bet · H901SkU29 · 2022-06-02 00:00:00 — Skattelättnad för arbetsresor – ett enklare och färdmedelsneutralt regelverk Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till ändringar i avräknings-lagen, inkomstskattelagen och skatteförfarandelagen. Regeringen föreslår ett nytt och enklare system för skattelättnad för arbetsresor. En regionalt differentierad skattereduktion som är avståndsbaserad och färdmedelsneutral föreslås ersätta den nuvarande kostnadsbaserade avdragsrätten för resor mellan bostad och arbetsplats. Skattelättnaden utgår från avståndet mellan bostad och arbetsplats i stället för kostnaden för resan däremellan. Skattelättnaden blir oberoende av vilket färdmedel som faktiskt har använts för arbetsresan. Den regionala differentiering av skattereduktionen som föreslås innebär att villkoren för att kunna få en skattelättnad knyts till var i landet den skattskyldige bor och arbetar. Skattereduktion ska göras med per kilometer för arbetsresor till den del resan överstiger en nedre avståndsgräns men inte en övre avståndsgräns. Den nedre avståndsgränsen föreslås vara enkel resa för dem som bor och arbetar i vissa storstadskommuner i , och län, medan den för övriga föreslås vara . Den övre avståndsgränsen föreslås vara och ska gälla för samtliga skattskyldiga. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Utskottet föreslår vidare tre tillkännagivanden till regeringen om • att regeringen ska återkomma till med ett förslag om en höjning av den övre avståndsgränsen för arbetsresor. • att regeringen ska återkomma till med ett förslag om höjd kilometersats. • att regeringen ska återkomma till med ett förslag om höjd milersättning. Förslaget till tillkännagivande om en höjning av den övre avståndsgränsen, höjd kilometersats och höjd milersättning grundas på förslag i motioner. Utskottet anser att bör avslå de övriga motionsyrkandena. I betänkandet finns fyra reservationer (M, SD, KD, L) och fyra särskilda yttranden (C, V, KD, MP). Proposition 2021/22:228 Skattelättnader för arbetsresor – ett enklare och färdmedelsneutralt regelverk. Tolv yrkanden i följdmotioner. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Skattelättnad för arbetsresor – ett enklare och färdmedelsneutralt regelverk Höjd övre avståndgräns för arbetsresor Behåll nuvarande system parallellt m.m. 1.Skattelättnad för arbetsresor – ett enklare och färdmedelsneutralt regelverk, punkt 1 (SD) 2.Behåll nuvarande system parallellt m.m., punkt 5 (M) 3.Behåll nuvarande system parallellt m.m., punkt 5 (KD) 4.Behåll nuvarande system parallellt m.m., punkt 5 (L) 1.Särskilt yttrande (C) 2.Särskilt yttrande (V) 3.Särskilt yttrande (KD) 4.Särskilt yttrande (MP) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Skattelättnad för arbetsresor – ett enklare och färdmedelsneutralt regelverk antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i lagen (1986:468) om avräkning av utländsk skatt, 2. lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229), 3. lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244). Därmed bifaller proposition 2021/22:228 punkterna 1–3 och avslår motion 2021/22:4719 av m.fl. (SD) yrkande 1. Reservation 1 (SD) Höjd övre avståndgräns för arbetsresor ställer sig bakom det som utskottet anför om höjd övre avståndsgräns för arbetsresor och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller delvis motionerna 2021/22:4706 av m.fl. (V) yrkande 1, 2021/22:4717 av m.fl. (KD) yrkande 1, 2021/22:4718 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkande 1 och 2021/22:4728 av m.fl. (M) yrkande 1. ställer sig bakom det som utskottet anför om höjd kilometersats och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller delvis motionerna 2021/22:4706 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2021/22:4717 av m.fl. (KD) yrkande 2. ställer sig bakom det som utskottet anför om höjd milersättning och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4719 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2021/22:4728 av m.fl. (M) yrkande 2 i denna del. Behåll nuvarande system parallellt m.m. 2021/22:4717 av m.fl. (KD) yrkande 3, 2021/22:4718 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkande 2 och 2021/22:4728 av m.fl. (M) yrkandena 2 i denna del och 3. Reservation 2 (M) Reservation 3 (KD) Reservation 4 (L) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), Per Åsling (C), (M), (M), (SD), (S), (V), (SD), (S), (KD), (S), Gulan Avci (L), (SD), (MP), (M), (S) och (M). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet regeringens proposition 2021/22:228 Skattelättnad för arbetsresor – ett enklare och färdmedelsneutralt regelverk. Regeringens förslag till riksdagsbeslut framgår av bilaga 1. Regeringens lagförslag redovisas i bilaga 2. Fem följdmotioner har väckts med anledning av propositionen. Dessa redovisas i bilaga 1. I betänkandet För landsbygder – en sammanhållen politik för arbete, hållbar tillväxt och välfärd föreslog den parlamentariska landsbygdskommittén att regeringen skulle ta initiativ till en översyn av reseavdraget med utgångspunkten att det ska vara avståndsbaserat (SOU 2017:1). Regeringen beslutade att tillsätta en kommitté som skulle se över det nuvarande systemet för reseavdrag och lämna förslag på ett förändrat reseavdragssystem (dir. 2017:134). överlämnade betänkandet Skatte-lättnad för arbetsresor (SOU 2019:36). I betänkandet föreslås att reseavdraget i sin nuvarande form avskaffas och ersätts av en skattelättnad för längre arbetsresor i form av en avståndsbaserad och färdmedelsneutral skattereduktion. Betänkandet har remissbehandlats. gav regeringen i uppdrag att göra en fördjupad analys av vissa av konsekvenserna av förslag dels för personer som bor och/eller arbetar i glesbygd, dels för personer som har begränsad tillgång till eller saknar kollektivtrafik. Trafikanalys redovisade sitt uppdrag och överlämnade rapporten för arbetsresor – analys av frågor i betänkande SOU 2019:36 (Fi2020/02648). Inom har promemorian Skattelättnad för arbetsresor – ett enklare och färdmedelsneutralt regelverk utarbetats. I promemorian föreslås en skattereduktion för arbetsresor som är avståndsbaserad och färdmedelsneutral och därutöver regionalt differentierad. Promemorian har remiss-behandlats. I propositionen behandlas och promemorians förslag om ett nytt system för skattelättnad för arbetsresor. I propositionen föreslås ett nytt och enklare system för skattelättnad för arbetsresor. En regionalt differentierad skattereduktion som är avståndsbaserad och färdmedelsneutral föreslås ersätta den nuvarande kostnadsbaserade avdragsrätten för resor mellan bostad och arbetsplats. Att skattereduktionen är avståndsbaserad och färdmedelsneutral innebär att skattelättnaden utgår från avståndet mellan bostad och arbetsplats i stället för kostnaden för resan däremellan samt att skattelättnaden blir oberoende av vilket färdmedel som faktiskt har använts för arbetsresan. Den regionala differentiering av skattereduktionen som föreslås innebär härutöver att villkoren för att kunna få en skattelättnad knyts till var i landet den skattskyldige bor och arbetar. Det föreslagna systemet förväntas omfatta fler personer än nuvarande regelverk och leda till minskade utsläpp från arbetsresor. Propositionens förslag är att skattereduktion ska göras med per kilometer för arbetsresor till den del resan överstiger en nedre avståndsgräns men inte en övre avståndsgräns. Den nedre avståndsgränsen föreslås vara högre för dem som bor och arbetar i vissa storstadskommuner i , och län, medan den övre avståndsgränsen föreslås vara densamma i hela landet. Förslaget utgör en modell för ett nytt skatterättsligt regelverk för arbetsresor. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Skattelättnad för arbetsresor – ett enklare och färdmedelsneutralt regelverk Utskottets förslag i korthet antar regeringens lagförslag om skattelättnad för arbetsresor – ett enklare och färdmedelsneutralt regelverk. Därmed avslår motionsyrkandet om avslag på regeringens förslag. Jämför reservation 1 (SD). En ny skattelättnad för arbetsresor Reseavdraget avskaffas och ersätts av en avståndsbaserad och färd-medelsneutral skattereduktion Regeringen föreslår att reseavdraget avskaffas. En avståndsbaserad och färdmedelsneutral skattereduktion för resor mellan bostaden och arbetsplatsen (arbetsresor) införs. Det nuvarande reseavdragssystemet har kritiserats , bl.a. för att det är det avdrag som ger upphov till det största skattefelet och för att gynna arbetsresande med bil jämfört med kollektivtrafik. Att skattelättnaden för arbetsresor ges i form av ett avdrag innebär också att en skattskyldig med hög inkomst och därmed hög marginalskatt får en större skattelättnad än en skattskyldig med lägre marginalskatt trots samma kostnader för sina arbets-resor. En avståndsbaserad skattelättnad för arbetsresor innebär att skattelättnaden knyts till avståndet mellan bostad och arbetsplats i stället för den faktiska kostnaden för resan däremellan. Färdmedelsneutralitet innebär att skatte-lättnaden blir oberoende av vilket färdmedel som faktiskt har använts för arbetsresan. Regeringen anser att ett avståndsbaserat och färdmedelsneutralt system har tydliga fördelar framför dagens kostnadsbaserade system både ur miljösynpunkt och ur förenklingsperspektiv. I de allra flesta fall bedöms ett system som baseras på avstånd innebära förenklingar i förhållande till det nuvarande kostnadsbaserade systemet, som när det gäller arbetsresor med bil förutsätter att en beräkning av tidsvinst görs av den skattskyldige. I kombination med förslaget att arbetsgivaren ska lämna uppgift om arbetsplatsens adress på individnivå i arbetsgivardeklarationen eller i förekommande fall i kontrolluppgift bedöms ett avståndsbaserat system också underlätta kontroller och minska dagens skattefel. En skattelättnad som ges i form av en skattereduktion är generellt sett mer rättvis, rent fördelningsekonomiskt, eftersom marginalskatten inte påverkar storleken på skattelättnaden. För regeringen är detta en viktig aspekt och en rimlig utgångspunkt för ett nytt system för skattelättnad för arbetsresor. Detta innebär också att det blir enklare för den som arbetspendlar att räkna ut och se vilken skattelättnaden för arbetsresan blir, bl.a. eftersom hänsyn inte behöver tas till marginalskatten. Regeringen konstaterar att även med dagens avdragssystem har tagit fram en beräkningshjälp för beräkning av nuvarande avdrag för ar-betsresor. Att det nuvarande avdragssystemet för arbetsresor föreslås ersättas av en skattereduktion innebär därför enligt regeringen inte att skattesystemet blir mer komplicerat än det system som redan gäller. Skattereduktionen ska vara regionalt differentierad Regeringen föreslår att en regional differentiering av skattereduktionen införs som innebär att ett särskilt krav ska gälla för personer som är bosatta och har sin arbetsplats i vissa storstadsområden i , och län. För att dessa personer ska ha rätt till skattereduktion för arbetsresor måste de ha ett avstånd mellan bostad och arbetsplats som överstiger en viss avståndsgräns som är högre än vad som gäller för skattskyldiga som inte är bosatta och har sin arbetsplats i sådana områden. Regeringen gör vidare den bedömningen att det inte bör införas ett tillägg vid bristfällig kollektivtrafik. Det är viktigt att skattereduktionen utformas så att även de som inte har tillgång till kollektivtrafik för sina arbetsresor kan få del av skattelättnaden. Skattereduktionen bör vara inriktad på områden med mindre möjlighet till arbetsresor med kollektivtrafik. Som bl.a. påpekar har det visat sig vara mycket svårt att ta fram en träffsäker definition av glesbygd som också går att kontrollera av . Det finns enligt regeringen inte heller skäl att bygga vidare på något av de förslag som kommittén under sitt utredningsarbete har avfärdat. En skattereduktion som är inriktad på skattskyldiga som bor i ett gles-bygdsområde bör därför inte införas. I stället för att definiera glesbygdsområden eller områden med bristfällig kollektivtrafik, föreslås därför att ett högre krav ska gälla i storstadsområden för att få skattelättnaden. I dessa områden har skattskyldiga normalt bättre tillgång till kollektivtrafik och därmed bättre förutsättningar att hålla nere sina resekostnader för arbetsresor än individer i övriga landet. På samma sätt som det är svårt att definiera vad som ska avses med ett glesbygdsområde finns det utmaningar när det gäller att definiera områden där tillgången till kollektivtrafik är bättre än i övriga områden. En utgångspunkt bör dock enligt regeringen vara de områden som hör till eller ligger i närheten av landets storstäder. En grov geografisk avgränsning av kommuner som ingår i storstads-områden vore att peka ut hela län, såsom , och län. Det är dock inte rimligt att betrakta hela eller som storstadsregioner. I ingår t.ex. större delarna av och som till stora delar utgörs av landsbygdskommuner. Även delar av län vore olämpligt att definiera som tillhörande storstadsregionen . För att hitta en snävare och därmed mer lämplig definition av storstads-regioner med god kollektivtrafiktillgång har det i promemorian i stället övervägts att utgå från SCB:s klassificering av storstadsområden. I SCB:s definition av de tre storstadsområdena ingår totalt 51 kommuner. I likhet med en indelning utifrån län skulle en indelning utifrån SCB:s tre storstadsområden omfatta många områden som till stora delar utgörs av landsbygdskommuner. Ett annat alternativ är att utgå från den kommunindelning som arbetats fram av Tillväxtanalys (Tillväxtanalys rapport statistik för en bättre regional- och landsbygdspolitik, 2014:04). Om den högre avståndsgränsen skulle utgå från gruppen storstadskommuner enligt Tillväxtanalys klassificering, dvs. kommuner med av befolkningen i rurala områden och en med angränsande kommuner samlad folkmängd på minst 500 000 invånare, skulle 29 kommuner i , och län omfattas av den högre avståndsgränsen. I likhet med bedömningen i promemorian anser regeringen att det är mer lämpligt att knyta den högre avståndsgränsen till en snävare indelning av storstadsområden och att indelningen därför bör utgå från de kommuner som omfattas av gruppen storstadskommuner enligt Tillväxtanalys kommun-indelning dvs. , , , , , , , , , , , , , , , , , och kommuner i , , , och kommuner i och , , , , och kommuner i län. Avståndsgränser för rätt till skattereduktion Nedre och övre avståndsgräns Regeringen föreslår att en skattskyldig ska ha rätt till skattereduktion för arbetsresor för den del av avståndet mellan bostad och arbetsplats som enkel väg överstiger men inte . I likhet med dagens system bör det enligt regeringen finnas en gräns motsvarande dagens beloppsgräns för att begränsa systemets omfattning, både när det gäller antalet skattskyldiga som kan få rätt till skattereduktion och det totala skattebortfallet för staten. Skattelättnaden bör därför endast ges till skattskyldiga som har ett avstånd mellan bostaden och arbetsplatsen som överstiger en nedre avståndsgräns. Regeringen gör bedömningen att det bör ställas ett högre krav för att få skattelättnad för skattskyldiga som bor och arbetar i ett storstadsområde där de skattskyldiga i genomsnitt har bättre tillgång till kollektivtrafik än skattskyldiga i övriga landet och därmed bättre förutsättningar att hålla nere sina kostnader för arbetsresande. I dagens reseavdragssystem motsvarar beloppsgränsen på ett reseavstånd på knappt enkel väg. För skattskyldiga som är berättigade till avdrag för resor med bil motsvarar beloppsgränsen i dagens system i praktiken ett avstånd mellan bostaden och arbetsplatsen på knappt enkel väg, vid normalt heltidsarbete med arbetsresor . Nuvarande reseavdrag har ingen gräns i kronor för hur stort avdrags-beloppet kan bli. Kommittén föreslår dock att avstånd som överstiger en fast övre avståndsgräns i kilometer inte ska utgöra underlag för skattereduktion. Den övre avståndsgränsen bestäms utifrån en avvägning mellan två huvudsakliga faktorer, dels förekomsten av överkompensation, dels förslagens konsekvenser i förhållande till dagens regler. Kommittén anser att en övre avståndsgräns enkel resa, vid en kilometersats på per kilometer är en rimlig avvägning mellan dessa hänsynstaganden. Kommittén gör vidare bedömningen att den övre avståndsgränsen dock inte ska gälla vid bristfällig kollektivtrafik. Regeringen gör bedömningen att ett tillägg vid bristfällig kollektivtrafik inte bör införas. I stället ska två olika nedre avståndsgränser tillämpas beroende på var den skattskyldige är bosatt och har sin arbetsplats. Regeringen anser att en övre avståndsgräns bör införas och att samma övre avståndsgräns bör gälla för samtliga skattskyldiga. Den modell för skattelättnad för arbetsresor som föreslagits i promemorian bedöms vara offentligfinansiellt neutral. I detta sammanhang har en övre avståndsgräns enkel resa, vid en kilometersats på per kilometer, bedömts vara en lämplig gräns. En högre avståndsgräns för skattskyldiga som bor och arbetar i storstads-kommuner Regeringen föreslår att för skattskyldiga som bor och arbetar i någon av de storstadskommuner som särskilt anges i lag ska skattereduktion för arbetsresor göras bara för den del av avståndet mellan bostad och arbetsplats som enkel väg överstiger . I storstadsområden bedöms kollektivtrafiken i allmänhet vara så pass tillgänglig att stöd för arbetsresor som understiger detta avstånd inte är kostnadseffektivt. Regeringen anser att den högre avståndsgränsen endast bör tillämpas om den skattskyldige är bosatt i en av de angivna storstadskommunerna och även har sin arbetsplats belägen inom en sådan kommun. Om den högre avståndsgränsen skulle omfatta alla individer som är bosatta eller har sin arbetsplats i någon av storstadsområdena, skulle detta drabba individer vars arbetsresa till någon del, men inte helt och hållet, sker utanför storstadsregionen. Sådana arbetsresor motsvarar inte principen om att de kan genomföras till lägre kostnad till följd av den relativt goda tillgången på kollektivtrafik i storstadsregionerna. För dagar som en person gör arbetsresor som sker mellan arbetsplatser hos olika arbetsgivare både inom och utanför ett storstadsområde bör enligt regeringen den nedre avståndsgränsen tillämpas, då detta är till fördel för den skattskyldige. I de fall en skattskyldig gör arbetsresor till olika arbetsplatser men reser hem till bostaden mellan de olika arbetspassen är det dock fråga om separata arbetsresor, för vilka de olika nedre avståndsgränserna ska tillämpas separat. Regeringen föreslår att avståndet mellan bostad och arbetsplats ska beräknas till kortaste lämpliga körsträcka med bil oavsett vilket färdmedel och färdväg som har använts. Om arbetsresan omfattar en sträcka på vatten ska den delen av avståndet beräknas till kortaste lämpliga färdsträcka för sjöfarten. Om såväl väg- som vattenförbindelse saknas för någon del av arbetsresan ska den delen av avståndet beräknas till kortaste lämpliga sträcka med annat lämpligt färdmedel. För en skattskyldig som gör arbetsresor mellan olika arbetsplatser beräknas avståndet enkel väg till summan av avstånden från bostaden till arbetsplatsen, mellan arbetsplatserna och från arbetsplatsen till bostaden dividerat med två. Beräknade avstånd ska avrundas uppåt till hela kilometer. I ett avståndsbaserat system för skattelättnad, som ska vara enkelt att tillämpa och administrera, bör bara ett avståndsbegrepp användas oavsett vil-ket färdmedel och vilken färdväg som har använts. Detta är också nödvändigt om skattelättnaden ska vara helt färdmedelsneutral. Dagens avståndsbegrepp för bilavdrag, dvs. kortaste möjliga körsträcka med bil, är en bra utgångspunkt eftersom det finns lättillgängliga program på internet som enkelt och snabbt räknar ut detta avstånd. I de fall en person gör arbetsresor till olika arbetsplatser men reser hem till bostaden mellan de olika arbetspassen är det fråga om två separata arbetsresor, för vilka avståndsberäkningen ska göras för varje resa för sig. I de fall en arbetsresa endast görs enkel väg är det avståndet för denna resa som berättigar till skattereduktion och den dagen räknas alltså som en resdag. Regeringen föreslår att antalet resdagar ska bestämmas som faktiska resdagar under beskattningsåret, dock . För rätt till skattereduktion krävs att den skattskyldige har minst under beskattningsåret. Endast resdagar med arbetsresor på avstånd som överstiger den nedre avståndsgränsen respektive ska räknas med. Regeringen föreslår att skattereduktionen ska beräknas med den s.k. kilo-metersatsen, som uppgår till per kilometer för den del av avståndet som överstiger den nedre avståndsgränsen men inte den övre avståndsgränsen . En grundläggande utgångspunkt för förslaget är att förslaget ska vara offentligfinansiellt neutralt. Regeringen anser därför att kilometersatsen bör uppgå till per kilometer. Underlaget för skattereduktionen och skattereduktionens storlek Regeringen föreslår att underlaget för skattereduktionen består av den skattskyldiges dagliga reslängd multiplicerad med antalet resdagar. Om antalet resdagar överstiger ska underlaget i första hand beräknas efter de längsta resorna i kilometer. Skattereduktionens storlek uppgår till underlaget multiplicerat med kilometersatsen . Vilka som kan få skattereduktion Rätt till skattereduktion för arbetsresor har efter begäran fysiska personer som är obegränsat skattskyldiga under någon del av beskattningsåret. Sådan rätt till skattereduktion har också de som är begränsat skattskyldiga i vissa fall, om deras överskott av förvärvsinkomster i och i andra länder uteslutande eller så gott som uteslutande, utgörs av överskott av förvärvsinkomster i . Rätten till skattereduktion för arbetsresor fördelas som de skattskyldiga har varit obegränsat skattskyldiga i . De som är obegränsat skattskyldiga bara under en del av beskattningsåret har rätt till skattereduktion för . Om de skattskyldigas överskott av förvärvs-inkomster i och i andra länder uteslutande eller så gott som uteslutande, utgörs av överskott av förvärvsinkomster i , ska dock denna begränsning inte tillämpas. Rätt till skattereduktion finns inte för arbetsresor hänförliga till inkomster som inte ska beskattas i . Vissa andra frågor vid skattereduktion för arbetsresor Trängselskatt och väg-, bro- och färjeavgift m.m. Regeringen föreslår att avdraget för trängselskatt avskaffas. Kostnader för trängselskatt vid arbetsresor med egen bil eller förmånsbil uppkommer under bilresan och är således en del av själva resan. Kostnadernas karaktär bör därför klassificeras på samma sätt som bilresan. I skattesammanhang anses kostnader för arbetsresor ha karaktär av privat levnadskostnad eftersom kostnaderna har orsakats av den skattskyldiges val av bostadsläge. Principiella skatterättsliga skäl talar alltså för att trängselskatt inte ska ersättas vid inkomstbeskattningen. När det gäller trängselskatten försvagas vidare skattens styrande effekt om den får dras av vid inkomstbeskattningen. För att öka incitamenten för skattskyldiga att begränsa sin bilkörning mellan bostaden och arbetsplatsen och i stället välja kollektiva transportmedel bör avdraget för trängselskatt därför avskaffas. Regeringen föreslår att avdraget för väg-, bro- och färjeavgifter avskaffas. Om skattereduktion ska göras för arbetsresor som överstiger den nedre avståndsgränsen ska även utgifter för väg-, bro- och färjeavgifter som har betalats i samband med arbetsresorna, till den del utgifterna överstiger , ingå i underlaget för skattereduktion. Skattereduktionen uppgår till av det framräknade underlaget. Regeringen anser att det är lämpligt med en beloppsgräns för att undvika administration av mindre belopp som det säkerställer att de som har höga kostnader får en skattelättnad. Regeringen gör bedömningen att det är förenligt med att ersätta avdragsrätten för kostnader för resor över med en skattereduktion. Arbetsresor med förmånsbil och egen bil som används i tjänsten Regeringen föreslår att avdraget för arbetsresor med förmånsbil och egen bil som används i tjänsten avskaffas.