bet · H901SfU16 · 2022-03-18 00:00:00 — Utlänningar i utan tillstånd Utskottet föreslår att ställer sig bakom det som utskottet anför om åtgärder mot skuggsamhället och tillkännager detta för regeringen. Enligt utskottet bör regeringen återkomma med förslag i enlighet med vad utskottet anger i fråga om – effektivare informationsutbyte mellan myndigheter – utökad informationsplikt för myndigheter och kommuner – DNA-analys som huvudregel vid viss anhöriginvandring – anmälningsplikt för asylsökande – boendeskyldighet och elektronisk övervakning – förlängd preskriptionstid för avvisnings- och utvisningsbeslut – fler återtagandeavtal och överenskommelser med ursprungsländer. Utskottet föreslår även att ställer sig bakom det som utskottet anför om ekonomiskt stöd till utlänningar som vistas i utan tillstånd. Enligt utskottet bör det genom lagstiftning införas ett förbud mot att kommuner ger ekonomiskt stöd till utlänningar som vistas i utan tillstånd. Utskottet föreslår vidare att avslår samtliga motionsyrkanden med hänvisning till att de får anses tillgodosedda eller i huvudsak tillgodosedda genom tillkännagivandena. I betänkandet finns tre reservationer (S, SD, V, MP) och sex särskilda yttranden (S, V, MP, L). I en av reservationerna (S, V, MP) föreslås att inte ska göra något tillkännagivande till regeringen om ekonomiskt stöd till utlänningar som vistas i utan tillstånd. I en annan av reservationerna (V, MP) föreslås att inte ska göra något tillkännagivande till regeringen om åtgärder mot skuggsamhället. Utskottet lägger på eget initiativ fram förslagen till tillkännagivanden om dels åtgärder mot skuggsamhället, dels ekonomiskt stöd till utlänningar som vistas i utan tillstånd. Cirka 30 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Utlänningar i utan tillstånd 1.Åtgärder mot skuggsamhället, punkt 1 (V, MP) 2.Ekonomiskt stöd till utlänningar som vistas i utan tillstånd, punkt 2 (S, V, MP) 3.Utlänningar i utan tillstånd, punkt 3 (SD) 1.Åtgärder mot skuggsamhället, punkt 1 (S) 2.Åtgärder mot skuggsamhället, punkt 1 (V) 3.Åtgärder mot skuggsamhället, punkt 1 (MP) 4.Ekonomiskt stöd till utlänningar som vistas i utan tillstånd, punkt 2 (S, MP) 5.Ekonomiskt stöd till utlänningar som vistas i utan tillstånd, punkt 2 (V) 6.Ekonomiskt stöd till utlänningar som vistas i utan tillstånd, punkt 2 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 Bilaga 2 yttrande 2021/22:SoU3y Utskottets förslag till riksdagsbeslut ställer sig bakom det som utskottet anför om åtgärder mot skuggsamhället och tillkännager detta för regeringen. Reservation 1 (V, MP) Ekonomiskt stöd till utlänningar som vistas i utan tillstånd ställer sig bakom det som utskottet anför om ekonomiskt stöd till utlänningar som vistas i utan tillstånd, och detta tillkännager för regeringen. Reservation 2 (S, V, MP) Utlänningar i utan tillstånd 2021/22:313 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2021/22:588 av (M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:1003 av (SD), 2021/22:1485 av Boriana (M), 2021/22:2527 av m.fl. (SD) yrkande 17, 2021/22:2548 av i m.fl. (SD) yrkande 18, 2021/22:2549 av i m.fl. (SD) yrkande 31, 2021/22:2552 av i m.fl. (SD) yrkandena 1, 14, 17 och 33, 2021/22:3564 av (M) yrkande 1, 2021/22:3840 av m.fl. (M) yrkandena 22 och 34, 2021/22:3842 av m.fl. (M) yrkandena 6, 7, 12, 17, 26 och 32.2, 2021/22:3884 av (KD) yrkande 2 och 2021/22:4214 av m.fl. (KD) yrkandena 38, 39 och 43. Reservation 3 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), i (M), (S), (C), (M), (SD), (KD), (S), (L), i (SD), (MP), (M), (S), (SD), (V) och (S). Inom utskottet har det väckts en fråga om att utskottet, med stöd av sin initiativrätt enligt 9 kap. 16 § riksdagsordningen, ska ta initiativ till två tillkännagivanden till regeringen om dels åtgärder mot det s.k. skuggsamhället, dels ekonomiskt stöd till utlänningar som vistas i utan tillstånd. I betänkandet behandlar utskottet även ett trettiotal motionsyrkanden från allmänna motionstiden /22 om motsvarande frågor. Förslagen i motionerna finns i bilaga 1. Statsrådet informerade i frågorna vid utskottets sammanträde . beslutade att ge socialutskottet tillfälle att yttra sig över förslaget som gäller ekonomiskt stöd till utlänningar som vistas i utan tillstånd. yttrande finns i bilaga 2. Utlänningar i utan tillstånd Utskottets förslag i korthet gör två tillkännagivanden till regeringen om dels åtgärder mot skuggsamhället, dels ekonomiskt stöd till utlänningar som vistas i utan tillstånd. avslår samtliga motionsyrkanden med hänvisning till att de får anses tillgodosedda eller i huvudsak tillgodosedda genom tillkännagivandena. Jämför reservation 1 (V, MP), 2 (S, V, MP) och 3 (SD) samt särskilt yttrande 1 (S), 2 (V), 3 (MP), 4 (S, MP), 5 (V) och 6 (L). Sekretess mellan myndigheter och informationsplikt En myndighet ska inom sitt verksamhetsområde samverka med andra myndigheter (8 § förvaltningslagen [2007:900]). För förvaltningsmyndigheter under regeringen gäller även att dessa ska verka för att genom samarbete med myndigheter och andra ta till vara de fördelar som kan vinnas för enskilda samt för staten som helhet (6 § andra stycket myndighetsförordningen [2007:515]). Med sekretess avses ett förbud att röja en uppgift, vare sig det sker muntligen, genom att en allmän handling lämnas ut eller på något annat sätt (3 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen [2009:400], förkortad OSL). I offentlighets- och sekretesslagen regleras också sekretess mellan myndigheter. En uppgift för vilken sekretess gäller får inte röjas för andra myndigheter, om inte annat anges i offentlighets- och sekretesslagen eller i lag eller förordning som denna lag hänvisar till (8 kap. 1 § OSL). Sekretessen kan dock brytas, bl.a. med stöd av 10 kap. 2 § OSL, om det är nödvändigt för att den utlämnande myndigheten ska kunna fullgöra sin verksamhet och enligt den s.k. generalklausulen i 10 kap. 27 § OSL om det är uppenbart att intresset av att uppgifterna lämnas ut har företräde framför det intresse som sekretessen ska skydda. Sekretess hindrar inte heller att en uppgift lämnas till en annan myndighet om en uppgiftsskyldighet följer av lag eller förordning (10 kap. 28 § OSL). För att en myndighet ska kunna lämna ut eller ta emot personuppgifter från en annan myndighet krävs även att gällande dataskyddsreglering ger stöd för att uppgifterna får behandlas. har rätt att ta del av uppgifter hos andra myndigheter i vissa fall, antingen på begäran eller genom direktåtkomst. kan t.ex. ta del av vissa uppgifter i beskattningsdatabas genom direktåtkomst och på begäran få del av uppgifter ur socialförsäkringsdatabas. och utlandsmyndigheterna har en utredningsplikt som innebär att ett ärende ska bli utrett i den omfattning som dess beskaffenhet kräver (23 § förvaltningslagen). I ärenden om uppehållstillstånd på grund av familjeanknytning ska ge sökanden och anknytningspersonen tillfälle att få en DNA-analys utförd när det gäller det biologiska släktskap som åberopas, om övrig utredning inte är tillräcklig (13 kap. 15 § utlänningslagen [2005:716], förkortad UtlL). Enligt artikel 16.4 i familjeåterföreningsdirektivet (2003/86/EG) får medlemsstaterna utföra särskilda kontroller när det finns välgrundade misstankar om vilseledande eller skenäktenskap. I Europeiska kommissionens meddelande COM(2014) 210 anges att medlemsstaterna har en viss frihet att bedöma när det är lämpligt och nödvändigt att kontrollera familjebanden genom intervjuer eller andra undersökningar, däribland DNA-provtagning. Förvar och komplement till förvar En utlänning som har fyllt får tas i förvar under de förutsättningar som anges i 10 kap. 1 § UtlL. Ett barn får under vissa förutsättningar tas i förvar (10 kap. 2 § UtlL). En utlänning som har fyllt får enligt 10 kap. 6 § UtlL i stället för att tas i förvar ställas under uppsikt. Även ett barn får under vissa förutsättningar ställas under uppsikt (10 kap. 7 § UtlL). Uppsikt innebär att utlänningen är skyldig att på vissa tider anmäla sig hos eller hos . I ett beslut om uppsikt ska det anges på vilken ort anmälningsskyldigheten ska fullgöras. Utlänningen får också åläggas att lämna ifrån sig sitt pass eller annan legitimationshandling (10 kap. 8 § UtlL). och Säkerhetspolisen får vid verkställighet av beslut om avvisning eller utvisning omhänderta en utlänning om det är nödvändigt för att förbereda eller genomföra verkställigheten (9 kap. 12 § UtlL). Ekonomiskt stöd till utlänningar som vistas i utan tillstånd Lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl., förkortad LMA, innehåller bestämmelser om bistånd till bl.a. utlänningar som har ansökt om uppehållstillstånd i som flykting eller som annan skyddsbehövande (1 § första stycket LMA). Av 11 § följer att rätten till bistånd som regel upphör när uppehållstillstånd ges eller när utlänningen lämnar landet. Den som håller sig undan så att ett beslut om avvisning eller utvisning inte kan verkställas har inte rätt till bistånd (12 § LMA). Den som omfattas av lagen om mottagande av asylsökande m.fl. har inte heller rätt till bistånd enligt 4 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453) för förmåner av motsvarande karaktär (1 § andra stycket LMA). Av Högsta förvaltningsdomstolens avgörande HFD 2013 ref. 83 framgår att den omständigheten att en person håller sig undan och därför inte har rätt till bistånd enligt lagen om mottagande av asylsökande m.fl. inte innebär att personen i fråga upphör att omfattas av lagens personkrets. I avgörandet HFD 2017 ref. 33 anförde domstolen att den som omfattas av lagen om mottagande av asylsökande m.fl. enligt 1 § andra stycket LMA inte har rätt till försörjningsstöd enligt 4 kap. 1 § socialtjänstlagen, vilket innebär att bistånd då inte heller kan lämnas i form av nödbistånd med stöd av 4 kap. 3 § socialtjänstlagen, eftersom den paragrafen förutsätter att försörjningsstöd enligt 4 kap. 1 § samma lag alls kan komma i fråga. Kommunen har emellertid enligt 2 kap. 1 § socialtjänstlagen det yttersta ansvaret för att enskilda får det stöd och den hjälp som de behöver och kan enligt 4 kap. 2 § socialtjänstlagen ge bistånd även i andra fall än de som omfattas av 4 kap. 1 § nämnda lag. Av överklagandebestämmelserna i 16 kap. 3 § socialtjänstlagen följer emellertid att dessa paragrafer inte ger enskilda en sådan rätt till bistånd som kan prövas i domstol. Av avgörandet HFD 2018 ref. 39 följer att rätten till bistånd enligt socialtjänstlagen för en utlänning som inte har uppehållstillstånd eller uppehållsrätt i men som genomgår rättspsykiatrisk vård här inte kan begränsas till akuta nödsituationer. Preskriptionstid för avvisnings- och utvisningsbeslut Enligt 12 kap. 22 § UtlL upphör ett beslut om avvisning eller utvisning som inte har meddelats av allmän domstol att gälla efter att beslutet vann laga kraft. Om beslutet har förenats med ett förbud mot att återvända till med längre giltighetstid upphör beslutet om avvisning eller utvisning att gälla först när tiden för återreseförbudet går ut. Sekretess mellan myndigheter och informationsplikt I kommittémotion 2021/22:3840 av m.fl. (M) yrkande 22 begärs en översyn av utlänningslagens och utlänningsförordningens regler om uppgifts- och underrättelseskyldighet. Myndigheternas underrättelseskyldighet behöver omfatta många fler situationer. Information bör t.ex. lämnas till i fall då en person visar upp en pass- eller identitetshandling för att säkerställa att det inte rör sig om uppgifter som verket saknar och som indikerar att en person aldrig borde ha fått skyddsstatusförklaring och beviljats uppehållstillstånd. Vidare bör uppgiftsskyldighet i förhållande till utvidgas för att minska riskerna för felaktiga utbetalningar. För att få bukt med sekretess- och dataskyddslagstiftningens hämmande inverkan på effektiv informationsöverföring bör regeringen även göra en större översyn av nämnda lagstiftning med utgångspunkten att det ska införas en ny huvudregel som innebär att berörda myndigheter ska kunna dela relevant information. I yrkande 34 föreslår motionärerna en översyn av informationsöverföring och en informationsplikt i förhållande till i vissa fall. Det bör ses över vilka rutiner och regeländringar som behövs för att ska få information exempelvis i fall då det framkommer uppgifter som indikerar att en person har upphört att vara flykting respektive alternativt skyddsbehövande eller aldrig borde ha fått skyddsstatusförklaring och beviljats uppehållstillstånd. I kommittémotion 2021/22:3842 av m.fl. (M) anför motionärerna att och pågående arbete med att ta fram en ny övergripande överenskommelse om direktåtkomst ska fortsätta och intensifieras (yrkande 6). Mot bakgrund av osäkerheten när det gäller hur det kommer att ta att tillsätta utredningen om en mer effektiv och sammanhållen återvändandeprocess bör förslagen om skilda ärendehanteringssystem och en överenskommelse om direktåtkomst som presenteras i och slutredovisning av uppdrag om effektiviserat informationsöverförande genomföras (rapport , dnr 1.1.2-2020-32543). Motionärerna framhåller vidare att det ska göras en bred översyn av sekretess- och dataskyddslagstiftningen där utgångspunkten bör vara att det ska införas en ny huvudregel som innebär att berörda myndigheter ska kunna dela relevant information (yrkande 7). Motionärerna anför att införandet av en bestämmelse om att sekretessbelägga datum för verkställighet bör övervägas samt att kommuners och myndigheters informationsplikt i förhållande till och ska vara en del av ett särskilt uppdrag att främja ett fungerande återvändande. I kommittémotion 2021/22:2552 av i m.fl. (SD) yrkande 1 framhålls vikten av att det tas ett samlat grepp mot skuggsamhället. Bland de nödvändiga åtgärder som behöver vidtas nämner motionärerna att offentliga tjänstemän ska meddela när en illegal migrant påträffas. I yrkande 33 anges att kommunikationen mellan myndigheter i ärenden om utlänningskontroll och återkallelse av tillstånd måste förbättras. Sekretessbestämmelser ska inte längre hindra kommunikationen mellan myndigheterna. Regeringen bör återkomma till med förslag om hur rådande sekretessbarriärer i exempelvis utlänningsdatalagen kan utmönstras så att tjänstemän på olika myndigheter i högre grad ska få tillgång till relevant och nödvändig information, i synnerhet när det gäller kontroll av utlänningars rätt att vistas i . DNA-analys som huvudregel vid viss anhöriginvandring Enligt kommittémotion 2021/22:2548 av i m.fl. (SD) yrkande 18 bör det införas ett krav på DNA-test för att styrka släktskap. Många länder saknar fortfarande fungerande folkbokföringssystem, vilket får till följd att det går att lura att det finns ett släktskap mellan en anknytningsperson i och en utlänning. Den möjlighet att kräva DNA-test för att styrka släktskap som finns bör bli ett krav och tillämpas i samtliga fall där ett test inte framstår som uppenbart obehövligt. Anmälningsplikt för asylsökande, boendeskyldighet och elektronisk övervakning I kommittémotion 2021/22:3842 av m.fl. (M) yrkande 32 i denna del anför motionärerna att anmälningsplikt (boendeskyldighet) vid boenden bör införas. Anmälningsplikt innebär restriktioner av den enskildes möjligheter att röra sig fritt, t.ex. genom att han eller hon behöver anmäla sig eller måste vara på boendet mellan vissa klockslag. Enligt kommittémotion 2021/22:2549 av i m.fl. (SD) yrkande 31 ska asylsökande hållas under uppsikt genom olika former av anmälningsplikt. har ett ökande antal utlänningar i olika stadier av asylprocessen gått under jorden och blivit en del av ett växande skuggsamhälle. Fram till det att motionärernas förslag om transitcenter har genomförts fullt ut ska asylsökande utan undantag hållas under uppsikt under asylprocessen. Asylsökande som placerats i boenden bör kunna anmäla sig direkt i boendet eller på . För att underlätta för asylsökande som väljer eget boende bör dessa erbjudas elektronisk fotboja, armband eller motsvarande automatiserat system som ett frivilligt alternativ. Konsekvensen av brott mot anmälningsplikt eller villkor för elektroniskt system ska vara böter, och i förekommande fall förvar. I motion 2021/22:313 av m.fl. (SD) yrkande 1 föreslås att brottsdömda personer med utvisningsbeslut ska bära fotboja. I kommittémotion 2021/22:4214 av m.fl. (KD) yrkande 38 begär motionärerna ett tillkännagivande om att införa möjlighet till boendeskyldighet i samband med avvisnings- eller utvisningsbeslut. Om det efter att tiden för frivillig avresa löpt ut bedöms att ett avvisnings- eller utvisningsbeslut kommer att verkställas inom en relativt snar framtid ska ett beslut om boendeskyldighet kunna fattas. Ekonomiskt stöd till utlänningar som vistas i utan tillstånd I kommittémotion 2021/22:3842 av m.fl. (M) yrkande 17 anförs att kommunerna inte ska ha rätt att ge ekonomiskt bistånd till personer som saknar rätt att vistas i landet. Av rättsfallet HFD 2017 ref. 33 framgår att den som håller sig gömd i syfte att undandra sig verkställighet av ett avvisningsbeslut inte har rätt till försörjningsstöd enligt socialtjänstlagen. Regelverk och praxis tycks dock tillämpas på olika sätt i kommunerna. Det behöver därför genom lagstiftning införas ett förbud mot att kommuner ger ekonomiskt stöd till personer som undanhåller sig verkställighet av ett avvisnings- eller utvisningsbeslut. Liknande tillkännagivanden begärs i motionerna 2021/22:588 av (M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:1003 av (SD), 2021/22:1485 av Boriana (M) och 2021/22:3564 av (M) yrkande 1. Förlängd preskriptionstid för avvisnings- och utvisningsbeslut Enligt kommittémotion 2021/22:3842 av m.fl. (M) yrkande 12 ska preskriptionstiden för avslagsbeslut i asylärenden förlängas från fyra till . För att inskärpa betydelsen av att den som har ett gällande avvisnings- eller utvisningsbeslut ska lämna landet bör möjligheten att få en ny asylansökan prövad både i och på EU-nivå begränsas. I kommittémotion 2021/22:2552 av i m.fl. (SD) yrkande 14 anges att preskriptionstiden för utvisningsbeslut ska avskaffas. Mot bakgrund av att det är ett stort antal personer som blir kvar i och att verkställigheten av utvisningsbeslut försvåras av att många håller sig undan myndigheterna bör preskriptionstiden för utvisningsbeslut avskaffas. I kommittémotion 2021/22:4214 av m.fl. (KD) yrkande 43 anförs att en förlängning av preskriptionstiden för att kunna söka asyl en andra gång bör utredas. För en asylsökande som avviker och sedan håller sig gömd uppstår en chans att ansöka om asyl på nytt när utvisningsbeslutet preskriberats. Motionärerna är därför positiva till att utreda förlängd preskriptionstid om det ökar återvändandet. Återtagandeavtal och överenskommelser med ursprungsländer I kommittémotion 2021/22:3842 av m.fl. (M) yrkande 26 anför motionärerna att fler överenskommelser och återtagandeavtal med ursprungsländer ska ingås. Återtagandeavtal bör ingås bilateralt, tillsammans med våra nordiska grannländer och genom EU-samarbetet. Det är avgörande att de följs upp och kommer till praktisk användning. i m.fl. (SD) anser i kommittémotion 2021/22:2552 yrkande 17 att krafttag krävs för att få till stånd återtagandeavtal med främmande stater. Det måste betraktas som helt oacceptabelt att främmande stater vägrar ta ansvar för sina egna medborgare. bör sätta press genom olika instrument för att andra stater ska ta sitt ansvar, oavsett om det gäller utlänningar som utvisats från på grund av brott eller som en följd av ett avslagsbeslut från . Om länderna vägrar ta emot sina egna medborgare bör de inte heller kunna få finansiellt eller annat stöd av vare sig eller EU. Även andra former av diplomatiska påtryckningar och sanktioner bör kunna nyttjas, i den mån det behövs i den enskilda situationen. Ett liknande tillkännagivande begärs i kommittémotion 2021/22:2527 av m.fl. (SD) yrkande 17. Enligt kommittémotion 2021/22:4214 av m.fl. (KD) yrkande 39 bör på egen hand och tillsammans med EU verka för fler återtagandeavtal med viktiga mottagarländer. Även i motion 2021/22:3884 av (KD) yrkande 2 föreslås att fler återtagandeavtal tecknas. har yttrat sig över förslaget till initiativ i den del som gäller ekonomiskt stöd till utlänningar som vistas i utan tillstånd. I yttrandet anför socialutskottet bl.a. följande: Ekonomiskt bistånd enligt socialtjänstlagen är det yttersta skyddsnätet i det sociala trygghetssystemet och fyller en mycket viktig funktion i ett välfärdssamhälle. Det kan emellertid inte accepteras att personer som vistas olovligen i landet uppbär sådant bistånd. Den som vistas olovligen i landet ska enligt utskottets uppfattning inte ha rätt till ekonomiskt bistånd. Detta bör framgå av lag. anser därför att socialförsäkringsutskottet bör ta ett initiativ i enlighet med det anförda och föreslå ett tillkännagivande till regeringen. överlämnar med detta yttrande sex motionsyrkanden från allmänna motionstiden /22. Det gäller motionerna 2021/22:588 (M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:1485 (M), 2021/22:3564 (M) yrkande 1, 2021/22:3842 (M) yrkande 17 och 2021/22:1003 (SD). Med hänvisning till vad som anförts anser socialutskottet att motionsyrkandena får anses tillgodosedda och socialförsäkringsutskottet bör således avstyrka yrkandena. uppskattades att antalet som vistades i utan tillstånd uppgick till mellan 10 000 och 50 000 personer. I proposition 2020/21:159 (s. 10) anges att antalet sannolikt har ökat väsentligt. Skuggsamhället drabbar inte minst de personer som lever i landet utan tillstånd eftersom de löper en extra stor risk att utnyttjas och utsättas för våld och andra övergrepp. Att vidta åtgärder för att motverka skuggsamhället är också en fråga om att värna befolkning och landets säkerhet. har fått bevittna alltför många fall av vålds- och terrorhandlingar utförda av personer som saknar rätt att vistas här. Det ska inte gå att leva i utan tillstånd. Mot bakgrund av vad som anförts anser utskottet att en rad åtgärder måste genomföras . Regeringen bör återkomma till med förslag enligt nedan. När det gäller sekretess mellan myndigheter har bl.a. och i olika sammanhang påtalat att sekretess- och dataskyddslagstiftningen har en hämmande inverkan på effektiv informationsöverföring. Det är hög tid att gå från utredningar till konkreta förslag. Utgångspunkten bör vara att det ska införas en ny huvudregel som innebär att berörda myndigheter kan dela relevant information. Kommuner och myndigheter ska vara skyldiga att informera och när de kommer i kontakt med personer som vistas i utan tillstånd. Det innebär att myndigheter som en person kan komma i kontakt med får ett ansvar för att säkerställa personens lagliga rätt att vistas i . Genom informationsplikten försvåras möjligheterna att leva i landet utan tillstånd. I de fall där det finns en rätt till utbildning eller hälso- och sjukvård ska informationsplikten inte gälla. Frågan om undantag från informationsplikten i övrigt bör utredas. Utskottets utgångspunkt är att informationsplikten inte ska omfatta situationer när en person vänder sig till en myndighet eller kommun i syfte att komma i åtnjutande av en rättighet som personen i fråga eller hans eller hennes barn skulle kunna vara berättigad till enligt gällande rätt. I ärenden om uppehållstillstånd på grund av familjeanknytning finns i vissa fall en möjlighet att få en DNA-analys utförd av det biologiska släktskap som åberopas i ansökan. Enligt utskottets mening ska utförande av DNA-analys i stället vara huvudregel i dessa ärenden. Den omständigheten att det förekommer att barn utnyttjas eller far illa på olika sätt efter att ha tagits hit av personer som inte är deras föräldrar utgör i sig skäl för åtgärden. Utskottet anser att en asylsökande ska vara skyldig att vara tillgänglig för och att det bör införas en anmälningsplikt för asylsökande. En person som avviker utan att lämna kontaktuppgifter ska automatiskt förlora rätten till boende och bidrag. På detta sätt används myndighetens begränsade resurser till de som samarbetar med myndigheterna. När det gäller frågan om förvarstagning anser utskottet att fler kompletterande åtgärder behövs.