bet · H901CU33 · 2022-03-17 00:00:00 — Länsstyrelserna ska redovisa hur de arbetar med att genomföra den nationella planen, vilka undantag som har beslutats och på vilken grund samt vilka vatten som har förklarats som kraftigt modifierade i enlighet med vattenförvaltningsförordningen för de vattenförekomster där det finns verksamheter som omfattas av den nationella planen. Vattenmyndigheternas åtgärdsprogram och miljökvalitetsnormer Som redan nämnts bedrivs vattenförvaltningen i i cykler . I slutet av varje cykel ska vattenmyndigheten i respektive vattendistrikt presentera en förvaltningsplan, ett åtgärdsprogram och miljökvalitetsnormer för kommande cykel. Vattenmyndigheternas åtgärdsprogram regleras i 6 kap. vattenförvaltningsförordningen. Åtgärdsprogrammen ska ange de åtgärder som behöver vidtas för att miljökvalitetsnormerna ska kunna uppfyllas och vilka myndigheter och kommuner som behöver göra vad inom sina ansvarsområden. Åtgärdsprogrammen är bindande och varje myndighet och kommun ansvar ansvarar för att genomföra sina åtgärder. Det kan exempelvis handla om att ta fram vägledning, prioritera resurser till de platser där vattenåtgärder ger störst effekt eller att genom tillsyn ställa krav på en verksamhet som har ett utsläpp av ett miljöfarligt ämne till vatten. Under vissa förutsättningar ska vattenmyndigheterna ge regeringen möjlighet att pröva ett förslag till åtgärdsprogram. Vattenmyndigheterna gav regeringen sådan möjlighet både för förvaltningsperioden –2015 och för perioden –2021. Åtgärdsprogrammen –2015 beslutade regeringen att inte pröva. Däremot prövade regeringen åtgärdsprogrammen –2021. Åtgärdsprogram, förvaltningsplaner och miljökvalitetsnormer –2027 Mellan och genomfördes samråd om vattenmyndigheternas förslag till åtgärdsprogram, förvaltningsplaner och miljökvalitetsnormer –2027. Under senare delen av perioden avsåg samrådet även vattenmyndigheternas förslag till miljökvalitetsnormer för sådana vattenförekomster med vattenkraft som ska prövas enligt den nationella planen –2024. Samrådsinstanser var t.ex. olika departement, domstolar, centrala myndigheter, länsstyrelser, kommuner, högskolor och universitet samt vattenråd och vattenvårdsförbund. begärde vattenmyndigheterna, bl.a. med anledning av att Havs- och vattenmyndigheten och vissa kommuner hade begärt det, att regeringen skulle pröva vattenmyndigheternas förslag till åtgärdsprogram –2027. beslutade , efter ett initiativ från miljö- och jordbruksutskottet, att bl.a. rikta ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen skulle pröva vattenmyndigheternas åtgärdsprogram –2027 (se ovan under rubriken om småskalig vattenkraft m.m.). fattade vattendelegationerna beslut om att anta vattenmyndigheternas förslag till miljökvalitetsnormer för perioden –2027. Föreskrifter med nya miljökvalitetsnormer trädde därefter i kraft . Delegationerna fattade även beslut om åtgärdsprogram och förvaltningsplaner, dock med förbehåll för regeringens eventuella prövning. beslutade regeringen att ta upp vattenmyndigheternas förslag till åtgärdsprogram –2027 till prövning, vilket innebar att delegationernas beslut om åtgärdsprogram och förvaltningsplaner för den aktuella cykeln inte trädde i kraft. Till dess att åtgärdsprogrammen –2027 är fastställda gäller de delar i programmen –2021 som är aktuella. Den första prövningsgruppen i den nationella planen skulle lämna in sina ansökningar . Det innebär att de första omprövningarna nu har inletts vid landets mark- och miljödomstolar. Dessa mål är starten på ett stort antal omprövningar av vattenverksamheter som kommer att pågå . Utskottet vill framhålla att det är viktigt att omprövningarna görs utifrån ett väl underbyggt underlag. Inför prövningarna behöver det finnas en helhetssyn, såväl nationellt som i fråga om det specifika avrinningsområdet. Som slog fast i 2017/lagstiftningsärende om miljöanpassning av vattenkraft ska de möjligheter att ställa mindre långtgående krav som följer av till förmån för samhällsnyttiga verksamheter utnyttjas fullt ut vid t.ex. meddelande av miljökvalitetsnormer och andra föreskrifter samt vid beslut om klassning av vattenförekomster. Utskottet kan konstatera att vattenmyndigheterna utfärdade föreskrifter om nya miljökvalitetsnormer. Åtgärdsprogrammen för förvaltningscykeln 2021–2027 står dock fortfarande under regeringens prövning. Vad den prövningen kommer att resultera i återstår att se. Även om mark- och miljödomstolarnas omprövningar enligt den nationella planen främst görs i förhållande till de gällande miljökvalitetsnormerna kan det enligt utskottet inte uteslutas att de nya åtgärdsprogrammen –2027 skulle kunna få viss betydelse i de prövningar som görs efter det att dessa åtgärdsprogram har fastställts. Detta innebär att förutsättningarna för de prövningar som har inletts och de prövningar som kommer senare i viss mån kan skilja sig åt. Utskottet anser att det är viktigt att prövningarna enligt den nationella planen i så stor utsträckning som möjligt görs utifrån samma förutsättningar. Alla dammar och kraftverk ska behandlas på samma sätt, och det är viktigt att de prövningar som kommer tidigt i processen inte får en annan bedömning än de som kommer . Det hade därför i och för sig varit önskvärt om åtgärdsprogrammen för nästkommande förvaltningscykel hade varit på plats före inledningen av den första prövningsgruppen i den nationella planen. Att så inte var fallet är dock inte något som vare sig eller regeringen kan göra något åt. Det är nu en uppgift för mark- och miljödomstolarna att utföra sina prövningar av den första gruppen utifrån inkomna ansökningar och övrigt underlag. Utskottet vill understryka att den politiska viljan när det gäller vattenkraften vid upprepade tillfällen har kommit till uttryck i tillkännagivanden från till regeringen. Det är en uppgift för regeringen att vidta de åtgärder som krävs för att säkerställa att regelverket och myndigheternas handläggning motsvarar den viljan. Nästa prövningsgrupp i den nationella planen ska lämna in sina ansökningar . Om de nya åtgärdsprogrammen inte är på plats bör regeringen till att börja med senarelägga tidsfristen för kommande prövningsgruppers ansökningar för att undvika att flera prövningsgrupper bedöms utan att åtgärdsprogrammen –2027 har fastställts. Vidare bör regeringen – t.ex. genom en tydlig myndighetsstyrning – säkerställa att de myndigheter som följer genomförandet av planen, och som har till uppgift att agera vid behov, vidtar alla nödvändiga åtgärder för att minimera omprövningarnas negativa inverkan på vattenkraftselen. Det måste säkerställas att riktvärdet om verkligen upprätthålls som en maximal produktionsförlust och att de undantag som medger verkligen nyttjas fullt ut. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Den nationella planen för omprövning av vattenkraft (S, V, L, MP) av (MP), (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: avslår utskottets förslag. Vattenkraftens betydelse för det svenska energisystemet är fundamental. Genom de regeländringar om miljöanpassning av vattenkraften som trädde i kraft kan vattenkraften fortsätta ha en nyckelroll i det svenska elsystemet som den anpassas till moderna miljövillkor. I ett tillkännagivande från till regeringen uttalades att det fortsatta arbetet med att reformera vattenlagstiftningen och vattenförvaltningen behöver vara inriktat på att värna den småskaliga vattenkraften genom minskat regelkrångel, respekt för äganderätten och effektiva miljöåtgärder till rimliga kostnader. Den nationella planen för moderna miljövillkor beslutades av regeringen . Omprövningarna har inletts, och de kommer att genomföras . I samband med regeringens beslut om den nationella planen framhölls vikten av en nationell helhetssyn och att prövningarna ska baseras på ett väl underbyggt underlag. Detta underlättar prövningarna och säkerställer dessutom att de görs på ett sätt som inte blir onödigt ingripande. Den nationella planen beslutades av regeringen , och man tog då hänsyn till flera olika aspekter. För det första ska alla involverade aktörer, dvs. de enskilda vattenkraftsägarna samt domstolarna och de andra myndigheterna, få förutsättningar att förbereda prövningarna genom framtagande av underlag, samordning m.m. Vidare ska tidsplanen bidra till att domstolarna får en förhållandevis jämn arbetsbelastning . Själva den geografiska indelningen av prövningsgrupperna är framtagen med det främsta syftet att sammankopplade vattenverksamheter i samma huvudavrinningsområden ska kunna prövas samordnat. Vi ser inte något som helst skäl för att nu agera för att utverka en ändring i tidsplanen. Att ändra tidsplanen vore till att börja med olyckligt för alla de aktörer som redan har inrättat sig efter den. Det kan givetvis inte uteslutas att det i ett senare skede kommer fram omständigheter som gör att den gällande tidsplanen behöver justeras. Regeringen framhöll i sitt beslut om den nationella planen att uppföljning är centralt för att säkerställa att utfallet av planen och de enskilda prövningarna inte går emot syftet att få en samordnad prövning med största möjliga nytta för vattenmiljön och nationell effektiv tillgång till vattenkraftsel. Det måste därför förutsättas att utfallet av den nationella planen kommer att följas upp noggrant och att eventuella behov av justeringar utreds och åtgärdas på ett väl underbyggt sätt. Det ska understrykas att de involverade myndigheterna har en möjlighet att föreslå ändringar i tidsplanen. I sammanhanget måste det också påpekas att åtgärdsprogrammen har liten eller ingen betydelse för omprövningarna enligt den nationella planen. Dessa prövningar görs utifrån föreskrifter om miljökvalitetsnormer. Vattenmyndigheterna kommer att göra en successiv översyn av alla vattenförekomster som påverkas av vattenkraft som ska prövas enligt den nationella planen, inklusive statusklassningar och miljökvalitetsnormer. En sådan översyn har gjorts av de vattenförekomster som påverkas av vattenkraft som ska prövas och nya föreskrifter om miljökvalitetsnormer har också trätt i kraft. Att regeringens prövning av åtgärdsprogrammen för nästa förvaltningsperiod ännu inte är klar kan därför inte gärna motivera att man skjuter upp de kommande prövningarna just när de första prövningarna precis har inletts. Vi kan vidare konstatera att redan när regeringen beslutade den nationella planen framhölls att möjligheter att ställa mindre långtgående krav till förmån för samhällsnyttiga verksamheter ska utnyttjas fullt ut vid t.ex. meddelande av miljökvalitetsnormer och klassning av vattenförekomster. Av vattenförvaltningsförordningen följer också en skyldighet för vattenmyndigheterna att besluta om mindre stränga krav när förutsättningarna för detta är uppfyllda. Vi utgår från att vattenmyndigheterna följer det gällande regelverket, inklusive riktvärdet om för vad som, på nationell nivå, kan anses vara betydande negativ påverkan på kraftproduktionen enligt 4 kap 3 § vattenförvaltningsförordningen. Avslutningsvis vill vi framhålla följande. Innan den nationella planen antogs hade vissa remissinstanser uttryckt oro för att de kommande prövningarna skulle resultera i återkallade tillstånd och krav på utrivning av verksamheter. Som regeringen uttryckte i samband med att planen antogs finns emellertid liten anledning att tro att det skulle hända. Det får nämligen antas att det endast i undantagsfall inte skulle vara möjligt att besluta om bestämmelser och villkor som innebär en tillräcklig miljöanpassning för att uppfylla krav. Vattendirektivet kräver inte att vattenkraftverk stängs ned utan endast att verkens påverkan undersöks och att anpassningsåtgärder vidtas om den negativa påverkan är betydande. Något som särskilt bör lyftas fram i det här sammanhanget är Vattenkraftens Miljöfond, som har till syfte att förena produktion av vattenkraftsel med moderna miljökrav. Den som äger vattenkraftverk kan ansöka om pengar ur fonden för att utreda, anpassa och modernisera sitt eller sina kraftverk efter dagens miljölagstiftning. Av dessa skäl anser vi sammanfattningsvis att det saknas anledning för att göra något tillkännagivande om den nationella planen. Utskottets förslag bör därför avslås. Jag vill inleda med att yrka bifall till reservationen. Vattenkraftens betydelse för det svenska energisystemet är fundamental. Den bidrar med funktioner till energisystemet som planerbarhet och reglerbarhet och utgör nästan hälften av vår energiproduktion. Vattenkraften är och kommer att vara ryggraden i det svenska energisystemet. Genom de regeländringar om miljöanpassning av vattenkraften som trädde i kraft kan vattenkraften fortsatt ha nyckelrollen i det svenska elsystemet som den anpassas till moderna miljövillkor. I ett tillkännagivande från till regeringen uttalades att det fortsatta arbetet med att reformera vattenlagstiftningen och vattenförvaltningen behöver vara inriktat på att värna den småskaliga vattenkraften genom minskat regelkrångel, respekt för äganderätten och effektiva miljöåtgärder till rimliga kostnader. Den nationella planen för moderna miljövillkor beslutades av regeringen . Omprövningarna har inletts, och de kommer att genomföras . I samband med regeringens beslut om den nationella planen framhölls vikten av en nationell helhetssyn samt att prövningarna ska baseras på ett väl underbyggt underlag. Detta underlättar prövningarna och säkerställer dessutom att de sker på ett sätt som inte blir onödigt ingripande. Den nationella planen beslutades av regeringen , och man tog då hänsyn till flera olika aspekter. För det första ska alla involverade aktörer, det vill säga de enskilda vattenkraftsägarna samt domstolarna och andra myndigheter, få förutsättningar att förbereda prövningarna genom framtagande av underlag, samordning med mera. Vidare ska tidsplanen bidra till att domstolarna får en förhållandevis jämn arbetsbelastning . Själva den geografiska indelningen av prövningsgrupperna är framtagen med det främsta syftet att sammankopplade vattenverksamheter i samma huvudavrinningsområde ska kunna prövas samordnat. Vi socialdemokrater ser inte något som helst skäl för att nu agera för att utverka en ändring i tidsplanen. Att ändra tidsplanen vore till att börja med olyckligt för alla de aktörer som redan har inrättat sig efter den. Det kan givetvis inte uteslutas att det i ett senare skede kommer fram omständigheter som gör att den gällande tidsplanen behöver justeras. Regeringen framhöll i sitt beslut om den nationella planen att uppföljning är centralt för att säkerställa att utfallet av planen och de enskilda prövningarna inte går emot syftet att få en samordnad prövning med största möjliga nytta för vattenmiljön och för nationell effektiv tillgång till vattenkraftsel. Det måste därför förutsättas att utfallet av den nationella planen kommer att följas upp noggrant och att eventuella behov av justeringar utreds och åtgärdas på ett väl underbyggt sätt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Den nationella planen för omprövning av vattenkraft Det ska understrykas att de involverade myndigheterna har en möjlighet att föreslå ändringar i tidsplanen. I sammanhanget måste det också påpekas att åtgärdsprogrammen har liten eller ingen betydelse för omprövningarna enligt den nationella planen. Dessa prövningar görs utifrån föreskrifter om miljökvalitetsnormer. Vattenmyndigheterna kommer att göra en successiv översyn av alla vattenförekomster som påverkas av vattenkraft som ska prövas enligt den nationella planen, inklusive statusklassningar och miljökvalitetsnormer. En sådan översyn har gjorts av de vattenförekomster som påverkas av vattenkraft som ska prövas , och nya föreskrifter om miljökvalitetsnormer har också trätt i kraft. Att regeringens prövning av åtgärdsprogrammen för nästa förvaltningsperiod ännu inte är klar kan därför inte gärna motivera att man skjuter upp de kommande prövningarna just när de första prövningarna precis har inletts. Redan när regeringen fattade beslut om den nationella planen framhölls att möjligheter att ställa mindre långtgående krav till förmån för samhällsnyttiga verksamheter ska utnyttjas fullt ut vid till exempel meddelande av miljökvalitetsnormer och klassning av vattenförekomster. Av 4 kap. 10 § vattenförvaltningsförordningen följer också en skyldighet för vattenmyndigheterna att besluta om mindre stränga krav när förutsättningarna för detta är uppfyllda. Jag utgår från att vattenmyndigheterna följer det gällande regelverket, inklusive riktvärdet om en och en halv terawattimme för vad som på nationell nivå kan anses vara betydande negativ påverkan på kraftproduktionen enligt 4 kap. 3 § vattenförvaltningsförordningen. Avslutningsvis vill jag framhålla följande. Innan den nationella planen antogs hade vissa remissinstanser uttryckt oro för att de kommande prövningarna skulle resultera i återkallade tillstånd och krav på utrivning av verksamheter. Som regeringen uttryckte i samband med att planen antogs finns emellertid liten anledning att tro att så skulle bli fallet. Det får nämligen antas att det endast i undantagsfall inte skulle vara möjligt att besluta om bestämmelser och villkor som innebär en tillräcklig miljöanpassning för att uppfylla krav. Vattendirektivet kräver inte att vattenkraftverk stängs ned utan endast att verkens påverkan undersöks och att anpassningsåtgärder vidtas om den negativa påverkan är betydande. Något som särskilt bör lyftas i det här sammanhanget är Vattenkraftens miljöfond, som har till syfte att förena produktionen av vattenkraftsel med moderna miljökrav. Den som äger vattenkraftverk kan ansöka om pengar ur fonden för att utreda, anpassa och modernisera sitt eller sina kraftverk efter dagens miljölagstiftning. Av dessa skäl anser vi socialdemokrater att det saknas anledning för att göra något tillkännagivande om den nationella planen. Inledningsvis vill jag för våra yngre åhörare uppe på läktaren tala om att vi debatterar våra svenska vattenkraftverk, hur vi ska ta hand om dem och miljön och hur fiskarna ska klara av att simma uppströms i åar och älvar. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Den nationella planen för omprövning av vattenkraft står vi här igen med ytterligare ett utskottsinitiativ från . Det handlar återigen om den svenska vattenkraften. Det verkar vara angeläget för att föra fram, men i ärlighetens namn blir jag inte riktigt klok på vad som ligger bakom detta. Så sent som hade vi i ett annat utskott ett liknande utskottsinitiativ. Man vill då lätta på miljöprövningen av vattenkraft. Ett grönt och liberalt parti inser självfallet att vi behöver se till att vattenkraftsanläggningar följer moderna miljövillkor. Det är nu vår. Solen skiner och smälter snön. De vårflöden som ska forsa fram i älvar och åar uteblir på många håll, eftersom det finns cirka 2 100 vattenkraftverk i vårt land som hindrar det naturligt skapade vårflödet. De flesta av våra kraftverk drivs med tillstånd. Flera av dessa gamla vattenkraftverk saknar också tillstånd helt. De av oss som har tagit ett par paddeltag i våra älvar och åar kan skriva under på att kraftverken är många. Man får ofta lyfta och bära kanoter och kajaker. Det finns ju 2 100 kraftverk. Det finns nog ingen i detta rum som inte anser att vattenkraften har haft och kommer att ha en avgörande betydelse för vårt lands energibehov. Men när man nu vill flytta fram och pausa omprövningarna av vattenkraften går det helt emot miljölagstiftningen som slagit fast att alla kraftverk ska få moderna miljövillkor och att omprövningarna ska ske enligt en nationell plan. En översyn utifrån miljökvalitetsnormer har gjorts av de vattenförekomster som påverkas av vattenkraft. Dessa ska prövas . Nya föreskrifter om miljökvalitetsnormer har också trätt i kraft. Detta kan inte motivera att det viktiga arbetet med moderna miljövillkor skjuts upp. Jag vill återigen påminna om hur viktigt detta är för vår natur och miljö. Det borde jag på ett sätt inte behöva göra eftersom det egentligen känns så självklart, men jag gör det ändå. Även om vattenkraften är en av våra viktigaste förnybara energikällor har den lett till att många av de strömmande miljöerna har försvunnit. Rinnande vatten är biologiskt jämförbart med korallrev. Även den strandmiljö som finns längs mindre vattendrag är otroligt artrik. Dammar som byggs upp gör att detta försvinner. har vi brist på dessa miljöer i , och detta har skett på grund av de många dammarna och vattenkraften. De skapar barriäreffekter och hindrar fiskar och andra vattenorganismers vandring men även transport av sediment, näring och andra viktiga ämnen nedströms. Endast vid av de svenska kraftverken finns fiskpassager. Det gör att fiskens lek hindras, vilket påverkar tillgången till fisk längs hela vår kust. Det gäller speciellt de viktiga rovfiskarnas funktion i näringskedjan. Där dessa fiskpassager finns fungerar många av dem dessutom undermåligt. De naturliga vattenflödena har förändrats. Effekterna för vår viktiga biologiska mångfald blir stora. Mest extremt blir det förstås där man i olika älvfåror knappt tappar något vatten alls. Så kallad nolltappning får stor påverkan. Fokus har varit på de lägsta vattenföringarna i form av minimitappningar som självklart inte på något sätt är naturliga. Vattenkraftverken påverkar miljö- och ekosystemen negativt. Det måste finnas en tydlighet i hur vi hanterar detta. Här finns det möjligheter. Det går att göra miljöanpassningar, som exempelvis fiskpassager. Lutande galler eller bubbelbarriärer kan installeras så att fiskarna inte skadas eller dödas. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Den nationella planen för omprövning av vattenkraft Liberalerna fattade på sitt landsmöte ett beslut om fria vandringsvägar från kust till fjäll. Det kommer vi att fortsätta verka för. Det finns en tidsplan som startade . Den ska pågå . Det borde vara självklart att vi inför moderna miljökrav för de över 2 000 vattenkraftverken och inte väntar med det. Att förslaget om att skjuta upp miljöprövningar läggs fram förbryllar mig. Det handlar ju om ett liberalt och grönt parti som håller naturvärden högt. I den debatt vi i ett annat utskott hade om fiskepolitik talade väldigt varmt om de kustnära fiskemiljöerna som är beroende av fiskens vandringsvägar, och dessa påverkas otroligt mycket av kraftverken. Det ska därför bli intressant, fru talman, att särskilt lyssna till anförandet från ledamot. Det kan väl inte vara så att man sätter näringen före den biologiska mångfalden? Det vill jag inte tro. Och jag vill heller inte tro att centerpartisterna tycker att alla dessa över 2 100 vattenkraftverk inte behöver miljöanpassning . Det skulle tvärtom gynna de gröna näringarna med mer fisk och bättre vatten i vattendragen. Fler fritidsfiskare gynnar lokala företag på landsbygden med fisketurism, boenden och matbutiker. Ekoturismen skulle kunna blomstra än mer med väl fungerande vattendrag. Med andra ord kan vi säga att allt har sin tid. Många av dessa kraftverk har haft sin tid av att vara utan miljöanpassningar. är det hög tid att göra om och göra rätt. Floder, älvar, åar och bäckar fungerar tillsammans som naturens blodomlopp. Vi betalar ett högt pris om vi fortsätter skjuta på dessa miljöprövningar. Det är nu vi kan göra om och göra rätt. Jag yrkar bifall till utskottsinitiativet och avslag på reservationen. Energiförsörjningsfrågan har sällan varit så aktuell som den är just . Frågorna om den småskaliga vattenkraften har vi dock levt med . Den småskaliga vattenkraftens betydelse för det svenska energisystemet har utmålats som mindre viktig av ett antal aktörer, både från politiskt håll och av vissa myndigheter. För oss moderater är vattenkraft, även den småskaliga, viktig ur ett elförsörjningsperspektiv men även ur ett samhällsperspektiv. Många av de mindre kraftverk som finns i har funnits i generationer. De är en viktig del av vår landsbygd. De är viktiga för dem som bor där. De är viktiga kulturbyggnader, men de är också viktiga för vårt elsystem.