte genomförs samt att ökad användning av egenkontroll införs. Detta är mycket viktiga förslag, särskilt för vissa typer av branscher och företag, och jag yrkar därför bifall till reservation 5. Vill man ha ett gott näringslivsklimat och utveckla välfärden har företag och organisationer som driver olika former av offentligfinansierad välfärd också en given plats. Det ökar valfriheten och kan utveckla kvaliteten i viktiga verksamheter. Jag vänder mig med kraft mot angrepp mot privata företag och den svartmålning som hon ägnar sig åt. Det skulle vi kunna ha en egen debatt om; jag tycker att det är bedrövligt. Min egen erfarenhet från kommunsektorn är att många av de här företagen gör ett fantastiskt bra jobb, och ibland kan de lösa problem som inte kommunerna klarar av. Därför är det välkommet att utskottet avstyrker alla motioner om att begränsa vinster i välfärdens verksamheter med hänvisning till att höga kvalitetskrav ska vara styrande i välfärden och gälla för alla aktörer liksom att alla aktörer, oavsett driftsform, ska ha likvärdiga villkor. Utskottet förutsätter att regeringen för en politik med den inriktningen. Diskussionen om riktade eller generella statsbidrag och utformningen av det kommunala utjämningssystemet är en återkommande fråga för många riksdagsmotioner. Jag vill särskilt uppmärksamma vår moderata kommittémotion på detta område. Generella statsbidrag ger stabila planeringsförutsättningar, skapar långsiktighet och utrymme för effektivisering, utveckling och förnyelse och minskar särskilt mindre kommuners behov av att ägna tid och resurser åt att söka, följa upp och återrapportera riktade statsbidrag. är det självklart så att man ibland måste använda riktade statsbidrag i speciella situationer. Det viktiga är ändå att merparten utgörs av generella statsbidrag. En del röster till vänster höjs för att vi måste höja skatterna för att rädda välfärden och klara att stärka polisen och försvaret. Men det är feltänkt. Felet många gör är att utgå från att alla våra skatter går till välfärden och centrala samhällsuppgifter som exempelvis polis och försvar. Så ser det inte ut.