bet · H901NU12 · 2022-02-18 00:00:00 — Jag anser därför att regeringen bör ge i uppdrag att informera och vägleda privatpersoner om vad delningsekonomiska transaktioner innebär. Vidare bör och få uppdraget att i samråd med andra berörda myndigheter följa delningsekonomins utveckling i ett användarperspektiv . Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Främjande av delningsekonomin, punkt 23 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 13 och 2021/22:3378 av m.fl. (L) yrkandena 10 och 11, 2021/22:3665 av m.fl. (C) yrkandena 20 och 21, 2021/22:3756 av m.fl. (M) yrkandena 1, 7 och 8 samt 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 35. Politiken måste främja delningsekonomin så att det blir lätt att dela på saker och äga tillsammans. Exempel på åtgärder som jag skulle vilja se är att utöka det föreslagna hyberavdraget till att även inkludera långtidsuthyrning eller leasing än med service av exempelvis disk- och tvättmaskiner. Jag anser även att momsen på bilpooler bör sänkas. Enligt min mening bör regeringen stötta uppskalning av delningsekonomin genom att ge lämpliga myndigheter ett formellt uppdrag att analysera behoven hos användarna. Vidare menar jag att styrmedel måste främja konsumtion av klimatsmarta tjänster i stället för resursintensiva produkter. Därför anser jag att regeringen bör ge i uppdrag att i samarbete med berörda myndigheter identifiera och genomföra åtgärder som gör att människor undviker nyköp och i stället lagar, återbrukar, delar eller nyttjar produkten som tjänst. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. cementförsörjning, punkt 24 (SD, KD) av (SD), (SD), (KD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2388 av m.fl. (SD) yrkande 15 och 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 40. Cement är nyckelingrediensen i betong, som är en av de viktigaste komponenterna i uppförandet av hållbara byggnader och anläggandet av modern infrastruktur. Betong är också en förutsättning för gruvbrytning på stora djup och vid uppförandet av elproduktionsenheter såsom vindkraftverk. Cement är en färskvara och består till stor del av kalksten. Cement tillverkas typiskt sett nationellt och den svenska självförsörjningsgraden har historiskt varit god. Brytningen av kalksten har skett på många platser i landet men har koncentrerats i allt högre grad till gotländska där merparten av den kalksten som används för svensk cementtillverkning bryts. beviljades företaget tillstånd att fortsätta med denna verksamhet. Beslutet överklagades och beslutade Mark- och att inte ge Cementa tillstånd för fortsatt kalkstensbrytning i med hänvisning till att företagets undersökningar och miljökonsekvensbeskrivning var för bristfälliga för att kunna användas som beslutsunderlag. Beslutet innebär att Cementa inte får bryta kalksten i efter och riskerar därmed att leda till en akut cementkris i . De negativa konsekvenser detta skulle få för svensk bostadsproduktion, gruvnäring, infrastruktur och kraftproduktion är omfattande. Flera utredningar indikerar att hundratusentals arbetstillfällen nationellt är hotade. För att avvärja den mest akuta situationen har regeringen föreslagit ett tillfälligt undantag i . Förslaget väckte kritik, inte minst i från Lagrådet som påpekade att regeringens hantering av ärendet riskerade att skada tilltron till rättssystemet. Givet konsekvenserna för svensk cementproduktion var det nödvändigt att fatta ett beslut som löste det akuta läget. Den uppkomna situationen hade delvis kunnat undvikas genom exempelvis effektivare tillståndsprocesser. Den akuta situationen med kalkstensbrytningen är dessvärre inte en isolerad företeelse. Det finns många exempel på hur den nuvarande riskerar att suboptimera samhälls- och klimatnytta av pågående verksamheter och nya investeringar. För att undvika liknande situationer behövs det därför en genomgripande helhetsöversyn av så att den kan bli ett verktyg och inte en bromskloss för bättre klimat. näringsliv är en nyckelfaktor i arbetet för att ställa om till ett fossilfritt samhälle och det behövs en lagstiftning som möjliggör snabbare och mer träffsäkra beslut än . Därutöver kan vi konstatera att regeringens proposition om ett tillfälligt undantag inte är en lösning på för när det gäller tillgången till cement. Därför behöver regeringen utöver en översyn av även följa upp med åtgärder som löser den fortsatta utmaningen med att säkra en långsiktig tillgång på cement i . Regeringen bör därför återkomma till med förslag till åtgärder i en nationell plan för ett långsiktigt tryggande av cementförsörjning. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Långsiktig strategi för cementindustrin, punkt 25 (SD, C) av (SD), (C), (SD), (SD) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3225 av m.fl. (C) yrkande 40. Teknikutvecklingen inom byggsektorn går snabbt. Klimatfrågan är kanske det största skälet till denna utveckling. Medvetenheten i branschen är stor, men mycket arbete återstår för att ställa om hela byggsektorn och nå nettonollutsläpp. För oss är det en självklarhet att ska vara världsledande inom klimatsmart byggande. När klimatkrav och liknande regelverk utformas är det viktigt med ett visst mått av teknikneutralitet. Allt kan inte byggas i trä, och därför måste allt byggande, oavsett material, vara en del av den gröna omställning som hela samhället måste genomföra. Regler och styrmedel ska också bidra till att stimulera forskning och utveckling som leder till minskad klimatpåverkan. Byggtekniker och material bör väljas utefter de förutsättningar som råder på platsen och utifrån byggnaders användningsområde. Således är det viktigt att tydliga krav ställs på kraftiga utsläppsminskningar och i förlängningen klimatneutralitet också när det gäller användandet av betong som byggmaterial. Detta kräver inte minst att forskning om nya tekniker främjas. som det råder osäkerhet om tillståndet att bryta kalk som är en grundläggande beståndsdel i cement och betong, finns det en diskussion om hållbarhet och miljöpåverkan. Vi kan konstatera att kommer att ha ett behov av cement och att den ska motsvara högt ställda funktions- och miljökrav på den svenska marknaden. Det tjänar ingenting till att exportera miljöpåverkan så länge det finns en tillgång på kalk inom landet och en outnyttjad potential att välja alternativa material och återvinning. Därför behövs en långsiktig strategi för hur dessa frågor bör hanteras. Vi vill därför att regeringen tar fram en långsiktig strategi för att säkra förutsättningarna för en cementindustri i . Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övrigt om cement- och byggbranschen, punkt 26 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 26 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 50 och 2021/22:3229 av och (båda M) yrkande 2. Cement är en viktig råvara som ett modernt samhälle inte kan vara utan. Framställning av cement från kalksten innebär att koldioxid avgår. För att komma till rätta med utsläppen kan tre olika saker göras. Användningen av cement kan minskas, t.ex. genom att teknik för att bygga i trä utvecklas vidare och träbyggande på olika sätt uppmuntras. Träbyggande har förutom att ersätta cement och betong också den fördelen att byggnaden i sig blir en kolsänka den står kvar. Den andra möjligheten är att fånga in och permanent lagra den koldioxid som uppstår vid cementtillverkningen. Den tredje är att byta ut kalksten som råvara mot kalcium från andra källor som t.ex. flygaska. Jag menar att alla tre metoderna bör kombineras. Cementindustrin står inför stora förändringar. Branschen själv måste genomföra dem på eget initiativ. Däremot har staten har en roll i att genom stödja den nya tekniken på ett tidigt stadium och genom att via klimatdeklarationer för byggande samt arbetet inom EU öka efterfrågan på koldioxidneutral cement. Jag anser därför att staten fortsatt ska stödja forskning och demonstrationsanläggningar när det gäller träbyggande och alternativa bindemedel för betong. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övrigt om särskilda näringsgrenar och branscher, punkt 27 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 27 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:748 av (SD), 2021/22:2387 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2021/22:2452 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3 och 2021/22:3291 av m.fl. (SD) yrkandena 1–4 och 2021/22:1797 av (S). En allt större och accelererande del av samhällets informationsutbyte äger rum på internet, något som på jämförelsevis haft stora politiska, kommersiella och sociala följdverkningar. Information som förr i huvudsak delades genom klassiska etermedier och tryckt press har genom framväxten av internet och de dithörande stora teknikföretagen i hög grad koncentrerats till ett fåtal mycket stora onlineplattformar. Yttrandefriheten är en förutsättning för en fri och allsidig upplysning och kanske den enskilt viktigaste komponenten för ett demokratiskt samhälle. Om de yttrandefrihetsrättsliga principerna inte värnas och regleras av parlament tillsatta efter fria och allmänna val, riskerar villkoren för det framtida samtalet och offentliga meningsutbytet att dikteras i småstilta och snåriga användarvillkor författade av högt avlönade jurister på uppdrag av ett fåtal inflytelserika aktieägare i framför allt . Dessa är i sin tur fria att driva sin egen agenda och likrikta sina plattformar för att exempelvis generera vinst eller styra det offentliga samtalet i den riktning de önskar. För att säkerställa en långsiktigt hållbar yttrandefrihet i anser vi att de stora teknikföretagen behöver regleras. Vi vill därför att regeringen tillsätter en parlamentarisk utredning om stora teknikföretag och deras definition med uppdraget att dra upp riktlinjerna för den svenska regleringen av de stora teknikföretagen. Det första steget för en utredning blir således att finna en nationell definition på när en aktör ska betraktas som en s.k. techjätte. EU:s definition är en bra utgångspunkt för ett sådant arbete. Enligt vår mening bör de stora teknikföretagen i egenskap av sin storlek i legalt avseende betraktas som infrastruktur för informationsutbyte. Vi menar även att åsiktstorg på de stora sociala medier-plattformarna inte i användaravtalet bör kunna avtala bort en viss typ av åsiktsbildning i strid med de principer som fastslagits i europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Användarvillkor bör givetvis alltjämt kunna utformas efter vissa målgrupper, åldersgrupper och andra förhållanden, dock aldrig i strid mot lag. Vidare vill vi att regeringen utreder vilka villkor som ska gälla för konton på de stora teknikföretagens plattformar. Enligt vår mening ska exempelvis alla fysiska och juridiska personer ha rätt till ett konto, och anonyma konton bör inte förbjudas. Om en laglig rätt till konto införs blir tröskeln för att stänga ned någon på grund av en förseelse högre. Yttrandefrihetsexperten har framhållit att varje yttrande bör bedömas för sig, inte personen bakom yttrandet. Vid moderering ska därför – som huvudregel – enbart yttrandet bli föremål för ingrepp, inte kontot bakom yttrandet. Anonyma konton bör inte förbjudas. Tvärtom kan de bidra positivt till den fria åsiktsbildningen och larma om olika typer av missförhållanden (s.k. visselblåsare). En juridisk eller fysisk person som startat ett anonymt konto ska anses ha avstått från de rättigheter som tillkommer verifierade konton. Vad som ska gälla i undantagsfall, såsom för anonyma konton där användaren senare ger sin identitet till känna för plattformsinnehavaren, bör utredas. Konton på plattformar där användaren är anonym gentemot andra användare men han eller hon identifierat sig gentemot plattformen bör tillerkännas samma skydd som ett konto verifierat till en specifik person eller organisation. När det gäller stålindustrin är exporten av förädlade metaller betydande för svensk ekonomi. Den viktigaste varugruppen i detta sammanhang är alltjämt stålprodukter, men för att företagen även framöver ska kunna vara konkurrenskraftiga gäller att de ligger i framkant när det gäller bl.a. forskning och innovation. Svensk stålindustri har en hög innovationskraft, vilket inte minst är ett exempel på. En fullskalig svensk stålproduktion med den teknik som används i experimentell skala skulle kunna reducera både de svenska och de globala koldioxidutsläppen. Vi anser därför att det offentliga genom riktade och ökade forskningsmedel till denna basnärings forskning och utveckling, där bl.a. metallurgiforskning utgör en viktig komponent, kan bidra till inhemska tekniska landvinningar som kan komma att bli en viktig exportvara jämte stålet. Målet för en sådan satsning bör vara att svensk stålindustri ska få en världsledande position inom forskning och utveckling. En annan fråga som är angelägen för oss är att få till stånd åtgärder som hindrar oseriös handel med metall. De omfattande stölderna av framför allt koppar utgör ett stort samhällsekonomiskt problem som drabbar alltifrån småföretag till kyrkor, järnvägar och kraftförsörjning. Vi anser att regeringen, mot bakgrund av de problem som finns på detta område, bör återkomma med förslag till reglering av handel med metallskrot som omfattar förbud mot utbetalning av kontant ersättning för metallskrot, ett initiativ till att införa ett krav om spårbarhet samt ett införande av ett särskilt tillstånd för handel med metallskrot. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 2021/22:84 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att eget utträde ska vara kostnadsfritt hos och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:86 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta en marknadskompletterande riskkapitalfond med uppgift att kommersialisera svenska innovationer och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:87 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda ett starta eget-lån för unga vuxna och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:89 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att nystartade företag bör få skjuta upp sina avgifter till och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:106 av (KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta initiativ till en industripolitisk plan för och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den industripolitiska planen ska följa samma rytm som den nationella planen för infrastruktur och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:164 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att främja turismen i och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:176 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skapa förutsättningar för att antalet kvinnliga innovatörer ska öka och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:214 av (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om småföretagarlots och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:340 av m.fl. (SD): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en småföretagarombudsman och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:716 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om långsiktiga förutsättningar för s.k. science parks och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:738 av (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om skäliga avgifter inom och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:740 av (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att man utreder hur vi utvecklar sociala företag utan osund konkurrens och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:748 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett kontantförbud för handel med järn- och metallskrot och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:759 av Per Schöldberg och (båda C): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att avsätta särskilda medel för att höja kunskapen om kooperativt företagande och ekonomiska föreningar och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur stöd, rådgivning och nya finansieringsmodeller kan förbättras för att underlätta personalövertagande av företag exempelvis vid generationsskiften eller nedläggningar och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa att kommunalt och statligt finansierad företagsrådgivning är heltäckande och neutral i förhållande till de olika associationsformerna och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:892 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka förutsättningarna för svensk turism- och besöksnäring och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:945 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en klimatomställning för och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1022 av (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en strategi för mer innovationsvänlig lagstiftning och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1371 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över regelverket för UF-företag så att inte redovisningen är svårare för tjänsteföretag än för tillverknings- och handelsföretag och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1396 av (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna för varje kommun att genomföra ett näringslivsbokslut en gång och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1556 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skapa bättre förutsättningar för sociala företag och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1614 av och (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett konkurrenskraftsmål och ett konkurrenskraftsindex som mäter konkurrenskraften på alla relevanta områden och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1622 av Per Åsling (C): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skyndsamt vidta åtgärder för att säkra de s.k. tillväxtföretagens framtid och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1625 av Per Åsling (C): 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge Inlandsinnovation ett uppdrag att återuppta verksamheten och aktivera satsningen på riskvilligt kapital och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1628 av och (båda C): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en översyn av konkurrenskraften inom turistnäringen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1729 av (M): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om reformerade stöd till entreprenörer och innovation och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1797 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga förutsättningarna för att ta fram kontinuerliga bransch- och näringsområdesspecifika rapporter för den kulturella och kreativa sektorn och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1806 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att verka för att tydliggöra nomenklatur, mätetal och riktning kring begreppet kommersialisering kring innovation och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1808 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över behovet av en samlad analys av halvledarkomponentläget i och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1818 av och (båda M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att omprioritera resurser till ökade satsningar på Drivhuset och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Drivhusets verksamhet även ska omfatta studenterna på och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Drivhuset ska verka för att etableras på fler orter, och detta tillkännager för regeringen. 2021/22:1904 av m.fl. (M): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om reformer för att stärka svensk konkurrenskraft och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1928 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten till en kontinuerlig jämförelse och översyn av branschspecifika kostnader och regler i och våra konkurrentländer så att inte förlorar konkurrenskraft och arbetstillfällen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1959 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stoppa snedvridande konkurrens och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2000 av m.fl. (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att få på plats ett stödsystem för företag med hög effektivitet i genomförande och träffsäkerhet i utförande och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2098 av (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska prioritera arbetet med kompetensförsörjning och regelförenklingar för företag inom besöksnäringen och kontinuerligt redovisa hur arbetet fortlöper, och detta tillkännager för regeringen. 2021/22:2192 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om konkurrens på lika villkor och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2294 av (L): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om uppdrag till och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2376 av (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om det skadliga i att offentliga aktörer bedriver konkurrerande affärsverksamhet på samma marknad som det privata näringslivet och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av policyer för kommuner, regioner och myndigheter i fråga om vilka verksamheter de ska bedriva och hur detta ska ske utan att konkurrensen begränsas och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2387 av m.fl. (SD): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om utökad forskning och utveckling inom stålindustrin och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2388 av m.fl. (SD): 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en plan för att säkra långsiktiga cementförsörjning ska utarbetas och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2389 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det behöver göras en konkurrensöversyn och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2391 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en industrikommission med kommittédirektiv i linje med förslagen i motionen och tillkännager detta för regeringen. 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vid handläggningen av miljötillstånd i större omfattning än arbeta proaktivt och behjälpligt gentemot företag som vill expandera, och detta tillkännager för regeringen. 18.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett konkurrenskraftsmål och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2392 av m.fl. (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta ett nationellt råd med sakkunniga experter vilkas uppgift blir att arbeta med exponentiella teknologier samt andra viktiga teknologiområden och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2427 av m.fl. (SD):