bet · H901AU7 · 2022-02-17 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden. Yrkandena gäller bl.a. ett flexiblare regelverk, stärkt skydd för arbetstagare, turordningsreglerna, utstationering av arbetstagare och EU-lagstiftning på arbetsmarknadsområdet. Utskottet hänvisar i vissa fall till att det gällande regelverket är väl avvägt och inte i behov av förändringar. Utskottet hänvisar även till parternas ansvar på den svenska arbetsmarknaden och pågående arbete. I betänkandet finns 29 reservationer (M, SD, C, V, KD, L, MP) och två särskilda yttranden (M, SD). Cirka 80 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Stärkt skydd för arbetstagare Utökad rätt till ledighet m.m. Lag om skydd för den personliga integriteten i arbetslivet 1.Flexiblare regelverk m.m., punkt 1 (M) 2.Flexiblare regelverk m.m., punkt 1 (C) 3.Flexiblare regelverk m.m., punkt 1 (KD) 4.Flexiblare regelverk m.m., punkt 1 (L) 5.Flexiblare regelverk m.m., punkt 1 – motiveringen (V) 6.Stärkt skydd för arbetstagare, punkt 2 (V) 7.Stärkt skydd för arbetstagare, punkt 2 (MP) 8.Turordningsreglerna, punkt 3 (V) 9.Turordningsreglerna, punkt 3 (KD) 10.Företrädesrätten till återanställning, punkt 4 (V) 11.Uthyrning av arbetstagare, punkt 5 (V) 12.Rätt till ledighet för att bedriva näringsverksamhet, punkt 6 (M, SD, KD) 13.Övrigt om utökad rätt till ledighet m.m., punkt 7 (SD) 14.Övrigt om utökad rätt till ledighet m.m., punkt 7 (C) 15.Övrigt om utökad rätt till ledighet m.m., punkt 7 (V) 16.Övrigt om utökad rätt till ledighet m.m., punkt 7 (KD) 17.Stridsåtgärder, punkt 8 (M) 18.Stridsåtgärder, punkt 8 (C) 19.Stridsåtgärder, punkt 8 (V) 20.Stridsåtgärder, punkt 8 (KD) 21.Återinförande av lex , punkt 9 (M, C, KD) 22.Övrigt om utstationering av arbetstagare, punkt 10 (V) 23.Övrigt om utstationering av arbetstagare, punkt 10 (KD) 24.Lag mot trakasserier i arbetslivet, punkt 11 (V, L, MP) 25.Övrigt om trakasserier i arbetslivet, punkt 12 (MP) 26.Lag om skydd för den personliga integriteten i arbetslivet, punkt 13 (V) 27.EU-lagstiftning på arbetsmarknadsområdet, punkt 14 (M, C) 28.EU-lagstiftning på arbetsmarknadsområdet, punkt 14 (SD) 29.Global , punkt 15 (V) 1.Flexiblare regelverk m.m., punkt 1 (M) 2.Turordningsreglerna, punkt 3 (SD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2021/22:707 av (C) yrkande 3, 2021/22:2882 av i (M), 2021/22:3321 av m.fl. (M) yrkande 1, 2021/22:3325 av m.fl. (M) yrkande 17, 2021/22:3686 av m.fl. (C) yrkande 13, 2021/22:3965 av m.fl. (L) yrkande 25, 2021/22:3974 av m.fl. (L) yrkande 92, 2021/22:3987 av m.fl. (M) yrkande 4, 2021/22:4043 av (M) yrkandena 2–4 och 2021/22:4198 av m.fl. (KD) yrkande 30. Reservation 1 (M) Reservation 2 (C) Reservation 3 (KD) Reservation 4 (L) Reservation 5 (V) – motiveringen Stärkt skydd för arbetstagare 2021/22:461 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 1, 2 och 4–6, 2021/22:464 av m.fl. (V) yrkande 2, 2021/22:469 av m.fl. (V) yrkandena 12, 17 och 21, 2021/22:1296 av och (båda S), 2021/22:1399 av m.fl. (S), 2021/22:1430 av och (båda S), 2021/22:1697 av (S) yrkande 1, 2021/22:2891 av (SD) och 2021/22:4065 av m.fl. (MP) yrkande 34. Reservation 6 (V) Reservation 7 (MP) 2021/22:461 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 8, 2021/22:1466 av Boriana (M), 2021/22:2565 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2021/22:4043 av (M) yrkande 1 och 2021/22:4198 av m.fl. (KD) yrkande 27. Reservation 8 (V) Reservation 9 (KD) 2021/22:461 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 3. Reservation 10 (V) 2021/22:461 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 9–13. Reservation 11 (V) Rätt till ledighet för att bedriva näringsverksamhet 2021/22:2427 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2021/22:3321 av m.fl. (M) yrkande 9, 2021/22:3687 av m.fl. (M) yrkande 4, 2021/22:3707 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2021/22:4210 av m.fl. (KD) yrkande 60. Reservation 12 (M, SD, KD) Övrigt om utökad rätt till ledighet m.m. 2021/22:1283 av (S), 2021/22:2381 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2021/22:2613 av m.fl. (V) yrkande 5, 2021/22:3103 av och (båda M) yrkande 3, 2021/22:3243 av m.fl. (C) yrkande 28, 2021/22:3686 av m.fl. (C) yrkande 12 och 2021/22:4166 av m.fl. (KD) yrkandena 8 och 32. Reservation 13 (SD) Reservation 14 (C) Reservation 15 (V) Reservation 16 (KD) 2021/22:331 av och (båda SD), 2021/22:464 av m.fl. (V) yrkande 1, 2021/22:2881 av i (M), 2021/22:2976 av (KD), 2021/22:3226 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkandena 4 och 5, 2021/22:3325 av m.fl. (M) yrkande 18 och 2021/22:4198 av m.fl. (KD) yrkandena 31 och 32. Reservation 17 (M) Reservation 18 (C) Reservation 19 (V) Reservation 20 (KD) 2021/22:3226 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 6, 2021/22:3321 av m.fl. (M) yrkande 11 och 2021/22:4198 av m.fl. (KD) yrkande 29. Reservation 21 (M, C, KD) Övrigt om utstationering av arbetstagare 2021/22:469 av m.fl. (V) yrkandena 7–9 och 2021/22:4198 av m.fl. (KD) yrkande 28. Reservation 22 (V) Reservation 23 (KD) Lag mot trakasserier i arbetslivet 2021/22:468 av m.fl. (V) yrkande 2, 2021/22:3969 av m.fl. (L) yrkande 13 och 2021/22:4112 av och (båda MP) yrkande 1. Reservation 24 (V, L, MP) Övrigt om trakasserier i arbetslivet 2021/22:4112 av och (båda MP) yrkande 2. Reservation 25 (MP) Lag om skydd för den personliga integriteten i arbetslivet 2021/22:464 av m.fl. (V) yrkande 3. Reservation 26 (V) 2021/22:2565 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2021/22:3226 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 8, 2021/22:3246 av m.fl. (C) yrkande 38 och 2021/22:3325 av m.fl. (M) yrkande 19. Reservation 27 (M, C) Reservation 28 (SD) 2021/22:921 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 10. Reservation 29 (V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (L), (M), (S), (M), (SD), (S), Alireza Akhondi (C), Ciczie Weidby (V), (M), (SD), (KD), Serkan Köse (S), (SD), (MP), (L) och (S). I betänkandet behandlar utskottet 77 motionsyrkanden om arbetsrättsliga frågor från allmänna motionstiden /22. Motionsyrkandena gäller bl.a. frågor om ett flexiblare regelverk, stärkt skydd för arbetstagare, turordningsreglerna, utökad rätt till ledighet, stridsåtgärder och utstationering av arbetstagare. Motionsförslagen finns i bilagan. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om ett flexiblare arbetsrättsligt regelverk. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående förändringsarbete. Jämför reservation 1 (M), 2 (C), 3 (KD) och 4 (L), motivreservation 5 (V) och särskilt yttrande 1 (M). I partimotion 2021/22:3965 av m.fl. (L) framhåller motionärerna att det behövs nya typer av arbeten utan förkunskapskrav för att fler människor ska kunna få ett första jobb. Motionärerna vill att det införs en ny förenklad anställningsform, inträdesjobb, för nyanlända och unga upp till utan gymnasieexamen (yrkande 25). Man ska få ha ett inträdesjobb i maximalt , och anställningsformen innebär bl.a. att arbetsgivaravgiften slopas som den anställde arbetar till en nedsatt ingångslön. I kommittémotion 2021/22:3321 av m.fl. (M) framställer motionärerna krav på att arbetsrätten moderniseras och att omställningsförmågan på arbetsmarknaden förstärks (yrkande 1). Motionärerna menar att den svenska modellen behöver utvecklas i riktning mot mer flexibilitet på den svenska arbetsmarknaden så att företagen kan stärkas och människors jobbchanser öka. Ett liknande förslag framförs i motion 2021/22:3325 av m.fl. (M) yrkande 17. m.fl. (M) anser i kommittémotion 2021/22:3987 att sommarjobb är en bra väg till arbetsmarknaden för unga. Motionärerna menar att det finns hinder i form av bl.a. det arbetsrättsliga regelverket för unga, särskilt unga , att få sommarjobb. Motionärerna föreslår därför att de hinder som står i vägen för unga ska utredas (yrkande 4). I kommittémotion 2021/22:3686 av m.fl. (C) anser motionärerna att regeringen bör verka för att öka möjligheten till lärlingsjobb som även småföretag kan erbjuda (yrkande 13). I kommittémotion 2021/22:4198 av m.fl. (KD) vill motionärerna utöka möjligheterna till provanställning så att fler arbetsgivare ska våga öppna dörren för den som står utan jobb. Motionärerna föreslår därför att provanställningstiden i anställningsskyddslagen förlängs från (yrkande 30). I kommittémotion 2021/22:3974 av m.fl. (L) framhåller motionärerna att personer som är dömda för brott ofta har mycket svårt att hitta en vanlig försörjning. Motionärerna vill därför se åtgärder för att underlätta för före detta kriminella att komma ut på den ordinarie arbetsmarknaden (yrkande 92). En möjlighet skulle kunna vara att inom frivårdens ramar ge bättre möjligheter till tidsbegränsade anställningar så att före detta kriminella får normala yrkeserfarenheter och meriter att hänvisa till. i (M) anser i motion 2021/22:2882 att man bör se över möjligheten att avskaffa reglerna om att arbetsgivare måste varsla vid driftsinskränkning. I motion 2021/22:4043 av (M) vill motionären att det utreds hur kraven som ställs på arbetsgivare i samband med uppsägningar på grund av personliga skäl kan bli mindre långtgående (yrkande 2). I motionen föreslås också att möjligheten att ogiltigförklara en uppsägning tas bort för att minska risken för höga och oförutsägbara kostnader i samband med uppsägning (yrkande 3). Motionären anser vidare att det bör utredas om en arbetsgivare mot ett avgångsvederlag ska kunna säga upp en tillsvidareanställning utan att saklig grund föreligger (yrkande 4). I motion 2021/22:707 av (C) lyfts behovet av flexibla anställningsformer fram, med särskilt fokus på besöksnäringen (yrkande 3). Enligt 6 § lagen (1982:80) om anställningsskydd, kallad anställningsskyddslagen, får avtal om tidsbegränsad provanställning träffas om prövotiden är högst . Provanställningen övergår i en tillsvidareanställning efter att prövotiden löpt ut om inte arbetsgivaren eller arbetstagaren lämnat besked till motparten om att så inte ska ske. Reglerna i 6 § anställningsskyddslagen är dispositiva genom att en avvikelse får göras genom kollektivavtal. Om avtalet inte har slutits eller godkänts av en central arbetstagarorganisation krävs att det finns ett sådant avtal mellan parterna i andra frågor. Frågan om hur provanställningar ska regleras förekommer även i och rådets direktiv (EU) 2019/1152 av om tydliga och förutsägbara arbetsvillkor i Europeiska unionen. Av artikel 8 framgår det bl.a. att en provanställningsperiod inte ska överskrida men att ska vara tillåtna om det är motiverat med hänsyn till anställningens karaktär eller om det ligger i arbetstagarens intresse. Enligt artikel 14 är det också möjligt att göra avvikelser genom kollektivavtal. Enligt artikel 21 ska medlemsstaterna vidta nödvändiga åtgärder för att följa direktivet. Enligt regeringens propositionsförteckning avser regeringen att lämna en proposition till för att genomföra direktivet. Av 7 § första stycket anställningsskyddslagen framgår det att en uppsägning från arbetsgivarens sida ska vara sakligt grundad. Saklig grund kan föreligga på grund av antingen arbetsbrist eller omständigheter som är hänförliga till arbetstagaren personligen, s.k. personliga skäl. Begreppet saklig grund har framför allt fått sitt innehåll genom ett stort antal rättsfall i Arbetsdomstolen. När det gäller uppsägning på grund av personliga skäl ska arbetsgivaren att fullt ut styrka de faktiska omständigheter som lagts till grund för uppsägningen. Brister i bevisningen om vad som faktiskt inträffat går ut över arbetsgivaren. Personliga skäl kan t.ex. vara misskötsamhet, samarbetssvårigheter, bristande arbetsprestationer, trakasserier eller illojalitet. I 7 § fjärde stycket finns en regel om att en uppsägning på grund av personliga skäl inte får grundas enbart på omständigheter som arbetsgivaren har känt till . Vidare måste en arbetsgivare som vill säga upp en arbetstagare på grund av personliga skäl underrätta arbetstagaren om detta i förväg (30 §). Är arbetstagaren fackligt organiserad, ska arbetsgivaren med underrättelsen varsla den lokala arbetstagarorganisation som arbetstagaren tillhör. Av 29 § framgår det att i fråga om en arbetsgivares skyldighet att förhandla före beslut om uppsägning på grund av arbetsbrist gäller 11–14 §§ lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet, kallad medbestämmandelagen. En arbetstagare som har blivit uppsagd från sin anställning har enligt anställningsskyddslagen möjlighet att föra en ogiltighetstalan i domstol. Om uppsägningen har skett utan att det finns någon saklig grund för det har arbetstagaren enligt 34 § första stycket anställningsskyddslagen rätt att på begäran få uppsägningen ogiltigförklarad. Konsekvensen av en dom om att uppsägningen har förklarats ogiltig är att anställningen består på samma villkor som . Av samma bestämmelse framgår det att en ogiltighetstalan inte är möjlig om uppsägningen angrips endast därför att den strider mot turordningsregler. I det fallet kan dock en skadeståndstalan föras. Enligt huvudregeln i 4 § andra stycket anställningsskyddslagen upphör en tillsvidareanställning när en viss uppsägningstid har löpt ut. En situation skulle således kunna uppstå där en tvist om uppsägningens giltighet inte hinner prövas innan uppsägningstiden har löpt ut. För tvister om en uppsägnings giltighet gäller därför enligt 34 § andra stycket att anställningen inte upphör till följd av uppsägningen förrän tvisten har blivit slutligt avgjord. som en sådan ogiltighetstalan pågår och anställningen således består har arbetstagaren rätt till lön och andra förmåner. Domstolen kan dock enligt 34 § tredje stycket för tiden intill det slutliga avgörandet besluta att anställningen ska upphöra vid uppsägningstidens utgång eller , ett s.k. interimistiskt beslut. I 39 § anställningsskyddslagen anges att om en arbetsgivare vägrar att rätta sig efter en dom, i vilken en domstol har ogiltigförklarat en uppsägning eller ett avskedande eller har förklarat att en tidsbegränsad anställning ska gälla tills vidare, ska anställningsförhållandet anses som upplöst. Det framgår vidare av bestämmelsen att arbetsgivaren för sin vägran ska betala skadestånd till arbetstagaren enligt vissa beräkningsgrunder. , Förhandlings- och samverkansrådet PTK (PTK), Industrifacket () och () har träffat en principöverenskommelse om trygghet, omställning och anställningsskydd. Avsikten har från parternas sida varit att ta ett helhetsgrepp om faktorer som i kombination kan skapa flexibilitet, omställningsförmåga och trygghet på arbetsmarknaden. De har gemensamt begärt att regeringen tar fram lagförslag för att anpassa arbetsrätten i enlighet med principöverenskommelsen. Enligt principöverenskommelsen ska ändringar göras i bl.a. lagen (1982:80) om anställningsskydd. Även ett nytt offentligt grundläggande omställnings- och kompetensstöd och ett nytt offentligt studiestöd, s.k. omställningsstudiestöd, ska införas. Tre departementspromemorior har behandlat förslag på hur parternas principöverenskommelse ska genomföras (Ds 2021:16, Ds 2021:17 och Ds 2021:18). I promemorian som avser en reformering av arbetsrätten i enlighet med parternas önskemål (Ds 2021:17) finns bl.a. förslag om vissa ändringar i anställningsskyddslagen. beslutade regeringen om en lagrådsremiss om en reformerad arbetsrätt. Lagrådsremissen innehåller bl.a. förslag om att anställningsskyddslagens begrepp saklig grund ska ersättas av begreppet sakliga skäl och att anställningen inte längre ska bestå under en tvist om ogiltighet när en arbetstagare sagts upp. Vidare föreslås att det allmänna skadeståndet särskilt ska motverka ogiltiga uppsägningar och avskedanden. Lagändringarna föreslås träda i kraft och tillämpas första gången . Lagrådsremissen s bygger på en överenskommelse mellan regeringen och . Enligt regeringens propositionsförteckning avser regeringen att lämna en proposition till för att genomföra parternas överenskommelse. Etableringsjobb är en helt ny modell för staten att stimulera anställningar för långtidsarbetslösa och nyanlända och den bygger på ett förslag från LO, Unionen och . Etableringsjobb skiljer sig från dagens befintliga subventionerade anställningar på så sätt att staten subventionerar anställningen genom att betala en ersättning direkt till individen, i stället för att arbetsgivaren betalar hela lönen till arbetstagaren och sedan får ersättning för en del av lönen från staten. Stödet räknas som ett statligt stöd enligt om statligt stöd, och regeringen behöver därför få stödet godkänt av för att kunna införa det. Regeringen meddelade att en förhandsanmälan har skickats in till för att påbörja processen med att få stödet prövat. I samband med detta uppgav regeringen att avsikten är att införa etableringsjobb i enlighet med parternas förslag . Stärkt samarbete mellan Arbetsförmedlingen och Kriminalvården Krami är en samverkan mellan Arbetsförmedlingen, Kriminalvården och kommunerna. I regleringsbreven för Arbetsförmedlingen respektive Kriminalvården får myndigheterna i uppdrag att tillsammans och i samverkan med landets kommuner eller andra aktörer, utveckla Krami eller motsvarande verksamhet. Syftet är att stärka Kriminalvårdens klienters möjlighet på arbetsmarknaden som ett led i det återfallsförebyggande arbetet. Verksamheten ska också nå fler av Kriminalvårdens klienter. Myndigheterna ska enligt uppdraget dra nytta av de erfarenheter och lärdomar som gjorts av arbetet i de kommuner där verksamheten Krami finns. Myndigheterna ska lämna en gemensam redovisning av uppdraget till regeringen . Motionsyrkanden om ett flexiblare arbetsrättsligt regelverk behandlades av utskottet senast i betänkande 2020/21:AU8 Arbetsrätt (s. 7 f.). Motionsyrkandena avstyrktes med hänvisning till bl.a. pågående arbete. biföll utskottets förslag till beslut (prot. 2020/21:107). Utskottet vill inledningsvis framhålla att en väl fungerande arbetsmarknad som tar till vara människors kompetens och vilja att arbeta utgör grunden för välfärd. En väl fungerande välfärd är i sin tur avgörande för att så många som möjligt ska kunna delta på arbetsmarknaden. Arbete är för de flesta människor den viktigaste källan till försörjning och har stor betydelse för individens möjlighet till delaktighet och inflytande i samhället. Genom att arbeta får många också uppleva gemenskap och möjlighet att forma sitt eget liv och sin framtid. Utskottet anser att den svenska arbetsmarknadsmodellen har visat sig och alltjämt fortsätter att visa sig vara gynnsam för att skapa goda förutsättningar för den svenska arbetsmarknaden. Modellen bygger på en ansvarsfördelning mellan staten och arbetsmarknadens parter och ger god förmåga att snabbt möta de förändringar som sker i vår omvärld. Den bidrar också till att kan bibehålla både hög sysselsättning och hög produktivitet. Utskottet anser att det är centralt att parterna tar ett stort ansvar för regleringen av arbetsmarknaden och anpassar villkoren efter förutsättningar i olika branscher och utifrån ökade krav på snabb omställning. Därigenom kan konkurrenskraft stärkas som goda arbetsvillkor kan upprätthållas. Utformningen av det arbetsrättsliga regelverket spelar stor roll när det gäller vilka förutsättningar arbetstagarna och arbetsgivarna på den svenska arbetsmarknaden har att förhålla sig till. En utgångspunkt för utskottet är att regelverket ska vara väl avvägt både för att skapa trygghet hos arbetstagarna och för att tillgodose behovet av flexibilitet hos arbetsgivarna. I linje med det är det välkommet att regeringens uttryckliga mål på området är en arbetsrätt som skapar förutsättningar för ett arbetsliv som tillgodoser både arbetstagarnas och arbetsgivarnas behov av flexibilitet, trygghet och inflytande. Utskottet konstaterar att dagens arbetsliv för med sig utmaningar som i sig kan påverka den svenska arbetsmarknadsmodellens förutsättningar. En sådan utmaning är den alltmer tudelade arbetsmarknaden med å ena sidan personer med erfarenhet och utbildning – som har lättare att få arbete – och å andra sidan personer utan sådan erfarenhet och utbildning – som har svårare att etablera sig. Livslångt lärande, omställning och kompetensutveckling blir allt viktigare och är en central del i att skapa ett längre och hållbart arbetsliv. Vissa av de förändringar som covid-19-pandemin har inneburit för vårt sätt att arbeta kan också komma att bli bestående. Andra utmaningar är t.ex. arbetstagares förutsättningar att möta en allt snabbare förändringstakt i arbetslivet och behovet av att skapa fler vägar in på arbetsmarknaden. Med utgångspunkt i de utmaningar som finns på den svenska arbetsmarknaden menar utskottet att arbetsgivarna behöver ökad flexibilitet och förutsägbarhet för att kunna anpassa sina verksamheter och klara konkurrensen. behöver arbetstagarna ett skydd som är anpassat för den nya arbetsmarknaden och som garanterar nödvändig trygghet. Utskottet anser att det arbetsrättsliga regelverket ska följa med i utvecklingen och att anpassningar kan behöva göras när det visar sig nödvändigt. Utskottet anser att förändringar på området behöver ske i nära dialog mellan staten och arbetsmarknadens parter. Mot den bakgrunden är det välkommet att parterna har fört konstruktiva förhandlingar om att anpassa det arbetsrättsliga regelverket för att möta utmaningarna på den svenska arbetsmarknaden. Utskottet noterar att den överenskommelse som parterna har kommit fram till på området är grunden för en proposition som kommer att lämnas till för behandling. Motionärerna i detta avsnitt framför olika förslag inriktade på åtgärder som de menar skulle leda till ett mer flexibelt regelverk. I vissa fall motiveras detta med att det är nödvändigt för att underlätta för arbetsgivarna och i andra fall med att det kan skapa vägar in på arbetsmarknaden för fler. När det gäller förslagen i kommittémotion 2021/22:3321 yrkande 1 (M) och motion 2021/22:3325 yrkande 17 (M) om att modernisera arbetsrätten, kommittémotion 2021/22:3987 yrkande 4 (M) om sommarjobb, kommittémotion 2021/22:4198 yrkande 30 (KD) om provanställning, motion 2021/22:2882 (M) om varsel vid driftsinskränkning, motion 2021/22:4043 yrkandena 2–4 (M) om uppsägningssituationer och motion 2021/22:707 yrkande 3 (C) om flexibla anställningsformer noterar utskottet att flera liknande yrkanden har behandlats av utskottet vid upprepade tillfällen . Utskottet står fast vid vad som har anförts om att den övergripande inriktningen bör vara att det är parternas överenskommelse som ska vara styrande för eventuella förändringar av det arbetsrättsliga regelverket i de aktuella frågorna. Utskottet menar således att den typen av förändringar som efterfrågas av motionärerna är sådant som får anses ha tagits om hand om i de förhandlingar som parterna har fört. Det är också något som utskottet kommer att få anledning att återkomma till när regeringens förslag på området lämnas till senare i vår. Utskottet ser inte skäl att förekomma det pågående förändringsarbetet, och därför bör yrkandena avslås. När det gäller partimotion 2021/22:3965 yrkande 25 (L) om inträdesjobb och kommittémotion 2021/22:3686 yrkande 13 (C) om lärlingsjobb delar utskottet visserligen motionärernas inställning att det är viktigt att skapa vägar in på arbetsmarknaden. Utskottet menar dock att regeringens politik möjliggör fler vägar in på arbetsmarknaden för olika grupper och möjliggör för olika typer av arbetsgivare att anställa den som vill ta sig in på arbetsmarknaden. Det finns ett regelverk som tillåter olika typer av anställningsformer och en bredd av arbetsmarknadspolitiska åtgärder, såsom subventionerade anställningar. Utskottet noterar också att regeringens arbete med att införa etableringsjobb har intensifierats. Till skillnad från motionärernas förslag har etableringsjobben den fördelen att de bygger på ett förslag som vissa av parterna på den svenska arbetsmarknaden har enats om. Utskottet menar att det därför är ett förslag som har goda förutsättningar för att bli framgångsrikt i praktiken. Utskottet anser inte att det finns skäl till något initiativ från regeringen, och därför bör yrkandena avslås.