bet · H901CU11 · 2022-02-03 00:00:00 — Utskottet föreslår ett tillkännagivande till regeringen med anledning av motionsyrkanden som rör bolagsmålvakter och företag som brottsverktyg. Enligt utskottet finns det skäl att återigen understryka vikten av en översyn av lagstiftningen för att motverka förekomsten av bolagsmålvakter och därigenom förhindra att företag används som brottsverktyg. Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden. Motionerna handlar bl.a. om separata regler för årsbokslut, förvaring av räkenskapsinformation, moderniserad bokföringslag, revision, kapitalkravet och tvångslikvidation samt företags rapportering om hållbarhet och mångfaldspolicy. I betänkandet finns fem reservationer (S, M, SD, C, V, KD, MP) och ett särskilt yttrande (M, SD, C, V, KD, L). I en reservation (S, V, MP) föreslås att inte ska göra något tillkännagivande till regeringen. Cirka 30 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Separata regler för årsbokslut Snabbare avskrivning för miljö- och klimatsmarta investeringar Omvandling av enskild firma till aktiebolag Motioner som bereds förenklat 1.Företag som brottsverktyg, punkt 1 (S, V, MP) 2.Separata regler för årsbokslut, punkt 2 (SD) 3.Förvaring av räkenskapsinformation, punkt 3 (SD) 4.Snabbare avskrivning för miljö- och klimatsmarta investeringar, punkt 4 (C) 5.Omvandling av enskild firma till aktiebolag, punkt 5 (M, SD, KD) Motioner som bereds förenklat, punkt 6 (M, SD, C, V, KD, L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Utskottets förslag till riksdagsbeslut ställer sig bakom det som utskottet anför om bolagsmålvakter och företag som brottsverktyg och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2020 av m.fl. (M), 2021/22:2559 av m.fl. (SD) yrkande 10 och 2021/22:3707 av m.fl. (M) yrkande 8 och 2021/22:2386 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2021/22:2559 av m.fl. (SD) yrkandena 8 och 9. Reservation 1 (S, V, MP) Separata regler för årsbokslut 2021/22:2559 av m.fl. (SD) yrkande 14. Reservation 2 (SD) 2021/22:2559 av m.fl. (SD) yrkande 13. Reservation 3 (SD) Snabbare avskrivning för miljö- och klimatsmarta investeringar 2021/22:3511 av m.fl. (C) yrkande 18 och 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkande 36. Reservation 4 (C) Omvandling av enskild firma till aktiebolag 2021/22:4032 av m.fl. (M) yrkande 4. Reservation 5 (M, SD, KD) Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (KD), (S), (S), (SD), (S), (C), (M), (SD), (S), (S), (L), (SD), (MP), (M), (V), (M) och (M). I betänkandet behandlar utskottet ca 30 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22 i olika associationsrättsliga frågor. Motionsyrkandena handlar bl.a. om bolagsmålvakter, bolag som brottsverktyg, separata regler för årsbokslut, förvaring av räkenskapsinformation, moderniserad bokföringslag, revision, kapitalkravet och tvångslikvidation samt företags rapportering om hållbarhet och mångfaldspolicy. Av dessa behandlas ca 20 motionsyrkanden i förenklad ordning eftersom de tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . Förslagen i motionerna finns i bilaga 1. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om bolagsmålvakter och företag som brottsverktyg och tillkännager detta för regeringen. Jämför reservation 1 (S, V, MP). I kommittémotion 2021/22:3707 av m.fl. (M) yrkande 8 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör tillsätta en utredning för att underlätta informationsöverföring mellan myndigheter i syfte att stävja att bolag används som brottsverktyg. Motionärerna menar att det är särskilt informationsöverföring mellan , , . , och som behöver underlättas. Motionärerna hänvisar till en rapport av (Brå) som framhåller vikten av att samhället satsar på att motverka bolagsmålvakter och att olika myndigheter samverkar och delar kunskap för att motverka att bolag används som brottsverktyg. I motion 2021/22:2020 av m.fl. (M) föreslås ett tillkännagivande om att se över lagstiftningen för att motverka bolagsmålvakter. I kommittémotion 2021/22:2559 av m.fl. (SD) föreslås tre tillkännagivanden som syftar till att motverka bolagsmålvakter. Till att börja med föreslås att regeringen ska ta fram en handlingsplan för nolltolerans mot bolagsmålvakter (yrkande 8). Vidare bör regeringen följa upp den metodik som används för att motverka bolagsmålvakter (yrkande 9). Slutligen föreslås att regeringen ser över lagstiftningen i syfte att ge en möjlighet att neka registrering av näringsverksamhet när det gäller misstänkta bolagsmålvakter (yrkande 10). Ett motsvarande förslag om en handlingsplan för nolltolerans mot bolagsmålvakter läggs även fram i kommittémotion 2021/22:2386 av m.fl. (SD) yrkande 4. Med en bolagsmålvakt avses en person som, ofta mot ersättning, låter sig utses till företrädare för ett bolag utan att ha för avsikt att seriöst delta i bolagets verksamhet. Syftet med att använda en målvakt är att dölja den verkliga huvudmannen som önskar undgå straff- eller betalningsansvar. Aktiebolagslagen (2005:551) innehåller bestämmelser som syftar till att förhindra användandet av bolagsmålvakter. Av lagen följer att man inte utan godtagbara skäl får utse någon till styrelseledamot som inte avser att delta i sådan verksamhet som styrelsen enligt lag ska utföra (8 kap. 12 §). Motsvarande gäller också för verkställande direktörer (8 kap. 32 §). Den som uppsåtligen medverkar till ett beslut att utse en styrelseledamot, styrelsesuppleant, verkställande direktör eller vice verkställande direktör i strid med nämnda bestämmelser ska dömas till straff, om åtgärden är ägnad att dölja vem eller vilka som utövar eller har utövat den faktiska ledningen av bolaget (30 kap. 1 § tredje stycket). Detsamma gäller den som uppsåtligen åtar sig ett sådant uppdrag i strid med bestämmelserna. Straffskalan för brott mot målvaktsbestämmelserna sträcker sig från böter till fängelse. Vidare gäller att den som är underårig eller i konkurs eller som har en förvaltare enligt inte kan vara styrelseledamot, och detsamma gäller för den som har näringsförbud (8 kap. 11 §). Bestämmelser om näringsförbud finns i lagen (2014:836) om näringsförbud. Ett beslut om näringsförbud innebär att en näringsidkare meddelas begränsningar i rätten att bedriva eller ta del i näringsverksamhet. Näringsförbud kan meddelas på grund av brott eller underlåtelse att betala skatt och i samband med konkurs. Ansökan om näringsförbud på grund av brott görs av allmän åklagare. Ansökan om näringsförbud på grund av underlåtenhet att betala skatt och i samband med konkurs får göras av om allmän åklagare har avstått från att ansöka om näringsförbud. Ansökan prövas av allmän domstol. och inledde ett samverkansprojekt för att motverka att målvakter tillsätts som företrädare för bolag och används i brottslig verksamhet. Syftet med projektet är att hitta effektiva arbetsmetoder för att få till stånd näringsförbud för dessa individer. I projektet deltar även och . Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att överväga och föreslå åtgärder som syftar till att motverka att aktiebolag och andra företag används för att begå brott och andra oegentligheter (dir. 2021:115). I kommittédirektiven redogör regeringen för de åtgärder som vidtagit för att motverka ekonomisk brottslighet. konstaterar regeringen att det i olika sammanhang har framförts att uppdrag behöver ses över och att myndigheten behöver få fler verktyg för att effektivt kunna bidra till arbetet mot ekonomisk och organiserad brottslighet. Det handlar bl.a. om att ge en mer kontrollerande och brottsförebyggande roll. Detta skulle t.ex. kunna ske genom att i fall av misstänkt brottslighet analyserar registerinnehåll och registreringsanmälningar för att identifiera brottsliga upplägg och informerar brottsbekämpande myndigheter. Vidare bör vid misstänkt brottslighet ha möjlighet att hämta in information, som kan vara av känslig karaktär, från andra myndigheter utan att den behöver bli offentlig. En utredare har därför fått i uppdrag att • bedöma om ett nytt författningsstöd behövs för att ska kunna behandla personuppgifter i brottsförebyggande syfte, • bedöma behov av att kunna hålla viss information hemlig för att underlätta samverkan med andra myndigheter i det brottsförebyggande arbetet, • ta ställning till om bör ges möjlighet att i brottsförebyggande syfte genomföra utökade kontroller för att identifiera målvakter och effektivisera arbetet med att säkerställa att målvaktsförbudet följs, • bedöma om straffet för brott mot målvaktsförbudet bör skärpas och i så fall lämna sådana förslag, • bedöma om vid registreringsärenden bör ges möjlighet att förelägga anmälaren eller den som anmälan avser att inställa sig personligen vid myndigheten i syfte att kontrollera dennes behörighet att företräda bolaget, • analysera behovet av författningsstöd för att ska kunna vägra registrering och avregistrera uppgifter om företrädare eller andra uppgifter om företag i myndighetens register. Uppdraget i denna del ska redovisas . beslutade , på utskottets förslag, om ett tillkännagivande till regeringen om att göra en översyn av lagstiftningen för att motverka förekomsten av bolagsmålvakter (bet. 2020/21:CU8, rskr. 2020/21:194). Utskottet anförde följande: Såsom redovisas ovan har , och utvecklat nya arbetssätt och metoder för att motverka att målvakter används i företag. Utskottet ser positivt på detta. noterar utskottet att och har påtalat behovet av vissa lagändringar för att ytterligare försvåra användningen av aktiebolag i brottslig verksamhet. Företag ska inte användas som brottsverktyg. Det är därför viktigt att lagstiftningen ger myndigheterna de redskap som krävs för att myndigheterna på ett effektivt sätt ska kunna motverka förekomsten av bolagsmålvakter. Enligt utskottet bör det göras en översyn av den gällande lagstiftningen för att t.ex. utreda om det är möjligt att ge utökade möjligheter att vägra registrering vid misstanke om ett bolagsmålvaktsupplägg. Regeringen bör ta initiativ till en sådan översyn och återkomma till med förslag som på ett effektivt sätt motverkar förekomsten av bolagsmålvakter. Det som utskottet nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Utskottet ser allvarligt på att aktiebolag i allt större utsträckning används i brottslig verksamhet. Enligt utskottet är det angeläget att företag inte används som brottsverktyg och att förbudet mot bolagsmålvakter i aktiebolagslagen upprätthålls. Det bör råda nolltolerans mot den här typen av brottsliga upplägg. Som redovisas ovan beslutade på utskottets förslag om ett tillkännagivande till regeringen om att se över lagstiftningen för att motverka förekomsten av bolagsmålvakter (bet. 2020/21:CU8, rskr. 2020/21:194). Utskottet konstaterar att regeringen nu har tillsatt en utredning med uppdrag att överväga och föreslå åtgärder som syftar till att motverka att aktiebolag och andra företag används för att begå brott och andra oegentligheter (dir. 2021:115). Utskottet ser positivt på detta och anser att det är ett steg i rätt riktning. Utskottet anser dock att frågan är så angelägen att det finns anledning för att återigen understryka vikten av att lagstiftning som motverkar förekomsten av bolagsmålvakter och att företag därigenom kan användas som brottsverktyg kommer på plats . När det pågående utredningsuppdraget har redovisats bör regeringen därför prioritera arbetet med beredningen av förslagen och återkomma till med lagförslag. Det som har anförts bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Det innebär bifall till motionerna 2021/22:2020 (M), 2021/22:2559 (SD) yrkande 10 och 2021/22:3707 (M) yrkande 8 samt delvis bifall till motionerna 2021/22:2386 (SD) yrkande 4 och 2021/22:2559 (SD) yrkandena 8 och 9. Separata regler för årsbokslut Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att reglerna om årsbokslut i bokföringslagen ska åtskiljas från reglerna om årsredovisning. Utskottet hänvisar till pågående beredningsarbete. Jämför reservation 2 (SD). I kommittémotion 2021/22:2559 av m.fl. (SD) yrkande 14 begärs ett tillkännagivande om att det bör skapas separata regler för årsbokslut i bokföringslagen. Motionärerna anför att den ordning som finns med hänvisningar i bokföringslagen till årsredovisningslagen innebär att det är tidsödande och krångligt för företag att förstå vilka regler som gäller för årsbokslut. Enligt motionärerna skulle de företag som upprättar årsbokslut vara behjälpta av enkla och tydliga regler om årsbokslut som är åtskilda från reglerna om årsredovisning. Bokföringslagen (1999:1078) innehåller bestämmelser om bokföringsskyldighet för vissa juridiska och fysiska personer. Regler om avslutande av den löpande bokföringen finns i 6 kap. bokföringslagen. Aktiebolag, ekonomiska föreningar och ett antal andra typer av företag som räknas upp i lagen är skyldiga att för varje räkenskapsår avsluta bokföringen genom att upprätta en årsredovisning och offentliggöra den (1 §). Reglerna om hur en årsredovisning ska upprättas och offentliggöras finns i årsredovisningslagen (1995:1554). Vilka företag som omfattas av reglerna om årsbokslut framgår motsatsvis av 1 § bokföringslagen. Företag som inte omfattas av 1 § ska enligt 3 §, om de inte upprättar en årsredovisning, för varje räkenskapsår avsluta den löpande bokföringen genom att upprätta ett årsbokslut. Till skillnad från vad som gäller för årsredovisning finns det ingen skyldighet att offentliggöra årsbokslut. De företagstyper som omfattas av årsbokslutsreglerna är främst enskilda näringsidkare, handels- och kommanditbolag med enbart fysiska personer som delägare, ideella föreningar och vissa s.k. familjestiftelser. Även dessa företag kan vara skyldiga att upprätta årsredovisning om de har en viss storlek eller är moderföretag i en koncern med viss storlek. Företag som inte är skyldiga att upprätta en årsredovisning och vars årliga nettoomsättning normalt uppgår till högst får enligt 3 § andra stycket upprätta årsbokslutet i förenklad form. När det gäller hur årsbokslut ska upprättas hänvisas det i bokföringslagen till ett flertal bestämmelser i årsredovisningslagen (6 kap. 4 §). () har utfärdat allmänna råd och en vägledning om årsbokslut (BFNAR 2017:3). Vägledningen innehåller lagregler, BFN:s allmänna råd om årsbokslut, kommentarer och exempel. Den innehåller alla regler som krävs för att upprätta ett årsbokslut som uppfyller kraven i bokföringslagen. Regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare med uppdrag att dels utreda och lämna förslag till förenklingar av regelverk med betydelse för mikroföretagande, dels överväga och föreslå vissa åtgärder som förenklar och moderniserar bokföringslagen (dir. 2020:48). När det gäller bokföringslagen anges i direktiven att det grundläggande syftet med utredningen är att förenkla bokföringsprocessen genom att åstadkomma ett modernt, teknikneutralt och enkelt regelverk för företagen. I uppdraget har ingått att utreda en rad specifika frågeställningar som rör bl.a. årsbokslut och arkiveringsregler. Utredningen lämnade betänkandet Förenklingar för mikroföretag och modernisering av bokföringslagen (SOU 2021:60). Utredningen har övervägt förenklingar av reglerna om årsbokslut när det gäller regelverkets form och struktur och utredningen gör i betänkandet bedömningen att bestämmelserna inte bör förändras. Som skäl anförs följande (s. 442 f): Bestämmelsen i 6 kap. 4 § andra stycket BFL [bokföringslagen] är utformad som hänvisningar till ett stort antal bestämmelser i [årsredovisningslagen] som ska tillämpas när årsbokslutet upprättas. Bestämmelsen har kritiserats för att vara svårtolkad och komplicerad. Det har även funnits oklarheter om vad som gällt när de bestämmelser i , som det hänvisats till i BFL, i sin tur har hänvisat vidare till andra bestämmelser i , som inte är uppräknade i BFL. Vi har i våra kontakter med företrädare för redovisningsbranschen och företagen inte erfarit att utformningen av bestämmelsen numera skulle utgöra något problem. beslutade BFN det allmänna rådet (BFNAR 2017:3) om årsbokslut (K2/K3) med tillhörande vägledning. Vägledningen innehåller lagregler, BFN:s allmänna råd om årsbokslut, kommentarer och exempel. Den innehåller alla regler som krävs för att upprätta ett årsbokslut som uppfyller BFL:s krav. Företaget ska inte tillämpa andra allmänna råd, rekommendationer eller specifika uttalanden när det ska upprätta årsbokslutet. Det allmänna rådet och vägledningen innebär att de oklarheter och svårigheter som varit förknippade med utformningen av 6 kap. 4 § BFL är hanterade. En redaktionell ändring av bestämmelsen i syfte att göra den tydligare skulle enbart leda till merarbete för BFN utan motsvarande nytta för företagen. Vi har även övervägt om bestämmelsen av annat än redaktionella skäl skulle förändras. Ett sådant skäl skulle kunna vara att man vill frikoppla reglerna om årsbokslut från reglerna i ÅRL för att möjliggöra en utveckling av god redovisningssed som är mer fristående från reglerna i ÅRL. Något sådant behov har emellertid inte framkommit. Det finns därtill ett värde i att begrepp och regler är gemensamma för regelverken så att komplexiteten hålls nere. Sammanfattningsvis bedömer vi att bestämmelsen i 6 kap. 4 § BFL, som hänvisar till bestämmelser i , inte bör förändras. Betänkandet har remitterats och remisstiden gick ut . Som redovisas ovan har en statlig utredning haft i uppdrag att överväga förenklingar av reglerna om årsbokslut när det gäller regelverkets form och struktur. I betänkandet Förenklingar för mikroföretag och modernisering av bokföringslagen (SOU 2021:60) föreslår utredningen inte någon ändring av regelverket. Det som motionärerna föreslår om att skapa ett separat regelverk för årsbokslut har även övervägts av utredningen som har funnit att det inte finns ett sådant behov. Betänkandet har remitterats och beredning pågår i . Utskottet anser att resultatet av det pågående beredningsarbetet inte bör föregripas genom någon åtgärd från sida. Motionsyrkandet avstyrks därför. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att avskaffa kravet på att förvara räkenskapsinformation i . Utskottet hänvisar till pågående beredningsarbete. Jämför reservation 3 (SD). I kommittémotion 2021/22:2559 av m.fl. (SD) anförs att de krav enligt gällande regelverk som innebär att räkenskapsinformation som huvudregel ska förvaras i är problematiska för många företag. En förutsättning för att räkenskapsinformation ska få förvaras utanför är att platsen anmälts till eller . Enligt motionärerna ger detta upphov till kostnader och merarbete som är betungande för inte minst små företag med begränsade resurser. Mot denna bakgrund föreslår motionärerna ett tillkännagivande om att införa en möjlighet till digital arkivering som inte förutsätter en geografisk plats i . Enligt motionärerna bör det i stället införas en skyldighet för företagen att på förfrågan av revisorer och myndigheter visa upp de efterfrågade räkenskapshandlingarna (yrkande 13). Bestämmelserna om arkivering finns i 7 kap. bokföringslagen (1999:1078). I bestämmelserna anges vissa krav i fråga om former för bevarande samt tid och plats för förvaring. Där regleras även vissa undantag från kraven samt möjligheter att överföra räkenskapsinformation mellan olika material och att förstöra sådant material. Dokument, mikroskrift och maskinläsbara medier som används för att bevara räkenskapsinformation ska vara varaktiga och lätt åtkomliga. De ska förvaras i , i ordnat skick och på betryggande och överskådligt sätt. Räkenskapsinformationen ska bevaras i sju räkenskapsår efter utgången av det kalenderår då räkenskapsåret avslutades (7 kap. 2 § första stycket). Vidare ska maskinutrustning och system som behövs för att presentera räkenskapsinformation, som bevaras i maskinläsbar form, i form av dokument eller mikroskrift hållas tillgängliga i . Huvudregeln är alltså att förvaring ska ske i . Som skäl för denna ordning anförs i förarbetena till lagen att informationen ska kunna tas fram exempelvis vid framtida konkursförfaranden, vid skatterevisioner eller i förundersökningar i brottmål. För att dessa syften skulle tillgodoses ansågs det mest ändamålsenligt att de medier på vilka räkenskapsinformationen bevaras förvaras inom . Regeringen anförde vidare att det är uppenbart att möjligheterna att tillgodose de kontroll- och bevisintressen som bär upp bokföringsreglerna allvarligt skulle försvagas om materialet utan begränsningar fick föras utomlands (prop. 1998/99:130 s. 270 f.). Det finns dock undantag från huvudregeln som innebär att det är tillåtet att tillfälligt förvara dokument som innefattar verifikationer utomlands om det finns särskilda skäl och är förenligt med god redovisningssed (7 kap. 3 §). I fråga om räkenskapsinformation som bevaras i maskinläsbar form finns ytterligare ett undantag från huvudregeln om förvaring i . Företag får förvara maskinläsbara medier och hålla maskinutrustning och system tillgängliga i ett annat land inom EU (7 kap. 3 a §). För att det ska vara tillåtet krävs att företaget uppfyller tre villkor: Företaget måste anmäla platsen för förvaring och varje ändring av denna till eller, när det gäller företag som står under tillsyn, till . Företaget ska på begäran av eller medge omedelbar elektronisk åtkomst till räkenskapsinformationen för kontrolländamål , och slutligen ska företaget genom omedelbar utskrift kunna ta fram räkenskapsinformationen i i form av dokument eller mikroskrift. Utöver denna möjlighet får med stöd av 7 kap. 4 § bokföringslagen ge tillstånd till företag att förvara maskinläsbara medier utomlands även om förutsättningarna enligt 3 a § inte är uppfyllda. I sådana fall får maskinutrustning och system hållas tillgängliga i samma land. Tillståndet får förenas med villkor och begränsas till . För att tillstånd ska beviljas krävs att det finns särskilda skäl. lämnar sådana tillstånd när det gäller företag som står under dess tillsyn. I anslutning till bestämmelsen har utfärdat allmänna råd som anger under vilka förutsättningar tillstånd bör beviljas och vilka villkor tillståndet får förenas med. Som redovisats ovan fick Utredningen om ett enklare regelverk för mikroföretagande och en modernare bokföringslag (dir. 2020:48) i uppdrag att modernisera bokföringslagen. I uppdraget ingick att se över reglerna om arkivering av räkenskapsinformation i syfte att åstadkomma förenklingar för företagen, som utredningen skulle beakta de skäl och den avvägning mellan olika intressen som underbygger de nuvarande reglerna. När det gäller bokföringslagen krav på förvaring av räkenskapsinformation i samt krav på anmälan respektive ansökan om förvaring av sådan information utomlands gör utredningen bedömningen att kraven inte bör avskaffas. Utredningen anför i betänkandet Förenklingar för mikroföretag och modernisering av bokföringslagen (SOU 2021:60 s. 413–414) följande skäl för sin bedömning: Kravet på förvaring av material med räkenskapsinformation i bygger på intresset av att materialet ska finnas tillgängligt för offentlig kontroll och för att brott ska kunna utredas. De kontroll- och bevisintressen som bär upp de nuvarande reglerna gör sig fortfarande gällande. Att materialet är fysiskt placerat i får om man enbart skulle beakta dessa intressen anses vara den bästa lösningen. Rättsläget är dessutom sådant att myndigheterna inte har möjlighet att säkra information i molnet via undersökningar på distans även om de skulle ha möjlighet att få tillgång till inloggningsmöjligheter eller liknande (se avsnitt 7.7). förslag om undersökning på distans bereds i skrivande stund alltjämt inom . Om de geografiska kraven avskaffas försvåras möjligheterna för och de brottsutredande myndigheterna att säkerställa tillgång till räkenskapsinformationen. Vi har övervägt olika alternativa lösningar.