bet · H901UbU27 · 2022-06-15 00:00:00 — Utskottet vill i sammanhanget även påminna om att har i uppdrag att göra en förstudie om etableringen av ett nationellt hälsovårdsprogram med ett helhetsgrepp om barns och ungas hälsa, utveckling och välmående. Uppdraget ska slutredovisas . Mot denna bakgrund anser utskottet att förslagen i propositionen är väl avvägda. Därmed avstyrks motionerna 2021/22:4479 (L) yrkande 1 och 2021/22:4617 (M) yrkande 1. När det sedan gäller förslag som berör kunskap och kompetens om elevhälsa och specialpedagogik samt om tillgången på specialpedagog och speciallärare inom elevhälsan vill utskottet anföra följande. Enligt skollagen ska det inom elevhälsan finnas tillgång till personal med sådan kompetens att elevernas behov av specialpedagogiska insatser kan tillgodoses. Det har dock framkommit att den specialpedagogiska kompetensen behöver stärkas, bl.a. för att lärare saknar tillräcklig kompetens för att anpassa undervisningen efter elevers olika behov. Mot denna bakgrund har regeringen föreslagit att det av skollagen ska framgå att det ska finnas tillgång till specialpedagog eller speciallärare för elevhälsans specialpedagogiska insatser. En sådan skärpning ger en signal om att den specialpedagogiska kompetensen behöver uppgraderas och jämställas med övriga professioner inom elevhälsan. Detta bidrar även till att stärka statusen för den specialpedagogiska kompetensen inom elevhälsan, även om det råder brist på utbildade lärare med sådan kompetens. Utskottet vill i sammanhanget även påminna om att kompetensutvecklingsinsatsen Specialpedagogik för lärande, vilken syftar till att stärka den specialpedagogiska kompetensen bland lärare inom , har förlängts och utvidgats till att även omfatta lärare inom förskola, förskoleklass, gymnasieskolan och den kommunala vuxenutbildningen. Vidare bereds inom de förslag om ett bättre stöd för det förebyggande och hälsofrämjandet arbete och om bättre kunskap om vårdgivaransvaret som lämnades av utredningen om elevers möjligheter att nå kunskapskraven (SOU 2021:11). Utskottet vill inte föregripa den pågående beredningen. Mot denna bakgrund avstyrks motionerna 2021/22:4513 (V), 2021/22:4559 (KD) yrkande 1 och 2021/22:4593 (C) yrkandena 1 och 2. Nya begrepp och namn på skolformer m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en översyn av uttrycket utvecklingsstörning, om nya namn på skolformerna för elever med intellektuell funktionsnedsättning och om utvärdering av elever i grundsärskolan. Jämför reservation 10 (KD, L, MP), 11 (SD, KD) och 12 (SD). Översyn av uttrycket utvecklingsstörning I kommittémotion 2021/22:4559 av m.fl. (KD) yrkande 2 föreslås att det behöver genomföras en översyn av uttrycket utvecklingsstörning inom all lagstiftning. Nya namn på skolformerna för elever med intellektuell funktionsnedsättning I kommittémotion 2021/22:4559 av m.fl. (KD) yrkande 3 anser motionärerna att nya namn på skolformerna för elever med intellektuell funktionsnedsättning bör utredas vidare. Utvärdering av elever i grundsärskolan I kommittémotion 2021/22:4586 av m.fl. (SD) yrkande 1 föreslår motionärerna att grundsärskolans elever i stället för att få enskilda stödinsatser kontinuerligt ska utvärderas under hela sin utbildning. Motionärerna menar att detta kommer att få större positiv effekt för eleverna, som då kan grupperas på ett bättre sätt och i vissa fall flyttas till den vanliga på deltid eller heltid. gäller bestämmelserna om extra anpassningar, utredning om behovet av särskilt stöd och åtgärdsprogram för elever i samtliga obligatoriska skolformer. Elever i grundsärskolan omfattas dock inte av bestämmelserna om en garanti för tidiga stödinsatser som gäller för elever i förskoleklassen och i lågstadiet. Garantin består av flera led, bl.a. kontinuerliga bedömningar av elevernas kunskapsutveckling och uppföljning och utvärdering av vidtagna stödinsatser, och syftar till att säkerställa att elever som har behov får rätt stödinsatser i rätt tid. Regeringen har i propositionen föreslagit att garantin nu ska utvidgas till att även omfatta elever som läser ämnen enligt grundsärskolans kursplaner. Utskottet anser att det är viktigt att grundsärskolan följer med i skolans generella utveckling. Utskottet vill även understryka att kunskaper och förmågor i svenska och matematik är lika viktiga för elever som läser enligt grundsärskolans läroplan som för elever i de övriga skolformerna där garantin redan gäller. Genom att utvidga garantin för tidiga stödinsatser till grundsärskolan understryks elevernas kunskapsutveckling samt vikten av att även eleverna i grundsärskolan ges stöd att nå så långt som möjligt utifrån sina förutsättningar. Garantin är också till gagn för de elever i grundsärskolan som läser integrerat i eller de elever som läser enligt grundsärskolans kursplaner i specialskolan och som inte omfattas av garantin. Utskottet avstyrker därmed motion 2021/22:4586 (SD) yrkande 1. När det gäller förslag som berör det nya begreppet intellektuell funktionsnedsättning och de nya namnen på skolformerna för denna målgrupp vill utskottet framföra följande. Skolan ska vara en plats fri från kränkande behandling där alla elever upplever trygghet och bemöts med respekt. Som utskottet även nämnt ovan är det därför oacceptabelt att elever i bl.a. grundsärskolan utsätts för kränkningar baserat på skolformernas namn. Enligt regeringen bedöms ordet anpassad inte löpa samma risk att uppfattas som stigmatiserande som ordet särskild eller mellanledet sär. Utskottet delar denna bedömning. Utskottet vill även påminna om att uppdraget för utredningen om elevers möjligheter att nå kunskapskraven (SOU 2021:11) var begränsat till att överväga om begreppet utvecklingsstörning borde ersättas i skollagen och till anslutande författningar. Utskottet har ovan ställt sig bakom regeringens förslag till förändrade namn på skolformerna och till att ersätta uttrycket utvecklingsstörning i skollagen med uttrycket intellektuell funktionsnedsättning. Utskottet anser att motion 2021/22:4559 (KD) yrkandena 2 och 3 bör avstyrkas. Lagförslaget i fråga om möjligheten att överklaga rektors beslut, punkt 1 (SD, KD) av (SD), (SD), (KD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: avslår regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) i de delar det avser 28 kap. 16 §. 2021/22:4559 av m.fl. (KD) yrkande 4 och avslår proposition 2021/22:162 punkt 1 i denna del. Vi instämmer i den kritik som remissinstanserna har lämnat till regeringens förslag om att det ska vara möjligt att överklaga en rektors beslut om att en elev ska gå om en årskurs. Det är elevens kunskapsutveckling och en pedagogisk bedömning av förutsättningarna att inhämta kunskap som framför allt ska ligga till grund för ett sådant beslut. Vi avstyrker därför regeringens förslag till förmån för vårt eget: att rektor ska få besluta att en elev i , grundsärskolan, specialskolan eller sameskolan ska gå om en årskurs. bör avslå regeringens förslag till lag om ändring i skollagen i de delar det avser 28 kap. 16 §. Möjligheten att överklaga, punkt 3 (SD, KD) av (SD), (SD), (KD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4559 av m.fl. (KD) yrkande 5 och 2021/22:4586 av m.fl. (SD) yrkande 2. Regeringen har föreslagit att en rektor ska få besluta att en elev ska gå om en årskurs om elevens vårdnadshavare medger det och det med hänsyn till elevens utveckling och personliga förhållanden i övrigt är lämpligast för eleven. Rektors beslut ska vara möjligt att överklaga till . Vi vänder oss mot detta förslag och anser att en rektors beslut bör vara definitivt och därmed inte möjligt att överklaga. Det är elevens kunskapsutveckling och en pedagogisk bedömning av elevens förutsättningar att inhämta kunskap som ska ligga till grund för ett sådant beslut. Vi menar att den formella grunden liknar den vid betygsättning, som inte är möjlig att överklaga, och i detta fall bygger rektorns beslut på en sammanvägning av elevens alla betyg. Regeringen bör vidta åtgärder enligt det som anförts ovan. Föräldrars samtycke, punkt 4 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4586 av m.fl. (SD) yrkande 3. Vi instämmer i regeringens förslag om att en rektor ska få besluta om att en enskild elev inte ska flyttas upp till nästa årskurs. Däremot anser vi inte att vårdnadshavarnas samtycke ska krävas för ett sådant beslut eftersom det är upp till rektorn att bedöma förutsättningarna för varje enskild elev. Det är viktigt att det är eleven som sätts i centrum vid denna typ av beslut, inte föräldrarnas åsikter. Regeringen bör vidta åtgärder enligt det som anförts ovan. Utökad undervisningstid, punkt 5 (M, KD, L) av (L), (M), (M), (M), (KD) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4479 av m.fl. (L) yrkande 2 och 2021/22:4617 av m.fl. (M) yrkande 2. Vi står bakom regeringens förslag om att en rektor ska få besluta att en elev i , grundsärskolan, specialskolan eller sameskolan ska gå om en årskurs. Däremot saknar vi en större flexibilitet i synen på behovet av mer tid i skolan och förslag om att en rektor ska kunna få utökade befogenheter att besluta att en elev ska få utökad undervisningstid eller obligatorisk lovskola. Det är motsägelsefullt att en rektor ska kunna besluta att en elev ska gå extra i skolan, men inte kunna ålägga en elev att gå extra timmar i skolan på vardagar eller för att få den undervisningstid som eleven behöver. Vi anser också att det är professionens bedömning som ska gälla när en elev bedöms behöva gå om en årskurs eller behöver delta i extra undervisningstid. Det är självklart att det är rektorns bedömning som ska gälla för elevernas skolgång och därför måste skolan ha mandat att avgöra vilka elever som är i behov av en anpassad skolgång. Regeringen bör vidta åtgärder enligt det som anförts ovan. Ansvaret för barns hälsa, punkt 6 (M, SD, KD) av (M), (M), (SD), (M), (SD), (KD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4617 av m.fl. (M) yrkande 1. Elevhälsans uppdrag är att arbeta förebyggande och hälsofrämjande. Varje elev ska ha tillgång till medicinska, psykologiska, psykosociala och specialpedagogiska insatser. Elevhälsan är viktig för alla elever, men särskilt för de elever som är i behov av extra stöd i skolan. Att skolresultaten är starkt förknippade med hur eleverna mår både fysiskt och psykiskt är väl känt. En fungerande elevhälsa med regelbundna hälsoundersökningar för fysisk och psykisk hälsa är avgörande för att identifiera eventuella diagnoser och de anpassningar som barn har rätt till. För att klara barns psykiska ohälsa menar vi att det behövs en fungerande elevhälsa som också inbegriper ett vårduppdrag. Skolhälsovården var tidigare första linjens vård och avlastade barn- och ungdomspsykiatrin (BUP). har vårduppdraget försvunnit från skollagen. Vi anser att konsekvenserna av detta behöver utredas. Regeringen bör vidta åtgärder enligt det som anförts ovan. Samverkan med sjukvården och , punkt 7 (SD, KD, L) av (L), (SD), (SD), (KD), (L) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4479 av m.fl. (L) yrkande 1. Propositionens förslag om elevhälsan bygger vidare på reformer som vi har bidragit till att genomföra. Vi står bakom propositionens förslag men vill varna för att de inte kommer att vara tillräckliga. När det gäller samverkan mellan elevhälsan, sjukvården och föreslår regeringen kortfattat att den ska ske ”när behov finns”. Vi delar bedömningen att det inte finns skäl att detaljreglera när samverkan ska ske. Däremot är det förvånande att regeringen i propositionen inte bygger vidare på resonemang om att det för en framgångsrik samverkan kring främjande, förebyggande och åtgärdande arbete behöver finnas tydliga strukturer. Att förlita sig på att samverkan kommer att uppstå när behov finns i det enskilda fallet är alltför optimistiskt. Vi menar därför att alla skolhuvudmän ska ha samverkansavtal med sjukvården och tydliga samverkansrutiner med för att stärka elevhälsoarbetet. Det förebygger att elever hamnar mellan stolarna och underlättar också för elevvårdsteamen att knyta till sig ytterligare expertkompetenser, t.ex. logopeder, när behov uppstår. Regeringen bör vidta åtgärder enligt det som anförts ovan. Kompetens om och tillgång till specialpedagoger m.m., punkt 8 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4593 av och (båda C) yrkandena 1 och 2 samt 2021/22:4513 av m.fl. (V) och 2021/22:4559 av m.fl. (KD) yrkande 1. Som regeringen framför i propositionen är elevhälsans uppdrag inte tillräckligt tydligt. Därför är det bra att regeringen i propositionen lämnar förslag som förtydligar flera viktiga delar – men jag anser att mer behövs. För att elevhälsans arbete ska kunna vara förebyggande och hälsofrämjande krävs god samverkan med övriga personalgrupper. En viktig del i det arbetet handlar om att rektorn, som ytterst ansvarig för elevhälsan, har mandat och den kunskap som krävs för att leda och organisera elevhälsoarbetet. Hur hälsan påverkar elevers möjligheter att lära sig måste reflekteras i rektorsprogrammet, den befattningsutbildning som är obligatorisk att gå för alla som ska bli rektorer. Elevhälsan bör därför införas som ett ämne i rektorsprogrammet och i skolchefsutbildningen för att säkerställa en bättre styrning och ledning av elevhälsans medicinska insatser. När det gäller det förebyggande och hälsofrämjande arbetet anser jag att det arbetet behöver ske brett på skolan och av fler kompetenser än de som finns inom elevhälsan. All skolpersonal behöver kompetens för att fler ska kunna se och fånga upp barn och unga som mår dåligt. Det är därför viktigt att övrig personal, exempelvis elevassistenter och mentorer, på samma sätt som lärare och skolledare får tillgång till fortbildning. Genom att erbjuda utbildningsinsatser som ökar kompetensen i exempelvis socialpedagogik och beteendevetenskap kan förståelsen för och stödet till eleverna stärkas och elevhälsan avlastas. Regeringen bör vidta åtgärder enligt det som anförts ovan. Kompetens om och tillgång till specialpedagoger m.m., punkt 8 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4513 av m.fl. (V) och 2021/22:4559 av m.fl. (KD) yrkande 1 och 2021/22:4593 av och (båda C) yrkandena 1 och 2. När en elev behöver stöd i skolan utanför ramarna för den ordinarie undervisningen, antingen i form av extra anpassningar eller i form av särskilt stöd, så är det viktigt att hen får det. Resurserna för särskilt stöd räcker inte till och de insatser som görs kommer ofta alldeles . Specialundervisningen behöver utvecklas och stärkas upp bl.a. genom att det finns specialpedagoger och speciallärare på alla skolor. Skolorna och elevhälsan behöver tillgång till båda professionerna och jag anser därför att det inte räcker att ställa krav på tillgång till speciallärare eller specialpedagog i elevhälsans specialpedagogiska insatser. Rätten och möjligheterna till särskilt stöd behöver stärkas i alla skolor. För att alla elever ska kunna garanteras det stöd de har behov av måste mer göras och tillgång till både speciallärare och specialpedagoger på skolorna är ett steg i rätt riktning. Regeringen bör därför återkomma med ett lagförslag som innebär att det ska finnas tillgång till både specialpedagog och speciallärare för elevhälsans specialpedagogiska insatser. Kompetens om och tillgång till specialpedagoger m.m., punkt 8 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4559 av m.fl. (KD) yrkande 1 och 2021/22:4513 av m.fl. (V) och 2021/22:4593 av och (båda C) yrkandena 1 och 2. I propositionen föreslår regeringen att det ska finnas tillgång till specialpedagog eller speciallärare för elevhälsans specialpedagogiska insatser. Jag ställer mig bakom regeringens förslag men anser att det även kommer att behövas åtgärder för att motverka dagens brist på speciallärare och specialpedagoger. Jag har därför lämnat förslag om att ett speciallärarlyft ska genomföras för lärare som vill utbilda sig till speciallärare eller specialpedagog. Varje barn som börjar skolan ska få den hjälp de behöver för att kunna utvecklas efter sin egen förmåga. Skollagen är tydlig med att alla elever ska få stöd och stimulans för att utvecklas så långt som möjligt. För att nå detta mål krävs att de elever som har de största behoven får hjälp och stöd av de lärare som har den bästa kompetensen. Så är det inte alltid . har det varit brist på specialpedagoger och speciallärare och många av dem som arbetar som speciallärare har inte någon examen. På grund av pensionsavgångar och en stor andel obehörig personal bland de som arbetar med specialpedagogiskt stöd visar prognoser även en ökad brist kommande år. Mitt parti har därför satsat mer än regeringen på denna kompetensutveckling –2024, och jag anser att ett speciallärarlyft är nödvändigt för att kravet på tillgång till specialpedagog eller speciallärare ska kunna uppfyllas. Regeringen bör vidta åtgärder enligt det som anförts ovan. Översyn av uttrycket utvecklingsstörning, punkt 9 (KD, L, MP) av (L), (KD), (MP) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4559 av m.fl. (KD) yrkande 2. Vi anser att förslaget om att byta ut uttrycket utvecklingsstörning mot intellektuell funktionsnedsättning är bra. Bakgrunden är att uttrycket upplevs som föråldrat, att det inte säger så mycket om själva funktionsnedsättningen samt att det i både nationell och internationell kontext blivit vanligare att använda intellektuell funktionsnedsättning. Förslaget gäller skollagens bestämmelser och avser målgruppen för grundsärskolan, gymnasiesärskolan, vuxenutbildning som särskild utbildning på grundläggande nivå respektive gymnasial nivå. anser vi, likt flera av remissinstanserna, att en översyn av uttrycket utvecklingsstörning även behöver göras inom annan relevant lagstiftning. Regeringen bör vidta åtgärder enligt det som anförts ovan. Nya namn på skolformerna, punkt 10 (SD, KD) av (SD), (SD), (KD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4559 av m.fl. (KD) yrkande 3. Regeringen föreslår att dagens namn på skolformerna, grundsärskola, gymnasiesärskola och vuxenutbildning som särskild utbildning på grundläggande nivå ska bytas ut. Skolformerna ska i stället få namnen anpassad grundskola, anpassad gymnasieskola samt vuxenutbildning som anpassad utbildning på grundläggande nivå respektive gymnasial nivå. Namnändringen föranleder nödvändiga ändringar i skollagen. Regeringen föreslår dessa förändringar då dagens namn på skolformerna är problematiska och kan uppfattas som nedsättande. Jag håller med regeringen om att benämningen på skolformerna behöver bytas ut. Flera remissinstanser har dock framfört att de föreslagna namnen kan uppfattas som förvirrande och att andra namn för skolformerna därför behöver övervägas. Bland annat kan förledet anpassad blandas ihop med skrivningar i författningarna som innehåller samma ord och jag ser därför en uppenbar risk att det nya begreppet ”anpassad grundskola” kan komma att förväxlas med begreppet ”anpassad studiegång”. Jag anser därför att frågan behöver utredas vidare. Regeringen bör vidta åtgärder enligt det som anförts ovan. Utvärdering av elever i grundsärskolan, punkt 11 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4586 av m.fl. (SD) yrkande 1. Vi anser att elevernas prestationsförmåga i grundsärskolan ska utvärderas kontinuerligt under hela utbildningen i stället för att de ska få enskilda stödinsatser. Vi menar att detta kommer att få mycket större positiv effekt för eleverna som då kan grupperas på ett bättre sätt och i vissa fall flyttas till den vanliga på deltid eller heltid. Utgångspunkten måste vara att varje elev ska få möjlighet att nå bästa möjliga utbildningsnivå. Regeringen bör vidta åtgärder enligt det som anförts ovan. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2021/22:159 Proposition 2021/22:159 Dimensionering av gymnasial utbildning för bättre kompetensförsörjning: 2.2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2022:147) om ändring i skollagen (2010:800). Gäller det lagtekniska antagandet. antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800). Gäller det lagtekniska antagandet. Proposition 2021/22:162 Proposition 2021/22:162 Elevhälsa och stärkt utbildning för elever med intellektuell funktionsnedsättning: 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800). 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800). 3.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2022:147) om ändring i skollagen (2010:800). 2021/22:4479 av m.fl. (L): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att alla skolhuvudmän ska ha samverkansavtal med sjukvården och samverkansrutiner med för att stärka elevhälsoarbetet och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en rektor ska ha befogenhet att besluta om utökad undervisningstid för en elev och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4513 av m.fl. (V): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med ett lagförslag som innebär att det ska finnas tillgång till specialpedagog och speciallärare för elevhälsans specialpedagogiska insatser och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4559 av m.fl. (KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra ett speciallärarlyft för lärare som vill utbilda sig till speciallärare eller specialpedagog, och detta tillkännager för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en översyn av uttrycket utvecklingsstörning behöver göras inom all lagstiftning och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att nya namn på skolformerna för elever med intellektuell funktionsnedsättning ska utredas vidare och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen avslår förslaget om att det ska bli möjligt att överklaga beslut om att en elev ska gå om en årskurs. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en rektor ska få besluta att en elev i , grundsärskolan, specialskolan eller sameskolan ska gå om en årskurs och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4586 av m.fl. (SD):