bet · H901UbU29 · 2022-06-08 00:00:00 — Med hänvisning till kompletteringen av ägar- och ledningsprövningen som bl.a. innebär att en huvudman inte ska anses lämplig att bedriva skolverksamhet om det finns risk för att barn eller elever kommer att utsättas för diskriminering eller kränkande behandling, bör det enligt motionärerna synliggöras i ansökan ifall den konfessionella verksamheten avser muslimsk inriktning. I kommittémotion 2021/22:4554 av m.fl. (KD) yrkande 2 lämnar motionärerna förslag om att alla skolor ska vara skyldiga att deklarera sin filosofiska, religiösa eller pedagogiska grund samt hur denna kommer till uttryck i utbildningen. I kommittémotion 2021/22:4534 av m.fl. (L) lämnas förslag om en sammanhållen skoldag utan konfessionella inslag. En sammanhållen skoldag skapar enligt motionärerna en tydligare gräns mellan det konfessionella och icke-konfessionella och underlättar för de elever som vill välja bort det frivilliga konfessionella inslaget. Motioner från allmänna motionstiden /22 I partimotion 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkande 16 föreslår motionärerna att Skolinspektionen ska göra en genomlysning av befintliga konfessionella skolor för att granska huruvida skolorna följer läroplanen och skollagen. Enligt förslaget ska de skolor som inte klarar genomlysningen inte få förnyat skoltillstånd och därmed bli tvungna att stänga. I kommittémotion 2021/22:2545 av m.fl. (SD) yrkande 17 lämnas förslag om att konfessionell inriktning inte ska tillåtas vid nyetablering inom pedagogisk omsorg. Motionärerna anser att pedagogisk omsorg ska vara icke-konfessionell, oavsett huvudman. I motion 2021/22:80 av Amineh Kakabaveh (-) yrkande 10 lämnar motionären förslag om att alla könssegregerade undervisningsformer av religiösa skäl ska stoppas i alla skolor, såväl i friskolor som i kommunala. Vidare föreslås i yrkande 11 att religiösa skolor och förskolor bör förbjudas och att skolundervisningen i ska vara sekulär och verka utifrån vetenskap och beprövad erfarenhet. Skolan som tillhör den samhälleliga sfären måste vara sekulär, stå för mångfald utan att segregera elever efter religion eller könstillhörighet, menar motionären. Elevernas frivilliga deltagande i konfessionella inslag är ett återkommande problemområde när det gäller hur skolor med konfessionell inriktning följer gällande bestämmelser. Utskottet är därför positivt till att regeringen har lämnat förslag som syftar till att ytterligare stärka barns och elevers frivilliga deltagande i konfessionella sammanhang. Förslagen innebär bl.a. att skollagen kompletteras med en bestämmelse om att huvudmannen alltid på förhand ska försäkra sig om att vårdnadshavare och barn respektive elever är införstådda med att deltagandet i konfessionella inslag är frivilligt. Detta kan ske på olika sätt, bl.a. genom skriftlig information till vårdnadshavare och elever i förväg eller genom muntlig information. Skriftlig förhandsinformation som ger barn och elever betänketid är en viktig del i att säkerställa att det konfessionella inslaget är frivilligt, och ett sådant krav bör gälla både för fristående förskolor, skolor och fritidshem. När det gäller förslag om att en huvudman vid ansökan om tillstånd även ska uppge vilken trosuppfattning en konfessionell inriktning avser instämmer utskottet i regeringens bedömning att en sådan reglering inte är nödvändig. Utskottet vill även understryka vikten av att den nu föreslagna regleringen inte bedöms utgöra någon risk för att utgöra otillåten registrering av enskilds religion. Vidare vill utskottet instämma i regeringens uppfattning att samtliga skolor inte bör vara skyldiga att deklarera sin filosofiska, religiösa eller pedagogiska grund och hur denna kommer till uttryck i utbildningen. Jämfört med andra inriktningar bedöms endast verksamheter med konfessionell inriktning i skollagens mening ha en särställning. När det sedan gäller förslag om en sammanhållen skoldag utan konfessionella inslag vill utskottet framföra följande. Regeringens förslag innebär att de konfessionella inslagen som huvudregel ska avgränsas från andra aktiviteter i utbildningen och att det ska ordnas likvärdiga aktiviteter för de barn och elever som inte vill delta i det konfessionella inslaget. Det frivilliga deltagandet för eleverna underlättas också om huvudmannen avgränsar det konfessionella inslaget schemamässigt eller . Förslaget innebär även att konfessionella inslag endast får förekomma i begränsad omfattning och vid sådana tillfällen som huvudmannen i förväg har informerat elever och vårdnadshavare om. Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag och anser att det är väl avvägt. Därmed avstyrks motionerna 2021/22:4579 (SD) yrkandena 1 och 2, 2021/22:4554 (KD) yrkande 2 och 2021/22:4534 (L). Med anledning av förslag om en genomlysning av befintliga skolor med konfessionell inriktning hänvisar utskottet till den regelbundna tillsyn som utförs av Skolinspektionen och kommunerna. Regeringen har i propositionen även föreslagit en komplettering av att skollagens bestämmelser om tillsyn av att kraven för godkännande är uppfyllda. Förslaget innebär att ett godkännande ska få återkallas dels när den enskilde inte har förvärvat insikt i de föreskrifter som gäller för verksamheten, saknar ekonomiska förutsättningar att följa gällande föreskrifter eller i övrigt bedöms vara olämplig, dels om den enskilde inte längre har förutsättningar att följa de föreskrifter som gäller för utbildningen. Utskottet ställer sig bakom dessa förslag. Utskottet vill även påminna om att även har fattat beslut om en proposition med förslag som syftar till att öka möjligheterna att stänga skolor med allvarliga brister (prop. 2021/22:45, bet. 2021/22:UbU10, rskr. 2021/22:136). Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motion 2021/22:4033 (M) yrkande 16. Utskottet ser heller ingen anledning att vidta åtgärder med anledning av förslag dels om konfessionell inriktning inom pedagogisk omsorg, dels om könssegregerade undervisningsformer, dels om ett förbud mot religiösa skolor till förmån för en sekulär skolundervisning. Utskottet vill även i detta sammanhang påminna om att regeringen har aviserat att den avser att återkomma till med förslag om etableringsstopp för enskilt bedriven verksamhet med konfessionell inriktning inom förskoleklass, skola och fritidshem. Därmed avstyrks motionerna 2021/22:2545 (SD) yrkande 17 och 2021/22:80 (-) yrkandena 10 och 11. Lagförslaget, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: avslår regeringens förslag. 2021/22:4516 av m.fl. (V) och avslår proposition 2021/22:157. Regeringen föreslår i propositionen en rad förändringar i den lagstiftning som avser fristående förskolor, skolor och fritidshem med konfessionell inriktning. Att som i propositionen bl.a. införa undantag för konfessionella friskolor från skollagens krav på att utbildningen ska vila på beprövad erfarenhet och vetenskaplig grund är för mig oacceptabelt. När den svenska skolan byggdes upp fanns det en bred politisk enighet kring detta. har enigheten utmanats. Införandet av fristående skolor, såväl vinstdrivande som på konfessionell grund, har bidragit till att elever med olika bakgrund i allt mindre utsträckning möts i en gemensam skola. Det förstärker den segregation och de skillnader som redan finns i samhället. Enligt min mening består den främsta valfriheten av de möjligheter till olika livsval som elever med en gemensam grundutbildning kan få efter genomgången utbildning. I valfriheten ingår att varje individ själv har rätt att välja livsåskådning och utöva den. Religiös eller annan ideologisk påverkan ska därför inte förekomma i skolan oavsett om det handlar om obligatoriska eller frivilliga inslag i utbildningen. Jag ser därför inget behov av att i skollagen föra in förtydliganden av konfessionell utbildning och konfessionella inslag eftersom detta inte bör förekomma i skolan. Jag är medveten om att det förekommer att elever i skolor som är icke-konfessionella larmar om hur deras rätt att utöva sin religion förhindras och försvåras på en del skolor. Rapporter visar dessutom att rasism, som islamofobin är del av, är den största anledningen till diskriminering i skolan. Detta vill mitt parti bekämpa och vi har därför lagt fram ett flertal motioner som handlar om just rasism i skolan. I det här fallet bör fokus ligga på alla elevers rätt att välja att tro på och utöva eller inte utöva en religion samt på en religionskunskapsundervisning av hög kvalitet och inte att skolan ska tillhandahålla konfessionell utbildning eller konfessionella inslag. Härutöver har regeringen i propositionen valt att fokusera på att nyetablering av friskolor med konfessionell inriktning ska regleras. Detta riskerar att leda till ett system där det råder olika lagstiftning för samma typ av skolor och därmed till att ytterligare minska likvärdigheten. Samtliga förskolor, skolor och fritidshem bör hållas konfessionsfria som barnens rätt till att få tro och utöva en eventuell religion ska respekteras. Mot denna bakgrund bör avslå proposition 2021/22:157 Tydligare krav på fristående förskolor, skolor och fritidshem med konfessionell inriktning. Uppföljning av ägar- och ledningsprövningen, punkt 2 (M, SD, KD) av (M), (M), (SD), (M), (SD), (KD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4612 av m.fl. (M). Vi vill att prövningen av de som önskar starta en ny eller utökad skolverksamhet skärps. Denna skärpta och utvecklade prövning är en pusselbit i ett utvecklat friskolesystem jämte andra viktiga delar såsom en utvecklad inspektion och nya styrdokument som genomsyras av tydlighet och en annan kunskapssyn. Vi noterar att regeringen lagt fram förslag till ändringar av skollagen som innebär skärpningar i linje med den inriktning vi vill se. har regeringen fått svidande kritik för det förslag de tagit fram som ytterst kan försvåra tillämpningen av den nya lagen. Vi ser allvarligt på Lagrådets kritik. är vi angelägna om att nödvändiga lagskärpningar kommer på plats och är därför tvungna att lita på det underlag som regeringen har lämnat till . För att inte farhågorna om brister i lagen ska besannas anser vi att regeringen ska få i uppgift att följa upp lagens tillämpning med fokus på den kritik som regeringen har fått från bl.a. Lagrådet samt vid behov återkomma till med nya förslag. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt det som anförts ovan. Tillämpningen av ägar- och ledningsprövningen, punkt 3 (SD, C, KD) av (SD), (C), (SD), (KD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4599 av och (båda C). Grunden för svensk skola är att utbildningen ska förmedla och förankra respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande demokratiska värderingar som det svenska samhället vilar på. Våra gemensamma skattepengar ska gå till seriösa aktörer som bedriver utbildning utifrån skolans kunskaps- och demokratiuppdrag. Det har funnits oseriösa aktörer både inom förskola och skola där staten inte har kunnat agera tillräckligt tydligt. Gentemot elever och vårdnadshavare måste staten kunna garantera att de aktörer som får starta och driva skola är seriösa och långsiktiga och att de påverkas från tredje part. Att stärka ägar- och ledningsprövningen är ett viktigt verktyg för det. Vi välkomnar därför regeringens proposition som förtydligar och stärker kraven på fristående förskolor, skolor och fritidshem. Däremot vill vi betona vikten av det som Lagrådet påpekar om att skyddet för en persons yttrandefrihet som är anställd i förskola, skola eller fritidshem måste beaktas. Vi vill därför att regeringen ska följa upp ägar- och ledningsprövningen med hänsyn till Lagrådets synpunkter för att säkerställa tillämpningen av lagen. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt det som anförts ovan. Förtydligande och uppföljning av demokrativillkoren, punkt 4 (SD, KD) av (SD), (SD), (KD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4554 av m.fl. (KD) yrkande 1 och 2021/22:4579 av m.fl. (SD) yrkande 3. Regeringen föreslår i propositionen att lämplighetsprövningen av enskilda huvudmän ska skärpas med ett demokrativillkor. Regeringen medger att syftet med den nuvarande ägar- och ledningsprövningen huvudsakligen är uppfylld, dvs. att minska oseriösa aktörers möjlighet att bedriva skattefinansierad välfärdsverksamhet, och att tillståndsmyndigheterna kan göra en prövning mot exempelvis de bestämmelser i 1 kap. 4 och 5 §§ skollagen som ger uttryck för skolans värdegrund. Regeringen menar dock att det råder oklarheter om i vilken utsträckning uttalanden och ageranden i privata sammanhang, som kan sända en stark signal om att en sökande inte är lämplig, får beaktas. Vi delar regeringens ambition och godtar förslaget om demokrativillkor. Med tanke på den kritik som ändå har framförts anser vi däremot att det vore önskvärt med ett förtydligande i lagtexten för att undvika risk för rättsosäkerhet och tillämpningsproblem. Vi föreslår därför att regeringen ska återkomma till med ett förtydligat och rättssäkert förslag till demokrativillkor. Det föreslagna demokratikriteriet vid ägar- och ledningsprövningen har orsakat viss debatt. Inte minst Lagrådet har uttryckt att det kan finnas en konflikt mellan regeringens förslag och yttrandefriheten i de fall en anställd person uttrycker åsikter som, utan att vara brottsliga, strider mot demokrativillkoren. Mot denna bakgrund anser vi att en skärpt reglering av ägar- och ledningsprövningen är nödvändig, inte minst i en verksamhet som riktar sig mot barn och elever. är det viktigt att tillämpningen av lagregeln inte medför oanade konsekvenser, t.ex. att en anställds privata politiska engagemang i ett demokratiskt parti riskeras. Av denna anledning menar vi att regeringen kontinuerligt bör följa upp tillämpningen av demokrativillkoren och återrapportera till . Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt det som anförts ovan. Firande av skolavslutningar och traditionella högtider, punkt 5 (SD, KD) av (SD), (SD), (KD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4554 av m.fl. (KD) yrkande 3 och 2021/22:13 av (KD). Vi tycker att det är bra att det i propositionen tydliggörs att även förskolor, skolor och fritidshem med offentlig huvudman har möjlighet att genomföra skolavslutningar och att uppmärksamma högtider i gudstjänstlokaler. Däremot föreslår regeringen att konfessionella inslag inte ska få förekomma vid skolavslutningar om skolan inte har en konfessionell inriktning. Detta står i strid med tillkännagivande om att konfessionella inslag ska få förekomma i offentliga skolor. Det är problematiskt att regeringen inte respekterar tillkännagivanden. Vi anser att skolan ska uppmärksamma vårt kulturarv och våra sedvänjor så att våra barn får en bättre förståelse för historia och våra rötter. Vi anser att det är självklart att traditionen med skolavslutningar i kyrkan vid svenska högtider ska få leva vidare, och för oss är det självklart att prästen i samband med skolavslutning ska kunna be en bön och att eleverna ska kunna få sjunga en psalm i samband med skolavslutningar i kyrkan. Vi motsätter oss således regeringens förslag om att konfessionella inslag inte ska få förekomma vid skolavslutningar och uppmärksammande av högtider, och föreslår att regeringen ska återkomma med ett förslag som överensstämmer med tillkännagivandet till regeringen. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt det som anförts ovan. Övriga frågor om verksamheter med konfessionell inriktning, punkt 6 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkande 16 och 2021/22:80 av Amineh Kakabaveh (-) yrkandena 10 och 11, 2021/22:2545 av m.fl. (SD) yrkande 17, 2021/22:4534 av m.fl. (L), 2021/22:4554 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2021/22:4579 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2. Vi värnar friskolereformen, inte minst för att den ger möjligheter för elever och deras föräldrar att välja den skola och undervisningsform som passar dem bäst. Här ingår även skolor med konfessionell inriktning, vilket måste garantera genom . Det finns många välfungerande konfessionella friskolor i , där undervisningen håller hög kvalitet och där barn och unga inom ramen för skoldagen får ett viktigt sammanhang att ge uttryck för såväl sin kulturella identitet som religiösa övertygelse. Men det finns också exempel på friskolor, både med och utan konfessionell inriktning, där politisk och religiös extremism förekommit. Vi har därför lämnat förslag om att det bör genomföras en fullständig genomlysning av befintliga konfessionella skolor som innebär att Skolinspektionen ska granska huruvida skolorna följer läroplanen och skollagen. Konkret kan det t.ex. handla om huruvida historie-, religions- och sex- och samlevnadsundervisning bedrivs och håller tillräcklig kvalitet. Skolor som inte klarar genomlysningen ska inte få förnyat skoltillstånd och därmed bli tvungna att stänga. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt det som anförts ovan. Övriga frågor om verksamheter med konfessionell inriktning, punkt 6 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2545 av m.fl. (SD) yrkande 17 och 2021/22:4579 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2021/22:80 av Amineh Kakabaveh (-) yrkandena 10 och 11, 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkande 16, 2021/22:4534 av m.fl. (L) och 2021/22:4554 av m.fl. (KD) yrkande 2. Regeringen föreslår i propositionen en rad åtgärder för att öka kontrollen av konfessionella inslag i skolväsendet. Vi instämmer i regeringens bedömningar men anser att regeringen borde ha gått längre. Regeringen föreslår bl.a. att deltagande i konfessionella inslag alltid ska vara frivilligt. Vi har inget att invända i sak, tvärtom menar vi att den föreslagna lagregleringen är bra. Vi måste ändå vara medvetna om att det kan förekomma ett mycket starkt grupptryck som gör att det frivilliga deltagandet egentligen inte är det. Det finns således skäl att följa upp lagstiftningen i denna del för att säkerställa att deltagandet verkligen är frivilligt. Vi har dessutom lagt motioner i riksdag om att en huvudman som vill bedriva konfessionell inriktning också måste anmäla detta. Det har varit en svaghet i lagstiftningen att det varit möjligt för en icke-konfessionell skola att ändå ha konfessionell inriktning. Vår förhoppning är att lagregleringen får önskad effekt, men vi vill att regeringen även följer upp effekterna av denna reglering. Vidare anför regeringen i propositionen följande: Denna komplettering av ägar- och ledningsprövningen innebär att en huvudman inte ska anses lämplig att bedriva skollagsreglerad verksamhet om det finns en risk för att barn eller elever i sökandens verksamhet kommer att utsättas för våld, tvång, hot, diskriminering, kränkande behandling eller påverkan som syftar till motarbetande av grundläggande fri- och rättigheter eller det demokratiska styrelseskicket. Vi menar att detta ställer frågan om hur muslimska skolor utsätter flickor för olika typer av diskriminering och kränkande behandling på sin spets. Det kan t.ex. handla om tvång att bära slöja eller att få sitta längst bak i klassrummet eller i bussen. är dessutom en religion som i övrigt särbehandlar flickor och kvinnor, och skollagsreglerad verksamhet med muslimsk konfessionell inriktning borde därför rimligen falla inom ramen för vad regeringen anför ovan. Av denna anledning anser vi att det ska synliggöras i ansökan ifall den konfessionella verksamheten avser muslimsk inriktning. Härutöver anser vi att konfessionell inriktning inte ska tillåtas vid nyetablering inom pedagogisk omsorg. All pedagogisk omsorg bör vara icke-konfessionell, oavsett huvudman. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt det som anförts ovan. Övriga frågor om verksamheter med konfessionell inriktning, punkt 6 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4554 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2021/22:80 av Amineh Kakabaveh (-) yrkandena 10 och 11, 2021/22:2545 av m.fl. (SD) yrkande 17, 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkande 16, 2021/22:4534 av m.fl. (L) och 2021/22:4579 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2. Regeringen har föreslagit att en enskild som ansöker om att bli godkänd som huvudman för skollagsreglerad verksamhet i ansökan ska ange om den sökta verksamheten ska ha en konfessionell inriktning. Vi tillstyrker detta förslag men föreslår också att alla skolor borde vara skyldiga att till elever och vårdnadshavare tydligt deklarera sin filosofiska, religiösa eller pedagogiska grund samt meddela på vilket sätt denna grund kommer till uttryck i utbildningen. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt det som anförts ovan. Övriga frågor om verksamheter med konfessionell inriktning, punkt 6 (L) av (L) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4534 av m.fl. (L) och 2021/22:80 av Amineh Kakabaveh (-) yrkandena 10 och 11, 2021/22:2545 av m.fl. (SD) yrkande 17, 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkande 16, 2021/22:4554 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2021/22:4579 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2. Regeringen lämnar i denna proposition förslag till ändringar i skollagen som syftar till att öka kontrollen av konfessionella inslag i skolväsendet. Vårt parti har länge arbetat för en skärpt lagstiftning när det gäller fristående skolor med konfessionell inriktning. Förslagen i denna proposition berör dock endast vissa begränsade aspekter, och våra synpunkter begränsas följaktligen till dessa framlagda förslag. Vår bredare politik i fråga om fristående förskolor, skolor och fritidshem med konfessionell inriktning tar vi upp i ett annat sammanhang. Regeringen har i propositionen föreslagit en huvudregel om att konfessionella inslag ska vara skilda från övriga aktiviteter inom utbildningen, i syfte att eleverna ska ha reella möjligheter att välja om de vill delta i sådana inslag eller inte. Dagens lagstiftning ger skolor med enskilda huvudmän rätt att ha konfessionella inslag utanför den direkta undervisningen, som ska vara icke-konfessionell. Det finns exempel på skolor där sådana konfessionella inslag i sin helhet förläggs utanför den del av dagen som innehåller schemalagd undervisning, medan andra konfessionella skolor förlägger hela eller delar av de konfessionella inslagen på raster mellan lektioner med icke-konfessionell undervisning. Vi anser att regeringens nya definitioner av begreppen konfessionellt inslag och konfessionell inriktning därför inte tar hänsyn till hur skoldagen kan se ut på en konfessionell skola. Vår uppfattning är att en sammanhållen skoldag med icke-konfessionell undervisning är den ordning som bör föredras. Eventuella konfessionella inslag får då läggas före skoldagens början eller efter dess slut. Vi menar att det skapar en tydligare gräns mellan det konfessionella och icke-konfessionella och jämfört med regeringens förslag underlättar för elever som vill välja bort det frivilliga konfessionella inslaget.