bet · H901TU6 · 2022-02-07 00:00:00 — Utskottet föreslog att skulle avslå yrkandena med hänvisning till höga ambitionsnivå i 5G-utbyggnaden och välkomnade pådrivande roll i det internationella 5G-sambarbetet, inte minst inom EU och inom . biföll utskottets förslag. I utskottets yttrande 2019/20:TU3y till utrikesutskottet framhöll utskottet betydelsen av att nå en europeisk linje när nästa generations infrastruktur för mobil kommunikation byggs ut. När det gäller 5G och den fortsatta utbyggnaden av 5G-nät betonade utskottet att detta kommer att utgöra en bärande del av framtidens samhälle och ekonomi. Därmed kommer det enligt utskottets mening att vara av största vikt att och EU upprätthåller en hög säkerhet kring denna utbyggnad och därmed förmår skydda känsliga data och kommunikation från intrång. Utskottet anser att 5G-näten kommer att utgöra en betydelsefull del av den kritiska infrastrukturen för drift och upprätthållande av såväl samhällsviktiga system som en rad tjänster och nya typer av tillämpningar och affärsmodeller inom områden som exempelvis transport, hälsa och energi. Utskottet konstaterar att har en hög ambitionsnivå när det gäller 5G- utbyggnaden och att digitaliseringsstrategin är vägledande i det fortsatta arbetet. Utskottet välkomnar att PTS auktionerade ut frekvenser för att främja en storskalig 5G-utbyggnad. Utskottet vill även framhålla det omfattande förberedelsearbete som PTS gjort inför utrullningen av 5G-nätet, inte minst när det gäller testverksamhet och att göra lämpligt spektrumutrymme tillgängligt. Utskottet framhåller att en gynnsam utveckling av marknaden för elektronisk kommunikation i huvudsak kännetecknas av konkurrens och goda investeringsnivåer, och därför är inte en 5G-utbyggnad i statlig regi aktuell. Utskottet noterar slutligen också med tillfredsställelse den aktiva roll som har i det internationella 5G-samverkansarbetet, inte minst inom EU och det nordisk-baltiska samarbetet. Utskottet ser därför med tillförsikt på 5G-teknikens framtid liksom dess förutsättningar och avstyrker därmed motionerna 2021/22:446 (V) yrkande 4, 2021/22:2934 (SD) yrkande 11, 2021/22:3244 (C) yrkande 48, 2021/22:3394 (L) yrkande 63, 2021/22:3680 (C) yrkandena 5 och 6 samt 2021/22:3689 (M) yrkande 15. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om avvecklingen av kopparnätet. Utskottet pekar bl.a. på de insatser som görs av berörda parter och på den uppföljning som PTS har ansvar för när det gäller olika ersättningslösningar. Jämför reservation 26 (SD, C, L) och 27 (V). I kommittémotion 2021/22:2934 yrkande 12 föreslår m.fl. (SD) att ansvariga aktörer inte ska tillåtas att bryta den fasta teleförbindelsen om det inte finns ett fullgott alternativ på plats. Motionärerna understryker att avveckling av det fasta telefonnätet, i syfte att ersätta det med fiber eller mobil teknik, inte ska leda till försämrade kommunikationsmöjligheter för konsumenterna. I kommittémotion 2021/22:3680 av m.fl. (C) yrkande 10 framförs att man bör se över hur en fullgod ersättning till en rimlig kostnad garanteras för telefoni- och bredbandstjänster innan den fasta förbindelsen tillåts brytas. Motionärerna betonar att utfasningen av kopparnätet måste ske ansvarsfullt. I kommittémotion 2021/22:446 yrkande 2 uppmanar m.fl. (V) regeringen att se till att kopparnätet finns kvar till dess att det har ersatts med annan fast digital uppkoppling. Motionärerna påminner om att mobil uppkoppling inte är tillräcklig för daglig användning i hela landet och följaktligen är det inte rimligt att i en digital tidsålder lämna invånare utan fast uppkoppling förrän ett alternativ är installerat. I kommittémotion 2021/22:3378 av m.fl. (L) yrkande 21 framförs att bör uttala sig om att kopparnätets avveckling tidigast ska ske när alternativa lösningar finns att tillgå. Motionärerna understryker att den pågående omställningen framför allt påverkar landsbygdens befolkning eftersom alternativen till den fasta kopparförbindelsen, t.ex. fiber eller mobila tekniker med hög överföringshastighet, inte har installerats eller är alltför kostsamma. Ett liknande förslag framförs även i yrkande 64 i kommittémotion 2021/22:3394 av m.fl. (L). I motion 2021/22:2377 yrkar (M) att staten, direkt eller indirekt, verkar för att stoppa nedmonteringen av kopparnät så länge inte fullt fungerande och adekvata alternativ finns på plats. I motion 2021/22:2844 av (M) påpekas vikten av att behålla kopparnätet till dess att likvärdigt bredband och telefoni kan erbjudas i området. Enligt lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation, förkortad LEK, omfattas möjligheten till en anslutning till ett allmänt kommunikationsnät för telefoni eller grundläggande internet av den samhällsomfattande tjänst vars närmare innebörd framgår av lagens femte kapitel. Anslutningsmöjligheten är därmed att betrakta som en rättighet som en operatör inte utan vidare kan avbryta. PTS påpekar dock att de operatörer som äger nät får göra förändringar i dem så länge de följer avtalsvillkoren för abonnemanget. PTS informerar på sin webbplats om Telias pågående arbete med att byta ut det gamla fasta telefonnätet. Det innebär att i olika geografiska områden ersätter traditionell fast telefoni med lösningar med fiber eller mobilt bredband. I vissa områden kan det vara så att konsumenten behöver vända sig till en annan operatör än för att få bredband eller telefoni. Även tillhandahåller kompletterande information om förändringarna på sin webbplats. PTS informerar på sin webbplats om att det i första hand är marknaden som ska erbjuda telefoni och bredband till hushåll och företag. Men för ett mycket litet antal hushåll kan det uppstå en situation där marknaden inte räcker till. I vissa fall kan PTS därför gå in och säkra telefoni genom upphandling. Det rör sig dock om undantagsfall och det är mycket få hushåll som inte kan få telefoni genom någon av de vanliga operatörerna. har PTS upphandlat telefoni till ett tiotal hushåll. De flesta bostäder och företag kan få tillgång till grundläggande internet (minst ) via trådbundna nät, mobilnät eller satellit. Vid sidan av det fasta telefonnätet erbjuder marknadsaktörerna flera alternativa tekniska lösningar som ger bredband och telefoni. Dessa marknadserbjudanden finns tillgängliga även i mer glest befolkade områden. PTS understryker att man som konsument har ett eget ansvar för att säkerställa sitt behov av bredband och telefoni. Man kan därför behöva kontakta flera leverantörer, och kanske också utvärdera olika lösningar. För de allra flesta finns minst tre leverantörer att välja bland. PTS har i sitt regleringsbrev ett löpande uppdrag att följa upp och redovisa tillgången till ersättningslösningar för telefoni och bredband för hushåll och företag som berörs av den pågående avvecklingen av kopparnätet samt vilka informationsinsatser som genomförs. Avrapportering görs till . PTS konstaterar i rapporten 2020 (PTS-ER-2021:21) att antalet abonnemang för fast telefoni minskade . Abonnemangen på såväl ip-telefoni som traditionell fast telefoni via kopparnätet minskade. ökade antalet trafikminuter inom fast telefoni för företag, vilket också är en pandemieffekt. Ökningen beror på större användning bland företagskunder. Abonnemangen som använde det traditionella kopparnätet (xDSL) minskade till endast 360 000, vilket innebär att antalet har mer än halverats . Svar på skriftliga frågor och interpellationer Som svar på en skriftlig fråga (fr. 2020/21:2877) om en större tidsmässig harmonisering mellan nedläggningen av kopparnätet och tillgången till snabbt bredband och stabil mobiltäckning informerade statsrådet om att regeringens mål är att hela bör ha tillgång till stabila mobila tjänster av god kvalitet 2023. Målet följs kontinuerligt upp och PTS har i uppdrag att kartlägga tillgången till infrastruktur och tjänster för elektronisk kommunikation. För de slutanvändare som saknar tillgång till telefoni och funktionell tillgång till internet finns det i lagen om elektronisk kommunikation skyddsregler till förmån för slutanvändare som syftar till att alla hushåll och fasta driftsställen ska få tillgång till sådana tjänster. Enligt förordningen (2018:20) om stöd för åtgärder som ger tillgång till telefoni och funktionell tillgång till internet ska PTS se till att privatpersoner och företag som saknar tillgång till telefoni och funktionell tillgång till internet får stöd för åtgärder som ger sådan tillgång. avsattes även för åtgärder samt samordningsinsatser för driftssäkra och tillgängliga elektroniska kommunikationer. Detta inbegriper stöd till utbyggnad av elektroniska kommunikationer i områden där utbyggnad inte genomförs på marknadsmässig grund. Regeringen tar kontinuerligt del av såväl PTS klagomålsstatistik som rapportering av uppdraget om stöd för åtgärder som ger tillgång till telefoni och funktionell tillgång till internet. Utskottet har tidigare behandlat yrkanden om avvecklingen av kopparnäten, senast i betänkande 2020/21:TU4. Utskottet föreslog att skulle avslå yrkandena med hänvisning till bl.a. de insatser som görs för att informera dem som berörs av avvecklingen och till den uppföljning som PTS har ansvar för när det gäller olika ersättningslösningar. biföll utskottets förslag. Utskottet påminner inledningsvis om att det följer av lagen om elektronisk kommunikation att alla ska ha tillgång till telefoni och funktionell tillgång till internet från sin bostad eller sitt fasta verksamhetsställe. PTS har till uppgift att se till att dessa s.k. samhällsomfattande tjänster finns tillgängliga. Utskottet konstaterar att det enligt PTS numera finns få fasta telefonabonnemang via kopparnätet. Utskottet understryker vidare att det är nödvändigt för operatörer att kunna ersätta äldre teknik men betonar vikten av att detta görs på ett sätt som minimerar besvären för den enskilde. Utskottet ser därför positivt på det arbete som görs av berörda parter och på PTS uppföljning av de tillgängliga ersättningslösningarna. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2021/22:446 (V) yrkande 2, 2021/22:2377 (M), 2021/22:2844 (M), 2021/22:2934 (SD) yrkande 12, 2021/22:3378 (L) yrkande 21, 2021/22:3394 (L) yrkande 64 och 2021/22:3680 (C) yrkande 10. Utnyttjande av digital infrastruktur Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att tillgängliggöra såväl kommersiell som statlig digital infrastruktur. Utskottet hänvisar i första hand till PTS konkurrensfrämjande arbete och det befintliga regelverket. Utskottet pekar även på de åtgärder som har vidtagits för att tillgängliggöra den digitala infrastruktur som vissa statliga aktörer förfogar över. Jämför reservation 28 (M, SD) och 29 (C). I kommittémotion 2021/22:3753 yrkande 9 önskar m.fl. (M) att de statliga fibernäten görs tillgängliga för marknaden som nationella säkerhetsintressen beaktas. Motionärerna tar i sammanhanget upp att , och ett antal ytterligare statliga aktörer har fibernätverk som i huvudsak används för att styra järnvägs- och kraftledningsanläggningar och som skulle kunna bidra till att målet om tillgång till bredband uppnåddes om de nyttjades fullt ut. I kommittémotion 2021/22:3227 av m.fl. (C) yrkande 26 tas frågan om tillgänglighet oavsett fiberägare upp. Motionärerna lyfter problemet med att fiberägare ofta hindrar andra aktörer från att hyra fiber och påtalar vidare att investeringar som görs i infrastruktur, i exempelvis fiber och , måste vara tillgängliga för alla parter. I kommittémotion 2021/22:3680 yrkande 7 uppmärksammar m.fl. (C) vikten av att regeringen i sina regleringsbrev ställer krav på relevanta myndigheter att underlätta för aktörer inom bredbandsutbyggnad att bygga ut den digitala strukturen. I yrkande 8 framför motionärerna att ansökan för kanalisation, dvs. ledningar för bredband i väg- och järnvägsområde, behöver underlättas. I yrkande 12 föreslås att möjligheterna till samhällsmaster i utreds för att skapa bättre uppkoppling i glesbygden. Motionärerna påpekar att samhällsmaster helt eller delvis är offentligt finansierade i områden där det saknas kommersiella förutsättningar för operatörer att bygga ut sina mobilnät, och för att inte hindra konkurrensen bör masterna, enligt motionärerna, dimensioneras så att fler än en operatör kan placera ut sin sändningsutrustning. I motion 2021/22:1947 betonar (M) att tillgång till mobiltelefoni är en förutsättning för att kunna bo och verka i hela landet. Motionären uppmanar därför regeringen att överväga åtgärder som underlättar ett mer effektivt utnyttjande av det svenska mobiltelefoninätet genom att exempelvis operatörerna i högre utsträckning utnyttjar varandras infrastruktur när de själva inte kan erbjuda sina kunder mobiltäckning. I motion 2021/22:3236 vill (M) att förutsättningarna att öppna fibernäten för alla utreds. Motionären påminner om att bredband via fiber är fundamentalt för it-kommunikation men att fibermarknaden inte är lika öppen som den borde vara på grund av monopolliknande förhållanden i offentlig form (t.ex. kommunala bolag). På finns en vägledning för att underlätta för användarna att få bättre mottagningsmöjligheter. Alla telebolag har täckningskartor tillgängliga på internet som gör det möjligt för användaren att undersöka de platser där de normalt vistas. Täckningskartorna är ofta baserade på mottagningsförhållandena utomhus och utgår från teoretiska modeller. PTS påpekar att det är viktigt att man kontrollerar vilken täckning telebolagen har innan man väljer leverantör. Myndigheten rekommenderar därför att man provar både med den mobil och med det telebolag man har tänkt använda. Vissa telebolag erbjuder s.k. täckningsgaranti eller prova på-abonnemang. PTS påpekar också att olika mobiler har olika bra radioegenskaper. Som kund bör man därför fråga om mobilens mottagningsegenskaper när man köper en ny telefon. Som användare rekommenderas man också att använda handsfree, vilket förbättrar mobilens mottagningsegenskaper. Som kund kan man också göra telebolagen uppmärksamma på platser med dålig täckning. Flera telebolag erbjuder goda möjligheter att rapportera om dålig täckning via appar i smarta telefoner, internet eller kundtjänst. PTS påpekar att om många användare rapporterar om dålig täckning i ett område ökar möjligheten att telebolaget bygger ut sitt nät på den aktuella platsen. Utnyttjande av statlig digital infrastruktur I betänkandet Statens bredbandsinfrastruktur som resurs (SOU 2016:1) påpekades att de statliga aktörer som är verksamma på den nationella kommunikationsmarknaden disponerar över ett unikt och omfattande kanalisationsutrymme som sträcker sig över långa avstånd längs med järnvägar, kraftledningar och det nationella vägnätet. Vidare framhölls att denna resurs har bidragit till utvecklingen på marknaden eftersom nya aktörer har fått tillgång till infrastruktur på nya platser som ett alternativ till den som förfogat över. I betänkandet lämnades ett antal förslag om hur statens bredbandsinfrastruktur kan samordnas samt om hur utbudet av statligt ägd fiber och kanalisation kan ökas och tillgängliggöras för bredbandsbyggare. Utredningens förslag har beretts inom och utifrån förslagen har regeringen i den nationella planen för transportinfrastruktur 2018–2029 beslutat om hanteringen av [2]. I budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 22) angav regeringen att kommer att inleda reinvesteringar i och utökningar av den befintliga optoanläggningen längs järnvägen samt längs delar av det statliga vägnätet. Den överkapacitet som uppstår kan komma att erbjuda andra aktörer. De anpassningar som görs bör genomföras så att det underlättar sammankoppling med annan optofiberinfrastruktur som rådighet över den egna optofiberinfrastrukturen säkerställs och behoven för det civila försvaret och totalförsvaret värnas. meddelade att myndigheten i sitt regleringsbrev fått nya instruktioner av regeringen för försäljning av nätkapacitet. I fortsättningen ska bara tillhandahålla tjänster i fibernätet där ingen annan leverantör finns tillgänglig. Av regleringsbrevet för framgår att verket ska driva ett kostnadseffektivt elektroniskt kommunikationsnät för tele- och datakommunikation och att det på affärsmässiga grunder ska göra tele- och kommunikationsnätet tillgängligt på konkurrensneutrala och skäliga villkor för aktörer som tillhandahåller elektroniska kommunikationer. Vidare ska i sin verksamhet samråda med PTS och samverka med aktörer som tillhandahåller elektroniska kommunikationer vad gäller anläggning av tele- och kommunikationsnät. PTS ska genom sitt sektorsansvar för området elektronisk kommunikation främja utbyggnaden av snabbt och säkert bredband, bl.a. genom kommunikationsinsatser, dialoger med nationella, regionala och lokala aktörer samt myndighetssamverkan. PTS ska även bevaka och analysera marknaden, tillhandahålla information och utbildning för att underlätta utbyggnaden, verka för en väl fungerande konkurrens samt tilldela radiospektrum. Exempel på några skyldigheter som PTS kan besluta om är att • operatörer med kontroll över mobilnät måste släppa in samtalstrafik i sina nät från andra operatörer, till ett pris som är baserat på kostnaderna • den dominerande aktören i det fasta nätet måste koppla upp samtal så att konsumenter kan nå varandra, och alla aktörer som tar emot samtal i sina nät måste koppla fram samtalstrafiken • den dominerande aktören i det fasta bredbandsnätet måste ge andra operatörer möjlighet att få tillträde till nätet för att kunna leverera bredbandstjänster till konsumenter. En operatör kan således efter ansökan under vissa omständigheter och villkor beviljas samlokalisering eller andra möjligheter till gemensamt utnyttjande av egendom mot marknadsmässig ersättning. bygger på EU-direktiv och ger PTS möjlighet att besluta om ramar och regler för marknaden i förväg för att förhindra konkurrensproblem, s.k. förhandsreglering. PTS ska regelbundet analysera situationen inom ett antal delmarknader för elektronisk kommunikation. EU bestämmer vilka delmarknader som måste analyseras. Om det finns konkurrensproblem på en delmarknad ska PTS identifiera vilken eller vilka aktörer som har ett betydande inflytande över den aktuella marknaden. Därefter beslutar myndigheten om skyldigheter för dessa aktörer, t.ex. att ge andra aktörer tillgång till nät eller tjänster. För att underlätta utbyggnaden av bredband har även de bestämmelser som anges i och rådets direktiv /61/EU av om åtgärder för att minska kostnaderna för utbyggnad av höghastighetsnät för elektronisk kommunikation införts i svensk lagstiftning. Dessa åtgärder syftar till att sänka kostnaderna för utbyggnad av bredbandsnät, såväl fasta som trådlösa. Regeringen beslutade om en lagrådsremiss där en ny lag föreslås som ska ersätta den nuvarande lagen om elektronisk kommunikation. Den nya lagen genomför EU:s direktiv om inrättande av en kodex för elektronisk kommunikation. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Som en följd av den nya lagen kommer PTS att ges en större befogenhet att besluta om skyldighet till samlokalisering. () framhåller att organisationen har verkat för öppna nät. Enligt SSNF har en öppen grossistmodell bidragit till att många små aktörer har kunnat vara med och konkurrera om kunderna, kunder som annars hade saknat möjlighet att äga och driva bredbandsinfrastruktur och som stora privata aktörer inte hade släppt in på nätet. Vidare pekar SSNF på att mindre, privata aktörer tycker att det är bra att inte enbart ha ett investeringskrävande svartfiberalternativ utan även kunna köpa in sig på aktiv nivå i kommunernas nät, och menar att modellen med öppna nät har varit mycket framgångsrik. Den innebär att stadsnätet inte bara bär ansvaret för det öppna nätet utan även säkerställer att lika och icke-diskriminerande villkor följs och god konkurrens i nätet hålls. Utskottet har tidigare behandlat yrkanden om utnyttjande av digital infrastruktur, senast i betänkande 2020/21:TU4. Utskottet föreslog att skulle avslå yrkandena med hänvisning till i första hand PTS konkurrensfrämjande arbete och det befintliga regelverket samt de åtgärder som har vidtagits för att tillgängliggöra den digitala infrastruktur som vissa statliga aktörer förfogar över. biföll utskottets förslag. Utskottet välkomnar åtgärder för att effektivisera nyttjandet och tillgängliggörandet av den statliga bredbandsinfrastrukturen; utöver minskade kostnader samt ökad robusthet i näten kan en samverkan också enligt utskottets mening leda till att utbyggnaden underlättas. Utskottet ser därför mycket positivt på de direktiv som ett antal statliga myndigheter har fått att upplåta outnyttjad kapacitet i den egna infrastrukturen till utomstående aktörer. Utskottet vill vidare även hänvisa till PTS konkurrensfrämjande arbete och det befintliga regelverket. Utskottet vill även peka på de täckningskrav som myndigheten kan fastställa för operatörer i samband med utbyggnad samt lyfta fram myndighetens insatser för att informera användarna om täckningsfrågor. Utskottet finner mot denna bakgrund inte anledning att ta något initiativ med anledning av motionsförslagen. Motionerna 2021/22:1947 (M), 2021/22:3227 (C) yrkande 26, 2021/22:3236 (M), 2021/22:3680 (C) yrkandena 7, 8 och 12 samt 2021/22:3753 (M) yrkande 9 avstyrks därmed. Vissa särskilda krav på operatörer Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om vissa särskilda skyldigheter för mobiloperatörer. När det gäller hemliga tvångsmedel pekar utskottet på att ersättningen delvis är reglerad och att utredningsarbete pågår inom området. I fråga om operatörernas medverkan till förmedling av nödsamtal hänvisar utskottet till PTS tillsynsansvar på området och etablerade rutiner. Jämför reservation 30 (SD). I motion 2021/22:2861 yrkande 3 framför (M) att larmnumret 112 ska vara funktionsdugligt via samtliga teleoperatörers nät. Motionären påminner i sammanhanget om att PTS ska se till att operatörerna medverkar till att nödsamtal förmedlas och att lokaliseringsuppgifter tillhandahålls till samhällets alarmeringstjänst. I motion 2021/22:182 av (SD) föreslår motionären att ett regelverk utarbetas för att göra mobiloperatörer skyldiga att till en rimlig taxa samarbeta med rättsvårdande myndigheter i samband med brottsutredningar. Motionären tar upp svårigheterna med höga kostnader som drabbar rättsvårdande myndigheter när de vill ha hjälp med hemliga tvångsmedel från etablerade teleoperatörer, såsom avlyssning av samtal och datatrafik. PTS har tillsynsansvaret över att operatörerna medverkar till att nödsamtal (e‑call-samtal och 112) förmedlas och att lokaliseringsuppgifter tillhandahålls till samhällets alarmeringstjänst. Detta sker med stöd av lagen om elektronisk kommunikation och de myndighetsföreskrifter som PTS utfärdat. Myndighetens tillsyn kan vara planlagd eller utföras vid behov. Tillsynen omfattar också att operatörerna ansvarar för att rätt s.k. kommun-id-koder skickas med telefonsamtalen i de fall inget annat avtalats mellan tjänstetillhandahållaren och samhällets alarmeringstjänst. Ansvaret för samhällets alarmeringstjänst är reglerat i ett alarmeringsavtal mellan och staten. driver SOS-centralerna och upprätthåller 112-tjänsten i hela landet. Ansvarig myndighet för att följa upp SOS Alarms åtaganden enligt alarmeringsavtalet är Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB). De räddningstjänstansvariga myndigheterna ansvarar för övriga funktioner, såsom räddningstjänsten och ambulans- och polisverksamheten. Det s.k. 112-rådet bildades av SOS Alarm 2002 och omfattar myndigheter och organisationer som samarbetar kring nödnumret 112. Rådet är en mötesplats för strategisk samverkan utöver den dagliga operativa verksamheten. Syftet är att uppfylla viktiga funktioner såsom bl.a. uppföljning av alarmeringsavtalet mellan staten och SOS Alarm samt SOS-tjänstens långsiktiga utveckling. Rådet sammanträder normalt tre till . Mobiloperatörers skyldighet att bistå rättsvårdande myndigheter