bet · H901CU32 · 2022-06-03 00:00:00 — En effektivisering av tillsyn Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till ändringar i . Lagändringarna syftar till att förenkla, förtydliga och effektivisera tillsynsarbetet inom ansvarsområde. Dessutom lämnas förslag som förväntas öka takten i åtgärdandet av enkelt avhjälpta hinder mot tillgänglighet. Ändringar föreslås också för att förebygga olyckor i och i anslutning till byggnadsverk med brister. Förslagen innebär att det uttryckligen ska framgå av att när ett tidsbegränsat bygglov gått ut ska den plats eller det byggnadsverk som lovet avser återställas till samma skick som innan åtgärderna som lovet avser vidtogs. Det ska även framgå av ett beslut om lov och startbesked när en åtgärd får påbörjas. Vidare måste varje del av en åtgärd omfattas av ett startbesked för att få påbörjas. Möjligheten för tillsynsmyndigheten att få de upplysningar och handlingar som behövs för tillsynen utvidgas. Det tydliggörs att ett föreläggande om att åtgärda ett enkelt avhjälpt hinder ska riktas mot den som har rådighet över hindret. införs en presumtion för att detta ska anses vara ägaren av byggnaden respektive den allmänna platsens huvudman om inte annat visas. Det ska vidare framgå uttryckligen av lagen att ett rivningsföreläggande ska föregås av ett föreläggande att sätta det aktuella byggnadsverket i stånd. Slutligen utökas möjligheten för att förelägga om stängsel vid säkerhetsbrister. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Utskottet anser att bör avslå motionsyrkandena. I betänkandet finns tre reservationer (M, KD). Proposition 2021/22:149 En effektivisering av tillsyn. Fem yrkanden i följdmotioner. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Skyldighet att ta ut sanktionsavgift 1.Skyldighet att ta ut sanktionsavgift, punkt 2 (M, KD) 2.Presumtionsregelns framtida utformning, punkt 3 (M, KD) 3.Ett förenklat delgivningsförfarande, punkt 4 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut antar regeringens förslag till lag om ändring i (2010:900). Därmed bifaller proposition 2021/22:149. Skyldighet att ta ut sanktionsavgift 2021/22:4486 av m.fl. (KD) yrkande 1 och 2021/22:4495 av m.fl. (M) yrkande 1. Reservation 1 (M, KD) 2021/22:4486 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2021/22:4495 av m.fl. (M) yrkande 2. Reservation 2 (M, KD) 2021/22:4486 av m.fl. (KD) yrkande 3. Reservation 3 (KD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (MP), (KD), (S), (M), (S), (M), (SD), (S), (C), Momodou (V), (M), (SD), (S), (SD), (M) och (S). I betänkandet behandlar utskottet proposition 2021/22:149 En effektivisering av tillsyn. I propositionen finns en redogörelse för ärendets beredning fram till regeringens beslut om propositionen. Regeringens förslag till riksdagsbeslut återges i bilaga 1. Regeringens lagförslag finns i bilaga 2. Två motioner med sammanlagt fem yrkanden har väckts med anledning av propositionen. Förslagen i motionerna finns i bilaga 1. I ärendet har vidare lämnats in en skrivelse till utskottet. Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till ändringar i . I propositionen föreslår regeringen ändringar i (2010:900) som syftar till att förenkla, förtydliga och effektivisera tillsynsarbetet inom ansvarsområde. Dessutom lämnas förslag som förväntas öka takten i åtgärdandet av enkelt avhjälpta hinder mot tillgänglighet. Ändringar föreslås också för att förebygga olyckor i och i anslutning till byggnadsverk med brister. Lagförslagen innebär sammanfattningsvis följande: Det ska uttryckligen framgå av att innan ett tidsbegränsat bygglov har gått ut, ska den plats eller det byggnadsverk som lovet avser ha återställts. Om förlängt tiden ska platsen eller byggnadsverket i stället ha återställts innan den förlängda tiden gått ut. Om gett bygglov som inte är tidsbegränsat för åtgärden, behöver platsen eller byggnadsverket inte återställas. Det ska även framgå av lagen att bestämmelserna om lov eller anmälan inte gäller för åtgärder som vidtas för att återställa en plats eller ett byggnadsverk vid ett tidsbegränsat bygglov. Ett tidsbegränsat bygglov ska innehålla en upplysning om att den plats eller det byggnadsverk som lovet avser ska ha återställts innan tiden för lovet har gått ut. Regeringen bedömer att en skyldighet att ta ut en sanktionsavgift för överträdelse av bestämmelsen om återställande bör införas i plan- och byggförordningen (2011:338). Av ett bygglov, rivningslov eller marklov ska det framgå att de åtgärder som omfattas av lovet får påbörjas först när beslutet om lov är verkställbart. I startbeskedet ska ange som åtgärden får påbörjas, om den inte får påbörjas direkt eller om beslutet om lov för åtgärderna inte får verkställas direkt. Regeringen bedömer att en skyldighet att ta ut en sanktionsavgift för överträdelse av bestämmelsen om verkställbarhet av lov samt villkor i lov bör införas i plan- och byggförordningen. Om har gett ett startbesked för en viss del av en åtgärd ska en annan del av åtgärden inte få påbörjas innan har gett ett startbesked som omfattar den delen. Regeringen bedömer att en skyldighet att ta ut en sanktionsavgift för överträdelse av bestämmelsen om att en annan del av en åtgärd än den eller de som omfattas av ett startbesked inte får påbörjas innan har gett ett startbesked som omfattar den delen, bör införas i plan- och byggförordningen. Möjligheten för en tillsynsmyndighet att få de upplysningar och handlingar som behövs för tillsynen ska utökas till att även gälla gentemot ägare av byggnadsverk och fastigheter. Möjligheten utökas även från att bara gälla vid tillsyn över bygg-, rivnings- och markåtgärder till att gälla för alla åtgärder. Det tydliggörs att förelägganden om att avhjälpa ett enkelt avhjälpt hinder ska riktas mot den som har rådighet över hindret. Om inte annat visas ska det anses vara ägaren av byggnaden respektive den allmänna platsens huvudman. Det ska av framgå att ett rivningsföreläggande ska föregås av ett åtgärdsföreläggande att sätta byggnadsverket i stånd. Undantag från kravet att sätta ett byggnadsverk i stånd bör gälla vid säkerhetsrisker för dem som uppehåller sig i eller i närheten av byggnadsverket om det kan antas att dessa brister inte kan åtgärdas med mindre ingripande åtgärder. Om ett byggnadsverk har brister som kan äventyra säkerheten för dem som uppehåller sig i eller i närheten av det ska få förelägga ägaren av byggnadsverket att anordna stängsel kring det. Enligt regeringens bedömning bör det inte införas ett förenklat delgivningsförfarande för de förslag som lämnas. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Det har inte väckts någon motion som går emot att antar regeringens lagförslag. Utskottet anser att av de skäl som anförs i propositionen bör anta lagförslagen. Utskottet övergår nu till att under särskilda rubriker behandla motionsyrkanden som innehåller förslag om tillkännagivanden i frågor som anknyter till lagförslagen. Skyldighet att ta ut sanktionsavgift Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att inte införa någon skyldighet att ta ut en sanktionsavgift för överträdelse av bestämmelsen om verkställbarhet av lov samt villkor i lov. hänvisar till propositionen. Jämför reservation 1 (M, KD). I kommittémotion 2021/22:4495 yrkande 1 föreslår m.fl. (M) ett tillkännagivande om att regeringen inte bör införa en skyldighet att ta ut sanktionsavgift för åtgärder som påbörjats innan ett lovbeslut får verkställas. Ett motsvarande förslag lämnas också i kommittémotion 2021/22:4486 yrkande 1 av m.fl. (KD). I propositionen föreslår regeringen att det av ett bygglov, rivningslov eller marklov ska framgå att de åtgärder som omfattas av lovet får påbörjas först när beslutet om lov är verkställbart. I startbeskedet ska ange som åtgärden får påbörjas, om den inte får påbörjas direkt eller om beslutet om lov för åtgärderna inte får verkställas direkt. Regeringen bedömer att en skyldighet att ta ut en sanktionsavgift för överträdelse av bestämmelsen om verkställbarhet av lov samt villkor i lov bör införas i plan- och byggförordningen. När det gäller frågan om byggsanktionsavgift anför regeringen följande i propositionen (s. 20): Av 9 kap. plan- och byggförordningen framgår för vilka överträdelser av bestämmelserna i som byggsanktionsavgift ska tas ut. Huvudsyftet med byggsanktionsavgifter är att verka avhållande i fråga om överträdelser. Det saknas sanktionsmöjlighet för det fall en åtgärd, som nämnden gett startbesked för, påbörjas innan beslutet om lov är verkställbart trots att åtgärderna inte får påbörjas . Detsamma gäller i situationen då ett lov är förenat med villkor och därmed inte får påbörjas direkt. Regeringen bedömer i likhet med och en majoritet av remissinstanserna, bl.a. kommun men till skillnad från Fastighetsägarna, att en överträdelse av bestämmelserna om verkställbarhet och villkor i lov bör åtföljas av en sanktionsavgift enligt plan- och byggförordningen. En skyldighet att ta ut en sådan avgift bör därför införas. Utskottet har tidigare i betänkandet ställt sig bakom regeringens förslag om att det av ett bygglov, rivningslov eller marklov ska framgå att de åtgärder som omfattas av lovet får påbörjas först när beslutet om lov är verkställbart. I startbeskedet ska ange som åtgärden får påbörjas, om den inte får påbörjas direkt eller om beslutet om lov för åtgärderna inte får verkställas direkt. Utskottet delar även regeringens bedömning i propositionen att en skyldighet att ta ut en sanktionsavgift för överträdelse av bestämmelsen om verkställbarhet av lov samt villkor i lov bör införas i plan- och byggförordningen. Motionsyrkandena bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om utformningen av presumtionsregeln om vem som ansvarar för att åtgärda ett enkelt avhjälpt hinder. Jämför reservation 2 (M, KD). I kommittémotion 2021/22:4495 yrkande 2 föreslår m.fl. (M) ett tillkännagivande om att den presumtionsregel som regeringen föreslår ska begränsas till enkelt avhjälpta hinder av byggnadsteknisk typ. Även m.fl. (KD) föreslår i kommittémotion 2021/22:4486 yrkande 2 ett tillkännagivande om att den presumtionsregel som regeringen föreslår ska begränsas till enkelt avhjälpta hinder av byggnadsteknisk typ. Enligt 8 kap. 2 § andra stycket ska hinder mot tillgänglighet till eller användbarhet av lokaler dit allmänheten har tillträde alltid avhjälpas, om hindret med hänsyn till de praktiska och ekonomiska förutsättningarna är enkelt att avhjälpa. Motsvarande gäller för allmänna platser enligt 8 kap. 12 § andra stycket . I propositionen föreslår regeringen att det ska införas en presumtionsregel för vem som ansvarar för att åtgärda ett enkelt avhjälpt hinder. Enligt förslaget ska förelägganden om att avhjälpa ett enkelt avhjälpt hinder riktas mot den som har rådighet över hindret. Om inte annat visas ska det anses vara ägaren av byggnaden respektive den allmänna platsens huvudman. I propositionen anför regeringen bl.a. följande (s. 27 f.): Regeringen bedömer, i likhet med och bl.a. , men till skillnad från , att förslaget har förutsättningar att underlätta för och korta handläggningstiden. Till skillnad från vad kommun framför, anser regeringen att ändringen tydliggör och underlättar för då det med förslaget blir möjligt att alltid i första hand rikta sig till byggnadens ägare med följden att det då blir upp till denne att visa om det är någon annan, exempelvis en verksamhetsutövare, som har den rådighet som krävs för att åtgärda hindret. Regeringen bedömer vidare, i likhet med bl.a. Region men till skillnad från Fastighetsägarna och kommun, att förslaget kan förväntas leda till en snabbare åtgärdstakt av enkelt avhjälpta hinder. bakgrund av att det fortfarande finns många hinder mot tillgänglighet som är enkla att avhjälpa och att förslaget kan förväntas leda till en snabbare åtgärdstakt av dessa anser regeringen att en presumtionsregel bör införas. ifrågasätter behovet av en presumtionsregel för allmänna platser. Som beskriver rör ansvarsproblematiken i första hand publika lokaler, inte allmänna platser. anser att en motsvarande presumtionsregel bör införas även för hinder på allmänna platser och att det rimliga är att presumtionen riktas mot platsens huvudman. Regeringen anser att det, i likhet med förslag, är lämpligt att ha motsvarande bestämmelser för ansvaret att åtgärda enkelt avhjälpta hinder i såväl lokaler som på allmänna platser. I de fall exempelvis en samfällighetsförening är huvudman förtydligas på motsvarande sätt ansvaret därmed gentemot kommunen. Hinder kan exempelvis handla om lokaler med en receptionsdisk eller en kölappsautomat som i sin utformning eller placering brister i tillgänglighet. Det kan även handla om svårbegripliga eller svårlästa skyltar. Utgångspunkten bör vara att ägaren av byggnaden respektive den allmänna platsens huvudman kan antas förfoga över det som utgör hindret på ett sådant sätt att denne har möjlighet att efterkomma ett föreläggande att åtgärda hindret. Även om byggnadens ägare i många situationer har sådan rådighet över hindren att denne har möjlighet att åtgärda dessa är emellertid så inte alltid fallet. En receptionsdisk eller kölappsautomat kan exempelvis ha satts upp av en verksamhetsutövare som hyr lokalen. Byggnadens ägare och verksamhetsutövaren kan också ha reglerat i sitt hyresförhållande att verksamhetsutövaren ansvarar för det som utgör hindret även om denne inte själv installerat eller uppfört det. Många hinder kan också åtgärdas på en rad olika sätt. Det kan exempelvis röra bländning vid stora glasytor mot det fria som kan åtgärdas med såväl inomhusmonterade gardiner eller persienner som utanpåliggande markiser. På motsvarande vis kan det för allmänna platser handla om brister i lekplatsers utformning eller utrustning som gör det svårt för barn med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga att alls använda lekplatsen. Om byggnadens ägare eller den allmänna platsens huvudman inte råder över receptionsdisken, kölappsautomaten, skylten eller lekplatsen, bör det enligt regeringen vara denne som har att visa att det förhåller sig på det sättet. Om skyldigheten att åtgärda byggtekniska hinder eller hinder som härrör till byggnadens fasta delar och installationer alltid skulle åläggas fastighetsägaren, så som kommun och föreslår, bedömer regeringen att detta skulle kunna orsaka komplikationer i det enskilda fallet. Exempelvis kan dålig hörbarhet i en samlingslokal åtgärdas med fastmonterade ljudabsorbenter. Dessa kan ha mycket varierande utformning och påverka helhetsupplevelsen i samlingslokalen, och rådigheten över detta kan därför avtalsvägen ha lagts hos hyresgästen. Regeringen menar att rådighetskriteriet alltid ska väga tyngst i varje enskilt fall. Farhågan att fel part i större utsträckning föreläggs, så som Fastighetsägarna framför, är i viss mån befogad då det ligger i presumtionsregelns natur att ansvaret för att utreda frågan om rådighet förflyttas, åtminstone initialt, till byggnadens ägare eller den allmänna platsens huvudman. Om en fastighetsägare efter ett sådant föreläggande kan visa för att ansvaret för att avhjälpa ett hinder av den sort som föreläggandet omfattar åligger någon annan, ska , precis som , bedöma rådigheten över hindret i det enskilda fallet. Efter en sådan bedömning kan , om den finner det visat att rådigheten åligger någon annan, rikta föreläggandet mot denne i stället. Kraven på vilken utredning eller dokumentation som byggnadens ägare eller den allmänna platsens huvudman behöver presentera för anses ha visat att det är någon annan som har rådighet över hindret måste avgöras från fall till fall. Exempelvis kan detta göras genom att byggnadens ägare visar på ett hyreskontrakt där ansvaret reglerats mellan hyresvärd och hyresgäst eller ett särskilt framtaget formulär för särskild avtalsreglering av just enkelt avhjälpta hinder (se rapport 2021:10 s. 20). Regeringen bedömer, i likhet med vad allmännytta framför, att uppgiften att visa att ansvaret för att åtgärda ett enkelt avhjälpt hinder är avtalat till någon annan, inte kan anses vara särskilt betungande. Utskottet har tidigare i betänkandet ställt sig bakom regeringens förslag att det ska införas en presumtionsregel i där det tydliggörs vem som ansvarar för att åtgärda ett enkelt avhjälpt hinder. Enligt den nya presumtionsregeln ska förelägganden riktas mot den som har rådighet över hindret. Om inte annat visas ska det anses vara ägaren av byggnaden respektive den allmänna platsens huvudman. I propositionen gör regeringen bl.a. bedömningen att om skyldigheten att åtgärda byggtekniska hinder eller hinder som hör till byggnadens fasta delar och installationer alltid skulle åläggas fastighetsägaren skulle detta kunna orsaka komplikationer i det enskilda fallet. Regeringen menar att rådighetskriteriet alltid ska väga tyngst i varje enskilt fall. Utskottet anser att den nya presumtionsregeln är lämpligt utformad, och utskottet ser alltså inte skäl för ett tillkännagivande om att begränsa regeln till att endast gälla för enkelt avhjälpta hinder av byggnadsteknisk typ. Motionsyrkandena bör därför avslås. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att införa ett förenklat delgivningsförfarande i vissa fall. Utskottet hänvisar till propositionen. Jämför reservation 3 (KD). I kommittémotion 2021/22:4486 yrkande 3 av m.fl. (KD) föreslås ett tillkännagivande om att det ska införas ett förenklat delgivningsförfarande för vissa rivningsförelägganden och vid förelägganden om instängsling. föreslår i rapporten tomter och förfallna byggnader (rapport 2015:32) att ett förenklat delgivningsförfarande ska införas för vissa rivningsförelägganden och vid föreläggande om instängsling. Regeringen gör i propositionen bedömningen att ett förenklat delgivningsförfarande för de förslag om rivningsföreläggande och föreläggande om stängsel som lämnas i propositionen inte bör införas. Regeringen anför följande skäl för sin bedömning (s. 32 f.): föreslår i rapporten tomter och förfallna byggnader att ett särskilt delgivningsförfarande ska införas (s. 35–41). Förslaget återkommer i flera av de bestämmelser som föreslås i rapporten, och tillsammans med två av bestämmelserna som behandlas i denna proposition. framhåller att förslaget har förutsättningar att underlätta arbete. Formerna för delgivning är dock, som (Mark- och ) framför, en viktig del av den offentligrättsliga lagstiftningen och skulle kunna medföra att skönsmässiga bedömningar av tillsynsmyndigheten inte kommer att prövas i högre instans i den omfattning som rättssäkerheten kräver. Förslaget innebär också, som framför, ett betydande ingrepp i äganderätten. Regeringen avser mot denna bakgrund inte gå vidare med förslag om ett särskilt delgivningsförfarande. Utskottet delar regeringens bedömning att det inte bör införas ett förenklat delgivningsförfarande för de förslag om rivningsföreläggande och föreläggande om stängsel som lämnas i propositionen och, är således inte berett att ställa sig bakom motionsyrkandet. Motionsyrkandet bör därför avslås. Skyldighet att ta ut sanktionsavgift, punkt 2 (M, KD) av (KD), (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4486 av m.fl. (KD) yrkande 1 och 2021/22:4495 av m.fl. (M) yrkande 1. Vi anser att förslaget i propositionen om att det ska framgå av beslut om lov och startbesked när en åtgärd får påbörjas är bra, och vi har ställt oss bakom förslaget. Vi ifrågasätter dock nyttan av att införa en skyldighet att ta ut en sanktionsavgift för överträdelse av bestämmelsen om verkställbarhet av lov samt villkor i lov, och vi delar den kritik som bl.a. Fastighetsägarna framställt i sitt remissyttrande över och byggsanktionsavgifter (rapport 2021:13). Villkor är ovanligt. Att införa en skyldighet att ta ut en sanktionsavgift i de nu aktuella fallen skulle riskera att komplicera plan- och bygglovsprocesserna ytterligare. Vi anser därför att regeringen inte i plan- och byggförordningen bör införa en skyldighet att ta ut sanktionsavgift för överträdelse av bestämmelsen om verkställbarhet av lov samt villkor i lov. Det vi nu anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Presumtionsregelns framtida utformning, punkt 3 (M, KD) av (KD), (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4486 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2021/22:4495 av m.fl. (M) yrkande 2. Vi anser att en presumtionsregel kan bidra till att förtydliga och effektivisera tillsynsärenden om enkelt avhjälpta hinder, och vi har därför valt att ställa oss bakom regeringens förslag till en ny sådan regel. Enligt vår mening kan det dock diskuteras om den presumtionsregel som införs verkligen träffar rätt. Vi ser t.ex. en risk för att antalet tvister mellan fastighetsägare och hyresgäster kan komma att öka med den nya presumtionsregeln. skulle den nya regeln vidare kunna leda till att man i hyresavtal i högre utsträckning lägger ansvaret för att avhjälpa hinder på hyresgästen. Detta skulle i förlängningen kunna leda till ökade kostnader för hyresgäster och verksamhetsutövare, vilket inte vore önskvärt. Dessutom har i rapporten för att åtgärda enkelt avhjälpta hinder (rapport 2021:10) bedömt att effekterna kommer att bli begränsade sett till åtgärdstakten och antal åtgärdade hinder. För att öka presumtionsregelns träffsäkerhet anser vi därför att regeln borde begränsas så att den endast omfattar enkelt avhjälpta hinder av byggnadsteknisk typ. I praktiken är det fastighetsägaren som har rådighet över sådana hinder. Att åtgärda enkelt avhjälpta hinder av byggnadsteknisk typ kan exempelvis vara att installera en dörrautomatik på grund av en tung dörr eller att ta bort en nivåskillnad. Enligt vår mening bör regeringen därför återkomma till med ett lagförslag om att presumtionsregeln endast ska omfatta enkelt avhjälpta hinder av byggnadsteknisk typ. Det vi nu anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Ett förenklat delgivningsförfarande, punkt 4 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4486 av m.fl. (KD) yrkande 3. föreslår i rapporten tomter och förfallna byggnader (rapport 2015:32) att ett förenklat delgivningsförfarande ska införas för vissa rivningsförelägganden och vid föreläggande om instängsling. Regeringen har dock valt att inte gå vidare med förslaget. Jag anser att ett förenklat delgivningsförfarande för de förslag om rivningsföreläggande och föreläggande om stängsel som lämnas i propositionen skulle underlätta för byggnadsnämnder att ingripa där det behövs som mest. Regeringen har avfärdat förslaget bl.a. för att det, enligt deras mening, skulle äventyra rättssäkerheten. Ett förenklat delgivningsförfarande kan visserligen påverka enskildas rättssäkerhet, men jag anser att detta måste vägas mot den risk som finns att utebliven verkställighet av förelägganden om rivning och instängsel äventyrar säkerheten för de som uppehåller sig i eller i närheten av ett byggnadsverk. Enligt min mening är det av särskild vikt att vid sådana säkerhetsrisker kan utföra sitt arbete på ett effektivt sätt. Jag anser därför att regeringen bör återkomma med förslag om att införa ett förenklat delgivningsförfarande när det gäller de bestämmelser om rivningsföreläggande och föreläggande om instängsling som är aktuella i propositionen. Det jag nu anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2021/22:149 En effektivisering av tillsyn: antar regeringens förslag till lag om ändring i (2010:900). 2021/22:4486 av m.fl. (KD):