bet · H901KU15 · 2022-05-20 00:00:00 — Enligt den nuvarande riksbankslagen ska ordföranden och vice ordföranden i fullmäktige samt ledamöterna i direktionen skriftligen anmäla innehav av finansiella instrument till . Övriga ledamöter i fullmäktige ska skriftligen anmäla innehav av finansiella instrument till . Regeringen föreslår att bestämmelsen förs över till den nya riksbankslagen med den ändringen att samtliga ledamöter i fullmäktige ska göra anmälan till . Regeringen föreslår att nuvarande bestämmelser i riksbankslagen om budget, bokföringsskyldighet och räkenskapsår i huvudsak förs över till den nya riksbankslagen. Enligt den nuvarande ordningen beslutar hur vinst ska disponeras. I propositionen föreslås att fullmäktige ska besluta om disposition av årets resultat, att och ska underrättas om beslutet och att ska godkänna fullmäktiges beslut om disposition av årets resultat. Syftet med ändringen är enligt regeringen att ytterligare tydliggöra oberoende gentemot . Den nya riksbankslagen innehåller även bestämmelser om eget kapital, förlusttäckning och återställning av eget kapital. Förvaltning av tillgångar och utländsk valuta I den nya riksbankslagen finns bestämmelser om förvaltning av tillgångar och utländsk valuta. ska bl.a. förvalta tillgångar för att kunna fullgöra sina uppgifter och befogenheter och generera tillräcklig avkastning för att finansiera verksamheten. Tillgångarna ska förvaltas med låg risk samt med beaktande av ställning som centralbank och syftet med tillgångsinnehavet. Regeringen föreslår även en ny bestämmelse om att ska ha en valutareserv, dvs. tillgångar i utländsk valuta. ges genom förslaget rätt att i lag besluta om att staten ska ta upp lån till valutareserven dels i form av förtida upplåning, dels i form av återställning om valutareserven har använts för åtgärder som värnar den finansiella stabiliteten. Enligt den nuvarande riksbankslagen ska lämna en skriftlig redogörelse om penningpolitiken till finansutskottet . I propositionen föreslås att redogörelser för penningpolitiken ska lämnas till finansutskottet regelbundet eller på begäran. Redogörelserna ska bl.a. innehålla en beskrivning av den penningpolitik som bedrivits, de penningpolitiska besluten och skälen för dessa samt bedömningar av den framtida prisutvecklingen och andra makroekonomiska förhållanden som har betydelse för förutsättningarna att uppnå prisstabilitetsmålet och ta realekonomiska hänsyn. Regeringen föreslår vidare att regelbundet eller på begäran till finansutskottet ska redogöra för kontanthanteringen i och för sin övriga verksamhet, t.ex. finansiell stabilitet och de risker som banken identifierat inom det finansiella systemet. Redogörelserna ska även innehålla information om riskerna på balansräkning efter att de har uppstått och om sådana beslut som påtagligt kan påverka de offentliga finanserna. I propositionen föreslås en ändring i en av riksdagsordningens huvudbestämmelser, och härigenom förtydligas att hela verksamhet ska granskas av finansutskottet. Granskningen bör enligt regeringen avse måluppfyllelse och effektivitet. För att möjliggöra en flexibel granskning bör det inte regleras i riksdagsordningen hur granskningen ska genomföras utan det bör i stället vara en uppgift för finansutskottet att bedöma. I propositionen föreslås även en rad ändringar, i huvudsak följdändringar, i annan lagstiftning. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Regeringen föreslår också ett antal övergångsbestämmelser. Ändringar i den nya riksbankslagen m.fl. (V) begär i kommittémotion 2021/22:4297 att riksbankslagen ska kompletteras med ett sysselsättningsmål och att detta inte ska vara underordnat inflationsmålet (yrkande 1), att ska ha initiativrätt och bestämma de mer precisa målen för penningpolitiken, inklusive det realekonomiska målet (yrkande 2) och att regeringen ska tillsätta en utredning i syfte att strama upp regelverket kring ledande ledamöters och tjänstemäns innehav av värdepapper m.m. (yrkande 3). Motionärerna anser bl.a. att den förda penningpolitiken inte har varit framgångsrik, eftersom inflationen trendmässigt understigit målnivån. Detta har enligt motionärerna lett till negativa konsekvenser på produktion och sysselsättning eftersom realräntorna blivit högre än vad som motiveras av konjunkturläget. Utvecklingen av arbetslösheten sedan inflationsmålet infördes stöder denna bild. Sammantaget anser motionärerna att riksbankslagen behöver kompletteras med en explicit målvariabel för den reala ekonomin, lämpligtvis ett mål för sysselsättningen. Detta mål ska enligt motionärerna inte vara underordnat målet om prisstabilitet. Vidare menar motionärerna att ska formulera de mer precisa målen för penningpolitiken medan utför det operativa arbetet. Förslaget till ny riksbankslag går enligt motionärerna i denna del i rätt riktning eftersom preciseringen av prisstabilitetsmålet i fortsättningen ska förankras i demokratisk ordning. Dock ges i förslaget en exklusiv initiativrätt att precisera prisstabilitetsmålet, vilket alltså innebär att först i efterhand ska godkänna preciseringen av målet. En sådan ordning undergräver enligt motionärerna de folkvaldas möjligheter att bestämma de mer precisa målen för penningpolitiken. Slutligen anser motionärerna att den nuvarande och den föreslagna regleringen om ledande ledamöters och tjänstemäns innehav av värdepapper m.m. är anmärkningsvärt knapphändiga mot bakgrund av att de beslut som fattar har en mycket stor påverkan på de finansiella marknaderna. I denna del hänvisar motionärerna även till medieuppgifter om direktionens innehav och handel med värdepapper, och understryker att en oberoende och självständig myndighet med så stor påverkan på svensk ekonomi måste ha ett högt förtroende. En utredning bör enligt motionärerna omfatta ledamöterna i direktionen och fullmäktige samt andra ledande tjänstemän inom . Huvudprincipen bör vara att dessa personer inte förvaltar sitt eget innehav, dvs. deras innehav ska förvaltas diskretionärt. har beslutat att yttra sig över propositionen som helhet och över följdmotionen, se bilaga 4. Utskottet redogör i yttrandet utförligt för sin bedömning av förslagen som i huvudsak omfattas av finansutskottets beredningsområde. I yttrandet anför finansutskottet bl.a. att det är viktigt och nödvändigt att omfattas av en mer modern och ändamålsenlig reglering. I likhet med Lagrådet anser utskottet att regeringens bedömningar och överväganden, med hänsyn till förslagens konstitutionella betydelse och EU-rättsliga koppling, i flera fall är påfallande kortfattade och att remissynpunkter i väsentliga frågor i vissa fall bemöts mycket kort eller utan egentlig motivering. framhålls att förslagen i materiellt hänseende i allt väsentligt bygger på de förslag som har lämnats av den parlamentariska och att de ändringar som gjorts i förhållande till kommitténs förslag är parlamentariskt förankrade. välkomnar att det föreslås att utskottet ska få ett utökat ansvar för granskningen av och dess verksamhet. Det framhålls att eftersom delar av regeringens förslag innebär att det sker en viss överföring av finansmakt till uppstår särskilda krav på granskning och uppföljning av hela verksamhet och att finansutskottets utökade granskningsansvar är ett viktigt verktyg för att balansera den förskjutningen. konstaterar att två av yrkandena i följdmotionen rör prisstabilitetsmålet. I denna del framhåller utskottet bl.a. att den föreslagna bestämmelsen möjliggör en s.k. flexibel inflationsmålspolitik, vilket innebär att som den försöker uppnå inflationsmålet också ska ta hänsyn till hur realekonomin utvecklas, t.ex. kan vid behov anpassa den tidshorisont inom vilken prisstabilitetsmålet ska uppnås. Enligt finansutskottet har förslaget i denna del en väl avvägd utformning. Dessutom följer det av unionsrätten att prisstabilitetsmålet ska vara det överordnade målet, och det finns därför enligt utskottet inte utrymme att som motionärerna vill likställa målen. När det gäller motionsyrkandet om att det bör vara och inte som ska ha initiativrätten vad gäller att föreslå preciseringar av prisstabilitetsmålet anser finansutskottet att den beslutsordning som föreslås i propositionen är väl avvägd. Utskottet noterar att den föreslagna ordningen inte innebär någon begränsning av utrymme att genom operativa beslut inom ramen för preciseringen verka för att prisstabilitetsmålet uppnås. Därutöver konstaterar finansutskottet att såväl Lagrådet som regeringen gör bedömningen att den föreslagna beslutsordningen inte strider mot instruktionsförbudet i EUF-fördraget. noterar att ledamöter och utskott enligt regeringsformen och riksdagsordningen har möjlighet att initiera frågor genom motioner och utskottsinitiativ och att det vore av värde om kunde belysa vad det innebär i förhållande till exklusiva initiativrätt. Enligt den nya riksbankslagen ska penningpolitiska verktyg omfatta bl.a. att ta emot inlåning, lämna krediter i svenska kronor och utländsk valuta mot betryggande säkerhet samt ingå återköpsavtal. anser att det även fortsättningsvis bör vara möjligt för att i förhållande till finansiella företag ingå återköpsavtal i utländsk valuta mot svenska kronor i likviditetsstyrande syfte och att detta bör tydliggöras i lagen. Vidare framhåller finansutskottet att det är bra och viktigt att roll i kontanthanteringskedjan tydliggörs genom att banken enligt lagförslaget får ansvaret för kontantutgivning, depåverksamhet och övervakning. Mot bakgrund av information som har lämnat till finansutskottet under beredningen av ärendet framstår det dock enligt utskottet inte vara praktiskt möjligt för att få samtliga fem depåer på plats till när den nya lagen ska träda i kraft. Utskottet anser därför att det bör införas en övergångsbestämmelse för depåverksamheten i den nya riksbankslagen. Av övergångsbestämmelsen bör det framgå att bestämmelsen om depåer ska tillämpas fullt ut först . Det bör även framgå att per ska minst tre depåer tillhandahållas. Därutöver konstaterar finansutskottet att frågan om beredskapen i betalningssystemet har blivit alltmer aktuell, inte minst mot bakgrund av beslutet att återuppta en sammanhängande totalförsvarsplanering. Det är därför enligt utskottet bra och nödvändigt att mål, uppgifter och befogenheter i fråga om krissituationer och höjd beredskap tydliggörs i den nya riksbankslagen. framhåller vidare att grunderna för organisation består i den nya riksbankslagen men genom förslaget skapas förutsättningar för en mer ändamålsenlig ansvarsfördelning mellan fullmäktige, direktionen och riksbankschefen. När det gäller motionsyrkandet om att det bör tillsättas en utredning för att strama upp regelverket för ledande ledamöters och tjänstemäns innehav av värdepapper m.m. menar finansutskottet att det föreslagna regelverket i grunden är bra och att det skapar goda förutsättningar för en öppen och saklig granskning av ledamöternas innehav av finansiella instrument. Det finns dock skäl för och finansutskottet att i denna del utveckla sina rutiner för uppföljning och granskning, bl.a. med utgångspunkt i de anmälningar om värdepappersinnehav som ledamöter i direktionen och fullmäktige ska göra till . Mot den bakgrunden anser utskottet att det inte behövs någon utredning i syfte att strama upp regelverket. konstaterar även att med regeringens lagförslag tydliggörs ställning som en oberoende centralbank, och bankens finansiella oberoende stärks. Med ett stort mått av oberoende är det enligt utskottet särskilt viktigt att verksamhet granskas på ett effektivt och ändamålsenligt sätt. Eftersom mål, uppgifter och befogenheter i den nya riksbankslagen anges tydligare än i gällande rätt förbättras också förutsättningarna för den demokratiska granskningen av verksamheten. När det gäller den föreslagna ändringen i en av riksdagsordningens huvudbestämmelser anser finansutskottet att systematiken i bestämmelsen skulle gynnas av en smärre justering av förslaget. Om den föreslagna punkten om uppföljning och utvärdering av verksamhet läggs sist i uppräkningen i 7 kap. 9 § andra stycket i stället för först skulle uppräkningen enligt finansutskottet bättre överensstämma med den ordning i vilken utskottets uppgifter presenteras i första stycket i samma paragraf. Sammantaget föreslår finansutskottet att i allt väsentligt tillstyrker propositionen och avstyrker motionsyrkandena. Som utskottet har redovisat ovan anser finansutskottet när det gäller den nya riksbankslagen och en huvudbestämmelse i riksdagsordningen att det bör göras några mindre ändringar i förhållande till lagförslagen i propositionen. Dessutom anser finansutskottet att det bör göras ett par ändringar av redaktionell karaktär i den föreslagna riksbankslagen. De föreslagna lagändringarna är enligt finansutskottet av sådan art att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. konstaterar inledningsvis att regeringens förslag till en ny riksbankslag samt till ändringar i regeringsformen och riksdagsordningen i materiellt hänseende i allt väsentligt bygger på de förslag som lämnats av den parlamentariska och att de ändringar som har gjorts i förhållande till kommitténs förslag är parlamentariskt förankrade. Regeringens förslag till ändringar i regeringsformen innebär förtydliganden av uppgifter och utökade möjligheter att bemyndiga att meddela föreskrifter inom dess verksamhetsområden. Genom den föreslagna ändringen i riksdagsordningen tydliggörs att finansutskott ska följa upp och utvärdera verksamhet. Utskottet ställer sig bakom regeringens överväganden och förslag till ändringar i regeringsformen och riksdagsordningen. Utskottet delar dock finansutskottets bedömning att systematiken i den aktuella bestämmelsen i riksdagsordningen om finansutskottets uppgifter skulle gynnas av att den föreslagna punkten om uppföljning och utvärdering av verksamhet läggs sist i uppräkningen. Beslut om att ändra grundlag fattas enligt 8 kap. 14 § regeringsformen genom två likalydande beslut. Genom det första beslutet antas grundlagsförslaget som vilande. Det andra beslutet får inte fattas tidigare än att det efter det första beslutet har hållits val till i hela riket och den nyvalda har samlats. Även ändring av en huvudbestämmelse i riksdagsordningen beslutas som huvudregel på motsvarande sätt. Utskottet föreslår därför att som vilande antar regeringens förslag till lag om ändring i regeringsformen och lag om ändring i riksdagsordningen men med en redaktionell ändring i enlighet med finansutskottets förslag. När det gäller regeringens förslag till en ny riksbankslag konstaterar utskottet att den hänger nära samman med de föreslagna ändringarna i regeringsformen och riksdagsordningen. Även i den nya riksbankslagen förtydligas uppgifter. Därutöver stärks oberoende till viss del och dess ställning som en oberoende centralbank och förvaltningsmyndighet tydliggörs. ökar förutsättningarna för granskning av verksamhet och insyn och öppenhet i dess verksamhet. Utskottet, som konstaterar att finansutskottet föreslår att i allt väsentligt tillstyrker propositionen, välkomnar regeringens förslag till en ny riksbankslag. bedömer dock att regeringens förslag till en ny riksbankslag och övriga lagförslag samt förslagen i följdmotionen har ett sådant samband med de föreslagna ändringarna i regeringsformen och riksdagsordningen att de bör behandlas av först i samband med att slutligt behandlar förslagen till lag om ändring i regeringsformen och riksdagsordningen. Därför bör behandlingen av förslagen i dessa delar skjutas upp till /23. Regeringen föreslår i proposition 2021/22:169 punkten 9 en ändring i den nya riksbankslagen. har i betänkande 2021/22:FiU32 i sak ställt sig bakom den ändring som föreslås i propositionen men av samordningsskäl överlåtit den formella behandlingen av förslaget till . bedömer att även behandlingen av detta förslag bör skjutas upp till /23. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2021/22:41 En ny riksbankslag: 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i regeringsformen. 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i riksdagsordningen. Förslag som lagts fram i proposition 2021/22:41 Förslag som lagts fram i proposition 2021/22:169 Ändring i regeringens förslag till lag om ändring i riksdagsordningen ska bereda ärenden om 1. allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken och för beslut om statens budget, och 1. följa upp och utvärdera verksamhet, 2. bereda förslag till beslut om statens budget enligt 11 kap. 18 § tredje och femte styckena, 3. granska beräkningen av statens inkomster och årsredovisningen för staten, och 4. sammanställa beslut om statens budget. 1. bereda förslag till beslut om statens budget enligt 11 kap. 18 § tredje och femte styckena, 2. granska beräkningen av statens inkomster och årsredovisningen för staten, 3. sammanställa beslut om statens budget, och 4. följa upp och utvärdera verksamhet. Ytterligare bestämmelser om utskottets uppgifter finns i regeringsformen och denna lag. yttrande 2021/22:FiU2y