bet · H901SkU14 · 2022-04-27 00:00:00 — I kommittémotion 2021/22:3758 av m.fl. (M) yrkande 16 föreslås en utvärdering av tonnageskatten för att säkerställa att den uppnår sitt syfte. I motion 2021/22:2519 av (M) föreslås en översyn av de ekonomiska förutsättningarna för den svenska sjöfartsnäringen för att säkerställa långsiktigt stabila och konkurrenskraftiga villkor och förbättra villkoren för den svenska sjöfartsnäringen. I kommittémotion 2021/22:2954 av m.fl. (SD) yrkandena 6, 7 och 30 föreslås att fler fartyg ska få möjligheten att välja att omfattas av tonnageskattesystemet eftersom sjöfarten är hårt konkurrensutsatt och behöver mer likvärdiga villkor i förhållande till andra nationer, en översyn av regelverket med stämpelskatt för fartyg för att få fler svenskflaggade fartyg och en renare flotta och en översyn av den s.k. nettomodellen och korresponderande lagstiftning för att säkerställa att den svenska sjöfarten har konkurrenskraftiga och långsiktigt hållbara villkor. I kommittémotion 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkandena 20 och 25 föreslås en översyn av punktbeskattningen på investeringar i sjöfarten t.ex. genom att stämpelskatten ersätts med en stämpelavgift och en utredning om hur fler svenska fartyg ska kunna omfattas av tonnageskatten eftersom sjöfarten är hårt konkurrensutsatt och behöver mer likvärdiga villkor i förhållande till andra nationer. I kommittémotion 2021/22:3879 av m.fl. (KD) yrkandena 37 och 42 föreslås att tonnageskatten utvecklas och att de begränsningar som finns i systemet utreds samt att möjligheten att ta bort stämpelskatten på fartygsinteckningar utreds. I kommittémotion 2021/22:354 av (KD) föreslås en översyn av tonnageskattesystemet med inriktningen att den kustnära sjöfarten ska underlättas så att fler kan omfattas. I kommittémotion 2021/22:3394 av m.fl. (L) yrkande 33 föreslås en översyn av beskattningen av den kustnära sjöfarten för att svenska rederier ska ha konkurrensvillkor som är likvärdiga med villkoren för rederier i jämförbara länder i . Utskottet konstaterar att tonnagebeskattningssystemet, som infördes , innebar att svensk sjöfart fick större tillväxtmöjligheter genom förenklade skatteregler. Syftet med systemet var att öka andelen svenskregistrerade fartyg och därmed öka den svenska handelsflottans konkurrenskraft. När systemet infördes var det uttalade syftet att svenska rederier i internationell trafik skulle få likvärdiga konkurrensvillkor i förhållande till de som gäller för rederier i jämförbara länder i . Målsättningen med systemet var därmed att , i ett internationellt perspektiv, ska ha en konkurrenskraftig sjöfartsnäring. Utskottet anser att en stärkt svensk sjöfart utgör ett viktigt verktyg för att kunna öka den svenska exporten till nya tillväxtmarknader, att flytta allt fler långväga godstransporter från lastbil till tåg och sjöfart samt bidra till en minskad klimatpåverkan från transportsektorn. Systemet med tonnagebeskattning har varit i kraft . När systemet infördes (prop. 2015/16:127) uttalade regeringen att avsikten är att följa upp och utvärdera effekterna av lagstiftningen. Utskottet föreslår därför att tillkännager för regeringen att den ska utvärdera och föreslå åtgärder för att utveckla bl.a. den kustnära sjöfarten och systemet med tonnagebeskattning. När det gäller frågan om stämpelskatt på fartygsinteckningar konstaterar utskottet att investeringar inom sjöfartsnäringen kan uppgå till stora belopp. I samband med utfärdande av pantbrev som säkerhet för beviljade lån utgår en särskild stämpelskatt på av beloppet. Eftersom kostnaderna för investeringarna kan uppgå till stora belopp kan också stämpelskatten innebära stora kostnader för företagen. Utskottet utesluter inte att den kostnadsökning som stämpelskatten innebär för företagen kan ha en negativ inverkan på företagens möjlighet till en omställning till mer hållbara investeringar. Utskottet föreslår därför att tillkännager för regeringen att den ska göra en översyn av stämpelskatten på fartygsinteckningar med särskild inriktning på dess miljöstyrande effekt. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslaget om att utreda en avdragsrätt för företags konstinköp. Jämför reservation 25 (C). I kommittémotion 2021/22:3526 av m.fl. (C) yrkande 16 föreslås en utredning av möjligheten att införa avdragsrätt för konst för företag eftersom det kan vara ett sätt att skapa en större marknad för ny konst utan statlig styrning. Utskottet har vid upprepade tillfällen avstyrkt motionsförslag om ändrad avdragsrätt för konstinköp och framhållit att företagens skatteregler inte i första hand bör utformas för att fungera som ett indirekt stöd till konstnärlig verksamhet. Utskottet anser inte att det finns något skäl att nu göra en annan bedömning. Motionsförslaget avstyrks därmed. Företagande och investeringar, punkt 1 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3638 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 5, 2021/22:3708 av m.fl. (M) yrkande 44, 2021/22:3987 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkande 42 och 2021/22:469 av m.fl. (V) yrkande 10, 2021/22:1962 av (M), 2021/22:2124 av (M) yrkande 4, 2021/22:2132 av (M), 2021/22:2383 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2021/22:2428 av m.fl. (SD) yrkandena 8, 9 och 11, 2021/22:2436 av m.fl. (SD), 2021/22:2533 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2021/22:2597 av m.fl. (V) yrkande 13, 2021/22:2885 av (M) yrkandena 2 och 3, 2021/22:3227 av m.fl. (C) yrkande 11, 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkande 31, 2021/22:3685 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 36, 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkande 29, 2021/22:3965 av m.fl. (L) yrkande 24, 2021/22:3966 av m.fl. (L) yrkandena 1–4, 2021/22:3968 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkandena 3 och 4, 2021/22:4037 av och (båda M) yrkande 5, 2021/22:4202 av m.fl. (KD) yrkande 11 och 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkandena 3 och 5. Vi värnar ISK-kontots kärnvärden eftersom det ska vara ett enkelt sparande, med låga trösklar, präglat av förutsägbarhet och långsiktighet. Det bidrar till en sund sparandekultur, bättre förutsättningar för fler att köpa en bostad och en bättre samhällsekonomi i stort. För att bidra till omställning och kompetensutveckling under arbetslivet bör arbetsgivarna få bättre möjligheter att investera i sina anställdas utbildning. För att understödja kompetensutveckling ska därför en skattelättnad införas för företag som köper utbildning till sina anställda. En sådan skattelättnad innebär att arbetsgivaren kan få en reducerad kostnad vid inköp av externa kurser som bidrar till kompetensutveckling så att det blir mindre kostnadskrävande att investera i sina medarbetare. En sådan skattelättnad kan också underlätta för nyanlända och för personer med kort utbildning att skaffa sig ett första jobb, eftersom avdraget kan möjliggöra för företag att anställa personer som inte har alla nödvändiga kvalifikationer som krävs och sedan kombinera nyanställningen med utbildningsinsatser. Avdraget ska riktas till alla arbetsgivare, men är särskilt angeläget för branscher som på har stora rekryteringsbehov. Skattelättnad för vidareutbildning skulle också kunna innebära att fler kan höja sin kompetens under och i kölvattnet av coronakrisen, för att vara redo när utvecklingen vänder. Vi föreslår därför att möjligheten att införa ett sådant avdrag utreds. Vi föreslår också att bolagsskatten sänks. Företagande och investeringar, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2383 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2021/22:2428 av m.fl. (SD) yrkandena 8, 9 och 11, 2021/22:2436 av m.fl. (SD), 2021/22:2533 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkande 29 och 2021/22:469 av m.fl. (V) yrkande 10, 2021/22:1962 av (M), 2021/22:2124 av (M) yrkande 4, 2021/22:2132 av (M), 2021/22:2533 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2021/22:2597 av m.fl. (V) yrkande 13, 2021/22:2885 av (M) yrkandena 2 och 3, 2021/22:3227 av m.fl. (C) yrkande 11, 2021/22:3638 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 5, 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkande 31, 2021/22:3685 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 36, 2021/22:3708 av m.fl. (M) yrkande 44, 2021/22:3965 av m.fl. (L) yrkande 24, 2021/22:3966 av m.fl. (L) yrkandena 1–4, 2021/22:3968 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkandena 3 och 4, 2021/22:3987 av m.fl. (M) yrkande 9, 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkande 42, 2021/22:4037 av och (båda M) yrkande 5, 2021/22:4202 av m.fl. (KD) yrkande 11 och 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkandena 3 och 5. I budgetpropositionen valde den rödgröna regeringen att endast efter införandet av investeringssparkontot ändra förutsättningarna för sparformen och tillförde ett strafftillägg om av avgiftsunderlaget. De småsparare som t.ex. skulle vilja återgå med sitt sparande till en vanlig aktiedepå tvingas att avyttra samtliga värdepapper då värdepapper inte kan flyttas ut från investeringssparkontot. Många som sparar i investeringssparkonto uppger att man gör det som ett pensionssparande. Detta bör stimuleras med förmånliga skattevillkor. Man kan befara att regeringen stegvis inför en sorts förmögenhetsskatt, vilket skulle medföra att kapital styrs bort från . Vidare är skattehöjningar på sparande fel väg att gå om man vill främja sunda finanser i hushållen. Vi föreslår därför att skatten på investeringssparkonton och kapitalförsäkringar återställs till den ursprungliga nivån vid införandet. I takt med att värdepappershandeln utvecklats har brister i lagen om investeringssparkonto uppdagats. Vid börsnoteringar är det vanligt förekommande att emissioner innehåller både nyemitterade och befintliga aktier, t.ex. när storägare avyttrar ett eget innehav. Kombinationen av nyemitterade och befintliga aktier har gjort att vissa banker och finansinstitut exkluderat innehavare av investeringssparkonton från att delta i dessa börsnoteringar. Anledningen är en otydligt formulerad lagtext som räknar upp vilka tillgångar som är tillåtna att överföra till investeringssparkontot, vilket av några marknadsaktörer tolkats som att det som inte räknas upp inte är tillåtet. Vidare anger lagtexten att investeringssparkontot upphör om kontoinnehavaren eller investeringsföretaget inte följer bestämmelserna i lagen. Flera aktörer har därför vidtagit försiktighetsåtgärder och utestängt innehavare av investeringssparkonton från s.k. blandade emissioner, medan andra tvärtom har erbjudit sina kunder att delta trots att de inte har bestått av nyemitterade aktier. Vi föreslår därför att lagen förtydligas och moderniseras och därigenom möjliggör för innehavare att delta i fler nyemissioner. Coronapandemin har kraftigt påverkat det svenska näringslivet och än har vi inte sett de totala effekterna. I efterdyningarna av pandemin kommer vi att behöva se över dels hur vi skapar förutsättningar för svenska företag att ta sig igenom den ansträngda situationen, dels hur näringslivet ska rustas och hur dess konkurrenskraft kan stärkas. Ett förslag som är av intresse är en förändring av dagens system för ett bolags resultatutjämning över åren. kan ett bolag kvitta förluster endast mot eventuella vinster kommande år. Vi föreslår därför en utredning om möjlighet för ett företag att kvitta förluster mot tidigare års vinster, en s.k. carry back som bl.a. används i , och . Investeringar leder till sysselsättning och utveckling. Vår vision är att vårt land ska generera välstånd till godo för hela samhället. En viktig komponent i detta är att det ska vara lönsamt att investera i nya idéer och industriella koncept. Investeraravdraget är ett bra verktyg för att styra riskkapital mot mindre företag, som troligen hade varit mindre intressanta att investera i utan avdraget. Vi har för avsikt att vidareutveckla investeraravdraget med beaktande av nivån på avdraget, möjligheten för juridiska personer att nyttja avdraget och att låta allmänheten använda sig av det för investeringar i riskkapitalfonder som satsar på småföretag. Vi föreslår därför att möjligheten för juridiska personer att använda investeraravdraget utreds och att nivån på investeraravdraget höjs. Företagande och investeringar, punkt 1 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3227 av m.fl. (C) yrkande 11 och 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkande 31 och 2021/22:469 av m.fl. (V) yrkande 10, 2021/22:1962 av (M), 2021/22:2124 av (M) yrkande 4, 2021/22:2132 av (M), 2021/22:2383 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2021/22:2428 av m.fl. (SD) yrkandena 8, 9 och 11, 2021/22:2436 av m.fl. (SD), 2021/22:2533 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2021/22:2597 av m.fl. (V) yrkande 13, 2021/22:2885 av (M) yrkandena 2 och 3, 2021/22:3638 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 5, 2021/22:3685 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 36, 2021/22:3708 av m.fl. (M) yrkande 44, 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkande 29, 2021/22:3965 av m.fl. (L) yrkande 24, 2021/22:3966 av m.fl. (L) yrkandena 1–4, 2021/22:3968 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkandena 3 och 4, 2021/22:3987 av m.fl. (M) yrkande 9, 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkande 42, 2021/22:4037 av och (båda M) yrkande 5, 2021/22:4202 av m.fl. (KD) yrkande 11 och 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkandena 3 och 5. Avdraget för forskning och utveckling är ett viktigt instrument för att stärka tillväxten och företagens konkurrenskraft. Det är också viktigt att digital utveckling kan utgöra grund för avdrag. Jag föreslår därför att avdraget för forskning och utveckling förstärks. är investeringar i klimatkompensation endast avdragsgilla för företag om de syns i deras marknadsföring. Det finns dock andra drivkrafter och nyttor med att klimatkompensera, som inte alltid är kopplad till marknadsföring. Vi vill därför utöka avdragsrätten till alla företag även om utgiften inte är direkt kopplad till marknadsföring. För att skapa nya incitament för klimatkompensation föreslår jag en utredning om en utökad avdragsrätt för företag som investerar i klimatkompensation som lever upp till svenska myndigheters rekommendationer. Det gynnar seriösa klimatkompensationsprojekt, deras olika samarbetspartner på plats och planeten. Företagande och investeringar, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:469 av m.fl. (V) yrkande 10 och 2021/22:2597 av m.fl. (V) yrkande 13 och 2021/22:1962 av (M), 2021/22:2124 av (M) yrkande 4, 2021/22:2132 av (M), 2021/22:2383 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2021/22:2428 av m.fl. (SD) yrkandena 8, 9 och 11, 2021/22:2436 av m.fl. (SD), 2021/22:2533 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2021/22:2885 av (M) yrkandena 2 och 3, 2021/22:3227 av m.fl. (C) yrkande 11, 2021/22:3638 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 5, 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkande 31, 2021/22:3685 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 36, 2021/22:3708 av m.fl. (M) yrkande 44, 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkande 29, 2021/22:3965 av m.fl. (L) yrkande 24, 2021/22:3966 av m.fl. (L) yrkandena 1–4, 2021/22:3968 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkandena 3 och 4, 2021/22:3987 av m.fl. (M) yrkande 9, 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkande 42, 2021/22:4037 av och (båda M) yrkande 5, 2021/22:4202 av m.fl. (KD) yrkande 11 och 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkandena 3 och 5. Jag har vid upprepade tillfällen lagt fram förslag till om att utreda huruvida inkomstskattelagens bestämmelser om fast driftställe är ändamålsenligt utformade för att täcka in utländska företag som i stor omfattning verkar i . Utskottet har avslagit dessa förslag, senast med hänvisning till att frågan om vad som anses utgöra ett fast driftställe ingår som en del i det pågående internationella arbetet inom ramen för bl.a. . Utskottet är inte berett att föregripa detta arbete (bet. 2020/21:SkU19). Jag delar inte utskottets bedömning. Problemet med nuvarande regler kvarstår, vilket bl.a. framhålls av (). Enligt bör det införas en striktare tolkning av begreppet fast driftställe: Ett företag som kontinuerligt, regelbundet eller periodiskt är aktivt i ska alltid anses etablerat i (, Konkurrens på lika villkor). Jag föreslår därför att det ska utredas om inkomstskattelagens bestämmelser om fast driftställe är ändamålsenligt utformade för att inkludera utländska företag som i stor omfattning verkar i . En grundläggande skatterättslig princip – inte bara i – är att de vinster som har uppstått när en person är skattskyldig i ett land också beskattas i det landet. En rad länder har regler om särskilda beskattningskonsekvenser för fysiska personer som flyttar ut. I kommer den principen till uttryck genom den s.k. tioårsregeln i inkomstskattelagen. Det är dock känt att tioårsregeln har betydande brister. Under förra mandatperioden gav regeringen i uppdrag att ta fram ett förslag om utflyttningsskatt. Uppdraget redovisades i promemoria Exitbeskattning för fysiska personer (2017). Promemorian var detaljrik och innehöll konkreta lagförslag. Förslaget mötte dock stark kritik från näringslivets olika lobbyorganisationer, varpå regeringen drog tillbaka förslaget. Det har gått regeringen drog tillbaka förslaget, dock utan att återkomma till med förslag till alternativ lösning. Jag föreslår därför att regeringen återkommer till med ett förslag på en utflyttningsskatt för fysiska personer. Företagande och investeringar, punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4202 av m.fl. (KD) yrkande 11 och 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkandena 3 och 5 samt 2021/22:469 av m.fl. (V) yrkande 10, 2021/22:1962 av (M), 2021/22:2124 av (M) yrkande 4, 2021/22:2132 av (M), 2021/22:2383 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2021/22:2428 av m.fl. (SD) yrkandena 8, 9 och 11, 2021/22:2436 av m.fl. (SD), 2021/22:2533 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2021/22:2597 av m.fl. (V) yrkande 13, 2021/22:2885 av (M) yrkandena 2 och 3, 2021/22:3227 av m.fl. (C) yrkande 11, 2021/22:3638 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 5, 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkande 31, 2021/22:3685 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 36, 2021/22:3708 av m.fl. (M) yrkande 44, 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkande 29, 2021/22:3965 av m.fl. (L) yrkande 24, 2021/22:3966 av m.fl. (L) yrkandena 1–4, 2021/22:3968 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkandena 3 och 4, 2021/22:3987 av m.fl. (M) yrkande 9, 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkande 42 och 2021/22:4037 av och (båda M) yrkande 5. För att bidra till nyföretagande och stärka egenanställdas flexibilitet när det gäller att ha många uppdragsgivare föreslår jag att en ny typ av entreprenörskonto införs för soloföretagare, som schablonbeskattas för maximal enkelhet. Kontot ska utfärdas av vanliga banker och från entreprenörskontot får kontoinnehavaren ta ut lön till sitt personliga bankkonto eller kontant. Vid utbetalningar till kontoinnehavaren ska banken som utfärdat kontot dra av skatt i form av inkomstskatt och arbetsgivaravgifter och sätta in skattebeloppet hos . Entreprenörskontot är också kontot till vilket entreprenörens alla intäkter betalas. För att undvika att befintligt anställda går över till entreprenörskonto eller att systemet ersätter anställningar – vilket inte är syftet – görs begränsningar vad gäller omsättning och uppdragsgivare. finns inget krav på att upprätta en årsredovisning och heller ingen momsplikt. En uppdragsgivare får inte ha soloföretagaren anställd och en enskild uppdragsgivare får köpa tjänster av entreprenörskapsföretagaren för högst . Uttag ska beskattas inkomstskatt och reguljära arbetsgivaravgifter. De första som tas ut ska dock vara undantagna från inkomstskatt. Ett motsvarande grundavdrag på ska gälla, men som måste nyttjas med en tolftedel . Obegränsade uttag ska gälla. Socialförsäkringar ska bygga på historiska uttag. Återstarten av påskyndas av att företag gör investeringar i svensk ekonomi. Genom att ge företagen ekonomiska fördelar med att tidigarelägga sina investeringar kan företagen och svensk konkurrenskraft stärkas, fler anställas och mer produkter och tjänster produceras. För att stimulera dessa investeringar, och därmed också klimatomställning och digitalisering i näringslivet, föreslår jag en tillfälligt sänkt bolagsskatt för alla företag som gör investeringar . Skattereduktionen omfattar materiella inköp såsom maskiner och andra materiella tillgångar som är avsedda att innehas långsiktigt i verksamheten. Skattereduktionen gäller för fysiska och juridiska personer som redovisar inkomst av näringsverksamhet. Detta omfattar bl.a. aktiebolag, enskild näringsverksamhet och ekonomiska föreningar och handelsbolag. När småspararnas investering görs via ett upprättat bolag (juridisk person) kan de inte längre ta del av investeraravdraget eftersom det bara gäller för fysiska personer som förvärvar andelar i företag av mindre storlek. Jag föreslår därför att investeraravdragets utformning förändras så att det går att använda även för de mindre investerarna som tillsammans med andra äger som juridisk person, och på så sätt kan det bidra till svenska småbolags kapitalförsörjning. Företagande och investeringar, punkt 1 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3965 av m.fl. (L) yrkande 24, 2021/22:3966 av m.fl. (L) yrkandena 1–4 och 2021/22:3968 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkandena 3 och 4 samt 2021/22:469 av m.fl. (V) yrkande 10, 2021/22:1962 av (M), 2021/22:2124 av (M) yrkande 4, 2021/22:2132 av (M), 2021/22:2383 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2021/22:2428 av m.fl. (SD) yrkandena 8, 9 och 11, 2021/22:2436 av m.fl. (SD), 2021/22:2533 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2021/22:2597 av m.fl. (V) yrkande 13, 2021/22:2885 av (M) yrkandena 2 och 3, 2021/22:3227 av m.fl. (C) yrkande 11, 2021/22:3638 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 5, 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkande 31, 2021/22:3685 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 36, 2021/22:3708 av m.fl. (M) yrkande 44, 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkande 29, 2021/22:3987 av m.fl. (M) yrkande 9, 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkande 42, 2021/22:4037 av och (båda M) yrkande 5, 2021/22:4202 av m.fl. (KD) yrkande 11 och 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkandena 3 och 5. Ett viktigt steg i rätt riktning är den schabloniserade inkomstbeskattningen av enskilda näringsidkare som föreslås i delbetänkandet Mikroföretagarkonto – schabloniserad inkomstbeskattning för de minsta företagen (SOU 2021:55). Behovet av en schablonbeskattad företagsform framstår som särskilt angeläget i ljuset av den regelbörda som enskilda näringsidkare står under. Rätt utformad kan en sådan företagsform sänka trösklarna och öppna upp för fler egna företagare i . är det av vikt att en sådan reglering utformas på ett sätt som säkerställer en skatterättslig neutralitet mellan olika företagsformer. Jag anser därför att det behövs nya och kraftfullare möjligheter till schablonbeskattning för att minska trösklarna till soloföretagande. Privatsparande har väckt ett ökande intresse i . Detta kan tillskrivas flera förklaringar, däribland en under långa perioder mycket gynnsam utveckling på aktiemarknaden. En ekonomisk buffert kan vara både en försäkring mot det oförutsedda och biljetten till individens livsmål. Regeringspartierna Socialdemokraterna och gjorde inte precis vågen för denna utveckling. I stället lät regeringen och tidigare höja skatten på investeringssparkonto, något som äventyrade förtroendet för att investera i som förändringen ger stora konsekvenser för den långsiktiga spararen. Senast aviserade Socialdemokraterna ytterligare höjningar av skatten på investeringssparkonto. Det är en avisering som jag ser med stort allvar på.