bet · H901SoU12 · 2022-03-07 00:00:00 — I kommittémotion 2021/22:4165 av m.fl. (KD) yrkande 15 föreslås ett tillkännagivande om giltighetstiden för kommunala beslut om personlig assistans. I kommittémotion 2021/22:3806 av m.fl. (SD) yrkande 7 föreslås ett tillkännagivande om att skyndsamt ta fram en långsiktigt hållbar finansieringsmodell för assistansersättningen. I yrkande 8 föreslår motionärerna även ett tillkännagivande om en höjning av schablonen för timersättningen motsvarande löneutvecklingen. I kommittémotion 2021/22:4165 av m.fl. (KD) yrkande 16 föreslås ett tillkännagivande om en utredning av en långsiktigt hållbar indexbaserad finansieringsmodell för timschablonen för assistansersättningen. Åtgärder för att förhindra fusk I kommittémotion 2021/22:3364 av m.fl. (M) yrkande 8 föreslår motionärerna ett tillkännagivande om att motverka organiserad brottslighet, fusk och överutnyttjande av personlig assistans. Vidare föreslår motionärerna i yrkande 9 ett tillkännagivande om regelverket för återbetalningskrav och utbetalningsstopp. Motionärerna anför att det nuvarande regelverket bör ses över för att se om det ligger på en rimlig och skälig nivå när det gäller rättssäkerhet och förutsägbarhet för den enskilda utföraren som det motverkar fusk och överutnyttjande. I kommittémotion 2021/22:3978 av m.fl. (L) yrkande 7 föreslås ett tillkännagivande om att inrätta en LSS-inspektion. Enligt motionärerna ska inspektionen dels ta till vara den enskilda insatsberättigades rättigheter, dels beivra alla former av fusk och oegentligheter med fokus på utförare. I motion 2021/22:117 av (M) föreslår motionären ett tillkännagivande om att sätta upp riktlinjer för systematiska kontroller av assistansersättningar i syfte att hindra fusk. I motion 2021/22:1999 av och (båda M) föreslås ett tillkännagivande om att göra en översyn av lagstiftningen inom LSS för att försöka förhindra fusket. I kommittémotion 2021/22:3512 av m.fl. (C) yrkande 49 föreslås ett tillkännagivande om en översyn av systemet med personligt ombud i syfte att säkerställa jämlika och rättssäkra villkor för målgruppen i hela landet. Personlig assistans är en insats enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, förkortad LSS. I 9 § 2 LSS anges att den som omfattas av lagen kan beviljas biträde av personlig assistent eller ekonomiskt stöd till skäliga kostnader för sådan assistans, till den del behovet av stöd inte täcks av beviljade assistanstimmar enligt 51 kap. socialförsäkringsbalken (2010:110), förkortad SFB. I 9 a § första stycket LSS anges att med personlig assistans enligt 9 § 2 avses personligt utformat stöd som ges av ett begränsat antal personer åt den som på grund av stora och varaktiga funktionshinder behöver hjälp med andning, sin personliga hygien, måltider, att klä av och på sig, att kommunicera med andra eller annan hjälp som förutsätter ingående kunskaper om personen med funktionsnedsättning (grundläggande behov). Hjälp med andning eller med måltider i form av sondmatning ska anses som sådant stöd, oavsett hjälpens karaktär. Av 9 a § andra stycket LSS följer bl.a. att den som har behov av personlig assistans för sina grundläggande behov även har rätt till insats enligt 9 § 2 för andra personliga behov om behoven inte tillgodoses på annat sätt. Om behovet avser hjälp med andning omfattar rätten till insats alla åtgärder som är direkt nödvändiga för att hjälpen ska kunna ges. Om behovet avser hjälp med måltider i form av sondmatning omfattar rätten till insats alla åtgärder som är direkt nödvändiga för förberedelse och efterarbete i samband med sådana måltider. Personlig assistans för andra personliga behov avser även tid under den enskildes dygnsvila när en assistent behöver vara tillgänglig i väntan på att den enskilde behöver hjälp utan att det är fråga om tillsyn (väntetid) tid under den enskildes dygnsvila när en assistent i stället behöver finnas till förfogande på annan plats i väntan på att den enskilde behöver hjälp (beredskap) tid när en assistent behöver vara närvarande i samband med en aktivitet utanför den enskildes hem på grund av att ett hjälpbehov kan förväntas uppstå. I 9 f § anges att när behovet av personlig assistans bedöms för ett barn ska det bortses från det hjälpbehov som en vårdnadshavare normalt ska tillgodose enligt med hänsyn till barnets ålder, utveckling och övriga omständigheter. Detta gäller dock inte till den del hjälpbehovet avser åtgärder som är direkt nödvändiga för att hjälp med andning ska kunna ges måltider i form av sondmatning eller åtgärder som är direkt nödvändiga för förberedelse och efterarbete i samband med sådana måltider. Allmänt gäller att verksamhet enligt LSS ska främja jämlikhet i levnadsvillkor och full delaktighet i samhällslivet för de personer som omfattas av lagen. Målet ska vara att den enskilde får möjlighet att leva som andra (5 §). Verksamheten inom LSS ska vara av god kvalitet och bedrivas i samarbete med andra berörda samhällsorgan och myndigheter. Den ska vara grundad på respekt för den enskildes självbestämmanderätt och integritet. Den enskilde ska i största möjliga utsträckning ges inflytande och medbestämmande över insatser som ges. Kvaliteten i verksamheten ska systematiskt och fortlöpande utvecklas och säkras (6 § första stycket). För verksamheten enligt LSS ska det finnas den personal som behövs för att ett gott stöd och en god service och omvårdnad ska kunna ges (6 § andra stycket). När åtgärder rör barn ska barnets bästa särskilt beaktas (6 a §). Insatser enligt LSS ska ges den enskilde endast om han eller hon begär det (8 §). Om den enskilde är eller uppenbart saknar förmåga att på egen hand ta ställning i frågan kan vårdnadshavare, god man, förmyndare, förvaltare eller framtidsfullmaktshavare begära insatser för honom eller henne. När en insats rör ett barn ska barnet få relevant information och ges möjlighet att framföra sina åsikter. Barnets åsikter ska tillmätas betydelse i förhållande till barnets ålder och mognad. Av 23 § LSS följer att en enskild person inte utan tillstånd av Inspektionen för vård och omsorg () yrkesmässigt får bedriva verksamhet som avses i 9 § 2–10. Tillstånd får endast beviljas den som genom erfarenhet eller på annat sätt har fått insikt i de föreskrifter som gäller för nämnda verksamheter och även i övrigt bedömts lämplig. Tillståndshavaren ska även ha ekonomiska förutsättningar att följa de föreskrifter som gäller för verksamheten. Kretsen som ska prövas omfattar styrelsen och ägaren samt andra med ett väsentligt inflytande över verksamheten. kostar varje ny ansökan för privata verksamheter hos , och en ansökan om ändring av ett befintligt tillstånd kostar . Kommuner ska anmäla till att de bedriver sådan verksamhet som för en privat aktör är tillståndspliktig. Denna anmälan är kostnadsfri. Assistansersättningen regleras i 51 kap. SFB. En försäkrad som omfattas av 1 § LSS kan för sin dagliga livsföring få assistansersättning för kostnader för sådan personlig assistans som avses i 9 a § samma lag (51 kap. 2 § första stycket SFB). För rätt till assistansersättning krävs att den försäkrade behöver personlig assistans i genomsnitt för sådana grundläggande behov som avses i 9 a § LSS. Enligt 51 kap. 5 § SFB lämnas assistansersättning inte för sjukvårdande insatser enligt hälso- och sjukvårdslagen (2017:30). När behovet av personlig assistans bedöms för ett barn ska det enligt 51 kap. 6 § första stycket SFB bortses från det hjälpbehov som en vårdnadshavare normalt ska tillgodose enligt med hänsyn till barnets ålder, utveckling och övriga omständigheter. Detta gäller dock inte till den del hjälpbehovet avser åtgärder som är direkt nödvändiga för att hjälp med andning ska kunna ges måltider i form av sondmatning eller åtgärder som är direkt nödvändiga för förberedelse och efterarbete i samband med sådana måltider. Assistansersättning lämnas med ett särskilt angett belopp . Det eller de belopp som assistansersättning lämnas med ska bestämmas som schablonbelopp som beräknas med ledning av de uppskattade kostnaderna för att få assistans (51 kap. 11 § första stycket SFB). Schablonbeloppet fastställs i 5 § förordningen (1993:1091) om assistansersättning, där det anges att schablonbeloppet ska räknas upp och vara och . Uppräkningen av timschablonen har 2022 därmed lagts på den nivå som gällde –2020 efter att 2021 ha varit . Det följer av 51 kap. 22 § SFB att för den som har beviljats assistansersättning ska den kommun som enligt LSS har ansvar för insatser åt den försäkrade ersätta kostnaderna för de första . Enligt 51 kap. 12 § SFB ska rätten till assistansersättning omprövas i den utsträckning som denna rätt har minskat i omfattning på grund av väsentligt ändrade förhållanden som är hänförliga till den försäkrade. innehöll bestämmelsen ett krav på omprövning av assistansersättning med mellanrum. Detta krav togs bort . ändrades bestämmelsen om omprövning genom förtydliganden om att ändrade förhållanden avser sådana förhållanden som har negativ påverkan på rätten till ersättning och som är hänförliga till den försäkrade (prop. 2017/18:78, bet. 2017/18:SoU17, rskr. 2017/18:164). Omprövningsbestämmelsen i SFB gäller enbart den statliga assistansersättning som beslutar om, dvs. i de fall assistansbehovet i genomsnitt överskrider . För den kommunalt beslutade och finansierade assistansen i övriga fall finns inte motsvarande krav på omprövning. Kommunerna ska emellertid enligt 15 § LSS fortlöpande följa upp vilka som omfattas av lagen och vilka deras behov av stöd och service är. Utbetalning av ersättning för personlig assistans endast vid tillstånd trädde ändringar i LSS (9 d § 4) och SFB (51 kap. 16 b §) i kraft som ger och kommunerna lagstöd för att neka en assistansberättigad utbetalning av ersättning för personlig assistans utförd inom en yrkesmässig enskild verksamhet som saknar tillstånd enligt 23 § LSS. Om verksamheten haft tillstånd ska emellertid ersättning lämnas för assistans som har utförts senast efter den dag då den assistansberättigade underrättades om att tillståndet har upphört att gälla. Om det finns särskilda skäl ska ersättning för assistans få lämnas även i andra fall där verksamheten saknar tillstånd (prop. 2020/21:205, bet. 2021/22:SoU2, rskr. 2021/22:8). Lagändringen innebär också att den som bedriver verksamhet som står under tillsyn enligt LSS ska vara skyldig att på begäran från lämna de upplysningar, t.ex. om i vilka kommuner verksamheten bedrivs, som behöver för att lämna underrättelser om beslut i ett tillsynsärende (26 c § LSS). Vidare ska kommunerna ha i uppgift att anmäla till om det finns anledning att anta att en enskild bedriver yrkesmässig verksamhet med personlig assistans utan tillstånd enligt LSS (15 § 11 LSS). Även ska anmäla till om det finns anledning att anta att en enskild bedriver sådan verksamhet utan tillstånd (110 kap. 42 a § SFB). riktade ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen skyndsamt ska ta initiativ till en utredning som har ett statligt helhetsansvar för personlig assistans som målsättning. I tillkännagivandet förutsågs att utredningen skulle presentera lagförslag för regeringen och att regeringen skulle återkomma till med lagförslag så att de kan träda i kraft före valperiodens slut (bet. 2020/21:SoU10, rskr. 2020/21:80). I budgetpropositionen gjorde regeringen bedömningen att det mot bakgrund av frågans komplexitet inte är möjligt att presentera lagförslag som tillkännagett för regeringen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 9 s. 152). Efter avlämnandet av budgetpropositionen gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att analysera och lämna förslag på hur insatsen personlig assistans enligt LSS och assistansersättning enligt SFB ska organiseras i ett statligt huvudmannaskap (dir. 2021:76, S 2021:05). Syftet med förslaget är enligt utredningsdirektivet en ändamålsenlig reglering som skapar långsiktiga och stabila förutsättningar för en insats som är av god kvalitet och som präglas av hög rättssäkerhet och möjligheter till uppföljning och kontroll. • analysera för- och nackdelar med förändrat huvudmannaskap för personlig assistans • föreslå hur ett statligt huvudmannaskap kan utformas • överväga förslag till alternativa lösningar till ett statligt huvudmannaskap, beskriva organisatoriska och finansiella förändringar och beräkna kostnaderna och finansiering för personlig assistans för var och en av de alternativa lösningar som föreslås • lämna förslag om hur överföring och anpassningar av kommunala beslut om personlig assistans till assistansersättningen enligt SFB kan genomföras. Uppdraget ska redovisas . föreslog i en skrivelse till regeringen att ska ges i uppdrag att även utreda och lämna förslag till lagtext för en mer ändamålsenlig reglering av dels omprövning av rätten till assistansersättning, dels prövningen av fler assistanstimmar (dnr FK 2022/001008). Av skrivelsen framgår att prövningarna inte bör vara mer omfattande eller integritetskänsliga än nödvändigt och att de bör utgå från att personlig assistans ska präglas av förutsebarhet och trygghet för de assistansberättigade. Regeringen beslutade om ett kommittédirektiv för en översyn av insatser enligt LSS och assistansersättningen (dir. 2016:40). Den s.k. överlämnade sitt betänkande Översyn av insatser enligt LSS och assistansersättningen (SOU 2018:88). Utredningen föreslår att en ny lag om stöd och service till vissa personer med funktionsnedsättning ska ersätta nuvarande LSS. Utredningen föreslår även tre nya LSS-insatser: • personlig service och boendestöd – för den som inte bor i gruppbostad eller servicebostad men har behov av stöd i vardagen • personligt stöd till barn – för barn • förebyggande pedagogiskt stöd – för personer som behöver stöd som kräver ingående kunskaper. Vidare föreslår utredningen bl.a. att staten ska ha hela ansvaret för insatsen personlig assistans samt att samma tre grupper som ingår i LSS s.k. personkrets ska finnas kvar. Regeringen valde att inleda en remissbehandling av betänkande . Regeringen pekade dock på att regeringspartierna, och Liberalerna sedan utredningen lämnades ingått en sakpolitisk överenskommelse, och remissinstanserna ombads att lämna synpunkter med vetskap om innehållet i januariavtalet. Det innebar att remissen inte omfattar de förslag som handlar om att begränsa möjligheterna till assistans för barn och för personer med stora och varaktiga funktionsnedsättningar eller förslaget om en schablon för andra personliga behov för personer med assistans. Enligt uppgift från bereds utredningens förslag inom . Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att göra en översyn av socialtjänstlagen (2001:453) och vissa av uppgifter (dir. 2017:39). Utredningen överlämnade sitt slutbetänkande Hållbar socialtjänst – En ny socialtjänstlag (SOU 2020:47). Utredningen föreslår att nuvarande socialtjänstlag ska ersättas av en ny socialtjänstlag, med en ny struktur och mer enhetlig begreppsanvändning. Utredningen lämnar även förslag som syftar till att stärka det förebyggande arbetet och underlätta tidiga insatser. Vidare lämnar utredningen förslag för att stärka kvalitet och utveckla en kunskapsbaserad socialtjänst. Utredningen lämnar även förslag för att förstärka barnrättsperspektivet. Bland annat föreslås en kompletterande bestämmelse om att det vid bedömningen av barnets bästa ska tas hänsyn till barnets åsikter. Betänkandet har remissbehandlats och bereds inom . Utredningen om stärkt assistans gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att se över olika frågeställningar inom personlig assistans enligt LSS (dir. 2020:3). Utredaren skulle se över möjligheten att stärka rätten till personlig assistans för stöd vid egenvårdsinsatser, analysera och föreslå hur rätten till personlig assistans för hjälp med tillsyn kan stärkas samt se över hur föräldraansvaret vid bedömningen av barns rätt till personlig assistans kan smalnas av. Syftet var att öka kontinuiteten och förutsägbarheten inom personlig assistans och assistansersättning. Förslagen skulle också präglas av hög kvalitet och rättssäkerhet. Utredningen överlämnade betänkandet Stärkt rätt till personlig assistans – Ökad rättssäkerhet för barn, fler grundläggande behov och tryggare sjukvårdande insatser (SOU 2021:37). Betänkandet har remissbehandlats och bereds inom . Regeringen anförde i budgetpropositionen att den med anledning av utredningens förslag kommer att återkomma med förslag om stöd för egenvårdsinsatser i syfte att öka patientsäkerheten, ett stärkt stöd för tillsyn samt ett förbättrat stöd till flickor och pojkar upp till som innebär att beräkningen av rätten till assistansersättning får en annan utformning (prop. 2021/22:1 utg.omr. 9 s. 166). Av regeringens förteckning över propositioner som är avsedda att lämnas under återstoden av framgår att regeringen väntas lämna en proposition till om stärkt rätt till assistans, fler grundläggande behov och ökad rättssäkerhet för barn. väntas en proposition om stärkt rätt till personlig assistans vid behov av egenvård. Analys av minskat antal mottagare av assistansersättning fick i regleringsbrevet i uppdrag av regeringen att beskriva och förklara orsaker till det minskande antalet personer som tar emot assistansersättning. I uppdraget ingick att analysera och beskriva orsaker till att antalet personer som beviljas ersättningen minskar samt att analysera och beskriva orsaker till ökningen av antalet personer för vilka ersättningen upphör. redovisade uppdraget till regeringen . Av rapporten framgår att antalet mottagare av assistansersättning har minskat, från drygt 16 000 personer 2015 till drygt 14 000 personer 2019. De största förändringarna i tillämpning som påverkar antalet mottagare av assistansersättning grundar sig enligt rapporten på • domar från () om annan hjälp som förutsätter ingående kunskaper om personen med funktionsnedsättning och egenvård som grundläggande behov • förändringar i lagstiftningen och tillämpningen av omprövning av rätten till assistansersättning • tolkningen av det grundläggande behovet personlig hygien, som inneburit en avgränsning till att hålla sig ren och liknande behov. I rapporten anförs vidare att borttagandet av tvåårsomprövningen har inneburit att färre mottagare av assistansersättningen har fått sin ersättning indragen och att vissa stödmottagare har kvar sin ersättning trots att de med största sannolikhet inte hade haft rätt till assistansersättning om de ansökt . Vidare anförs att en vanlig anledning till att rätten till assistansersättning tidigare upphörde vid en tvåårsomprövning var att de grundläggande hjälpbehoven inte bedömdes överstiga i genomsnitt . Den vanligaste anledningen till att assistansersättningen upphör är emellertid att assistansmottagaren avlider (Rapport – Analys av minskat antal mottagare av assistansersättning, dnr 001381–2020). Satsningar mot fusk och välfärdsbrottslighet Regeringen meddelade i budgetpropositionen att den avser att inrätta en ny myndighet för systemövergripande kontroll av utbetalningar från välfärdssystemen för att ytterligare stärka arbetet mot felaktiga utbetalningar och brottslighet. Den nya myndigheten ska få i uppdrag att motverka fusk och felaktiga utbetalningar genom systemövergripande dataanalyser, urval och fördjupade granskningar av utbetalningar från välfärdssystemen. Myndigheten kommer också att få i uppgift att administrera ett system för transaktionskonton för utbetalningar från välfärdssystemen, t.ex. ersättningar som beslutas av . Regeringen beräknar att sammanlagt ska anslås för myndighetens uppbyggnad (prop. 2021/22:1 utg.omr. 2, bet. 2021/22:FiU2, rskr. 2021/22:119). I budgetpropositionen föreslog regeringen även ytterligare medel till berörda befintliga myndigheter för att stärka arbetet med att motverka felaktiga utbetalningar, skattebrott, bidragsbrott, penningtvätt och finansiering av terrorism. En central del i att stärka arbetet mot felaktiga utbetalningar och brott mot välfärdssystemen är enligt regeringen att förhindra och förebygga att oseriösa aktörer verkar inom välfärdssystemet. Bland förslagen ingår därför ökade medel till Arbetsförmedlingen och i syfte att stärka myndigheternas förmåga att tidigt identifiera sådana aktörer. Anslaget till utökas med i detta syfte (prop. 2021/22:1 utg.omr. 9, bet. 2021/22:SoU1, rskr. 2021/22:123–124). Korrekta utbetalningar från välfärdssystemen För att stärka arbetet med att säkerställa korrekta utbetalningar från välfärdssystemen antog regeringen förordning 2021:663. I enlighet med förordningen har regeringen gett () i uppdrag att stödja och samordna de berörda välfärdsmyndigheternas arbete, bl.a. genom en treårig cykel för s.k. omfattningsstudier. Myndigheterna är Arbetsförmedlingen, , , Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen, och . I ett första steg har myndigheterna analyserat riskerna för felaktiga utbetalningar av enskilda ersättningar. Dessa riskanalyser redovisades till regeringen , och lämnade ESV förslag till regeringen om vilka ersättningar som bör bli föremål för omfattningsstudier (ESV 2021:37). Regeringen beslutade om ett uppdrag till välfärdsmyndigheterna att studera felaktiga utbetalningar av vissa ersättningar, däribland assistansersättningen (Fi2022/00107). , och därefter , ska ESV sammanställa resultatet av omfattningsstudierna och redovisa detta till regeringen. Vid ESV ska det också finnas ett råd för korrekta utbetalningar från välfärdssystemen. Rådets ordförande har utsetts av regeringen medan övriga ledamöter är chefer från de aktuella myndigheterna samt , och . Rådet ska främja samverkan mellan myndigheterna, vara ett forum för informations- och erfarenhetsutbyte samt diskutera åtgärder mot felaktiga utbetalningar. Arbetet har som utgångspunkt de förslag som Delegationen för korrekta utbetalningar från välfärdssystemen lämnade till regeringen (SOU 2019:59) och det övergripande riksdagsbundna målet för att minska de felaktiga utbetalningarna från välfärdssystemen, dvs. att utbetalningarna från välfärdssystemen ska vara korrekta, andelen felaktiga utbetalningar ska minska och fel ska motverkas (prop. 2020/21:1 utg.omr. 2, bet. 2020/21:FiU2, rskr. 2020/21:150). I regleringsbrev anges målet för assistansersättningen enligt följande: arbete med assistansersättning ska bidra till det nationella målet för funktionshinderspolitiken (prop. 2016/17:188, bet. 2017/18:SoU5). Handläggningen ska präglas av hög kvalitet och rättssäkerhet så att den som är berättigad till ersättning också får det. Besluten ska vara likvärdiga över hela landet, för såväl flickor och pojkar som kvinnor och män. ska även säkerställa en god kontroll för ett effektivt och rättssäkert nyttjande av gemensamma resurser och därigenom förebygga och förhindra felaktiga utbetalningar och bidragsbrott. När det gäller återrapporteringen om assistansersättningen ska redovisa måluppfyllelsen och genomförda insatser för att uppnå målet. ska även redovisa hur samverkan med har genomförts och på vilket sätt den har bidragit till att förbättra verksamheten. Vidare ska enligt regleringsbrevet bidra till det övergripande målet att utbetalningarna från välfärdssystemen ska vara korrekta, andelen felaktiga utbetalningar ska minska och fel ska motverkas. Andelen felaktiga utbetalningar från de ersättningar som hanterar ska därför minska. ska redovisa måluppfyllelsen och genomförda insatser för att uppnå målet om att minska de felaktiga utbetalningarna. • upptäckta felaktiga utbetalningar, antal och belopp samt andel felaktiga utbetalningar orsakade av • konstaterade felaktiga utbetalningar, antal och belopp inom kontrollutredning samt en uppskattning av förhindrade felaktiga utbetalningar • återkrav, antal och belopp • total fordran, återbetalda medel, antal och belopp • totalt belopp av upptäckta felaktiga utbetalningar i förhållande till dels de totala utbetalningarna, dels den senaste uppskattningen av det totala beloppet av felaktiga utbetalningar.