bet · H901SoU34 · 2022-06-13 00:00:00 — Stärkt rätt till personlig assistans – grundläggande behov för personer som har en psykisk funktionsnedsättning och ökad rättssäkerhet för barn Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken och förslag till lagen om ändring i lag om stöd och service till vissa funktionshindrande (LSS). Lagförslagen innebär att det grundläggande behovet annan hjälp som förutsätter ingående kunskaper om den funktionshindrade tas bort från LSS. De hjälpbehov som omfattas av det nämnda grundläggande behovet kommer fortfarande att berättiga till personlig assistans och regleras genom nya bestämmelser. Lagförslagen innebär vidare att stöd som den enskilde behöver på grund av en psykisk funktionsnedsättning för att förebygga att han eller hon fysiskt skadar sig själv, någon annan eller egendom ska bli ett grundläggande behov. Därtill föreslås att kvalificerade aktiverings- och motiveringsinsatser som en enskild med en psykisk funktionsnedsättning behöver för att han eller hon själv ska klara att tillgodose något av de grundläggande behoven personlig hygien, måltider, av- och påklädning och kommunikation med andra, ska beaktas som en del av hjälpen med det grundläggande behovet i fråga. Regeringen lämnar även förslag som innebär att föräldraansvaret enligt ska beaktas vid bedömningen av ett barns behov av personlig assistans genom att det görs schablonavdrag (föräldraavdrag) från barnets behov av hjälp med grundläggande behov och andra personliga behov enligt LSS. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Utskottet föreslår tre tillkännagivanden till regeringen om • schablonen för föräldraavdrag (s. 15–16) • barnets bästa (s. 16) • en utvärdering av lagstiftningen (s. 19). Utskottets förslag grundas på motionsyrkanden. Utskottet föreslår att ska avslå övriga motionsyrkanden. I betänkandet finns 15 reservationer (S, M, SD, C, V, KD, L, MP). I tre av reservationerna (S, M, V, L, MP) föreslås att inte ska göra något tillkännagivande till regeringen. Proposition 2021/22:214 Stärkt rätt till personlig assistans – grundläggande behov för personer som har en psykisk funktionsnedsättning och ökad rättssäkerhet för barn. Cirka 30 yrkanden i följdmotioner. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning 1.Definitionen av grundläggande behov, punkt 2 (SD) 2.Definitionen av grundläggande behov, punkt 2 (V, KD) 3.Definitionen av grundläggande behov, punkt 2 (C) 4.Definitionen av grundläggande behov, punkt 2 (MP) 5.Möjlighet att frångå schablonen i vissa fall, punkt 4 (S, M) 6.Föräldraavdrag fr.o.m. att barnet fyllt och metod för att avräkna, punkt 5 (SD, KD) 7.Komplettering av schablonen, punkt 6 (KD) 8.Komplettering av schablonen, punkt 6 (MP) 9.Mer om föräldraavdrag med hänsyn till barnets ålder, punkt 7 (SD) 10.Barnets bästa, punkt 8 (S) 11.Utvärdering av lagstiftningen, punkt 9 (S, V, L, MP) 12.Ekonomiska konsekvenser, punkt 10 (M) 13.Åtgärder för snabbare genomslag, punkt 11 (SD, L) 14.Särskild LSS-inspektion, punkt 12 (SD) 15.Jämställdhetsanalys och arbetsvillkor, punkt 13 (MP) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut antar regeringens förslag till lag om ändring i 1. socialförsäkringsbalken, 2. lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. Därmed bifaller proposition 2021/22:214 punkterna 1 och 2. Definitionen av grundläggande behov 2021/22:4640 av (MP) yrkandena 1 och 2, 2021/22:4641 av m.fl. (KD) yrkandena 1–3 och 2021/22:4642 av m.fl. (C). Reservation 1 (SD) Reservation 2 (V, KD) Reservation 3 (C) Reservation 4 (MP) 2021/22:4638 av m.fl. (SD) yrkande 2. Möjlighet att frångå schablonen i vissa fall ställer sig bakom det som utskottet anför om en möjlighet att frångå schablonen i vissa fall och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4641 av m.fl. (KD) yrkande 4. Reservation 5 (S, M) Föräldraavdrag fr.o.m. att barnet fyllt och metod för att avräkna 2021/22:4638 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2021/22:4641 av m.fl. (KD) yrkandena 5 och 6. Reservation 6 (SD, KD) 2021/22:4640 av (MP) yrkandena 6 och 7. Reservation 7 (KD) Reservation 8 (MP) Mer om föräldraavdrag med hänsyn till barnets ålder 2021/22:4638 av m.fl. (SD) yrkandena 4 och 5. Reservation 9 (SD) ställer sig bakom det som utskottet anför om barnets bästa och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4640 av (MP) yrkande 8 och 2021/22:4646 av m.fl. (M) yrkande 1. Reservation 10 (S) ställer sig bakom det som utskottet anför om en utvärdering av lagstiftningen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller delvis motionerna 2021/22:4638 av m.fl. (SD) yrkande 7 och 2021/22:4646 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3. Reservation 11 (S, V, L, MP) 2021/22:4646 av m.fl. (M) yrkande 4. Reservation 12 (M) Åtgärder för snabbare genomslag 2021/22:4637 av m.fl. (L) och 2021/22:4638 av m.fl. (SD) yrkande 1. Reservation 13 (SD, L) 2021/22:4638 av m.fl. (SD) yrkande 6. Reservation 14 (SD) 2021/22:4640 av (MP) yrkandena 3–5. Reservation 15 (MP) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: Acko Ankarberg (KD), (S), (M), (S), (M), (SD), (S), (C), (M), (SD), (S), (L), (MP), (KD), (S), Per Ramhorn (SD) och (V). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet regeringens proposition 2021/22:214 Stärkt rätt till personlig assistans – grundläggande behov för personer som har en psykisk funktionsnedsättning och ökad rättssäkerhet för barn och 27 yrkanden i sex motioner. Regeringens förslag till riksdagsbeslut och förslagen i motionerna finns i bilaga 1. Regeringens lagförslag finns i bilaga 2. I propositionen finns en redogörelse för ärendets beredning fram till regeringens beslut om propositionen. Betänkandet är disponerat så att utskottet inleder med att behandla regeringens lagförslag. Därefter behandlas motioner som innehåller förslag på tillkännagivanden. Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken och förslag till lag om ändring i lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade. Det grundläggande behovet annan hjälp som förutsätter ingående kunskaper om den funktionshindrade tas bort Regeringen föreslår att det grundläggande behovet annan hjälp som förutsätter ingående kunskaper om den funktionshindrade tas bort från lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, förkortad LSS. De hjälpbehov som omfattas av det nämnda grundläggande behovet ska fortsatt berättiga till personlig assistans och regleras genom nya bestämmelser. Behov av stöd för att förebygga vissa beteenden och minska risken för skador till följd av sådana beteenden blir ett nytt grundläggande behov Regeringen föreslår att stöd som den enskilde behöver på grund av en psykisk funktionsnedsättning för att förebygga att han eller hon fysiskt skadar sig själv, någon annan eller egendom ska bli ett grundläggande behov enligt LSS. Hjälp i form av sådant stöd ska anses som hjälp med grundläggande behov oavsett hjälpens karaktär. Kvalificerade aktiverings- och motiveringsinsatser ska beaktas som en del i det grundläggande behov som de avser att tillgodose Regeringen föreslår vidare att om den enskilde på grund av en psykisk funktionsnedsättning behöver kvalificerade aktiverings- och motiveringsinsatser för att han eller hon själv ska klara av att tillgodose något av de grundläggande behoven personlig hygien, måltider, av- och påklädning och kommunikation med andra ska sådana insatser beaktas som en del av hjälpen med det grundläggande behovet. Hjälp i form av kvalificerade aktiverings- och motiveringsinsatser ska anses som hjälp med grundläggande behov oavsett hjälpens karaktär. Föräldraavdraget ska beaktas genom ett schabloniserat föräldraavdrag Regeringen föreslår att det, när det gäller bedömningen av behovet av personlig assistans för ett barn, ska bortses från det hjälpbehov som en vårdnadshavare normalt ska tillgodose enligt med hänsyn till barnets ålder, utveckling och övriga omständigheter. Detta ska göras genom ett schablonavdrag (föräldraavdrag) från barnets behov av hjälp med grund-läggande behov och andra personliga behov. Föräldraavdrag ska fastställas med hänsyn till barnets ålder och göras dels från grundläggande behov, dels från andra personliga behov. Vissa stödbehov ska undantas från föräldraavdrag Regeringen föreslår att det inte ska göras något föräldraavdrag för hjälpbehov som är kopplade till andning eller måltider i form av sondmatning. Det ska inte heller göras något föräldraavdrag för grundläggande behov fr.o.m. den månad då barnet fyller , för andra personliga behov före den månad då barnet fyller eller för andra personliga behov fr.o.m. den månad då barnet fyller . Föräldraavdragens storlek bör regleras i förordning Regeringen föreslår att den ska få ett bemyndigande att meddela föreskrifter om föräldraavdragens storlek när det gäller personlig assistans enligt LSS. En bestämmelse i socialförsäkrings-balken ska upplysa om möjligheten för regeringen att meddela föreskrifter om föräldraavdragens storlek när det gäller assistansersättning. Barnets bästa behöver inte regleras särskilt när det gäller personlig assistans Slutligen föreslår regeringen att det inte ska införas en särskild bestämmelse om att barnets bästa ska beaktas i fråga om personlig assistans enligt LSS. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Det har inte väckts någon motion som går emot att antar regeringens lagförslag. Utskottet anser att bör anta regeringens lagförslag av de skäl som anförs i propositionen. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om definitionen av grundläggande behov och integritetsnära behov. Jämför reservation 1 (SD), 2 (V, KD), 3 (C) och 4 (MP). Annan hjälp som förutsätter ingående kunskaper om den funktionshindrade tas bort I 9 a § lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, förkortad LSS, anges vilka hjälpbehov som är ett grundläggande behov. Det är fråga om behov av hjälp med andning, personlig hygien, måltider, att klä på och av sig, att kommunicera med andra eller annan hjälp som förutsätter ingående kunskaper om den funktionshindrade. Regeringen föreslår att det grundläggande behovet annan hjälp som förutsätter ingående kunskaper om den funktionshindrade tas bort och att de behov som betraktas som grundläggande i stället ska specificeras i lag. Regeringen anför att det grundläggande behovet annan hjälp som förutsätter ingående kunskaper om den funktionshindrade är ett otydligt begrepp. Dess innebörd har vuxit fram i den praktiska tillämpningen. Detta har, enligt regeringen, inneburit att rätten till personlig assistans för detta behov har blivit svårbedömd för såväl individer som myndigheter. Avsikten med att ta bort detta grundläggande behov och ersätta det med specificerade bestämmelser är att öka förutsägbarheten och stabiliteten i rätten till personlig assistans. Behov av stöd för att förebygga vissa beteenden och minska risken för skador till följd av sådana beteenden blir ett nytt grundläggande behov Regeringen föreslår att stöd som den enskilde behöver på grund av en psykisk funktionsnedsättning för att förebygga att han eller hon fysiskt skadar sig själv, någon annan eller egendom ska bli ett grundläggande behov. Detta är i huvudsak en kodifiering av Högsta förvaltningsdomstolens (HFD) praxis (se HFD 2015 ref. 46) och ersätter det stöd som i dagens tillämpning benämns aktiv tillsyn av övervakande karaktär. Rätten till personlig assistans utvidgas genom regeringens förslag eftersom det inte längre krävs att stödet förutsätter ingående kunskaper om den enskilde. Även fortsättningsvis bör gälla att det inte ska spela någon roll hur den enskildes riskbeteende betecknas. Enligt regeringen bör det avgörande vara om personen, till följd av en psykisk funktionsnedsättning, behöver stöd för att förebygga att han eller hon skadar sig själv, någon annan eller egendom. Någon ändring av nuvarande tillämpning i den här delen är alltså inte avsedd. När det gäller uttrycket ”fysiskt skadar sig själv, någon annan eller egendom” och den där tillhörande riskbedömningen anser regeringen att det, precis som i nuvarande lagstiftning, bör ställas krav på faktiska episoder eller att incidenter uppstår med viss frekvens, för att stödbehovet ska anses tydligt definierat och avgränsbart. Regeringen anser vidare att en förutsättning för att det nya stödet ska upp-fylla sitt syfte, att förebygga allvarliga skador på den enskilde, andra eller egendom, är att den personliga assistenten ger den enskilde ett aktivt stöd. Det nya stödet bör alltså kräva att det finns behov av frekventa ingripanden för att minska risken för att farliga situationer uppstår eller för att hantera sådana situationer. Det ligger då i sakens natur att det nya stödet bör förutsätta att den personliga assistenten befinner sig i den enskildes omedelbara närhet. Kvalificerade aktiverings- och motiveringsinsatser ska beaktas som en del i det grundläggande behov som de avser att tillgodose är kvalificerade aktiverings- och motiveringsinsatser assistansgrundande i sin helhet inom ramen för det grundläggande behovet annan hjälp som förutsätter ingående kunskaper om den funktionshindrade. Detta gäller utan någon särskild lagreglering av frågan. Regeringen föreslår att stöd i form av kvalificerade aktiverings- och motiveringsinsatser ska grunda rätt till personlig assistans på samma sätt som rent praktiska hjälpmoment, såsom duschning, måltider eller av- och påklädning. Detta innebär att kvalificerade aktiverings- och motiveringsinsatser som är en förutsättning för att den enskilde ska klara sina grundläggande behov ska beaktas inom ramen för det grundläggande behov som insatserna avser att tillgodose. Det ska alltså inte föras in som en ny grund. Regeringens förslag är i den här delen en ändring mot nuvarande ordning eftersom kravet på ingående kunskaper om den funktionshindrade tas bort. Definitionen av grundläggande behov I kommittémotion 2021/22:4642 av m.fl. (C) föreslås ett tillkännagivande om att regeringen skyndsamt bör återkomma till med ett lagförslag som innebär att kravet på s.k. frekventa ingripanden vid assistans för att förebygga skador på den enskilde, någon annan eller egendom tas bort. I kommittémotion 2021/22:4641 av m.fl. (KD) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att det vid omprövningar av rätten till assistans utifrån det föreslagna nya sjätte grundläggande behovet måste tas hänsyn till att antalet faktiska episoder eller incidenter som riskerar att den enskilde fysiskt skadar sig själv, någon annan eller egendom kan ha minskat tack vare insatsen personlig assistans. I yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att även förebyggande insatser för att minska risken för att farliga situationer uppstår ska vara assistans-grundande. I yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om att den som ger stödet utifrån det nya föreslagna sjätte grundläggande behovet ska vara tillräckligt nära för att löpande kunna bedöma vilket slags stöd som behöver ges. I motion 2021/22:4640 av (MP) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen ska återkomma i frågan om ”ingående kunskaper”. Motionären anser att det kan finnas en risk att kvaliteten på insatsen sänks om begreppet ”ingående kunskaper” tas bort och att det är angeläget att följa upp ändringen för att säkerställa att så inte sker. I yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att stryka ordet fysiskt i 9 a § första stycket 6 LSS. I kommittémotion 2021/22:4638 av m.fl. (SD) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att samtliga grundläggande behov ska anses vara av integritetsnära karaktär i sin helhet. Motionärerna anför att ett behov av hjälp med ett grundläggande behov inte bör styckas upp i vad som är integritetsnära eller inte. De grundläggande behoven bör i stället vara assistansgrundande i sin helhet, vilket skulle innebära att hela den tid det tar att tillgodose dem skulle räknas. Stärkt rätt till personlig assistans vid behov av egenvård Regeringen föreslog att det ska införas en lag om egenvård (se prop. 2021/22:244). Med egenvård avses enligt den nya lagen en hälso- och sjukvårdsåtgärd som behandlande hälso- och sjukvårdspersonal har bedömt att en patient kan utföra själv eller med hjälp av någon annan. Regeringen föreslår också att det ska införas ett nytt grundläggande behov i LSS. Behovet avser stöd som den enskilde behöver löpande under större delen av dygnet på grund av ett medicinskt tillstånd som innebär att det finns fara för den enskildes liv eller att det annars finns en överhängande och allvarlig risk för hans eller hennes fysiska hälsa. Hjälpbehov som avser sådant stöd ska vara assistans-grundande i sin helhet. Det ska inte göras något avdrag för föräldraansvar från ett sådant hjälpbehov när barnets behov av personlig assistans bedöms. Regeringen föreslår även att en bestämmelse ska föras in i hälso- och sjukvårdslagen (2017:30) om vissa skyldigheter när vård enligt lagen ges till personer som har stora och varaktiga funktionsnedsättningar. Lagen föreslås träda i kraft . Propositionen bereds i socialutskottet och planerad dag för justering är och för kammardebatt (bet. 2021/22:SoU35). beslutade om tre tillkännagivanden till regeringen (bet. 2021/22:SoU12, rskr. 2021/22:188) om att regeringen bör • genom ett tilläggsdirektiv ge utredningen huvudmannaskap för personlig assistans (huvudmannaskapsutredningen) ett uppdrag att utarbeta förslag som gör att samtliga hjälpmoment för alla grundläggande behov ska ge rätt till personlig assistans • tillsätta en utredning med uppdrag att se över dagens system med personligt ombud • vidta de lagstiftningsmässiga och andra åtgärder som behövs för att det ska kunna utarbetas nationella riktlinjer för rehabilitering, habilitering och hjälpmedel. Utskottet har tidigare i betänkandet ställt sig bakom regeringens förslag om en ändrad definition av grundläggande behov. bör inte ta något initiativ med anledning av motionerna 2021/22:4640 (MP) yrkandena 1och 2, 2021/22:4641 (KD) yrkandena 1–3 och 2021/22:4642 (C). Motionerna bör avslås. Utskottet välkomnar de aktuella förslagen som syftar till att stärka rätten till personlig assistans för vissa målgrupper men vill betona att det krävs mer för att stärka den övergripande rätten till personlig assistans. Utskottet vill därför påminna om tillkännagivandet i betänkande 2021/22:SoU12 om att huvudmannaskapsutredningen ska få ett tilläggsdirektiv om att utarbeta förslag som gör att samtliga hjälpmoment för alla grundläggande behov ska ge rätt till personlig assistans och om vikten av att tillkännagivandet verkställs skyndsamt. Något tillkännagivande med anledning av motion 2021/22:4638 (SD) yrkande 2 behövs inte. Motionen bör avslås. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om en möjlighet att frångå schablonen i vissa fall och tillkännager detta för regeringen. avslår övriga motioner om föräldraavdrag. Jämför reservation 5 (S, M), 6 (SD, KD), 7 (KD), 8 (MP) och 9 (SD). Regeringen föreslår att föräldraavdraget ska utgöras av ett schabloniserat avdrag som ska beaktas vid bedömningen av ett barns behov av personlig assistans. Varken lagtext, förarbeten eller rättspraxis anger någon metod för hur man ska fastställa vad som ryms inom ett normalt föräldraansvar. Det finns inte några kompletterande bestämmelser i förordning eller myndighetsföre-skrifter och det har inte heller utfärdats några allmänna råd eller liknande som är avsedda att fungera som vägledning. Enligt regeringen finns det ett stort tolkningsutrymme när det gäller föräldraansvarets omfattning i olika åldrar. De oklarheter som råder medför brister i rättssäkerheten vid bedömningen av barns rätt till personlig assistans och assistansersättning. I syfte att öka rättssäkerheten och förutsägbarheten föreslår regeringen därför att föräldra-ansvaret ska beaktas genom ett schabloniserat föräldraavdrag. Regeringens bedömning är att föräldraavdragsschablonen bör bestå av två delar; en för grundläggande behov och en annan för andra personliga behov. Det schabloniserade avdraget ersätter det avdrag för föräldraansvar som har gjorts efter en individuell prövning i varje enskilt fall. I övrigt innebär inte föräldraavdraget att bedömningen av rätten till personlig assistans ändras. Schablonavdragens storlek bör variera med hänsyn till barnets ålder Enligt regeringen är det viktigt att föräldraavdragsschablonen inte består av alltför många delar. Eftersom föräldraansvarets omfattning varierar med hänsyn till barnets ålder är det dock olämpligt att ha en och samma nivå på schablonen under hela barnets uppväxt. Regeringen föreslår därför att schablonavdragets storlek ska fastställas med hänsyn till barnets ålder. Vissa stödbehov ska undantas från föräldraavdrag Regeringen föreslår att det inte ska göras något föräldraavdrag för hjälpbehov som är kopplade till andning eller måltider i form av sondmatning. Föräldraavdrag ska inte heller göras för grundläggande behov fr.o.m. den månad då barnet fyller , för andra personliga behov före den månad då barnet fyller eller för andra personliga behov fr.o.m. den månad då barnet fyller . Undantagen från föräldraavdrag bör uttömmande regleras i lag. Regeringen föreslår därför sådana bestämmelser för de aktuella situationerna. Möjlighet att frångå schablonen i vissa fall I kommittémotion 2021/22:4641 av m.fl. (KD) yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om att det vid särskilda eller synnerliga skäl ska finnas en möjlighet att frångå en fastställd schablon för föräldraavdrag. Föräldraavdrag fr.o.m. att barnet fyllt och metod för att avräkna I kommittémotion 2021/22:4638 av m.fl. (SD) yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om att föräldraavdrag inte ska göras för barn i ålder 12–. I kommittémotion 2021/22:4641 av m.fl. (KD) yrkande 5 föreslås ett tillkännagivande om att föräldraavdrag inte bör göras för barn i åldern 12 – . I yrkande 6 föreslås ett tillkännagivande om att avräkningen av schablonen för föräldraavdrag bör göras efter att det totala antalet assistansberättigade timmar (grundläggande behov plus övriga behov) har blivit fastställt. I motion 2021/22:4640 av (MP) yrkande 6 föreslås ett tillkännagivande om en schablon med möjlighet till individuella kompletteringar. I yrkande 7 föreslås ett tillkännagivande om att ta med syskon i en kompletterande schablon eller på annat sätt. Motionären anser att om det finns syskon som utifrån situationen har svårt att få egen tid med t.ex. föräldrar och att få sina behov tillgodosedda bör det inbegripas i schablonen. Mer om föräldraavdrag med hänsyn till barnets ålder I kommittémotion 2021/22:4638 av m.fl. (SD) yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om en ålderssänkning för när föräldraavdrag inte ska göras för grundläggande behov. I yrkande 5 föreslås ett tillkännagivande om att något föräldraavdrag inte ska göras för grundläggande behov fr.o.m. den månad då barnet fyller . Utskottet anser att det i undantagsfall kan finnas behov av att inte tillämpa bestämmelsen om schablonavdrag (föräldraavdrag) som regleras i 9 f § i regeringens lagförslag. Regeringen bör återkomma till med ett förslag om en sådan bestämmelse. Detta bör med delvis bifall till motion 2021/22:4641 (KD) yrkande 4 ge regeringen till känna. Utskottet har tidigare i betänkandet ställt sig bakom regeringens förslag om ett schabloniserat föräldraavdrag i övrigt. Utskottet anser inte att bör ta något initiativ med anledning av motionerna 2021/22:4638 (SD) yrkandena 3–5, 2021/22:4640 (MP) yrkandena 6 och 7 och 2021/22:4641 (KD) yrkandena 5 och 6. Motionerna bör avslås. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om barnets bästa och tillkännager detta för regeringen. Jämför reservation 10 (S). Regeringen anför att det saknas behov av att införa en särskild bestämmelse om att barnets bästa ska beaktas i fråga om personlig assistans enligt LSS. Det följer redan av såväl 6 a § LSS som att barnets bästa alltid ska beaktas vid en sådan bedömning som ska göras enligt lagen.