bet · H901NU16 · 2022-03-08 00:00:00 — Utskottets ställningstagande redovisas under följande rubriker: – Övrigt om företagens regelbörda. tillkännagav för regeringen att den bör pröva att använda solnedgångsklausuler när nya regelverk införs (bet. 2019/20:NU16, rskr. 2019/20:287). Som framgår av det föregående bedömer regeringen att tillkännagivande i och med redovisningen i skrivelsen är slutbehandlat. Utskottet delar inte denna bedömning. I skrivelsen för regeringen ett teoretiskt resonemang i termer av ”å ena sidan och å andra sidan” och landar i att det inte är lämpligt att all lagstiftning eller regelgivning blir föremål för en obligatorisk utvärdering eller automatiskt förlorar sin giltighet . Även om regeringens resonemang i flera delar är legitimt anser utskottet att ett teoretiskt resonemang inte kan anses motsvara den prövning av solnedgångsklausuler som har efterfrågat. Utskottet vidhåller sin uppfattning att det mot bakgrund av det redan existerande regelkrångel som många företagare upplever är viktigt att lagar och regler som inte uppfyller sitt syfte upphör att gälla. Utskottet konstaterar också att regeringen bedömer att det i många fall kan vara ändamålsenligt att utvärdera regler efter t.ex. och att vissa regler bör kunna upphöra att gälla utan ytterligare beslut, om inte initiativ till förlängning av regeln tas på grundval av utvärderingen. Utskottet har ingen annan uppfattning än regeringen i fråga om att det inte vore lämpligt att all lagstiftning eller regelgivning blir föremål för en obligatorisk utvärdering eller automatiskt förlorar sin giltighet . Vidare delar utskottet bedömningen att det skulle medföra en betydande administration och kostnader för staten som inte skulle stå i proportion till den förväntade nyttan. Utskottet vill betona att en obligatorisk utvärdering av all lagstiftning inte heller är något som efterfrågas i tillkännagivande . Utskottet anser därför att ska rikta ett nytt tillkännagivande till regeringen om att regeringen bör pröva att använda solnedgångsklausuler när nya lagar och regler införs. Detta ska tolkas som att regeringen vid de tillfällen det lämpar sig prövar att använda solnedgångsklausuler. Nya lagar och regler, som på förhand bedömts lämpliga för en sådan prövning, skulle då utvärderas för att se om de uppfyller sitt syfte. Om det då visar sig att de inte behövs skulle dessa lagar och regler upphöra att gälla. Utskottet noterar i sammanhanget att utredningen om förenklingar för mikroföretag m.m. föreslår att det i förordningen om konsekvensutredning vid regelgivning införs ett krav om att konsekvensutredningen ska innehålla en redogörelse för hur och när den regel som föreslås ska utvärderas. På samma sätt menar utskottet att det skulle vara möjligt att på förhand föreslå om det i det aktuella fallet är lämpligt att tillämpa en solnedgångsklausul som innebär att det ska krävas en ny konsekvensanalys och ett nytt beslut om tillämpning efter att utvärderingen är genomförd. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Därmed tillstyrks delvis motion 2021/22:2107 (M). Övrigt om företagens regelbörda I motionerna föreslås att regeringen ska vidta olika åtgärder för att minska företagens regelbörda. Förslagen handlar bl.a. om konkreta målsättningar när det gäller att minska företagens kostnader för administration och principerna ”En regel in, en regel ut” samt ”En regel in, två regler ut”. Utskottet vill med anledning av förslagen anföra följande. Utskottet delar motionärernas målbild att den totala regelbördan för företagen behöver minska. De kostnader som följer av regelverk påverkar direkt svenska företags förutsättningar att växa och vara konkurrenskraftiga men också möjligheten att attrahera internationella investeringar. Dessvärre har regeringens tidigare målsättning på området inte nåtts och utskottet delar därför bedömningen att det även fortsättningsvis behöver vara en viktig målsättning att minska kostnader som följer av regler. Utskottet konstaterar att regeringens andra mål för förenklingspolitiken är att kostnaderna för svenska företag som följer av regler ska minska som andel av BNP, och kostnadsutvecklingen ska vara lägre än i omvärlden. Målet gäller för den samlade regelgivningen. När det gäller åtgärder för att minska företagens regelbörda konstaterar utskottet vidare att utredningen om förenklingar för mikroföretag m.m. innehåller flera förslag om hur förenklingsarbetet kan göras mer systematiskt såväl när det gäller ny regelgivning som vid utvärdering av redan befintliga regler. Utskottet har närmare redovisat dessa förslag i det föregående. Som utskottet tidigare konstaterat har utredningen varit ute på remiss. Utskottet förutsätter att regeringen överväger såväl utredningens förslag som synpunkterna från de dryga 90 remissvaren och ser med intresse fram emot resultatet av beredningen. När det gäller förslaget om ”En regel in, en regel ut” konstaterar utskottet därtill att kommissionen antagit ett meddelande som innehåller förslag som rör denna princip och att principen ska genomföras i kommissionens arbetsprogram . Därmed avstyrks motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om organisation, uppgifter, översyn av konsekvensutredningsförordningen, konsekvensutredningarnas kvalitet samt konsekvensutredningar och proportionalitetsprincipen. Utskottet hänvisar främst till aviserade insatser och pågående beredning av utredningsförslag. Jämför reservation 37 (M), 38 (SD), 39 (C), 40 (M), 41 (SD), 42 (KD), 43 (L), 44 (M, C), 45 (C), 46 (KD) och 47 (SD). Enligt regeringen behöver konsekvensutredningarna bl.a. bidra till att säkra en bedömning av proportionaliteten i regelgivningen samt konsekvenserna för tillväxt, konkurrenskraft och innovationsförmåga av föreslagna nya eller ändrade regler. Många regelverk behöver även utvärderas efter att de beslutats. Regeringen framhåller att sakliga och väl utformade konsekvensutredningar som beskriver relevanta effekter av ett förslag är en avgörande förutsättning för att uppnå målen för förenklingspolitiken. Väl utformade konsekvensutredningar kan enligt regeringen också vara viktiga för den regelgivning som följer av EU-rättsakter. Det gäller både i samband med förhandlingar om förslag till regelgivning på EU-nivå och för att avgöra hur regler beslutade på EU-nivå ska genomföras i svensk rätt på bästa sätt. Regeringen konstaterar att förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning inte föreskriver att en konsekvensutredning ska innehålla en redogörelse för hur den regel som föreslås kan påverka företagens innovations- och omställningsförmåga, bl.a. i relation till de strukturomvandlingar som pågår i samhället. Detta är dock något som ingår i kommissionens konsekvensutredningar och kommissionen har även riktlinjer för hur sådana analyser kan bedömas. Enligt regeringen skulle motsvarande analys om den genomfördes i svenska konsekvensutredningar kunna användas för att följa upp det första målet för förenklingspolitiken, i de delar som målet rör företagens innovationsförmåga. Regeringen anför att den därför överväger hur formerna för konsekvensutredningarna kan vidareutvecklas för att beakta innovations- och omställningsförmåga. Regeringen anger vidare att det också finns anledning att överväga hur konsekvensutredningarna ska vidareutvecklas när det gäller bedömningarna av bl.a. proportionalitet, tillväxt och konkurrenskraft. Regeringen konstaterar att granskningar visat på bristande kvalitet i konsekvensutredningarna och regeringens sammantagna bedömning är att det innebär att det relativt ofta fattas beslut om regelgivning som inte föregåtts av en tillräcklig utredning av reglernas konsekvenser för företagen. Regeringen uppmärksammar även att påtalat behovet av att påbörja arbetet med konsekvensutredningar och arbetet med att konsultera näringslivet och dem som förväntas följa reglerna tidigare i processen. Regeringens bedömning är därför att det kan finnas utrymme att ytterligare öka och förbättra både kvaliteten och användandet av konsekvensutredningar, också utifrån att bristerna kan göra det svårt att göra en tillfredsställande proportionalitetsbedömning. Regeringen konstaterar vidare att även i de fall när det genomförs högkvalitativa konsekvensutredningar i samband med att nya regler beslutas kan reglerna behöva utvärderas i efterhand eftersom det finns en rad osäkerhetsfaktorer kring vilka de faktiska effekterna blir. Bedömningar av hur regler påverkar t.ex. företags kostnader, konkurrensförmåga och innovationskraft kan inte heller göras endast för enskilda regler betraktade som isolerade företeelser utan behöver göras med beaktande av de konsekvenser som de föreslagna reglerna ger upphov till givet den samlade regelgivningen. Regeringen konstaterar att detta är en aspekt som inte helt omhändertas av bestämmelserna i förordningen om konsekvensutredning vid regelgivning. Det behöver således klargöras hur den enskilda regel som föreslås adderar till och interagerar med andra regler. Regeringen anser att detta i den mån det bedöms vara möjligt bör göras i konsekvensutredningarna. uttalar regeringen en förståelse för att det ofta kan vara svårt att redan i förväg bedöma vilka interaktioner som kan uppstå mellan olika regelverk. Vidare kan regelgivningen påverkas av att externa effekter uppstår, t.ex. när en första aktör fattar ett ekonomiskt beslut som medför nyttor eller kostnader för en andra aktör. Sammantaget konstaterar regeringen att det kan finnas avsevärda osäkerhetsfaktorer när konsekvensutredningar genomförs och att det av dessa skäl kan finnas anledning att utvärdera regler efter att de införts. I kommittémotion 2021/22:3690 av m.fl. (M) yrkande 7 förordas att roll på ska utvärderas och i det arbetet bör det övervägas åtgärder för att stärka rådets funktion. Översynen bör bl.a. överväga om arbetet med regelförenkling skulle stärkas om görs om till en egen myndighet. I kommittémotion 2021/22:3791 av m.fl. (M) yrkande 3 förordas ett tillkännagivande om att regeringen ska låta utvärdera och stärka och det regelförenklande arbete som bedrivs av regeringen och myndigheterna. I kommittémotion 2021/22:2429 yrkande 1 föreslår m.fl. (SD) ett tillkännagivande om att ska förstärkas och flytta från till Statsrådsberedningen. I kommittémotion 2021/22:4230 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 1 förordas ett liknande tillkännagivande om att bör förstärkas. I kommittémotion 2021/22:3690 framhåller m.fl. (M) att måste involveras tidigare i lagstiftningsprocessen och att det ska vara möjligt att återremittera bristfälliga konsekvensbeskrivningar till rådet. I yrkande 8 begärs därför ett tillkännagivande med den innebörden. I yrkande 9 förordas vidare att ska få i uppdrag att bistå lagstiftare och utredare i utformningen av konsekvensbeskrivningar av god kvalitet. bör vidare enligt vad som anförs i yrkande 10 få möjligheten att föreslå att lagstiftning med bristfällig konsekvensutredning analyseras på nytt. mandat bör vara i form av en icke-bindande rekommendation och funktionen ska inte kunna stoppa lagförslag. I kommittémotion 2021/22:4225 av m.fl. (M) återfinns likalydande förslag som i motion 2021/22:3690 (M). I yrkande 3 förordas ett tillkännagivande om att ska involveras tidigare i lagstiftningsprocessen och i yrkande 4 att det ska vara möjligt att återremittera bristfälliga konsekvensbeskrivningar till . I kommittémotion 2021/22:2429 yrkande 3 föreslår m.fl. (SD) att det ska införas en stoppfunktion för regler med bristfällig konsekvensutredning som innebär att har en möjlighet att stoppa införandet av en ny regel. Först efter att anser att konsekvensutredningen uppfyller kraven enligt konsekvensutredningsförordningen bör förslaget gå vidare i processen. Ett liknande förslag förordas i kommittémotion 2021/22:4226 av m.fl. (SD) yrkande 1. Motionärerna understryker behovet av ett systematiserat arbete med regelförenkling. Enligt en särskild arbetsordning bör därför ges ett utökat mandat och rätt att stoppa en regel, till dess att konsekvenserna av regelförslaget har utretts på ett godtagbart sätt. I kommittémotionerna 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 9 och 2021/22:4223 av m.fl. (KD) yrkande 4 föreslås likalydande tillkännagivanden om att uppgift och ställning ska stärkas. Motionärerna anser bl.a. att bör bli obligatoriskt remissorgan även för förslag samt att rådet ska komma in tidigare i lagstiftningsprocessen och kunna kräva kompletteringar av konsekvensutredningar innan processen fortskrider. I kommittémotion 2021/22:3380 yrkande 7 föreslår m.fl. (L) ett tillkännagivande om att ska ges tillfälle att yttra sig över lagstiftning som påverkar företagens förutsättningar. m.fl. (SD) förordar i motion 2021/22:340 yrkande 2 att får ett breddat mandat. Motionärerna föreslår bl.a. att yttranden ska beakta samtliga konsekvenser av regelgivning för företag och inte enbart företagens administrativa kostnader. och (båda C) efterfrågar i motion 2021/22:3932 yrkande 2 en undersökning av möjligheterna att tillsätta en särskild digitaliseringsinstans i förhållande till . Instansen ska enligt vad som föreslås i yrkandet ha till uppgift att löpande granska lagstiftning och myndighetsbeslut som blockerar och försvårar utvecklingen av digitala tjänster samt att rekommendera åtgärder för att göra dessa digitala tjänster tillgängliga. I kommittémotion 2021/22:3791 av m.fl. (M) yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om en oberoende översyn av konsekvensutredningsförordningen och hela processen med konsekvensutredningar. I kommittémotion 2021/22:3580 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 4 efterfrågas en översyn av systemet med ett regelverk för konsekvensbeskrivningar som infördes . (M) begär i motion 2021/22:4155 yrkande 2 ett tillkännagivande om att det svenska konskevensutredningsarbetet ska ses över. I kommittémotion 2021/22:3685 yrkande 19 begär Per Åsling m.fl. (C) ett tillkännagivande om att regeringen ska vidta åtgärder för att säkerställa kvaliteten i konsekvensanalyser. I kommittémotionerna 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 10 och 2021/22:4223 av m.fl. (KD) yrkande 7 föreslås likalydande tillkännagivanden om att förbättra konsekvensutredningarna. Motionärerna efterlyser bl.a. tidiga samrådsinsatser och motiveringar i de fall regeringen inte tillmötesgår synpunkter från näringslivet och vill att förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning kompletteras med tydligare krav på hur uppföljning och utvärdering ska genomföras. (M) begär i motion 2021/22:4155 yrkande 1 ett tillkännagivande om att konsekvensutredningarnas kvalitet i fråga om lagförslag som har effekter för företag måste förbättras. I kommittémotion 2021/22:2429 av m.fl. (SD) yrkande 5 förordas ett tillkännagivande om att proportionalitetsprincipen tydligare ska vara vägledande vid konsekvensanalyser. Bakgrund och pågående arbete är inordnat i som ett särskilt beslutsorgan. Rådets huvuduppgift är att granska de konsekvensutredningar som svenska regelgivare är skyldiga att göra. Rådets granskning görs utifrån de krav som ställs i konskevensutredningsförordningen (se vidare nedan). anger i sin årsredovisning att rådet yttrade sig över 147 ärenden som innehåller en konsekvensutredning av hur nya eller ändrade regler påverkar företag. Av dessa bedömdes 78 uppfylla kraven i konsekvensutredningsförordningen, vilket motsvarar en andel om . Resultatet är en försämring i jämförelse med 2019 när rådet bedömde att av konsekvensutredningarna uppfyllde kraven. ska redovisa förslag och genomförda åtgärder för att konsekvensutredningarnas kvalitet ska höjas. I arbetet ska bl.a. ta med sig slutsatser från arbete och erfarenheter från arbetet med konsekvensutredningar på EU-nivå och i . har även i uppgift att arbeta med metodutveckling samt erbjuda rådgivning och utbildning till myndigheter, kommittéer och i samband med konsekvensutredningar vid regelgivning. har bl.a. tagit fram en digital handledning för konsekvensutredning, som täcker in samtliga delar i förordningen om konsekvensutredning vid regelgivning. granskning av konsekvensutredningar som upprättats på EU-nivå lämnade tillsammans med in en hemställan till regeringen med förslag på en ändrad hantering av granskning av konsekvensutredningar som upprättats på EU-nivå. Av framgår att det inkom en remiss med förslag till konsekvensutredning upprättad på EU-nivå. anför att det utifrån sitt uppdrag inte är utformat på ett sätt som medför nytta för regelgivarna och sett i ljuset av de speciella förutsättningarna besvarade remissen med ett kanslisvar på grund av begränsade resurser. framhåller vidare att rådet har börjat yttra sig över remisser med exempelvis förslag till kompletterande svensk lagstiftning till EU-lagstiftning – även om den svenska regelgivaren inte har haft något handlingsutrymme att utforma regleringens innehåll. I linje med hemställan anser att den svenska regelgivaren har ansvaret för att utreda effekter som uppstår för svenska företag till följd av EU-lagstiftning. konstaterar att inte fått någon återkoppling på hemställan. uppger att rådet i avvaktan på beslut om ett ändrat uppdrag avser att besvara samtliga remisser med ett kanslisvar. När det gäller effekter av redan beslutade EU-regler framgår det att ställde krav på att effekter av dessa ska utredas av den svenska regelgivaren. I avvaktan på en förändrad hantering i linje med vad föreslog i hemställan anför rådet att det inte ser någon annan utväg än att verka för och kräva redovisning av konsekvenser i det skede i regelprocessen som det nuvarande svenska systemet tillåter. Enligt uppgift från är hemställan fortfarande under beredning. Enligt förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning, konsekvensutredningsförordningen, ska konsekvensutredningarna innehålla en bedömning av om regleringen överensstämmer med eller går utöver skyldighet gentemot EU. Vidare anges i förordningen att konsekvensutredningen ska innehålla bl.a. vilken tidsåtgång regleringen kan föra med sig för företagen och vad regleringen innebär för företagens administrativa kostnader, om den får effekter av betydelse för företagen. Innan en myndighet beslutar om en reglering ska myndigheten därför enligt förordningen utreda regleringarnas kostnadsmässiga och andra konsekvenser och dokumentera utredningen i en konsekvensutredning. Om den föreslagna regleringen kan få effekter för företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt ska konsekvensutredningen innehålla en beskrivning av bl.a. vilka administrativa kostnader och andra kostnader regeln kan medföra för företagen, hur regeln kan påverka konkurrensförhållandena för företagen samt hur företagen kan påverkas i andra avseenden. granskar i vilken utsträckning konsekvensutredningarna motsvarar de krav som framgår av konsekvensutredningsförordningen. Utredningen om förenklingar för mikroföretag m.m. I sitt slutbetänkande (SOU 2021:60) lämnar utredningen om förenklingar för mikroföretag m.m. ett antal förslag som rör och konsekvensutredningar. Utredningen föreslår att mandat och resurser stärks för att uppnå förbättringar av det befintliga systemet för ex-ante-utvärdering vid regelgivning, bl.a. genom att • mandat och resurser stärks • ges återremitteringsrätt i konsekvensutredningsförordningen, • 5 § konsekvensutredningsförordningen stryks eller omformuleras. Utredningen föreslår att utreder de närmare formerna för en återremitteringsrätt. Enligt utredningen behöver det även förtydligas att konsekvensutredningsförordningen omfattar förslag till regelgivning som kommer från , så att det säkras att de många viktiga förslag till regelgivning som har sitt ursprung inom åtföljs av en godtagbar konsekvensutredning. En regelgivande myndighet kan enligt 5 § förordningen bedöma att det saknas skäl till att genomföra en konsekvensutredning inför beslut om föreskrifter eller allmänna råd. Det innebär att inte ges möjlighet att kvalitetssäkra utformningen av föreskrifter eller allmänna råd eftersom det inte finns några konsekvensanalyser att granska. Utredningen bedömer att när en regel medför konsekvenser bör dessa analyseras i en konsekvensutredning. Utredningen föreslår därför att även närmare utreder hur förordningen kan utformas i enlighet med detta och fattar beslut för att säkra att alla beslut om regelgivning åtföljs av en konsekvensutredning. Utredningen föreslår vidare att arbete ska vägledas av en proportionalitetsprincip. En tumregel som är ekonomiskt försvarbar är att inte mer resurser än vad som är motiverat ska tas i anspråk, utifrån omfattningen på regleringen eller problemet som ska åtgärdas. De problem som har störst betydelse bör också ha en mer omfattande konsekvensanalys. Som ett exempel anger utredningen att arbetet med att skriva lagstiftning kan förutsätta mer omfattande analyser än när myndigheter tar fram allmänna råd. När det gäller konsekvensutredningar föreslår utredningen att tillämpningen av 6 och 7 §§ konsekvensutredningsförordningen skärps och utvecklas så långt som möjligt till fullödiga samhällsekonomiska konsekvensanalyser. Konsekvensanalyserna föreslås vidare innehålla • en redogörelse för samrådsförfarande • en redogörelse för påverkan på innovationsförmåga och möjligheterna att testa bestämmelserna i fråga genom att tillämpa s.k. regulatoriska sandlådor • en redogörelse för hur och när regeln i fråga bör utvärderas. Utskottet har tidigare behandlat förslag om och konsekvensutredningar liknande de här aktuella. 2020/21:NU17) avstyrkte utskottet motionsyrkanden om dels och dess uppdrag, dels olika åtgärder för att höja kvaliteten i regelgivarnas konsekvensutredningar. Utskottet motiverade detta främst med pågående arbete. Utskottets ställningstagande redovisas under följande rubriker: – Översyn av konsekvensutredningsförordningen – Konsekvensutredningar och proportionalitetsprincipen. I ett antal motioner anförs att regeringen bör vidta olika åtgärder för att förändra organisatoriska placering för att stärka rådet. Utskottet kan inledningsvis konstatera att fungerar som ett särskilt beslutsorgan som är inordnat i organisation. Utskottet vill betona viktiga roll som remissinstans och dess uppdrag att granska kvaliteten i de konsekvensutredningar som regelgivarna upprättar i enlighet med konsekvensutredningsförordningen. Utskottet konstaterar att utredningen om förenklingar för mikroföretag m.m. har lämnat flera förslag som berör , bl.a. att rådets mandat och resurser ska stärkas. Utskottet utesluter inte att det kan behövas åtgärder för att stärka men anser inte att bör rikta några tillkännagivanden till regeringen i enlighet med det som förordas i motionerna. Därmed avstyrks motionsyrkandena. I flera motioner förordas tillkännagivanden om uppgifter. Förslagen handlar bl.a. om att bör ges en återremitteringsrätt, fungera som en stödfunktion vid framtagandet av konsekvensanalyser och yttra sig över kompletterande nationella konsekvensutredningar av EU-förslag innan en svensk position tas fram inför förhandlingar i ministerrådet. Även i fråga om dessa förslag noterar utskottet att utredningen om förenklingar för mikroföretag m.m. i sitt slutbetänkande presenterat flera förslag om . Utredningen föreslår bl.a. att ska ges återremitteringsrätt och att närmare ska utreda formerna för en sådan. Med anledning av det som anförs i motionerna om att brister i konsekvensutredningar även gäller dem som kommer från noterar utskottet också att utredningen anser att det behöver förtydligas i konsekvensutredningsförordningen även omfattar förslag till regelgivning som kommer från så att det säkras att många viktiga förslag till regelgivning som har sitt ursprung inom åtföljs av en godtagbar konsekvensutredning. Vidare noterar utskottet att utredningen föreslår att ges i uppgift att löpande granska konsekvensutredningar på EU-nivå utan särskild begäran. Utredningen framhåller vikten av att om nya rättsakter på EU-nivå tydligt vägleds av och för fram förenklingsperspektivet i förhandlingarna och bra konsekvensutredningar även i dessa sammanhang.