bet · H901MJU18 · 2022-03-22 00:00:00 — anför att hyggesfritt skogsbruk har potential att lösa flera mål- eller intressekonflikter som kan uppstå mellan virkesproduktion och andra samhällsmål och intressen och är en åtgärd som är positiv för biologisk mångfald, bredden av ekosystemtjänster och grön infrastruktur i landskapet. Hyggesfria metoder har möjlighet att gynna friluftsliv, rekreation, biologisk mångfald, renskötsel och kulturmiljövärden. Många arter ges en större möjlighet att finnas kvar jämfört med vid trakthyggesbruk. Vidare anförs att hyggesfria metoder i de flesta fall innebär lägre produktion och lönsamhet, och maskiner och metoder kan behöva anpassas. Andelen sågtimmer bedöms öka medan massaveden minskar. När det gäller de frivilliga avsättningarnas naturvårdskvalitet fick i regleringsbrevet i uppdrag att ta fram ett förslag på ett system för att följa upp de frivilliga avsättningarnas geografiska läge, varaktighet och naturvårdskvalitet. Uppdraget utfördes i samarbete med och redovisades i rapporten – förslag på system för uppföljning av geografiskt läge, varaktighet och naturvårdskvalitet. Myndigheterna föreslår bl.a. följande: – Samtliga skogsägare ska få möjlighet att bidra med geografisk information om sina frivilliga avsättningar via en digital plattform, t.ex. Mina sidor. Den frivilliga inrapporteringen kan ersätta andra insamlingsmetoder om tillräckligt många markägare använder tjänsten. – För samtliga skogsägare inom storskogsbruket ska det inom ramen för officiella statistik vara obligatoriskt att bidra med digital information om sina frivilliga avsättningar. – Information om småskogsbrukets frivilliga avsättningar hanteras som tidigare genom årlig insamling av arealuppgifter. En eventuell utveckling sker först när systemet för storskogsbruket är prövat och utvärderat. Dialogen med småskogsbruket i utvecklingsarbetet är viktig. I budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 20) redovisas att har tagit fram ett system för att redovisa och följa upp frivilliga avsättningars geografiska läge, varaktighet och naturvårdskvalitet på stor- och mellanskogsbrukets marker. Systemet baseras på uppgiftslämnarskyldigheten och ska göra det möjligt att klassa avsättningarnas naturvårdskvalitet och varaktighet på aggregerad länsnivå. I skogsutredningens betänkande Stärkt äganderätt, flexibla skyddsformer och naturvård i skogen (SOU 2020:73) föreslås bl.a. att regeringen ska besluta vad internationella åtaganden om biologisk mångfald innebär och ställa upp ett långsiktigt mål för hur dessa åtaganden ska uppfyllas i skogen. Utredningen föreslår även att regeringen ska besluta om ett nationellt handlingsprogram för biologisk mångfald i skogen. I stället för att dela upp naturvårdsarbetet mellan skydd, skötsel och miljöhänsyn bör de olika delarna ingå i ett sammanhållet handlingsprogram. Enligt information från är de delar av betänkandet som inte ingår i proposition 2021/22:58 fortfarande under beredning inom . Skogar med höga naturvärden Utskottet delar regeringens bedömning att har skyddsvärda skogsnaturtyper i hela landet och att skyddsvärda skogar inte ska avverkas utan bevaras antingen genom formellt skydd eller genom frivilliga avsättningar. Skogar med höga naturvärden har en mycket stor betydelse för skogens växter och djur. Det är angeläget att dessa skogar skyddas då många naturvärden inte kan återskapas och värdena går förlorade om kvarvarande skogar med höga naturvärden avverkas. Utskottet konstaterar att det finns speciella regler för avverkning och återväxt för fjällnära skog. En markägare måste söka tillstånd hos för avverkning. Syftet med tillståndsplikten är att naturvårdens, kulturmiljövårdens och rennäringens intressen ska ges större tyngd i dessa områden. Utskottet noterar att Änokdomen och ändrade tillämpning av relevant lagstiftning har medfört att färre tillstånd för avverkning medgetts i fjällnära skog. Utskottet välkomnar att regeringen avser att ta fram fler alternativ för skydd ovan och i nära anslutning till gränsen för fjällnära skog, inklusive mer flexibla skydds- och ersättningsformer. Med mer flexibla skydds- och ersättningsformer kan markägarna få ekonomisk kompensation i den utsträckning de har rätt till, och biologisk mångfald och ekosystemtjänster kan bevaras och stärkas. Det är även effektivare att med frivillighet som grund vidta förebyggande åtgärder för att bevara värdefulla fjällnära skogar. Utskottet anser att det är positivt att staten ska prioritera arbetet med att skydda värdefulla skogar ovan och i nära anslutning till gränsen för fjällnära skog och att arbetet ska ske i god samarbetsanda med markägarna. Utskottet håller med om att områdesskydd ovan gränsen för fjällnära skog kan vara ett enklare sätt för markägare att få ersättning jämfört med dagens situation där ersättning oftast fås efter nekat avverkningstillstånd. Vidare noterar utskottet att regeringen både i vårändringsbudgeten och i budgetpropositionen tillfört medel för ersättning till skogsägare som nekats avverkningstillstånd i fjällnära skogar. Utskottet konstaterar att det finns lagstiftning som tillåter avverkning i det fjällnära området under förutsättning att det är förenligt med naturvårdens, kulturmiljövårdens och rennäringens intressen. Därmed avstyrks motionerna 2021/22:4334 (SD) yrkande 5 i denna del och 2021/22:4335 (KD) yrkande 3. Utskottet anser även att motion 2021/22:3279 (V) yrkande 8 kan lämnas utan åtgärd med hänvisning till vad som anförts. När det gäller en strategi för de fjällnära skogarna noterar utskottet att regeringen anser att tillgängliga resurser behöver överensstämma med ambitionen i naturskyddet. Utskottet konstaterar att dessa aspekter måste hanteras inom ramen för den ordinarie budgetprocessen. Mot bakgrund av att regeringen avser att ta fram flera alternativ för skydd av skogar med höga naturvärden bedömer utskottet att motion 2021/22:3279 (V) yrkande 11 i denna del kan lämnas utan åtgärd. Arealmål för skog undantagen från skogsbruk Utskottet understryker att i enlighet med FN:s konvention om biologisk mångfald och på naturvårdsområdet förbundit sig att så långt som möjligt och lämpligt främja skyddet av ekosystem, naturliga livsmiljöer och bibehållandet av livskraftiga populationer av arter i deras naturliga miljöer. Enligt beslut ska detta ske genom skydd eller annat bevarande av områden som har särskild betydelse för biologisk mångfald och ekosystemtjänster. Utskottet noterar att regeringen anser att det fortfarande finns ett stort behov av att bevara och skydda biologiskt värdefulla skogar för att nå de nationella miljömålen. Ansvariga myndigheter drar också slutsatsen att det krävs ytterligare skydd av produktiv skogsmark med särskilt höga naturvärden för att uppfylla dessa åtaganden. Utskottet noterar att regeringen anser att kunskapsunderlaget om hur vi kan kombinera bevarande av biologisk mångfald med ett fortsatt aktivt skogsbruk bör stärkas. Det är av stor vikt att en hållbar skoglig tillväxt med god och säkerställd tillgång till biomassa från den svenska skogen kan öka, inom ramen för att de nationella miljömålen nås. Utskottet konstaterar att efterfrågan på svensk biomassa kommer att öka kraftigt i takt med övergången till en mer cirkulär och biobaserad ekonomi i enlighet med klimatmålen. För att möta den ökade efterfrågan och möjliggöra fossilsubstitution, men med bibehållen ambition om att skyddsvärda skogar inte ska avverkas, är det nödvändigt med en ökad hållbar skoglig tillväxt. Utskottet delar regeringens bedömning att en ökad hållbar tillväxt i skogen även är viktig för klimatpolitiken både genom att den växande skogen utgör en kolsänka och genom att skogsråvaran möjliggör substitution av fossila material. Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att motionerna 2021/22:2456 (SD) yrkandena 7 och 31, 2021/22:3255 (M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:3432 (M) yrkande 16, 2021/22:3436 (M) yrkande 35, 2021/22:4030 (M) yrkandena 43 och 46 och 2021/22:4336 (M) yrkande 19 kan lämnas utan åtgärd. Olika krav på undantag av skog från skogsbruk Utskottet delar regeringens bedömning att utgångspunkten vid inrättandet av formellt skydd ska vara frivillighet och att det är markägaren som i första hand ska ta initiativ till detta. Det är positivt att regeringen avser att ta fram fler skyddsformer som markägare kan välja från med beaktande av att de höga naturvärdena ska skyddas. Utskottet konstaterar att syftet med artskyddsförordningen är att säkra de fridlysta arternas överlevnad. Detta innebär att hänsyn ska tas i skogsbruket så att dessa arter kan överleva i skogslandskapet. Utskottet noterar att har analyserat ett antal nationella domar och ett förhandsavgörande från och kommit fram till att skogsägare kommer att behöva ta betydligt större ansvar än tidigare för att inte störa eller hota fridlysta arter vid avverkning och andra skogsbruksåtgärder. Domarna visar även att betydligt fler av de avverkningsärenden som handlägger där fridlysta arter riskerar att påverkas behöver hanteras enligt . Vidare noterar utskottet att har föreslagit ett antal åtgärder för att säkerställa ett regelverk som effektivt och rättssäkert kan skydda hotade arter och som är tydligt gentemot markägare om när man har rätt till ersättning. Utskottet ser fram emot utfallet av beredningen av förslagen. Utskottet noterar även de åtgärder som regeringen presenterat. I sammanhanget vill utskottet även framhålla att Mark- och har kommit fram till att markägare har rätt till ersättning vid artskyddsärenden. Ersättning kan betalas ut om pågående markanvändning, t.ex. skogsbruk, avsevärt försvåras med hänvisning till artskyddsreglerna. Staten har överklagat domen, men prövningstillstånd har ännu inte meddelats. Utskottet kommer att följa frågan noggrant. Utskottet konstaterar vidare att det pågår ett arbete för att ge skyddsvärda statligt ägda skogar formellt skydd och att överenskommelser har tecknats med , och . Vidare ska staten vara föregångare i hållbart skogsbruk och visa stor naturhänsyn. Utskottet välkomnar att regeringen avser att ge relevanta statliga myndigheter i uppdrag att se över hur de kan verka som föregångare inom hållbart skogsbruk. Därmed anser utskottet att motionerna 2021/22:2456 (SD) yrkandena 4–6, 9, 32, 36 och 38, 2021/22:2462 (SD) yrkande 18, 2021/22:2767 (M), 2021/22:3682 (C) yrkande 11, 2021/22:4334 (SD) yrkande 3 och 2021/22:4337 (L) yrkande 6 kan lämnas utan åtgärd. Inledningsvis vill utskottet framhålla regeringens bedömning att skyddsformerna nationalparker, naturreservat och biotopskyddsområden är mycket viktiga i det formella skyddet av våra värdefullaste naturområden då de ger ett långsiktigt bevarande och kan anpassas efter många olika naturtyper och andra förhållanden. noterar utskottet regeringens intentioner att utreda flexiblare skydds- och ersättningsformer vid formellt skydd av skog och möjligheten att tidsbegränsa biotopskyddsområden. Enligt utskottets mening saknas det ändamålsenliga och tidsbegränsade alternativ för formellt skydd. Utskottet anser att en regelbunden översyn av formellt skyddade områden behöver genomföras med möjligheter till förändringar om skyddet är ändamålsenligt. Naturvärden kan vara tillfälliga och det formella skyddet behöver därför omprövas med jämna mellanrum för att säkerställa att skyddet är ändamålsenligt, bygger på aktuella förutsättningar och motsvarar ett faktiskt behov av skydd. Enligt utskottet ska en regelbunden översyn kunna innebära att skydd ändras och i vissa fall även upphävs om det kan anses ändamålsenligt. Detta bör tillkännage för regeringen. Därmed tillstyrker utskottet motionerna 2021/22:2456 (SD) yrkande 40, 2021/22:3432 (M) yrkande 10 och 2021/22:4336 (M) yrkande 20. Revidering av miljökvalitetsmålen och kvalitetssäkring av frivilliga avsättningar Utskottet noterar regeringens bedömning att trenden för utvecklingen av miljökvalitetsmålen Levande skogar och Ett rikt växt- och djurliv är negativ och att beslutade eller planerade styrmedel inte är tillräckliga för att nå målen. Skogsbruket påverkar det svenska landskapet och de åtgärder som vidtagits har inte varit tillräckliga. Utskottet vill i sammanhanget framhålla att den biologiska mångfalden minskar både globalt och i , ekosystemtjänsterna försämras och 1 miljon arter riskerar att utrotas från jordens yta. Nyttjandet av naturresurser är inte hållbart. Situationen är allvarlig och enligt utskottets mening kvarstår behovet av insatser för att formellt skydda värdefulla naturområden. Utskottet noterar att det pågår många åtgärder för att förbättra tillståndet i skogslandskapet och har förståelse för att många av dessa insatser kräver tid för att ge full utväxling i miljön och minska skogsbrukets negativa effekter. Utskottet vill betona att det krävs ett långsiktigt arbete för att nå miljökvalitetsmålen. Utskottet ser positivt på regeringens ambition att skyddsvärda skogar ska bevaras och att miljöhänsynen i skogsbruket ska öka. Utskottet delar regeringens bedömning att den hänsyn som skogsägarna tar vid brukande av skogen är en viktig del för att uppnå miljökvalitetsmålen. Enligt utskottet är det också angeläget med en kunskapsuppbyggnad om var i skogslandskapet höga naturvärden finns som kan ha betydelse för den biologiska mångfalden. Vidare noterar utskottet att medel har tillförts för skydd och bevarande av värdefulla naturmiljöer. Detta är enligt utskottet viktiga steg på vägen för att förbättra förutsättningarna för att nå miljökvalitetsmålen. Därmed anser utskottet att motionerna 2021/22:2456 (SD) yrkande 45, 2021/22:3279 (V) yrkande 26, 2021/22:3432 (M) yrkande 23, 2021/22:4335 (KD) yrkande 2 och 2021/22:4336 (M) yrkande 2 kan lämnas utan åtgärd. När det gäller hyggesfritt skogsbruk konstaterar utskottet att det inte finns någon nationell målsättning för areal hyggesfritt skogsbruk inom miljömålssystemet. Regeringen har remitterat där det föreslås att regeringen ska besluta om ett etappmål om hyggesfritt skogsbruk. Utskottet vill inte föregå utfallet av beredningen av det arbete som pågår och föreslår därför att motionerna 2021/22:3279 (V) yrkande 15 och 2021/22:4338 (MP) yrkande 5 lämnas utan åtgärd. har lämnat ett antal förslag för en tydligare politik för bevarande av biologisk mångfald i skogen som inte omfattas av propositionen, t.ex. ett nationellt handlingsprogram för biologisk mångfald i skogen och beslut om vad internationella åtaganden om biologisk mångfald innebär. Utskottet noterar att de delar av utredningens betänkande som inte omfattas av propositionen är under beredning inom . I avvaktan på utfallet av denna beredning anser utskottet att motion 2021/22:3682 (C) yrkande 13 kan lämnas utan åtgärd. När det gäller kvalitetssäkring av frivilliga avsättningar delar utskottet regeringens bedömning att det är viktigt att de frivilliga avsättningarna är transparenta så att deras geografiska läge, varaktighet och kvalitet är möjliga att redovisa för att de ska bidra till miljökvalitetsmålet Levande skogar. Utskottet konstaterar vidare att tagit fram ett system för att redovisa och följa upp frivilliga avsättningars geografiska läge, varaktighet och naturvårdskvalitet på stor- och mellanskogsbrukets marker. Mot denna bakgrund avstyrks motion 2021/22:3279 (V) yrkande 9. Förtydligande av regelverket om rätt till ersättning Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om pågående markanvändning och lagstiftning för tillstånd till avverkning i fjällnära skog. Jämför reservation 40 (M, SD, KD). Regeringen avser att återkomma till med förslag som tydliggör bestämmelserna om rätt till ersättning vid avslag på ansökan om tillstånd till avverkning i fjällnära skog. Regeringen gav i uppdrag att bl.a. se över ersättningsbestämmelserna vid nekat tillstånd till avverkning i fjällnära skog. Utredningen föreslår tydligare bestämmelser om ersättning vid avslag på ansökan om tillstånd till avverkning i fjällnära skog. De föreslagna bestämmelserna tydliggör bl.a. att ersättning ska lämnas om pågående markanvändning inom berörd del av fastigheten avsevärt försvåras genom avslag på ansökan om tillstånd till avverkning i fjällnära skog. De syftar även till att säkerställa att det inte ska vara möjligt att få ersättning vid sådant avslag samt att det ska bli tydligt och transparent för alla på vilka marker tillstånd till avverkning i fjällnära skog har nekats. Regeringen avser att återkomma till med en proposition som tydliggör bestämmelserna om rätt till ersättning vid avslag på ansökan om tillstånd till avverkning i fjällnära skog och då bl.a. klargöra att det inte ska vara möjligt att få ersättning vid sådant avslag. Det ska bli tydligt och transparent för alla på vilka marker tillstånd nekats vid en ansökan om tillstånd till avverkning i fjällnära skog. Utredningen föreslår också att det i skogsvårdslagen (1979:429), i enlighet med den praxis som bildats vid () införs en bestämmelse som innehåller en presumtion om att skogsbruk är pågående markanvändning för produktiv skogsmark inom det fjällnära området. MÖD har i domar som avsåg ersättning vid avslag på ansökan om tillstånd till avverkning i fjällnära skog gjort bedömningen att när skogsmark innehas för att bedriva skogsbruk får skogsbruk anses vara pågående markanvändning (domar meddelade i mål M 1729-19 m.fl.). Den historiska användningen av skogen ska enligt denna praxis inte tillmätas någon betydelse i frågan om huruvida skogsbruk är att anse som pågående markanvändning eller inte. En förutsättning för att ersättning ska lämnas vid avslag på ansökan om tillstånd till avverkning i fjällnära skog är att beslutet innebär att pågående markanvändning inom den berörda delen av fastigheten avsevärt försvåras. Kravet gäller enligt 31 kap. 4 § , som är tillämplig vid ersättning enligt 19 § skogsvårdslagen. Det bör noteras att ett sådant krav också finns i 2 kap. 15 § regeringsformen (RF) vid inskränkningar av det allmänna i användningen av mark eller byggnad av andra skäl än hälsoskydds-, miljöskydds- eller säkerhetsskäl. Frågan om en avverkning i fjällnära skog ska anses vara pågående eller ändrad markanvändning har därför betydelse för om ersättning ska lämnas vid ett avslag på ansökan om tillstånd till avverkning i fjällnära skog. I kommittémotion 2021/22:4336 av m.fl. (M) yrkande 9 anförs att skogsbruk alltid ska klassas som pågående markanvändning. Motionärerna anser att allt skogsbruk bör klassificeras som pågående markanvändning, vilket skulle tydliggöra rätten till ersättning när brukandet begränsas. I yrkande 10 anför motionärerna att regeringen bör återkomma till med ett sådant förslag. Även i kommittémotion 2021/22:3432 av m.fl. (M) yrkande 5 anförs att jord- och skogsbruk alltid ska klassas som pågående markanvändning. Enligt kommittémotion 2021/22:2456 av m.fl. (SD) yrkande 3 ska pågående markanvändning på produktiv skogsmark alltid anses vara skogsbruk tills annat eventuellt beslutats i det enskilda fallet och i sådant fall bara efter hörande av markägaren samt med dennes rätt att överklaga beslutet. Även i kommittémotion 2021/22:2462 av m.fl. (SD) yrkande 19 anförs att skogsbruk på skogsmark, liksom jordbruk på jordbruksmark, ska anses vara pågående markanvändning, tills annan markanvändning formellt beslutats efter en rättssäker process för den aktuella fastigheten eller delen av fastigheten, i vilket fall ersättning till ägaren i normalfallet ska betalas ut omgående. I kommittémotion 2021/22:3682 av m.fl. (C) yrkande 5 framhålls behovet av tydligare lagstiftning för tillstånd till avverkning i fjällnära skog. Det handlar bl.a. om att tydliggöra lagstiftningen, exempelvis för skogsbruk ovan den fjällnära gränsen. Det bör särskilt anges i skogsvårdslagen att skogsbruk är pågående markanvändning och att ersättning därmed ska betalas vid ett nekat tillstånd till avverkning i fjällnära skog. Av 2 kap. 15 § andra stycket RF följer att den enskilde ska vara tillförsäkrad ersättning när det allmänna inskränker någons användning av mark eller byggnader på ett sådant sätt att pågående markanvändning inom den berörda delen av fastigheten avsevärt försvåras eller att skada uppkommer som är betydande i förhållande till värdet på denna del av fastigheten. I de fall en lag innebär att användningen av mark eller byggnader inskränks av hälsoskydds-, miljöskydds- eller säkerhetsskäl gäller att rätten till ersättning bestäms genom lag. För sådana rådighetsinskränkningar får det alltså övervägas om en rätt till ersättning ska införas. I 31 kap. 4 § anges sådana beslut enligt som berättigar till ersättning, exempelvis beslut om naturreservat och om biotopskyddsområden. I 31 kap. 2 § anges att bestämmelserna i expropriationslagen (1972:719) som huvudregel ska gälla vid ersättning enligt 31 kap. . I 19 § skogsvårdslagen anges att i fråga om rätt till ersättning för skada till följd av ett beslut enligt 18 § (tillstånd till avverkning i fjällnära skog får inte ges om avverkningen är oförenlig med intressen som är av väsentlig betydelse för naturvården eller kulturmiljövården) eller 18 b § första stycket 1 (när tillstånd till avverkning ges ska besluta om vilka hänsyn som ska tas till naturvårdens och kulturmiljövårdens intressen) gäller 25 kap. 6 § och 31 kap. 2 §, 4 § första stycket, 7 § första stycket första meningen, 8 § första meningen, 9, 12 och 13 §§, 15 § första stycket första meningen och andra stycket, 31 § tredje stycket samt 33 § . Enligt strategin för nationella skogsprogram måste regler för markanvändning vara tydliga och långsiktiga så att markägaren inte kommer i kläm. har signalerat att lagstiftningen om ersättning vid nekat tillstånd till avverkning i fjällnära skog är otydlig. Av strategin framgår att regeringen är beredd att göra en översyn av vilka åtgärder som kan vidtas för att göra lagstiftningen tydligare så att spelreglerna blir tydliga för alla inblandade. Av propositionsförteckning framgår att avser att överlämna en proposition om tydligare bestämmelser vid avslag på ansökan om tillstånd till avverkning i fjällnära skog till . Utskottet välkomnar att regeringen ska återkomma till med en proposition som tydliggör bestämmelserna om rätt till ersättning vid avslag på ansökan om tillstånd till avverkning i fjällnära skog. Det är enligt utskottets mening viktigt att lagstiftningen om ersättning vid nekat tillstånd till avverkning i fjällnära skog är transparent och tydlig. Utskottet noterar även att skogsutredningen har föreslagit en ny bestämmelse i skogsvårdslagen som innehåller en presumtion om att skogsbruk är pågående markanvändning för produktiv skogsmark inom det fjällnära området. Utskottet ser fram emot den proposition i frågan som regeringen aviserat ska överlämnas till . I avvaktan på att en proposition överlämnas till anser utskottet att motionerna 2021/22:2456 (SD) yrkande 3, 2021/22:2462 (SD) yrkande 19, 2021/22:3432 (M) yrkande 5, 2021/22:3682 (C) yrkande 5 och 2021/22:4336 (M) yrkandena 9 och 10 kan lämnas utan åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om nyckelbiotopsinventering och nyckelbiotopsregistrering, förtur för nyckelbiotopsregistrerad mark vid formellt skydd, ett nytt system för att registrera nyckelbiotoper, nyckelbiotopsregistret och analys av rättssäkerheten i nyckelbiotopsregistret. Jämför reservation 41 (M, SD, KD), 42 (V), 43 (M), 44 (SD), 45 (M, SD, KD) och 46 (SD). Regeringen bedömer att bör upphöra med inventering och registrering av nyckelbiotoper. Enligt skogsutredningen var det ursprungliga syftet med nyckelbiotopsinventeringen att inventera små värdefulla biotoper som hyser sällsynta växt- eller djurarter i skogen i syfte att komplettera besluts- och planeringsunderlag för olika aktörer. Utredningen anser dock att nyckelbiotopsbegreppet med tiden har fått en vidare innebörd än vad som ursprungligen avsågs och blivit ett, i vissa avseenden, kontroversiellt begrepp bl.a. för att marknadscertifieringarna har infört krav i sina standarder som på olika sätt innebär att nyckelbiotoper inte får avverkas eller att dessa ska prioriteras för frivilliga avsättningar.