bet · H901MJU15 · 2022-02-21 00:00:00 — Med återanvändning avses enligt 15 kap. 2 § att en produkt eller en komponent som inte är avfall används igen för att fylla samma funktion som den ursprungligen var avsedd för. Definitionen förtydligar att det är produkter och komponenter, inte naturliga material, som kan återanvändas (prop. 2019/20:156 s. 90). Uttrycket återanvändning används som en del av begreppet förberedelse för återanvändning, och anses vara av central betydelse för att förstå det uttrycket. Om en innehavare har gjort sig av med något som därför blivit avfall kan detta avfall förberedas för återanvändning. Genom förberedelse för återanvändning kan avfallet upphöra att vara avfall och produkten eller komponenten kan därefter återanvändas (prop. 2019/20:156 s. 31). Återanvändning kan innefatta att något används igen och är då en avfallsförebyggande åtgärd enligt 15 kap. 2 §. Att förbereda avfall för återanvändning innebär enligt 15 kap. 6 § att kontrollera, rengöra eller reparera något som är avfall så att det kan återanvändas utan ytterligare behandling. Ett av de fyra fokusområden som pekas ut i strategin för cirkulär ekonomi är cirkulär ekonomi genom hållbara sätt att konsumera och använda material, produkter och tjänster. Inriktningen för de handlingsplaner som regeringen kommer att presentera framöver är enligt strategin bl.a. att • se över hur en delningsekonomi med cirkulära affärsmodeller som syftar till en ökad livslängd, återanvändbarhet och reparerbarhet hos produkter kan främjas som konsumenternas intressen tillgodoses • skapa förutsättningar för ett större utbud och efterfrågan av tjänster för återanvändning, reparation och delningstjänster • göra det enkelt och lönsamt för näringsidkare och privatpersoner att dela, reparera och återanvända produkter. I handlingsplanen för cirkulär ekonomi anför regeringen bl.a. att mycket av den cirkulära ekonomin handlar om att bättre ta vara på olika resurser genom exempelvis återanvändning, reparation och delningstjänster. För att dessa tjänster ska kunna bidra till att ytterligare stärka omställningen till en cirkulär ekonomi behöver både utbudet och efterfrågan på marknaden öka. Det handlar enligt regeringen om att införa styrmedel för att främja cirkulära affärsmodeller ur ett företagsperspektiv och om att skapa incitament för en användning av dessa tjänster som leder till miljönytta. Ett annat av strategins fokusområden är cirkulär ekonomi som drivkraft för näringsliv och andra aktörer genom åtgärder som främjar innovation och cirkulära affärsmodeller. För att ställa om till en cirkulär ekonomi behöver det enligt regeringen sättas fokus på att vidta åtgärder som ökar företagens incitament och förmåga att ställa om till affärsmodeller som är cirkulära. Det kan också handla om att genom innovation skapa helt nya affärsmodeller som bl.a. innebär att sälja funktioner och tjänster. I en cirkulär ekonomi kan företagen dessutom producera produkter med längre livslängd, som går att reparera och modernisera. Regeringen anför vidare att den i kommande handlingsplaner kommer att presentera konkreta styrmedel och åtgärder som ökar företagens incitament att ställa om sina affärsmodeller och gör att nya företag med cirkulära affärsmodeller och industriell symbios kan etableras. Regeringens övergripande inriktning för dessa förslag är bl.a. dels att utforma styrmedel som bidrar till lönsamma cirkulära affärsmodeller samt styrmedel som bidrar till ökat utbud och efterfrågan på cirkulära produkter, tjänster, återbruk och återvunna material, dels att effektivisera miljötillståndsprövningen, med bibehållet miljöskydd, för att snabba på utvecklingen och etableringen av hållbar produktion genom nya cirkulära innovationer och spjutspetstekniker. svarade dåvarande miljö- och klimatminister på en skriftlig fråga (fr. 2020/21:1430) från (SD) om vad som behöver göras från regeringens sida för att underlätta återbruk av funktionsdugliga produkter som annars skulle slängas, brännas eller materialåtervinnas. I svaret hänvisade statsrådet till de fyra fokusområden som pekas ut i strategin för cirkulär ekonomi och de drygt 100 åtgärder för omställningen till en cirkulär ekonomi som beskrivs i regeringens handlingsplan för cirkulär ekonomi. Av svaret framgick också bl.a. följande: För att förändra konsumtionsmönstren av varor och tjänster och förlänga livslängden på varor genom att stimulera underhåll och reparation har mervärdesskatten sänkts från till för reparationer av cyklar, skor, lädervaror, kläder och hushållslinne. Dessutom har en skattereduktion för reparation och underhåll av vitvaror som utförs i bostaden införts. är pådrivande i för cirkulär ekonomi som bland annat syftar till att främja cirkulära affärsmodeller för återanvändning, återtillverkning och återvinning. Regeringen avser också att verka för s.k. produktpass inom ramen för EU-arbetet. Regeringen har beslutat att möjliggöra för kommunerna att kunna använda renhållningsavgiften för att finansiera avfallsförebyggande åtgärder. Regeringen har också gett ett uppdrag i syfte att förbättra servicenivån för hushållen och bidra till att mer grovavfall kan förberedas för återanvändning och materialåtervinning. Flera åtgärder för att stärka innovations- och näringslivsklimatet så att fler cirkulära företag kan växa och erbjuda sina produkter och tjänster för såväl hemmamarknad som export presenteras också. I promemoria Ytterligare sänkt mervärdesskatt på vissa reparationer (Fi2021/03224) föreslås att skattesatsen på mervärdesskatteområdet sänks från till för reparationer av cyklar, skor, lädervaror, kläder och hushållslinne. Förslaget syftar till att förstärka de befintliga incitamenten i mervärdesskattesystemet att få fler att laga och ändra redan tillverkade varor i stället för att köpa nytt. Av promemorians konsekvensanalys framgår bl.a. att en lägre mervärdesskatt för reparationer av cyklar, skor, lädervaror, kläder och hushållslinne bedöms leda till lägre priser och därmed till ökad efterfrågan på dessa tjänster. Branschen för reparationer av de uppräknade varorna kan enligt promemorian därmed antas öka till följd av förslaget. Promemorian har remissbehandlats. Ärendet är nu under beredning i () och regeringen väntas besluta om en proposition i frågan . I och rådets direktiv /62/EG av om förpackningar och förpackningsavfall fastställs om hantering av förpackningar och förpackningsavfall. Direktivet syftar till att harmonisera nationella bestämmelser om hanteringen av förpackningar och förpackningsavfall samt förbättra kvaliteten på miljön genom att förebygga och minska miljöpåverkan från förpackningar och förpackningsavfall. Den senaste ändringen av direktivet beslutades , (EU) 2018/852, och innehåller uppdaterade åtgärder för att • förebygga att det produceras förpackningsavfall • främja återanvändning, materialåtervinning och andra metoder för återvinning av förpackningsavfall, i stället för att det slutgiltigt omhändertas, och därmed bidra till övergången till en cirkulär ekonomi. Direktivet gäller alla förpackningar som släpps ut på marknaden i EU och allt förpackningsavfall, oavsett om det används inom eller härrör från industri-, handels-, kontors-, affärs-, service- eller hushållssektorer eller andra sektorer, och oavsett vilka material som har använts. Medlemsstaterna måste se till att de förpackningar som släpps ut på marknaden uppfyller de väsentliga kraven i bilaga II till direktivet bl.a. när det gäller att utforma återanvändbara eller återvinningsbara förpackningar, vilket kan innefatta utformning för materialåtervinning eller biologisk behandling samt utformning för energiutvinning. Europeiska kommissionen undersöker hur de väsentliga kraven kan skärpas i syfte att förbättra utformningen av förpackningar för återanvändning och främja materialåtervinning av hög kvalitet, som efterlevnaden av de väsentliga kraven blir bättre. Enligt uppgift från () kan ett förslag från kommissionen väntas . I 17–19 och 21–25 §§ förordningen (2018:1462) om producentansvar för förpackningar finns bestämmelser om mål för materialåtervinning av förpackningar av olika material. Bestämmelserna trädde i kraft . Om bedömer att det finns risk för att målen inte uppnås ska myndigheten enligt 25 e § i förordningen lämna förslag till regeringen på ändamålsenliga åtgärder. presenterade av förpackningar och tidningar. Rapporten redovisar förpackningsstatistik och ger svar på hur stor mängd förpackningar som sattes ut på marknaden i , hur förpackningsavfallet behandlades och hur hög materialåtervinningsgraden blev för olika förpackningsslag samt om de nationella materialåtervinningsmålen uppnåddes. Statistiken visar att tre av de nio nationella materialåtervinningsmålen för förpackningar uppfylldes 2020. Det var för glasförpackningar samt för förpackningar av järnbaserad metall (stål) respektive aluminium (inklusive pantburkar). När det gäller åtgärder för ökad materialåtervinning av plastförpackningar, se närmare nedan under avsnittet Plastfrågor. började nya bestämmelser gälla för den som hanterar bygg- och rivningsavfall (se 3 kap. 10 och 11 §§ avfallsförordningen [2020:614]). Den som producerar bygg- och rivningsavfall ska sortera ut vissa avfallsslag och förvara dem skilda från varandra och från annat avfall. Kraven motsvarar bestämmelser i avfallsdirektivet. Den som samlar in bygg- och rivningsavfall som har sorterats ut ska samla in de avfallsslagen separat. Syftet med utsorteringskraven är att komma högre upp i avfallshierarkin så att både förberedelse för återanvändning och materialåtervinning kan öka. Utsorteringskraven kommer att ge ökade förutsättningar att åstadkomma fler cirkulära flöden av material inom bygg- och rivningsverksamheter. har meddelat föreskrifter om undantag från kraven på utsortering (NFS 2020:7). Förordningen om producentansvar för returpapper upphörde att gälla vid utgången av 2021. Regeringen har inte tagit något initiativ till att återinföra detta regelverk och utskottet har inte heller för avsikt att ta några initiativ med denna innebörd. Därmed föreslår utskottet att motionerna 2021/22:3277 (V) yrkande 24 och 2021/22:3368 (M) yrkande 5 avslås. Återvinning av fosfor och kväve Miljömålsberedningen har i sitt senaste betänkande lämnat förslag om kvotplikt för återvunnen fosfor och kväve i mineralgödsel som syftar till att återvinningen av dessa ämnen ska öka. Frågan om sådan kvotplikt har även berörts i det regeringsuppdrag som redovisade . Dessa förslag bereds i och utskottet ser med intresse fram emot utfallet av detta arbete. Mot bakgrund av det arbete som pågår i frågan föreslår utskottet att motion 2021/22:2461 (SD) yrkandena 3 och 7 lämnas utan åtgärd. Av redovisningen ovan framgår att det pågår ett brett arbete för att skapa bättre förutsättningar för återvinning av elektronik. Utskottet vill särskilt framhålla de förslag som lämnats i utredningsbetänkandet Använd det som fungerar. Detta betänkande är nu under beredning i . I avvaktan på resultatet av detta pågående arbete ger motion 2021/22:3665 (C) yrkande 38 inte anledning någon åtgärd från utskottets sida. Därmed föreslår utskottet att yrkandet avslås. Återvinning av metaller och Som framgår av redovisningen ovan behandlade utskottet motioner om återvinning av metaller och under förra . Utskottet vidhåller sin bedömning och vill särskilt framhålla att Utredningen om att säkerställa en hållbar försörjning av innovationskritiska metaller och ska redovisa sitt uppdrag . Mot den bakgrunden anser utskottet att motionerna 2021/22:2431 (SD) yrkande 16, 2021/22:3665 (C) yrkande 54, 2021/22:4076 (MP) yrkande 2 och 2021/22:4199 (L) yrkande 78 kan lämnas utan åtgärd. Återanvändning och återvinning av textilier Utskottet har senast under förra behandlat motionsyrkanden om ökad återanvändning och återvinning av textilier. De motioner om textilier som har väckts ger inte utskottet anledning att göra några andra uttalanden eller någon annan bedömning. Utskottet vill särskilt framhålla att betänkandet Producentansvar för textil – en del av den cirkulära ekonomin (SOU 2020:72) är under beredning i . Därmed föreslår utskottet att motionerna 2021/22:2453 (SD) yrkandena 2 och 3 samt 2021/22:3665 (C) yrkandena 35 och 37 lämnas utan åtgärd. Utskottet vidhåller det som uttalades vid förra årets behandling av motionsyrkanden om ökad återanvändning av byggmaterial och välkomnar de ytterligare åtgärder som har inletts för en omställning i byggsektorn. Med hänvisning till pågående och aviserade åtgärder föreslår utskottet att motion 2021/22:3419 (MP) yrkande 2 avslås. Återvinning av anläggningar för förnybar energi Utskottet vill till att börja med framhålla att en utbyggnad av vindkraften förutsätter att uttjänta vindkraftverk kan tas om hand och återvinnas på ett klokt sätt. Det är därför välkommet att och har tagit fram en nationell strategi för hållbar vindkraftsutbyggnad. Vidare konstaterar utskottet att det finns vissa tekniker för återvinning av de material som ett vindkraftverk består av samt att det pågår flera forskningsprojekt på området som syftar till ökad återanvändning och återvinning av dessa material. Det som efterfrågas i motionerna får mot denna bakgrund helt eller i huvudsak anses tillgodosett, och utskottet föreslår därför att motionerna 2021/22:168 (M) och 2021/22:3585 (M) lämnas utan åtgärd. Insamling och återvinning av kommunalt avfall Som redovisas ovan har presenterat en utredning om en förbättrad förpackningsinsamling. Utredningen föreslår det som efterfrågas i en av motionerna, dvs. att kommunerna ska ta över ansvaret för insamlingen av förpackningsavfall från hushållen och att producenterna via sina branschorganisationer ska ersätta kommunerna för insamlingen. Utskottet noterar också att arbetar med att förbereda myndighetsföreskrifter om hur den ersättning som en producentansvarsorganisation tar ut från producenterna ska bestämmas. Med hänvisning till det pågående arbetet i denna fråga föreslår utskottet att motion 2021/22:3277 (V) yrkande 25 lämnas utan åtgärd. I handlingsplanen för cirkulär ekonomi framhåller regeringen att man bör underlätta för hushåll och verksamheter att göra sig av med sitt avfall. Utskottet instämmer i detta uttalande och konstaterar att betänkandet Äga avfall – en del av den cirkulära ekonomin (SOU 2021:24), som innehåller förslag i dessa frågor, är under beredning i . Utskottet vill inte föregripa det arbete som pågår och föreslår mot denna bakgrund att motion 2021/22:3497 (C) yrkande 9 lämnas utan åtgärd. Det är av stor vikt att de produkter som tillverkas får så lång livslängd som möjligt så att konsumtionen av nytillverkade produkter kan minska. Utskottet ser positivt på åtgärder som kan öka incitamenten att reparera varor eftersom detta kan gynna såväl miljön och klimatet som konsumenter och de företag som har reparation och återbruk som affärsidé. Utskottet välkomnar därför att regeringen på olika sätt arbetar för att stärka förutsättningarna för återbruk. Utskottet vill här särskilt framhålla att regeringen aviserat att den kommer att lägga fram ett förslag om sänkt mervärdesskatt för reparationer av ett antal olika slags produkter. Utskottet vill dock betona betydelsen av att reparationer och andra åtgärder som vidtas för att förlänga produkters livslängd inte medför risker för människors hälsa eller miljön. Utskottet är inte berett att föreslå ändringar som möjliggör vidareförsäljning av kasserade men reparerade varor och föreslår därför att motion 2021/22:3690 (M) yrkande 27 avslås. Utskottet föreslår att även motionerna 2021/22:2298 (L) och 2021/22:2824 (M) avslås, framför allt med hänvisning till att det som efterfrågas i motionerna åtminstone till stor del kommer att bli tillgodosett om förslaget om sänkt mervärdesskatt läggs fram som planerat och genomförs. Som framgår av redovisningen ovan finns det författningsreglerade mål för materialåtervinning av förpackningar av olika slag. redovisar sitt arbete med plastfrågor i varje årsredovisning, och myndigheten har en skyldighet att lämna förslag till regeringen på åtgärder om myndigheten bedömer att det finns risk för att målen inte uppnås . Utskottet noterar att regeringen därutöver följer upp vilka plaståtervinningsåtgärder respektive har beviljat medel för inom Klimatklivet respektive Industriklivet. Utskottet välkomnar att presenterade en rapport som bl.a. innehåller statistik om hur hög materialåtervinningsgraden är för olika förpackningsslag samt om huruvida de nationella materialåtervinningsmålen uppnås. Mot bakgrund av de redovisnings- och uppföljningsåtgärder som redan vidtas ser utskottet inte behov av att föreslå något kompletterande uppdrag till i detta avseende. Därmed föreslår utskottet att motion 2021/22:3431 (M) yrkande 12 avslås. När det gäller frågan om att förbättra utformningen av förpackningar för återanvändning och främja materialåtervinning av hög kvalitet välkomnar utskottet det arbete i denna fråga som kommissionen bedriver. I avvaktan på utfallet av detta arbete och det förslag som kommissionen väntas presentera föreslår utskottet att motion 2021/22:4199 (L) yrkande 76 lämnas utan åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om producentansvar för läkemedel. Jämför reservation 20 (C) och 21 (MP). I kommittémotion 2021/22:3681 av m.fl. (C) yrkande 11 föreslås att regeringen ska utreda införandet av ett utvidgat nationellt producentansvar för läkemedel för att uppnå miljömålen och en cirkulär ekonomi. Regeringen bör också vara pådrivande för detsamma inom EU. Enligt kommittémotion 2021/22:4062 av m.fl. (MP) yrkande 42 bör det införas ett producentansvar för läkemedel och intäkterna bör användas för att finansiera en ökad rening av läkemedelsrester. behandling och kompletterande uppgifter Enligt 4 § förordningen (2009:1031) om producentansvar för läkemedel ska en producent utan ersättning ta hand om avfall som utgörs av läkemedel, som uppkommit hos hushåll och som lämnas av allmänheten till producenten. Läkemedel som utgör farligt avfall och läkemedelsavfall som uppkommit från t.ex. sjukvården eller hos företagare omfattas inte av producentansvaret. Kommunerna ska svara för transport samt återvinning eller bortskaffande av det läkemedelsavfall som allmänheten inte lämnar till apoteken. Enligt uppgift från () kommer producentansvaret för läkemedel att ses över i och med genomförandet av ändringarna i avfallsdirektivet, vilket ska ske . finns inga krav i på att avloppsreningsverk ska kunna avlägsna läkemedelsrester. Enligt befintlig lagstiftning kan dock mer långtgående reningskrav ställas vid en miljöprövning så länge EU:s avloppsdirektiv[6], som är ett minimidirektiv, följs. har haft i uppdrag att utreda förutsättningarna för att använda avancerad rening för att avskilja läkemedelsrester från avloppsvatten (Avancerad rening av avloppsvatten för avskiljning av läkemedelsrester och andra oönskade ämnen – Behov, teknik och konsekvenser. Redovisning av ett regeringsuppdrag, rapport ). konstaterar att det finns behov av ett sådant och pekar på att sådan rening även skulle medföra rening av andra oönskade ämnen, vilket förstärker nyttan. Regeringen beslutade att satsa 2018, 2019 och 2020 på avancerad rening av avloppsvatten. Medlen skulle användas som ett investeringsbidrag och bidra till att fler avloppsreningsverk installerar avancerad rening av läkemedelsrester, vilket bidrar till minskade utsläpp av läkemedelsrester och andra miljögifter till hav, sjöar och vattendrag. Bidraget förväntades bidra till en ökad kunskapsuppbyggnad kring avancerad rening och belysa de frågeställningar som uppstår vid planering, projektering, upphandling, installation och drift av läkemedelsrening. Satsningen på investeringsbidrag för avancerad avloppsrening har därefter förlängts och bidraget delas ut med stöd av förordningen (2018:495) om bidrag för rening av avloppsvatten från läkemedelsrester. Förordningen upphörde att gälla vid utgången av 2020, men den gäller enligt en ändring i övergångsbestämmelserna dock fortfarande för bidrag som har beviljats före utgången av 2022. beslutade att inom utgiftsområde 20 anslå 1 till anslaget 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö. Av Havs- och vattenmyndighetens (HaV) regleringsbrev framgår det att av anslaget får disponeras av . får användas i enlighet med förordningen om bidrag för rening av avloppsvatten från läkemedelsrester samt förordningen (2018:496) om statligt stöd för att minska utsläpp av mikroplaster till vattenmiljön. Därutöver får anslagsposten användas för kostnader för att administrera stöden (villkor för anslaget 1:11 anslagspost 1). Enligt regleringsbrevet ska redovisa sitt arbete för att minska läkemedel i miljön. ska också i möjligaste mån kvantifiera resultatet, med fokus på förväntade effekter, av de bidrag som har getts enligt förordningen om bidrag för rening av avloppsvatten från läkemedelsrester. Redovisningen ska innehålla information om vilken typ av installationer som fått bidrag samt hur många. beslutade regeringen att inrätta ett för läkemedel i miljön vid i . Kunskapscentrumet har i uppdrag att vara en nationell plattform för dialog och samverkan. Syftet är att öka kunskapsspridning och stimulera till åtgärder och utveckling för att bidra till generationsmål, miljökvalitetsmål, etappmål och de globala målen definierade i FN:s Agenda 2030. Producentansvaret är en viktig del av såväl som EU:s arbete med att både förebygga uppkomsten av avfall och ta hand om det avfall som uppstår på bästa sätt. Utskottet konstaterar att ett starkt producentansvar är centralt för att skapa ett resurseffektivt samhälle och ser därför positivt på att producentansvaret för läkemedel kommer att ses över i samband med genomförandet av ändringarna i avfallsdirektivet. Utskottet framhåller att det finns statliga medel avsatta som får användas för rening av avloppsvatten från läkemedelsrester men noterar att ett utvidgat producentansvar skulle kunna bidra till ytterligare finansiering av sådana åtgärder. Utskottet vill dock inte föregripa den av översyn som regeringen aviserat av producentansvaret för läkemedel och föreslår därför att motionerna 2021/22:3681 (C) yrkande 11 och 2021/22:4062 (MP) yrkande 42 lämnas utan åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om metoderna för skräpmätning. Jämför reservation 22 (C). Enligt kommittémotion 2021/22:3665 av m.fl. (C) yrkande 26 i denna del bör metoderna för skräpmätningar effektiviseras i syfte att bygga upp ett bättre kunskapsunderlag. Enligt uppgift från Håll Rent har organisationen arbetat med skräpmätningar som en del i att minska nedskräpningen. genomförs mätningar med deras metoder i stadsmiljöer, parker, stränder, naturområden och andra miljöer. Skräpmätningar ökar kunskapen om skräpet. Genom att mäta skräp kan man få ledtrådar om vilka åtgärder som behövs, och på så sätt ökar också möjligheten att påverka aktörer som bidrar till nedskräpningen. Genom mätningarna blir det också lättare att följa upp om åtgärderna har fungerat. Genom att mäta skräpet blir det enkelt att sätta upp och följa mätbara mål och se utvecklingen . Mätningar är också ett bra sätt att uppmärksamma problemet och öka allmänhetens kunskap om det. Resultaten kan användas som underlag för kampanjer och i kontakter med medierna. Håll Rent har metoder för skräpmätning i många olika miljöer, från större tätorter till badplatser och naturområden. Mätningarna i tätorter är de som lämpar sig bäst för kommuner som vill sätta upp mål i sina avfallsplaner och följa upp dem. Metoderna är utvecklade tillsammans med och bygger på vetenskapliga principer. Mätmetoderna är utvecklade för att täcka större områden och ger en bra jämförbarhet . De finns för större och mindre tätorter, parker och andra områden (t.ex. ett större torg, en tågstation eller liknande). mäter ca 80 kommuner skräp med dessa metoder.