bet · H901UbU14 · 2022-03-18 00:00:00 — I partimotion 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkande 51 vill motionärerna införa en nolltolerans mot dåliga skolor som föreslås innebära ett stärkt statligt ansvar för dåligt fungerande skolor där staten kan besluta om att ta över driften eller lägga ned en skola – oavsett huvudman. I kommittémotion 2021/22:3990 av m.fl. (M) yrkande 19 önskar motionärerna tydligare riktlinjer för Skolinspektionens regelbundna granskningar av gymnasieskolor. Enligt motionärerna behövs det tydligare riktlinjer för hur ofta skolor ska genomgå den regelbundna granskningen. Hur ofta en gymnasieskola inspekteras bör grunda sig på tidigare granskningar och gymnasieskolornas resultat. I yrkande 21 föreslår motionärerna en förstärkt ägarprövning, tillsyn och kontroll för att stoppa gymnasieskolor som främjar religiös och politisk extremism. Motionärerna framhåller att friskolereformen måste skyddas från missbruk, exempelvis mot att aktörer med extrema politiska eller religiösa syften får inflytande över skolor i . I kommittémotion 2021/22:4175 av m.fl. (M) yrkande 10 anser motionärerna att Skolinspektionen ska ta över ansvaret för tillståndsgivning och tillsyn i fråga om samtliga förskolor och pedagogisk omsorg. Motionärerna konstaterar att de fristående förskolorna inspekteras av kommunerna själva och att Skolinspektionen har konstaterat att den ansvarsfördelningen inte fungerar eftersom många kommuner inte har tagit fram bedömningsunderlag och kriterier utifrån läroplanens krav för att kunna bedöma hur väl förskolorna lever upp till dessa. I kommittémotion 2021/22:2545 av m.fl. (SD) yrkande 26 anser motionärerna att ansvaret för kontrollen av fristående förskolor ska tas över av Skolinspektionen. I kommittémotion 2021/22:3222 av m.fl. (C) yrkande 36 framhåller motionärerna behovet av att stärka arbetet med att säkerställa seriösa aktörer inom skolan och att kunna stänga skolor snabbare än . Enligt motionärerna ska skolor som inte uppfyller uppställda kvalitetskrav och regelverk kunna stängas snabbare än . I kommittémotion 2021/22:3224 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 2 begär motionärerna en skärpt tillsyn av underpresterande skolor och att skolor som tydligt och återkommande underpresterar eller som inte följer den svenska skolans värdegrund lättare ska kunna stängas. Motionärerna anser att man ska ställa högre krav på Skolinspektionen att agera mot skolor med omfattande brister. I partimotion 2021/22:2609 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 9 anser motionärerna bl.a. att Skolinspektionen bör få i uppdrag att följa upp skolornas arbete mot rasism som en del av det ordinarie inspektionsuppdraget. Motionärerna framhåller att trakasserier och diskriminering är ett stort samhällsproblem och att vissa grupper är mer utsatta än andra. I kommittémotion 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 82 önskar motionärerna att Skolinspektionen ska tilldelas ett uppdrag att granska skolorna utifrån läromedelstillgång och vilken typ av läromedel skolorna använder. Läromedel ska enligt motionärerna vara kvalitets- och evidenssäkrade. I kommittémotion 2021/22:3984 av m.fl. (L) yrkande 7 vill motionärerna att Skolinspektionen ska få ökade befogenheter att dra in tillstånd för fristående skolor i form av utökade bestämmelser om återkallelsegrunder som Skolinspektionen kan använda mot skolor som har kopplingar till extremism. I kommittémotion 2021/22:3985 av m.fl. (L) yrkande 4 anser motionärerna att ska få möjlighet besluta om vite när barn förs ut ur landet från vårdnadshavare som bryr sig mer om släktens heder än barnets skolgång. I motion 2021/22:4106 av (MP) begärs att Barn- och elevombudet ska få rätt att stödja elever vid alla kränkningar mot barn och elever i skolan, inklusive kränkningar som också utgör diskriminering. I 26 kap. skollagen finns det bl.a. bestämmelser om tillsyn och statlig kvalitetsgranskning. Med tillsyn avses en självständig granskning som har till syfte att kontrollera om den verksamhet som granskas uppfyller de krav som följer av lagar och andra föreskrifter. I tillsynen ingår att fatta de beslut om åtgärder som kan behövas för att den huvudman som bedriver verksamheten ska rätta fel som upptäckts vid granskningen (26 kap. 2 § skollagen). Av Skolinspektionens instruktion framgår att myndigheten har i uppgift att genom granskning av huvudmän och verksamheter verka för att alla barn och elever får tillgång till en likvärdig utbildning och annan verksamhet av god kvalitet i en trygg miljö. Myndigheten ska bidra till goda förutsättningar för barnens utveckling och lärande samt förbättrade kunskapsresultat för eleverna. Inom ramen för detta ska myndigheten främja en stärkt likvärdighet mellan skolor och mellan förskolor. Vidare sägs att myndigheten även har andra uppgifter som följer av förordningen eller av andra föreskrifter eller särskilda beslut (1 § förordningen [2011:556] med instruktion för ). I 12 § Skolinspektionens instruktion regleras att det inom myndigheten ska finnas ett ombud för barn och elever som benämns Barn- och elevombudet. Inom myndigheten ska det även finnas ett kansli för Barn- och elevombudet som ansvarar för kansligöromål och föredragning av ärenden och därmed sammanhängande uppgifter i den omfattning som behövs. Av 13 § instruktionen framgår att Barn- och elevombudet ska utföra de uppgifter som enligt 6 kap. skollagen (2010:800) ska ombesörjas av myndigheten när det gäller att tillvarata barns och elevers enskilda rätt ta initiativ till eller medverka i utbildnings- och informationsverksamhet som rör 6 kap. skollagen samt genom rådgivning och upplysning förklara hur bestämmelserna förhåller sig till diskrimineringslagen (2008:567) upprätthålla kontakter med , kommuner, andra myndigheter, elevorganisationer och andra organisationer vars verksamheter rör kränkande behandling. Enligt 14 § ska Barn- och elevombudet i sitt arbete enligt 13 § 1 beakta Skolinspektionens tillsyn enligt skollagen. Om Barn- och elevombudet i sitt arbete enligt 13 § 1 får uppgifter som kan ha betydelse för tillsynen, ska berörd enhet inom myndigheten informeras om detta. Ett av Skolinspektionens uppdrag är att genomföra tillsyn. Tillsyn består av olika former av inspektion och Skolinspektionen väljer den form av inspektion som bäst motiveras utifrån vilka risker myndigheten ser i huvudmäns och skolors verksamhet samt vilka signaler den får. De inspektionsformer som Skolinspektionen arbetar med är regelbunden tillsyn, riktad tillsyn, tillsyn utifrån individärenden, tematisk tillsyn och etableringskontroll. Den grundläggande sanktion som Skolinspektionen har till sitt förfogande är föreläggande (26 kap. 10 § skollagen). Skolinspektionen kan återkalla bl.a. ett godkännande som en enskild huvudman fått för att bedriva en utbildning om ett föreläggande enligt 10 § inte har följts och missförhållandet är allvarligt (26 kap. 13 § skollagen). Skolinspektionen kan också med stöd av samma bestämmelse återkalla godkännandet om ett föreläggande inte har följts och den enskilde vid en etableringskontroll enligt 26 kap. 9 a § skollagen inte kan visa att rimliga åtgärder har vidtagits för att få till stånd ett samråd med den kommun där utbildningen ska bedrivas (se 2 kap. 6 a § skollagen). Ett godkännande av en enskild som huvudman inom skolväsendet får även återkallas om den enskilde inte längre uppfyller förutsättningarna för godkännande (26 kap. 14 § skollagen). När det gäller verksamhet som bedrivs av en kommun eller en region får Skolinspektionen besluta att staten på kommunens eller regionens bekostnad ska vidta de åtgärder som behövs för att åstadkomma rättelse om kommunen eller regionen inte har följt ett föreläggande enligt 10 § och missförhållandet är allvarligt (26 kap. 17 § skollagen). I 26 kap. 18 § skollagen finns det en bestämmelse om tillfälligt verksamhetsförbud. Det innebär att om det är sannolikt att ett beslut om återkallelse eller ett beslut om statliga åtgärder för rättelse kommer att fattas, och beslutet inte kan avvaktas med hänsyn till allvarlig risk för barnens eller elevernas hälsa eller säkerhet eller av någon annan särskild anledning, får tillsynsmyndigheten förbjuda huvudmannen att tills vidare, helt eller delvis, driva verksamheten vidare. Beslut gäller , om inte annat beslutas och får gälla . Ökade möjligheter att stänga skolor föreslog att ska bifalla proposition 2021/22:45 Ökade möjligheter att stänga skolor med allvarliga brister. Enligt propositionen ska Skolinspektionen få större möjligheter att stänga både fristående och kommunala skolor som har allvarliga och återkommande brister. Det innebär bl.a. att det ska införas en möjlighet att besluta om verksamhetsförbud för kommunala skolor, vilket inte är möjligt med dagens lagstiftning. beslutade enligt utskottets förslag. Lagändringarna ska börja gälla (prop. 2021/22:45, bet. 2021/22:UbU10, rskr. 2021/22:136). Ökad kapacitet i Skolinspektionens verksamhet I budgetpropositionen föreslog regeringen att anslaget 1:2 skulle ökas med 2022 och beräknade öka med 2023 och för att kapaciteten i inspektionsverksamheten ska kunna öka. har beslutat att anslaget ska höjas jämfört med regeringens förslag med . Skolinspektionen bör ges ett utökat uppdrag att granska alla landets skolor i förhållande till elevernas kunskapsresultat och undervisningens kvalitet. Granskningen bör bli tydligare och om en skola bedöms ha allvarliga kvalitetsbrister ska en åtgärdsplan upprättas (prop. 2021/22:1 utg.omr. 16., bet. 2021/22:UbU1 s. 37, rskr. 2021/22:108). Utskottet kan konstatera att flertalet yrkanden handlar om Skolinspektionens tillsyn och att myndigheten ska rikta sin tillsyn till vissa områden. Utskottet vill i det sammanhanget framhålla att Skolinspektionens uppdrag är att genom inspektion och tillståndsprövning se till att skolhuvudmän, dvs. kommunen eller den som driver en fristående skola, sköter sina verksamheter enligt lagar och förordningar. Skolinspektionen ställer således krav på och bidrar till att skolhuvudmännen följer skollagens krav och att de utvecklar sina verksamheter och genomför förbättringar. I tillsynen ingår att fatta de beslut om åtgärder som kan behövas för att den huvudman som bedriver verksamheten ska rätta fel som upptäckts vid en granskning. Utskottet vill också uppmärksamma att Skolinspektionen har fått ökade resurser för att myndigheten ska kunna öka kapaciteten i verksamheten och genomföra fler inspektioner. Utskottet hänvisar också till de ökade möjligheter att stänga skolor som beslutat om och som kommer att börja gälla . Utskottet ser mot bakgrund av det anförda inga skäl att göra några ändringar i den gällande ordningen för Skolinspektionens uppdrag och avstyrker därmed motionerna 2021/22:2545 (SD) yrkande 26, 2021/22:2609 (V) yrkande 9, 2021/22:3222 (C) yrkande 36, 2021/22:3224 (C) yrkande 1, 2021/22:3984 (L) yrkande 7, 2021/22:3985 (L) yrkande 4, 2021/22:3990 (M) yrkande 19 och 21, 2021/22:4033 (M) yrkande 51, 2021/22:4106 (MP), 2021/22:4163 (KD) yrkande 82 och 2021/22:4175 (M) yrkande 10. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om it i skolan. Jämför reservation 39 (M) och 40 (C). I kommittémotion 2021/22:3990 av m.fl. (M) yrkande 35 anser motionärerna att det ska göras en översikt av den digitala infrastrukturen på landets gymnasieskolor. Motionärerna framhåller att förutsättningarna mellan skolor skiljer sig åt och att vissa skolor är helt digitaliserade medan andra skolor har utmaningar med att få system att fungera och att tillgängliggöra digital infrastruktur, som en dator per elev, till alla elever. Även i kommittémotion 2021/22:4178 av m.fl. (M) yrkande 50 begärs att det görs en översikt över den digitala infrastrukturen på landets skolor. I kommittémotion 2021/22:3222 av m.fl. (C) yrkande 25 anser motionärerna att bör ges i uppdrag att undersöka om kontinuerliga och digitala kunskapsmätningar kan bidra till både mindre arbetskrävande och bättre kunskapsuppföljningar för lärarna. Smartare digitala system som underlättar rektorers och lärares analyser kan också enligt motionärerna bidra till minskad administration för rektorer och lärare och ge stöd i det systematiska kvalitetsarbetet som en viktig del i att vända låga kunskapsresultat. beslutade regeringen en nationell digitaliseringsstrategi för skolväsendet (U2017/04119). Ett av de delmål som fastslås i strategin är att förskolechefer, rektorer och huvudmän ska ha förmåga att strategiskt leda digitalt utvecklingsarbete i verksamheterna. Ett annat delmål är att personal som arbetar med barn och elever ska ha kompetens att välja och använda ändamålsenliga digitala verktyg i utbildningen. Förskolechefer, rektorer och huvudmän behöver enligt strategin skapa förutsättningar för personalens kompetensutveckling så att eleverna ges möjligheter att stärka dessa kompetenser. uppdrag att främja digitalisering Enligt regleringsbrev ska myndigheten arbeta med att främja digitaliseringen inom skolväsendet och underlätta för skolor och huvudmän att ta tillvara digitaliseringens möjligheter i undervisning och i administration. Arbetet ska utgå från den nationella digitaliseringsstrategin för skolväsendet (U2017/04119/S). I arbetet ska även ingå att följa upp målen i strategin och vilket genomslag digitaliseringsstrategin får i verksamheterna. ska föra en dialog med Kommuner och Regioner (tidigare Landsting) om arbetet. Uppdraget ska redovisas till () med första tillfälle . har ett samlat ansvar (sektorsansvar) inom ramen för sitt verksamhetsområde när det gäller de statliga insatserna för att ta tillvara digitaliseringens möjligheter för ökad måluppfyllelse och likvärdighet. Detta innefattar att vara samlande, stödjande och pådrivande i förhållande till övriga berörda myndigheter och andra relevanta parter (18 § förordningen [2015:1047] med instruktion för ). ska enligt sin instruktion även svara för nationellt prioriterade fortbildnings-, kompetensutvecklings och stödinsatser inom ramen för nationella skolutvecklingsprogram (7 §). Sammantaget ger det möjlighet att utifrån identifierade behov ta fram relevanta stödinsatser i fråga om bl.a. digitaliseringens möjligheter för huvudmän, rektorer, lärare, förskollärare och annan personal i skolväsendet. gäller dessutom ett nytt måldokument för Rektorsprogrammet som fattat beslut om. I kursen Styrning, organisering och kvalitet ingår nu att rektorn efter utbildningen bl.a. ska kunna identifiera verksamhetens behov av digitalisering utifrån pedagogiska, administrativa och tekniska perspektiv. I sin lägesbedömning 2020 redovisade sin samlade bedömning av situationen och utvecklingen i skolväsendet (2020:1). Av rapporten framgår att tillgången till digitala verktyg upplevs generellt sett som god men att många barn, elever och lärare – framför allt i förskolan och de lägre årskurserna – vill använda digitala verktyg mer. Överlag har digitaliseringen fått ett större genomslag i högstadiet och gymnasieskolan vad gäller både tillgång till och användning av digitala verktyg. Användningen av digitala verktyg upplevs av lärarna generellt sett som positiv men det finns fortsatt ett tydligt behov av kompetensutveckling avseende digitalisering hos lärare, förskollärare och annan personal i förskolan. Enligt lägesbedömning finns det fortfarande ett stort utvecklingsbehov hos många huvudmän i fråga om att använda digitala verktyg för att utveckla undervisningen och för att nå målen i den nationella digitaliseringsstrategin. Även digitaliseringen av de nationella proven innebär att vissa huvudmän kommer att behöva se över sin digitala infrastruktur och organisation samt stärka sin digitala kompetens för att de nationella proven ska kunna genomföras. Seminarium om skolans digitalisering Ett seminarium hölls för utbildningsutskottets ledamöter och suppleanter om praktiknära forskning och skolans digitalisering – varför och för vem? I seminariet deltog olika forskare som presenterade sin forskning och syn på skolans digitalisering. Utskottet vill när det gäller motioner om digitalisering i skolan framhålla den nationella digitaliseringsstrategi som gäller för skolväsendet och att ett av de delmål som fastslås i strategin är att förskolechefer, rektorer och huvudmän ska ha förmåga att strategiskt leda digitalt utvecklingsarbete i verksamheterna. Utskottet vill även särskilt uppmärksamma att blev sektorsansvarig myndighet när det gäller de statliga insatserna för skolväsendets digitalisering. Det innebär att är ansvarig för att skolväsendet ska kunna ta tillvara digitaliseringens möjligheter för ökad måluppfyllelse och likvärdighet samt att staten har tagit ansvar för att digitaliseringen av skolan samordnas. Enligt utskottets mening skapas på detta sätt förutsättningar för att skolan digitaliseras på ett mer genomtänkt och samordnat sätt. Utskottet vill också hänvisa till det regeringsuppdrag som har om att främja digitaliseringen inom skolväsendet och att underlätta för skolor och huvudmän att ta tillvara digitaliseringens möjligheter i undervisning och i administration. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2021/22:3222 (C) yrkande 25, 2021/22:3990 (M) yrkande 35 och 2021/22:4178 (M) yrkande 50. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om särskilda undervisningsformer. Jämför reservation 41 (C, KD) och 42 (KD). I kommittémotion 2021/22:3222 av m.fl. (C) yrkande 39 anser motionärerna att samverkan mellan skolhuvudmän inom ska underlättas. Motionärerna framhåller att det finns flera samverkansmodeller mellan kommuner, men alltför många små kommuner står ensamma med ansvaret och därmed kostnaden att bedriva utbildning. I kommittémotion 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 78 vill motionärerna att eller en statlig utredare får i uppdrag att utvärdera fjärr- och distansundervisningens effekter under pandemin och ta fram förslag och riktlinjer för hur digital undervisning kan tillämpas. Motionärerna framhåller att Skolinspektionens granskning om fjärr- och distansundervisning under pandemin har varit värdefull men endast omfattar en långs distansinspektion . Kommunala huvudmän kan bilda kommunalförbund och gemensamma nämnder. Kommunala huvudmän kan enligt kommunallagen (2017:725) bilda kommunalförbund och lämna över skötseln av kommunala angelägenheter till sådana förbund. Ett kommunalförbund är en egen offentligrättslig juridisk person som ansvarar för de uppgifter som överlämnats till det. Flera kommuner kan alltså gå samman för att fullgöra uppdraget att erbjuda sina invånare utbildning inom skolväsendet. Kommuner och regioner kan även bilda en gemensam samarbeta på ett eller flera områden. En sådan nämnd kan fullgöra kommunernas uppgifter enligt t.ex. skollagen. En gemensam nämnd är dock till skillnad från ett kommunalförbund inte en egen juridisk person. Den gemensamma nämnden tillsätts i någon av de samverkande kommunerna, en s.k. värdkommun, och ingår i värdkommunens organisation (3 kap. 8 och 9 §§ och 9 kap. 20 § kommunallagen). Var och en av de samverkande kommunerna behåller sitt huvudmannaskap, men den gemensamma nämnden företräder medlemskommunerna. Det betyder att nämnden inte kan fatta egna beslut eller ingå avtal i eget namn utan endast för huvudmännens, dvs. medlemskommunernas, räkning. En gemensam nämnd är i huvudsak ett administrativt verktyg för kommunerna. En kommun kan också ingå samverkansavtal. I skollagen finns det bestämmelser om samverkan dels i 15 kap., som innehåller allmänna bestämmelser om gymnasieskolan, dels i 18 kap., som innehåller allmänna bestämmelser om gymnasiesärskolan, dels i 23 kap. som innehåller bestämmelser om entreprenad och samverkan. Med samverkan avses i 23 kap. att en kommun sluter avtal med en annan kommun, en region eller staten om att denna ska ta över ansvaret för kommunens uppgifter enligt skollagen på ett visst område. Ett sådant avtal om samverkan innebär att den som tar över ansvaret också tar över huvudmannaskapet för uppgifterna. Ett avtal om samverkan får endast avse vissa särskilt angivna uppgifter. finns tillfälliga bestämmelser i förordningen (2020:115) om utbildning på skolområdet och annan pedagogisk verksamhet vid spridning av viss smitta som syftar till att eleverna ska kunna tillförsäkras sin rätt till utbildning trots pandemin. Bestämmelserna gör det möjligt för skolhuvudmännen att i vissa fall stänga skolor helt eller delvis och i stället för närundervisning bedriva fjärr- eller distansundervisning. Sedan denna möjlighet kom till stånd har elever i både grund- och gymnasieskolan haft fjärr- eller distansundervisning i varierande utsträckning. har i rapporten på skolväsendet (dnr 2020:1056) gett sin samlade bild utifrån fyra intervjustudier, tidigare uppföljningar och myndighetens löpande dialog och samverkan med andra myndigheter. bedömer sammantaget att det finns en risk för ett utbildningstapp inom flera skolformer, inte minst gymnasieskolan. Skolinspektionen har granskat den fjärr- och distansundervisning som har bedrivits i högstadium, gymnasieskolan och vuxenutbildning med anledning av covid-19-pandemin . Syftet har varit att granska vilka konsekvenser som fjärr- och distansundervisningen har medfört för elevers förutsättningar att nå målen samt för elevers hälsa under covid-19-pandemin. Granskningen har genomförts på uppdrag av regeringen och grundar sig på resultat från åtta distansinspektioner februari – . Av granskningen framkommer bl.a. att elevers förutsättningar att nå målen har försämrats och att elevernas hälsa har påverkats negativt till följd av fjärr- och distansundervisningen (Fjärr- och distansundervisningens konsekvenser – Granskning av hur fjärr- och distansundervisningen under covid-19-pandemin påverkat elevers förutsättningar att nå målen och deras hälsa, Skolinspektionens dnr 2021:640). har fått i uppdrag att bl.a. följa upp konsekvenserna av pandemin för utbildningen inom skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet och utvärdera de åtgärder som har vidtagits på området med anledning av pandemin (U2020/06613). I uppdraget ingår även att göra en analys samt identifiera behov av, och föreslå, fortsatta åtgärder. Uppdraget delredovisades och och ska även delredovisas och . Vidare har fått i uppdrag att främja digitaliseringen inom skolväsendet och att underlätta för skolor och huvudmän att ta tillvara digitaliseringens möjligheter i undervisning och administration. I detta ingår att genomföra insatser för att höja lärarnas kompetens inom distans- och fjärrundervisning. Uppdraget ska redovisas (U2020/06613). Utskottet kan konstatera att covid-19-pandemin varit, och är en kris för hela världen och en prövning både för det svenska samhället och för individer. De negativa konsekvenserna av covid-19-pandemin kommer att finnas kvar även och behöver följas noga. behövde delar av skolväsendet med anledning av covid-19-pandemin ställa om till digital undervisning. har därför fått i uppdrag att bl.a. följa upp konsekvenserna av pandemin för utbildningen inom skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet och utvärdera de åtgärder som har vidtagits på området med anledning av pandemin (U2020/06613). Uppdraget delredovisades och ska även delredovisas och . Utskottet avstyrker mot denna bakgrund motion 2021/22:4163 (KD) yrkande 78. När det gäller frågan om att underlätta samverkan mellan skolhuvudmän inom konstaterar utskottet att det finns olika lagreglerade samverkansformer som kan användas på skolans område. Med det anförda avstyrks motion 2021/22:3222 (C) yrkande 39. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motionsyrkanden som beretts i förenklad ordning. Jämför särskilt yttrande 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (V), 5 (KD) och 6 (L). I betänkandet behandlas motionsyrkanden som rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare . Under riksmötena /19, 2019/20, 2020/21 har detta gjorts i betänkandena /19:UbU10, 2019/20:UbU10, 2020/21:UbU7 och 2020/21:UbU10 och har enligt utskottets förslag avslagit motionsyrkandena. Utskottet ser ingen anledning att nu göra någon annan bedömning.