bet · H901FiU49 · 2022-06-21 00:00:00 — Statens budgetsaldo och den offentliga sektorns finansiella sparande försämras med till följd av förslagen i propositionen. Vissa av förslagen beräknas påverka statens budget även kommande år. Statens budgetsaldo och statens finansiella sparande beräknas försämras med 2023, 2024 och 2025. De ändringar av beställningsbemyndiganden som föreslås uppgår sammantaget till . De största ökningarna hänförs till utveckling av statens infrastruktur med och till stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet med . Sänkt skatt på diesel inom jord-, skogs- och vattenbruk I propositionen anförs att det är viktigt med konkurrenskraftiga och hållbara areella näringar. har priset på flera viktiga insatsvaror inom jord- och skogsbruket ökat kraftigt, inte minst efter invasion av . Det handlar om att såväl energi och drivmedel som gödsel och foder har ökat i pris, i vissa fall betydligt mer i än i andra jämförbara länder. är de areella näringarna konkurrensutsatta sektorer som inte fullt ut kan kompensera ökade kostnader med högre produktpriser. Regeringen anser därför att det är rimligt att införa en tillfällig åtgärd för att kompensera jord- och skogsbruket för de ökade kostnaderna. Att tillfälligt utöka nedsättningen av punktskatten på diesel som används i yrkesmässig jord-, skogs- och vattenbruksverksamhet har tidigare genomförts, exempelvis 2016 vid en kris i mjölksektorn och i samband med torkan 2018. Regeringen bedömer att åtgärden även kan vara ett träffsäkert sätt att stödja jordbruket och kan också införas relativt snabbt. I syfte att kompensera jordbruket, skogsbruket och vattenbruket för ökade kostnader på olika insatsvaror och värna konkurrenskraften bör därför skattenedsättningen tillfälligt utökas för diesel som används i yrkesmässig jord-, skogs- och vattenbruksverksamhet, anser regeringen. Nedsättningen av koldioxidskatt för diesel i arbetsmaskiner och i skepp och vissa båtar i yrkesmässig jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksverksamhet ska –utökas till per kubikmeter. För samma användningsområden ska det även medges en nedsättning av energiskatten med . –ska dock skattebefrielsen i fråga om energiskatt uppgå till . Ändringarna ska träda i kraft respektive , tillämpas för förbrukning fr.o.m. och upphöra att gälla vid utgången av . Äldre bestämmelser ska dock fortfarande gälla i fråga om förbrukning som sker före respektive . Med antagande om en oförändrad dieselanvändning skulle den offentligfinansiella nettokostnaden för en utökad skattenedsättning uppgå till ca . I avsnittet Ändrad beräkning av inkomsterna i statens budget nedan redovisas hur statens inkomster påverkas av förslaget. Ett förstärkt grundskydd för pensionärer Förstärkning av ekonomin för personer med garantipension Regeringen anför att det har genomförts ett antal förändringar på pensionsområdet som har medfört att inkomsterna har höjts för pensionärerna. Regeringen anser dock att det finns behov av ytterligare ekonomiska förbättringar för de pensionärer som har den lägsta allmänna pensionen. Därför bör det befintliga grundskyddet för pensionärer förstärkas fr.o.m. . Detta bör bl.a. ske genom en höjning av garantipensionen. För att personer med garantipension ska ha en rimlig pension anser regeringen att den nuvarande garantipensionsnivån (benämns i det följande som grundnivån) bör höjas med fr.o.m. . Höjningen av grundnivån innebär att även gränsen för den nivå på inkomstgrundad pension som ger rätt till garantipension höjs. Det medför att personer som får garantipension kommer att kunna ha något högre inkomstpension jämfört med . Det tillkommer också en grupp nya pensionärer som kommer att få garantipension och antalet personer med garantipension kommer att öka med ca 300 000 personer. Höjt bostadstillägg till pensionärer Bostadstillägget till pensionärer är ett skattefritt inkomstprövat tillägg som prövas mot i princip alla inkomster och mot förmögenhet. En del av bostadstillägget för ålderspensionärer är ett s.k. konsumtionsstöd, vilket innebär att det inte är direkt kopplat till bostadskostnadens storlek. Konsumtionsstödet ger lika stor ersättning till alla pensionärer med bostadstillägg. Det innebär att även hushåll med låga bostadskostnader får del av förstärkningar av konsumtionsstödet, vilket gör att det är fördelningsmässigt träffsäkert. beslutade att konsumtionsstödet inom bostadstillägget ska höjas med för ogifta och för gifta fr.o.m. (prop. 2021/22:180, bet. 2021/22:SfU26, rskr. 2021/22:386). För att ytterligare stärka den ekonomiska situationen för pensionärer med bostadstillägg föreslår regeringen att konsumtionsstödet höjs med för ogifta och för gifta, utöver den höjning som är beslutad av . Det medför att konsumtionsstödet fr.o.m. föreslås bli för ogifta och för gifta. Som en följdändring till höjningen av garantipensionen behöver även fribeloppet inom bostadstillägget för pensionärer höjas. Syftet med fribeloppet är att den som enbart har garantipension inte ska få ett reducerat bostadstillägg. Fribeloppets nivå motsvarar i princip grundnivån för garantipension och regeringen föreslår därför en höjning av fribeloppet i bostadstillägget till följd av den föreslagna höjningen av garantipensionen. Det fribelopp som föreslås motsvarar den nya nivån på maximal garantipension för personer födda eller . Höjningen ger ett fribelopp på 2,43 prisbasbelopp för ogifta och 2,2 prisbasbelopp för gifta. Konsekvenser av förslagen om höjd garantipension och höjt bostadstillägg till pensionärer Förslagen om höjd garantipension och höjt bostadstillägg till pensionärer leder sammantaget till att ca 980 000 pensionärer får en ökad disponibel inkomst. I genomsnitt kommer de pensionärer som påverkas av förslagen att få ca mer efter skatt. De som redan innan reformen hade garantipension får i snitt en ökning på ca . Som mest kommer en pensionär att få ca mer . Förslagen föreslås tillämpas första gången för förmåner som avser . Detta medför att de budgetära konsekvenserna under införandeåret blir mindre än . Förslagen beräknas öka utgifterna för staten med ca 2022. Utgifterna för garantipension ökar med ca , medan utgifterna för bostadstillägg ökar med ca . Höjningen av garantipension och bostadstillägg leder till att behovet av äldreförsörjningsstöd minskar, vilket medför att utgifterna för äldreförsörjningsstöd minskar med 2022. Utgifterna beräknas öka med ca 2023, 2024 och . Konsekvenserna för olika anslag inom utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom redovisas nedan i genomgången av ändringar inom olika utgiftsområden. Höjt minimibelopp för fastställande av avgifter enligt socialtjänstlagen Eftersom regeringen nu föreslår ytterligare en höjning av konsumtionsstödet i bostadstillägget med 100 respektive , utöver den höjning som beslutat (prop. 2021/22:180, bet. 2021/22:SfU26, rskr. 2021/22:386) bör även det minimibelopp som används för att fastställa avgifter för insatser enligt socialtjänstlagen höjas med motsvarande belopp. Det innebär att minimibeloppet fr.o.m. föreslås höjas med motsvarande för ensamstående och med motsvarande för var och en av sammanboende makar och sambor, utöver den höjning som är beslutad av . Möjligheten att i vissa fall betala ut garantipension och garantipension till omställningspension i EES-länder och ska förlängas Giltighetstiden för den tillfälliga reglering i socialförsäkringsbalken som möjliggör utbetalning av garantipension och garantipension till omställningspension (nedan används samlingsnamnet garantipension) till personer som är bosatta i ett annat land inom EES eller i har förlängts , senast till utgången av (prop. 2021/22:1 utg.omr. 11, bet. 2021/22:SfU2, rskr. 2021/22:104). Syftet med den tillfälliga regleringen har varit att säkerställa att enskilda personer inom EES eller i ska fortsätta få garantipension utbetald till dess att regeringen tagit ställning till nästa steg i hanteringen av garantipensionen, framför allt förslagen från . Någon förändring av den nuvarande regleringen om garantipension bedöms emellertid inte kunna genomföras i närtid, varken utifrån förslag eller på annat sätt. Bedömningen är därför att möjligheten till utbetalning av garantipension i ett annat land inom EES eller i i dess nuvarande utformning bör upphöra vid utgången av , i enlighet med nu gällande reglering. Avsikten har varit att den regleringen ska vara tillfällig, och det bedöms inte finnas skäl för att låta en generell möjlighet till utbetalning i EES eller i kvarstå enligt nationell rätt om inte en permanent ändring av regleringen av grundskyddet i den allmänna pensionen är i sikte. De personer som omfattas av rätten att få garantipension utbetald i ett annat land inom EES eller i enligt nu gällande reglering bör dock få något mer tid för att anpassa sig till en eventuell situation utan garantipension. Det föreslås därför att de personer som har rätt att få garantipension utbetald i dessa länder för ska kunna fortsätta få förmånen där , dvs. till utgången av . Rätten till utbetalning av garantipension och garantipension till omställningspension i ska förlängas utträde ur EU innebär att personer bosatta i inte omfattas av den svenska lagstiftning som möjliggör utbetalning av garantipension och garantipension till omställningspension (nedan används samlingsnamnet garantipension) till personer bosatta inom EES eller i . Fortsatt utbetalning av sådana förmåner till personer i möjliggörs i stället genom en tillfällig reglering i 4 a § lagen (2019:168) om sociala trygghetsförmåner efter det att har lämnat Europeiska unionen. Giltighetstiden för denna reglering har förlängts , senast till utgången av (prop. 2021/22:1 utg.omr. 11, bet. 2021/22:SfU2, rskr. 2021/22:104). Bestämmelsen i 4 a § lagen om sociala trygghetsförmåner efter det att har lämnat Europeiska unionen innebär att det endast är personer som vid utträdestidpunkten hade rätt att få eller fick garantipension i som har en förlängd rätt att fortsätta få förmånerna utbetalda till . Regeringen angav i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 11 s. 102) att bedömningen av vilken tid som förlängningen ska avse när det gäller garantipensionärer bosatta i måste göras i förhållande till de villkor som gäller specifikt för personer i en gränsöverskridande situation med det landet. Det innebär att övervägandena vad gäller den tidsmässiga begränsningen bör göras i jämförelse med de rättigheter som främst följer av utträdesavtalet. Regeringen vidhöll denna inställning i budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 11 s. 35). Det finns inte skäl att nu göra en annan bedömning i denna fråga. Med hänvisning till utträdesavtalets konstruktion, att vissa personer genom avtalet har fått en förlängd rätt att få sociala trygghetsförmåner utbetalda, bedömde regeringen i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 102–103) det lämpligt att även förlänga giltigheten av 4 a § lagen om sociala trygghetsförmåner efter det att har lämnat Europeiska unionen. Även denna bedömning vidhölls i budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 11 s. 36). Grunderna för bedömningen är fortfarande relevanta och talar för ytterligare en förlängning. Den tidsmässiga förlängning som föreslås för dem som är bosatta inom EES eller i bör även gälla för fortsatt utbetalning av garantipension till personer bosatta i , dvs. till utgången av 2022. Det innebär att även personer som är bosatta i och som vid utträdestidpunkten hade rätt att få eller fick garantipension i det landet bör kunna få förmånen utbetald även i fortsättningen, på motsvarande sätt som personer bosatta inom EES eller i som för har rätt att få förmånen i något av de länderna. Förslagen att de tillfälliga bestämmelser som möjliggör fortsatt utbetalning av garantipension och garantipension till omställningspension till personer bosatta inom EES, i eller i förlängs , fr.o.m. oktober t.o.m. innebär ökade utgifter. Anslaget 1:1 Garantipension till ålderspension inom utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom föreslås därför ökas med . Tillfälligt tilläggsbidrag till barnfamiljer inom bostadsbidraget med anledning av ökade levnadsomkostnader Med anledning av den ekonomiska situation som barnfamiljer riskerade att hamna i till följd av coronapandemin som startade infördes juli t.o.m. ett tillfälligt tilläggsbidrag till barnfamiljer inom bostadsbidraget. Det tillfälliga tilläggsbidraget infördes på nytt juli t.o.m. med anledning av den fortsatta spridningen av covid-19. Bidraget hanterades av och hade samma konstruktion, målgrupp och omfattning som det bidrag som föreslås . Den ekonomiska situation som har uppstått med anledning av händelserna i närområde har bidragit till att många hushåll fått, eller riskerar att få, kraftigt höjda utgifter. Särskilt har priserna ökat för el, drivmedel och livsmedel. De negativa ekonomiska konsekvenserna för många hushåll av höjda priser med anledning av händelserna i närområde uppstår efter en långdragen pandemi som har drabbat stora grupper i samhället, däribland barnhushåll. Mot bakgrund av den försämrade ekonomiska situation som barnhushåll med låga inkomster har fått eller riskerar att få på grund av ökade levnadsomkostnader till följd av händelserna i närområde föreslår regeringen att ett tillfälligt tilläggsbidrag till barnfamiljer med bostadsbidrag åter ska lämnas. Bostadsbidraget är en träffsäker förmån för att nå hushåll med svag ekonomi. Av den anledningen är bostadsbidraget en lämplig förmån att använda för att ge ekonomiskt utsatta barnhushåll extra resurser. Boendekostnaden är den största enskilda utgiftsposten för många hushåll och för att minska risken att barnfamiljer inte kan betala sina boendekostnader är det lämpligt att åter förstärka bostadsbidraget till barnfamiljer med ett tilläggsbidrag. Förstärkningen ökar inte risken för skuldsättning inom bostadsbidragssystemet eftersom tilläggsbidraget inte ska omfattas av den slutliga avstämningen. Även om bostadsbidraget är en inkomstprövad förmån som är fördelningsekonomiskt träffsäker, sett till vilka hushåll som är mottagare av bidraget, så är det ändå inte en förmån som når alla som har låga inkomster och som kan ha behov av ett ekonomiskt stöd på grund av kraftigt ökade levnadsomkostnader. För barnhushåll beror detta till stor del på de individuella inkomstgränserna som innebär att det är svårt för sammanboendehushåll att uppfylla villkoren och därmed kunna vara mottagare av bostadsbidrag. Villkoren för förmånen innebär också att hushåll utan barn där de vuxna är eller äldre inte har tillgång till bostadsbidraget. Bostadsbidraget är en komplex förmån med många olika kvalifikationskrav och villkor som påverkar både rätten till förmånen och dess storlek. Förändringar som vidgar målgruppen eller omfattningen på bidraget för att göra det än mer träffsäkert har inte varit möjliga att genomföra , och sådana förändringar bedöms inte heller vara möjliga att genomföra nu . är det angeläget att i närtid kunna ge ett extra ekonomiskt stöd till de barnhushåll som har de lägsta inkomsterna och små möjligheter att kortsiktigt minska sina utgifter eller öka sina inkomster. Det bedöms som lämpligt att inom bostadsbidraget åter införa ett tidsbegränsat tilläggsbidrag för barnfamiljer som har låga inkomster. Tilläggsbidraget föreslås likt tidigare att lämnas som ett separat bidrag utanför beräkningen av det ordinära bostadsbidraget. Det innebär att tilläggsbidraget inte ska beräknas efter en bidragsgrundande inkomst utan i stället ska betalas ut löpande med ett belopp som bestäms av en beräkningsfaktor kopplad till storleken på det ordinarie framräknade preliminära bostadsbidraget. Tilläggsbidraget beräknas således utifrån storleken på det preliminära bostadsbidraget som lämnas till barnfamiljen. Förslaget innebär att någon ansökan för att få tilläggsbidraget därmed inte behövs. Tilläggsbidraget till barnfamiljer ska lämnas med ett belopp som motsvarar av det preliminära bostadsbidrag som lämnas för samma månad. Tilläggsbidraget ska inte ingå i den slutliga avstämningen av bostadsbidraget som görs efter det att beslut om slutlig skatt har meddelats för kalenderåret. Bestämmelserna om tilläggsbidrag till barnfamiljer ska träda i kraft och gälla t.o.m. . Lagändringar som innebär att de nuvarande bestämmelserna om bostadsbidrag återinförs ska träda i kraft . Kostnaden beräknas bli ca . Anslaget 1:8 Bostadsbidrag inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn föreslås således öka med . Ändrad beräkning av inkomsterna i statens budget Regeringen föreslår att godkänner en ändrad beräkning av inkomster i statens budget . Det är förslaget i propositionen om sänkt skatt på diesel inom jord-, skogs- och vattenbruk som påverkar två inkomsttitlar. Det är inkomsttitel Energiskatt oljeprodukter och inkomsttitel Koldioxidskatt oljeprodukter, båda under inkomsttitelgrupp 1430–1460 Skatt på energi och miljö. De båda inkomsttitlarna revideras ned med vardera till följd av förslaget om sänkt skatt på diesel inom jord-, skogs- och vattenbruk. Ändringar avseende statens utgifter Nedan redovisas propositionens förslag per utgiftsområde. Ramen för utgiftsområde 1 ökas med 2022, enligt förslaget i propositionen. Anslaget 1:1 Kungliga hov- och slottsstaten bör ökas med . Bakgrunden är att spridningen av sjukdomen covid-19 har inneburit att intäkterna från visningar av de kungliga slotten har minskat. För att mildra de ekonomiska konsekvenserna behövs ett stöd för uteblivna intäkter. Anslaget 2:3 fastighetsanslag används bl.a. för kostnader för fastighetsförvärv i samband med Framtidens riksdagshus. Enligt vad som framgår av budgetpropositionen visar planeringen för att fastigheter inte täcker behovet av lokaler och att det, som ett led i att säkra lokalbehovet, kan bli aktuellt med fastighetsförvärv (prop. 2021/22:1 utg.omr. 1 avsnitt 4.4.3). Anslagsändamålet ändrades till att även möjliggöra fastighetsförvärv i samband med Framtidens riksdagshus (prop. 2021/22:1 utg.omr. 1, bet. 2021/22:KU1, rskr. 2021/22:70). Riksdagsstyrelsen beslutade vid ett styrelsemöte att uppdra åt riksdagsdirektören att genomföra förvärv i enlighet med Framtidens riksdagshus. Förvärvet förutsätter att riksdagsstyrelsens förslag till ändringsbudget godkänns av . Det nu aktuella förvärvet avser fastigheten 11 och planeras göras senast . Enligt lagen (2016:1091) om budget och ekonomiadministration för myndigheter, förkortad BEA-lagen, ska anläggningstillgångar som används i verksamheten finansieras med lån medan mark ska finansieras med anslag. kan enligt BEA-lagen besluta att finansiering ska ske på annat sätt. Markvärdet utgör den större delen av kostnaden för det nu aktuella förvärvet och mark ska enligt BEA-lagen anslagsfinansieras. Fastigheten är i gott skick och behovet av verksamhetsanpassningar är oklart. Med anledning av detta och för att uppnå en enhetlig finansiering av fastigheten föreslår riksdagsstyrelsen att godkänner att får finansiera förvärvet av fastigheten 11 i dess helhet med anslag. Köpeskillingen uppgår till . En större del av det redovisade anslagssparandet beräknas tas i anspråk för förvärvet. För den del av förvärvet som inte finansieras med anslagssparande bör ytterligare medel tillföras. Anslaget bör därför ökas med . investeringsplan för åren 2022–2024 godkändes av i samband med behandlingen av budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 1, bet. 2021/22:KU1, rskr. 2021/22:70). Prognosen avseende vidmakthållande av befintliga investeringar har inte ändrats jämfört med budgeten . Riksdagsstyrelsen återkommer med en ny prognos i budgetpropositionen . Med anledning av förvärvet av fastigheten 11 enligt ovan behöver investeringsplanen ändras. Ändringen innebär att prognosen justeras när det gäller anskaffning och utveckling av nya investeringar. Mot denna bakgrund bör investeringsplanen för anslaget 2:3 fastighetsanslag godkännas som en riktlinje för fastighetsinvesteringar. Investeringsplanen finns i den aktuella propositionen (prop. 2021/22:99 s. 160, tabell 9.1). Regeringen föreslår att anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. ökas med sammanlagt . Som en följd av att covid-19-lagen upphörde att gälla och att något beslut om omsättningsstöd för inte har fattats kommer av redan beslutade medlen inte att behöva användas för länsstyrelsernas arbete med tillsyn samt hantering och kontroll av omsättningsstöden. Med anledning av den ryska invasionen av , och dess påverkan på det svenska samhället, bedöms länsstyrelserna emellertid få ökade kostnader för samordning av inhämtning och förmedling av information samt för redovisning av lägesbilder till regeringen. Medlen kommer därför i stället att användas för detta. Den säkerhetspolitiska utvecklingen i närområde har medfört behov av att vidta åtgärder för att stärka det civila försvaret. Regeringen avser mot denna bakgrund att besluta om en ny struktur för samhällets krisberedskap och civilt försvar. För arbetet med dessa uppgifter bör anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. tillföras . Vidare medför det drastiskt försämrade säkerhetspolitiska läget i närområde behov av att förstärka länsstyrelsernas stöd till kommunernas arbete med civilt försvar. Anslaget bör därför ökas med . Regeringen avser att införa ett tillfälligt stöd riktat till företag som bedriver växthusodling samt till gris- och fjäderfäsektorerna. Regeringen avser vidare att ge länsstyrelserna i uppgift att hantera stödet. Anslaget bör därför ökas med . Länsstyrelserna, särskilt i de nordliga länen, har fått en ökad ärendehantering med anledning av införandet av en konsultationsordning i frågor som rör det samiska folket och anslaget bör därför ökas med . Det finansieras genom att anslaget 3:1 minskas med motsvarande belopp. Minskningen bedöms inte påverka den verksamhet som finansieras från anslaget 3:1 . Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Ramen för utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning ökas med 2022, enligt regeringens förslag. Regeringen föreslår att anslaget 1:2 Kammarkollegiet m.m. ökas med sammanlagt . Kammarkollegiet handlägger ärenden om ersättning i vissa fall till personer som insjuknat i narkolepsi till följd av vaccinering med vaccinet Pandemrix mot svininfluensan 2009–2010. Kammarkollegiets beslut i dessa ärenden kan överklagas till . För att täcka ökade kostnader för administration och medicinsk expertis i ärendena bör anslaget 1:2 Kammarkollegiet därför ökas med . Regeringen har i propositionen Idéburen välfärd föreslagit att en ny lag införs som innebär att idéburna organisationer som bedriver offentligt finansierad välfärdsverksamhet ska kunna registrera sig i ett särskilt register (prop. 2021/22:135). Regeringen avser att utse Kammarkollegiet till registreringsmyndighet enligt lagen. Uppbyggnaden av registret väntas medföra vissa initiala kostnader och anslaget 1:2 Kammarkollegiet bör därför ökas med . Det finansieras delvis genom att anslaget 1:9 minskas med . Det finansieras även delvis genom att anslaget 1:15 Statens servicecenter minskas med . Minskningarna bedöms inte påverka den verksamhet som finansieras från anslagen 1:9 och 1:15 Statens servicecenter. miljöekonomiska analyskapacitet behöver stärkas med anledning av det lagstiftningspaket på klimatområdet som presenterades av Europeiska kommissionen . Kommissionens förslag är omfattande och kräver ingående analys för att säkerställa att och EU:s klimatmål kan nås på ett kostnadseffektivt sätt. Anslaget 1:7 bör därför ökas med . Den säkerhetspolitiska utvecklingen i närområde har medfört behov av att vidta åtgärder för att stärka det civila försvaret. Regeringen avser mot denna bakgrund att besluta om en ny struktur för samhällets krisberedskap och civilt försvar. Inom ramen för denna struktur kommer att få ytterligare uppgifter. Anslaget 1:11 bör därför ökas med . fick nya uppgifter i samband med att ändringar i lagen (2010:950) om ansvar och ersättning vid radiologiska olyckor samt den nya förordningen (2021:1142) om ansvar och ersättning vid radiologiska olyckor trädde i kraft.