bet · H901UU15 · 2022-04-20 00:00:00 — har vi konstaterat att Putins regim i utgör ett säkerhetspolitiskt hot - först och främst mot alla i som motsätter sig regimen och som inte passar in i det samhälle som vill bygga. Men imperialistiska politik utgör också ett direkt hot mot befolkningen i flera grannländer som , , , och länderna i . I tredje hand utgör ett direkt militärt hot mot oss och våra grannländer. Det är självklart ett hot som inte ska underskattas och som ska motverkas och förebyggas. inledde en omfattande attack mot de kurdiskdominerade områdena i och . Denna invasion kan vi nästan inte läsa någonting om i västerländsk press. Det har försvunnit i bruset från brutala angrepp på . Det finns rapporter om angrepp på flyktingläger och om användandet av kemiska vapen. Angreppen har lett till ökade strider mellan milisgrupper med olika etniska förtecken, några med kopplingar till IS. Det finns en risk för den irakiska statens sammanbrott. Vi kan också se hur president i inskränker mänskliga rättigheter inom landet. Senast i förrgår dömdes filantropen och aktivisten till livstids fängelse, något som har kritiserats av , för sin kritik av styre. Med detta, herr talman, har jag beskrivit några av de stora inskränkningar av mänskliga rättigheter som har skett runt om i världen. Jag vill yrka bifall till reservation nummer 1. Vi diskuterar mänskliga rättigheter i länder och regioner. Jag vill börja med att å vägnar uttrycka kraftfullt avståndstagande från och fördömande av olagliga och folkrättsvidriga anfall på sitt fredliga grannland , med en demokratiskt vald regering. Det är med fasa och avsky vi tar del av de ryska soldaternas övergrepp mot civila, mot kvinnor och barn, och bombningar och beskjutningar av bostäder, förskolor, sjukvårdsinrättningar och kulturbyggnader. Det är så långt från respekt för de mänskliga rättigheterna man kan komma. Det är president som bär det fulla ansvaret för det orättfärdiga anfallskriget och dess följder för befolkning. Han måste ställas till svars för sina handlingar av den i . for min morfars syssling till , närmare bestämt till Östturkestan, det som heter Xinjiang, i nordvästligaste hörn, nära gränsen till och . Där arbetade han i några decennier med att hjälpa lokalbefolkningen på olika sätt, med utbildning, tandvård, tryckeri och annat. Han var också en duktig amatörbotaniker och bidrog till att dokumentera och artbestämma den lokala . När kommunisterna tog över landet tvingades familjen att fly under stora strapatser. Kanske är det på grund av den värme som den gamle mannen uttryckte för det uiguriska folket och för hans livfulla berättelser om folklivet där som den kinesiska regimens nutida övergrepp mot denna avlägsna turkiska folkgrupp, uigurerna, framstår med så knivskarp och förfärlig skärpa. På ett systematiskt sätt har kineserna försökt att utplåna den uiguriska kulturen. Man har premierat kinesiska inflyttare för att minska andelen av ursprungsbefolkningen, exempelvis genom att under ettbarnspolitikens decennier tillåta kinesiska familjer att skaffa fler än ett barn om de bosatte sig i Xinjiang. Man river de traditionella uiguriska husen och kulturbyggnaderna och ersätter dem med betongkomplex. Man förbjuder uigurerna att tala sitt språk. Man spärrar in omkring 1 miljon uigurer i koncentrationsläger för att "omprogrammera" dem. Man tvångssteriliserar dem och stjäl kroppsorgan från dem. Det är en rent bestialisk avhumanisering av en hel folkgrupp. Uppgifterna om behandling av den muslimska minoritetsgruppen uigurer kräver omvärldens agerande. Runt 1 miljon uigurer sitter alltså fångna i omskolningsläger. Det rör sig om den största massinspärrningen av en etnoreligiös grupp sedan dagar. Enligt en rapport från och , som publicerades , uppfyller övergreppen mot uigurerna kriterierna för folkmord. Det är att nu erkänner att ett folkmord pågår och sätter press på världssamfundet, så att det fördömer den kinesiska statens agerande mot uigurerna. har i flera steg infört sanktioner mot kinesiska politiker och företag som man anser vara ansvariga för övergreppen, något som EU senare har anslutit sig till. Även kristna förtrycks i och tillåts inte utöva sin tro fritt. Särskilt utsatta är kanske uiguriska kristna, som är klämda mellan den muslimska majoriteten bland uigurer och den ateistiska regimen. Jag anser att bör verka inom EU för att unionen återkommande ska lyfta uigurernas, kristnas och andra minoriteters situation i . Vidare behöver ansträngningarna intensifieras för att få den svenske medborgaren frigiven. Utvecklingen i och och dessa länders ökade utsatthet förtjänar större uppmärksamhet från den . De omfattande protesterna i som pågick 2019 och 2020 hade sin grund i ett lagförslag som skulle ge regeringen i möjlighet att lämna ut personer som misstänks för brott i enlighet med straffrättsliga lagar. Den nationella säkerhetslag som började gälla 2020 har inneburit omfattande inskränkningar i press- och yttrandefriheten. Det är viktigt att betona att principen "ett land två system" ska upprätthållas i syfte att bevara rätt till självbestämmande. Jag och anser att och EU tydligt behöver stå upp för frihet och demokrati med anledning av de senaste årens händelseutveckling i . Det utrikespolitiska förhållningssättet gentemot ska även syfta till att stärka förbindelserna med och . välkomnar utskottets tillkännagivande om ett House of i . är en de facto-stat och en demokrati med goda relationer till . och EU delar centrala värderingar som respekten för demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatliga principer och skulle kunna dra nytta av ett ännu djupare samarbete. bör också verka för att främja deltagande i internationella sammanhang, exempelvis i internationella FN-organ. skulle vara en god mötesplats för att stimulera inte bara handelsutbyte utan även kultur och demokratiska värderingar. Med detta vill jag yrka bifall till reservation 4 under punkt 2. Tack till alla för en god debatt! Vi debatterar mänskliga rättigheter i länder och regioner. Det är lite svårt, för det finns många länder och regioner som har stora problem med mänskliga rättigheter. Jag som liberal tycker att vi har ett ansvar att se till att människors, ja, människans, rättigheter respekteras överallt i hela världen, . Vi kan aldrig acceptera inskränkningar av människans rättigheter. De är absoluta och utanför tid och rum. De gäller överallt, . har det i debatten om mänskliga rättigheter och om utrikespolitik låtit lite som att en värderingsbaserad utrikespolitik, en politik som faktiskt sätter värderingarna om mänskliga rättigheter, demokrati, frihet och så vidare i första rummet skulle stå i kontrast till en mer pragmatisk syn där man kan talla lite på de där rättigheterna för att det kanske skapar affärsmöjligheter för eller någonting annat. Jag delar inte den synen. Jag menar att det är både i intresse och vårt ansvar att driva en värderingsbaserad utrikespolitik. Det är bra för . Det är bra för alla människor i , och för den delen alla människor utanför , om respekten för mänskliga rättigheter stärks och demokratin omfattar fler människor och fler länder. Det är bra för välståndsökningen och möjligheten att ha välfärd i både och hela världen om vi också stärker respekten för mänskliga rättigheter. Det finns ingen motsättning mellan de här två sakerna, trots att det ibland har kunnat låta så i den utrikespolitiska debatten. Detta visas glasklart av det anfallskrig som bedriver mot . Om vi från svensk sida tidigare hade vågat att inte vara med och finansiera detta genom rysk olja och gas, om vi tidigare hade sett till att stärka demokratibiståndet för att stärka de demokratiska krafterna i , då hade vi kanske kunnat undvika det fruktansvärda krig som vi ser just . Om fler länder respekterar mänskliga rättigheter och demokrati får vi också en värld som växer tillsammans och ett välstånd som ökar överallt. Man behöver inte välja mellan pragmatism och en värderingsbaserad utrikespolitik. I det här betänkandet pekas i rubrikerna särskilt , och ut liksom ett antal närliggande länder och områden. Jag kommer att uppehålla mig vid den del av betänkandet som har rubriken . Vi har en reservation med nummer 5 som vi yrkar bifall till. Det gör jag just därför att det i fallet kanske är tydligare än någon annanstans att utrikespolitiken måste våga vara just värderingsbaserad. Ett sådant exempel är såklart , där krafterna som kämpat och kämpar för demokrati mycket, mycket tydligt slagits ned av den kinesiska diktaturen. Det har funnits och finns fortfarande ett brett stöd i riksdag för tuffa sanktioner mot , men trots detta breda stöd saknar jag ett tydligt agerande från . Vi kan inte acceptera inskränkningar av mänskliga rättigheter i , och vi kan inte acceptera att den kinesiska diktaturen inte låter vare sig sina egna medborgare eller medborgare att leva i frihet och demokrati. Ett annat sådant exempel är Xinjiang, som har debatterats här tidigare. Där pågår brott mot mänskligheten. Vi har sett exempel på folkmord och vidriga brott där den uiguriska minoriteten utsatts för ohyggliga fasor av just den kinesiska diktaturen. Även detta är vårt ansvar. Det ligger också i vårt intresse att se till att avbryter detta och låter även detta folk leva i fred och frihet. Jag vill särskilt uppehålla mig vid . Det är lite märkligt att ligger som en rubrik under delen om i det här betänkandet, för är egentligen inte en del av . Det är ju helt uppenbart för alla som har läst bara någon poäng statsvetenskap att är ett eget land. De öar som utgör fungerar som en demokratisk och självständig stat. Det finns en tydlig definition av detta: ett tydligt avgränsat folk, ett avgränsat territorium och en statsmakt som har våldsmonopol och som upprätthåller rättsstat, lag och ordning. Då är det ett land. Sedan kan man hålla på och tjafsa politiskt och tycka att det ena är jobbigt att säga och det andra inte. Men man kan liksom inte skoja bort detta, oavsett hur någon har varit i ungdomsförbundet, att man är politruk eller har suttit som statsråd på eller vad det kan vara. Man kan inte skoja bort att är ett eget land. Det är dessutom en välfungerande demokrati. Det är en av de mest välfungerande demokratierna i världen - inte bara den enda i sitt område utan också en av de mest välfungerande demokratierna i världen. Vi menar att det inte går att acceptera hur stänger ute från olika internationella organisationer. WHO är ett sådant exempel. borde såklart också ha en plats i . Vi måste från svensk sida markera väldigt tydligt för detta. Vi som demokratiska medborgare bör omgående erkänna rätt att forma sin egen samhällsutveckling och att råda över sitt eget demokratiska system och integreras i alla de internationella institutioner och samarbeten som man själv vill. Ett-Kina-politiken har nämnts här . Men det kan inte vara vi svenska politiker som sitter här i och i som ska bestämma över detta. Det måste vara upp till eget folk att under demokratiska former få avgöra hur man förhåller sig till ett Kina-politiken och om den ska överges eller inte. Jag tror att om det taiwanesiska folket fick bestämma självt i fria val som inte påverkades av hot från hade man också valt att vara självständigt. Det är klart att vi som demokratiskt land har ett ansvar att se till att de får ha sådana val utan att vara hotade av . Vi har ett ansvar att se till att garantera det taiwanesiska folkets säkerhet. Vi har, som alla länder, en skyldighet att göra detta. måste kunna fatta beslut om sin egen framtid, fritt och utan inflytande, hot eller påtryckningar från diktaturen i . Det är av detta skäl som vi understryker i vår reservation att ska upprätta diplomatiska förbindelser med - ordentliga diplomatiska förbindelser. Ett första och bra steg är House of i . Detta har Socialdemokraterna har reserverat sig emot. Men det finns många steg kvar att ta, och vi har ett ansvar att bedriva en värderingsbaserad utrikespolitik också i detta avseende. Jag ber om ursäkt för att jag har överskridit min talartid en minut. (forts. § 13) Vi debatterar nu mänskliga rättigheter ur ett lands- och regionperspektiv, och attackerna på människors frihet, liv och säkerhet tar sig olika former. invasion av , som orsakar död och driver hundratusentals civila på flykt, är det som ligger våra hjärtan allra närmast just nu eftersom sak också är vår. Det är naturligt att det som händer nära oss tar större plats än det som händer på avstånd. Men händer ju det där på avstånd, och jag tänker beröra det som för många kanske känns avlägset just nu med tanke på allt som olagliga och oförsvarliga krig i för med sig. Men människor lever i en sådan verklighet också i andra länder världen över. I attackeras de demokratiska landvinningar som följde av den arabiska våren. Myndigheter i till exempel , och har antagit mycket restriktiva lagar för att begränsa människorättsförsvarares aktiviteter, och i vissa fall har de åtalat och bötfällt människorättsgrupper för att de har engagerat sig i politisk aktivitet. Men ska jag i huvudsak uppehålla mig vid . I har regeringen återkallat registreringen av dussintals människorätts- och hjälporganisationer, bland annat , med hjälp av en lag som kräver att alla organisationer som fått utländsk finansiering klassas som utländska agenter och därefter förbjudit dem att blanda sig i nationell politik. I , under presidentskap, utfärdade regeringen ett dekret som gav den breda befogenheter att reglera eller upplösa icke-statliga grupper som anklagats för politisk inblandning. Regeringen använde dessa befogenheter för att utvisa ett antal internationella organisationer och upplösa en ecuadoriansk miljögrupp efter att medlemmar i gruppen protesterat mot oljeborrningar i . I har regeringen antagit en rad lagar som begränsar civilsamhället och har lagfört grupper som tar emot utländsk finansiering och anklagat dem för förräderi och brott mot den nationella suveräniteten. I föreslog regeringen också en lag om utländska agenter som skulle ha förbjudit grupper som får internationell finansiering från politiska aktiviteter. Efter invändningar från människorättsgrupper gick inte lagförslaget vidare, men det är fortfarande under behandling. Det finns dock ljuspunkter. I är en prioritering för den nya presidenten , tillika första kvinnliga president, regering att arbeta för genusrättvisa inklusive sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. I den nya regeringen är kvinnor, så 10 av 34 ämbeten innehas av kvinnor. Den nya regeringen utmanar därmed maktstrukturer både i och på regional nivå i Latin- och , i synnerhet gällande rätten till abort. Det är därför viktigt att vi visar vårt stöd för hennes progressiva agenda för jämställdhet och mänskliga rättigheter. Som ordförande i det tvärpolitiska i vill jag också passa på att berätta att vi tog ett initiativ och skrev ett uppskattande och uppmuntrande brev till Xiomara där vi erbjöd vårt stöd och vår hjälp i hennes ambition. Vi kontaktade också de övriga nordiska SRHR-nätverken, och när brevet skickades hade 57 nordiska parlamentariker skrivit under. Att och gått åt rätt håll och avkriminaliserat abort är självklart också en framgång. Så hamnar vi då nere i diket igen. I trädde en lag i kraft som ger regeringen befogenhet att godtyckligt stänga ned civilsamhällesgrupper som anses ha brutit mot allmän ordning. Det finns också en stor oro för erodering av rättsväsendet i . En förutsättning för skydd av mänskliga rättigheter är ett oberoende och välfungerande rättsväsen. I ser vi just nu motsatsen. Här behöver tillsammans med EU och öka sina ansträngningar. EU uttrycker stor oro över att 20 domare och åklagare har tvingats lämna på grund av hot och juridiska processer mot dem. tvingades den renommerade domaren avgå, och högsta domstolen beslutade att stänga av domare från hans tjänst. hade domare hyllats för sitt arbete mot korruption i samband med det första firandet av den internationella dagen för kvinnliga domare. har också ett lagförslag om "skydd för livet och familjen" varit på gång i . Tvärtemot vad namnet antyder skulle det sätta tusentals flickors och kvinnors liv och hälsa på spel, bland annat genom att utvidga förbudet mot abort så att även missfall skulle kriminaliseras. är abort förbjudet och straffbart utom när kvinnan löper risk att mista livet om hon fullföljer graviditeten. Den nya lagen skulle innebära att kvinnor som gör abort av andra skäl riskerar att dömas till fängelse . Det tidigare maxstraffet var . Straffet för hälso- och sjukvårdspersonal som utför olagliga aborter skulle bli ännu strängare. Lagen röstades faktiskt igenom på internationella med 101 röster för och 8 emot. Tack och lov använde president sitt veto efter att ha fördömt lagförslaget, då han hävdade att det bröt mot landets konstitution och internationella åtaganden om mänskliga rättigheter. Men vi vet vad den guatemalanska kongressen egentligen vill göra, och hotet hänger fortfarande som ett mörkt orosmoln över kvinnorna i . En ökad representation av kvinnor i beslutsfattande positioner i gör skillnad. Genomsnittet av andelen kvinnor i är . I var det i den tidigare kongressen, men i kongressvalet ökade andelen kvinnor enligt preliminära resultat med till . Bakom detta finns en kampanj och ett samarbete mellan organisationerna Red Nacional de Mujeres och Sisma Mujer. Att presidentkandidaten , som leder i , har som vicepresident ger hopp inför det kommande presidentvalet . är kvinna, afrocolombian och känd miljörättsaktivist som tvingats fly inom sitt land på grund av sitt engagemang, och hon är en av de kandidater som har störst stöd. Det finns alltså en del ljuspunkter som det finns stora sorger och frustrationer. är en komplex region med många utmaningar, inte minst när det gäller mänskliga rättigheter. Den polarisering med såväl religiösa som nationalistiska förtecken som finns i regionen är en utmaning. Därför är det också viktigt med innovativa partnerskap med olika civilsamhällesorganisationer, inklusive religiösa aktörer. Vi ska fortsätta att bygga kapacitet, öka kunskapen och förståelsen mellan människor och arbeta tillsammans för att driva kampen för mänskliga rättigheter vidare i , i och i resten av världen. Påverkansarbete gör skillnad. Jag tackar ledamoten för anförandet. Jag tänkte börja där ledamoten slutade. Hon sa att påverkansarbete gör skillnad. Jag håller verkligen med. Mycket av utrikespolitiken handlar om påverkansarbete för att se till att mänskliga rättigheter, demokrati, frihet och så vidare stärks i hela världen. En fråga som ledamoten undvek i sitt anförande, eller åtminstone valde att inte ta upp, var frågan om relation till . Det är också en fråga där det finns en reservation från Socialdemokraterna. Utskottet vill gå fram med att utveckla relation med . Det handlar såklart om att påverka att röra sig i demokratisk riktning genom att stärka relationerna med det demokratiska . är egentligen inte en del av , men det är klart att om man stärker de demokratiska krafterna i regionen påverkar det också. Det handlar också om att vara med och bygga relationerna med . Att reservera sig mot att utveckla relationerna med , som Socialdemokraterna har gjort, innebär ju att man tar ställning mot en utveckling där vi får närmare och närmare relationer med den enda kinesiska demokrati som finns. Det blir också en markering mot den strävan som det taiwanesiska folket har att få bestämma sin egen framtid i fria och öppna demokratiska val. Min fråga till Socialdemokraterna är varför de inte tycker att det taiwanesiska folket ska få bestämma sin egen framtid i fria och öppna demokratiska val. Jag tackar för frågan. Jag försökte inte på något sätt undvika i detta. Dessvärre är jag inte så insatt i den frågan som jag är i övriga frågor. är ett av mina ansvarsområden; det var därför jag uppehöll mig vid det. Jag tänker att tidigare svarade på frågan om och gällande bland annat House of och att vi har ett gott arbete där nere. Men jag vill inte gå in ytterligare på den frågan, för det är tyvärr inte mitt hemområde. Jag tackar ledamoten för svaret. sitter vi båda i utrikesutskottet, och jag tror att de som lyssnar på den här debatten förstår att alla ledamöter som sitter i utrikesutskottet röstar i alla utrikespolitiska frågor. Här i kammaren röstar vi i alla frågor som läggs fram. På så sätt har alla ledamöter alltid ansvar för att stå för sin åsikt i alla frågor. Det här också ett utskott där flera ledamöter från många partier försöker ha koll på inte bara en del av världen utan hela världen. I betänkandet som vi debatterar har Socialdemokraterna faktiskt en reservation som handlar om just . Jag förstår att det kan vara svårt att ha koll på hela världen och varenda fråga, men det här är en stor fråga som har debatterats i utskottet. Det är dessutom en fråga där det finns en reservation. Utöver det handlar det här om principer. Ledamotens anförande kretsade mycket kring och olika länder där. Jag tyckte mig ändå skönja att Socialdemokraterna tycker att människor ska få bestämma sin egen framtid i fria och öppna demokratiska val. Det tycker i alla fall Socialdemokraterna när det gäller om jag förstår saken rätt. Då blir frågan varför man inte tycker det också när det gäller människor som lever i . Det är ju också människor som lever i en demokrati men som på grund av hot och på grund av att till exempel varit flat och inte vågat utveckla relationerna tillräckligt mycket inte fullt ut får bestämma sin egen framtid i fria och öppna demokratiska val. Frågan kvarstår varför Socialdemokraterna inte vill gå lika långt. Varför reserverar sig Socialdemokraterna mot detta? Jag vill vara tydlig med att Socialdemokraterna står upp för alla människors rätt och frihet. Sedan kan vi ha olika syn på saker och ting i utskottet, väga olika saker mot varandra och inte ha exakt samma ingång. Men vi är självklart för människors fri- och rättigheter på alla sätt. Jag vill hänvisa till det svar som gav tidigare när han fick frågan av . Men helt klart står vi upp för allas frihet och självbestämmanderätt, inte minst nu med det vi ser i . Något som verkligen står på spel i vår demokratiska värld är just självbestämmanderätten. Därmed inte sagt att vi inte skulle vilja se det i , inte på något sätt. Men det finns olika definitioner av hur man vill ha ett arbete i olika regioner. Jag vill börja med att yrka bifall till den moderata reservationen nummer 7. Betänkandet handlar om mänskliga rättigheter. Det är ett motionsbetänkande från allmänna motionstiden och berör framför allt , och . Jag kommer att uppehålla mig vid detta område. Först och främst vill jag säga och understryka att mänskliga rättigheter har ett egenvärde i sig. Mänskliga rättigheter är också något som ingår i säkerhetspolitiken. I den europeiska säkerhetsordningen finns mänskliga rättigheter, demokrati, ekonomi och klimat med som viktiga punkter. En av dessa viktiga frågor är mediefrihet. är det den ryska journalisten mördades. tilldelades 2003 för journalistik, demokrati och arbete för mänskliga rättigheter. Men även ett stort antal mindre namnkunniga journalister har mördats i . Kännetecknande för dem alla är att deras dödsfall aldrig har utretts, att dödsorsaken inte har fastställts och att någon rättsprocess inte har ägt rum. Detta är inget annat än övergrepp mot mänskliga rättigheter. Jag vill också, herr talman, nämna att det i antagits en lag om straff för spridande av osanna krigsnyheter, en lag som har direkt bäring på krig mot . Enligt den nya lagstiftningen kan åtalade personer dömas till uppemot fängelse för spridande av falska nyheter om militära operationer. Personer som döms för att ha försökt diskreditera den ryska armén kan dömas till upp till fängelse, herr talman. Den anför att lagstiftningen syftar till att skydda sanningen. Vad som däremot visat sig är att lagstiftningen inte skyddar yttrandefriheten eller mediefriheten. Mediefriheten har blivit snävare. Jag säger detta därför att den ryske oppositionspolitikern arresterades efter att ha kritiserat och kallat honom för mördare i en BBC-intervju.