bet · H901MJU25 · 2022-06-08 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets betänkande Utskottet föreslår att antar regeringens förslag till dels ny växtskyddslag, dels ändring i skogsvårdslagen. Lagförslaget innebär att svensk rätt anpassas till EU-förordningen om skyddsåtgärder mot växtskadegörare och EU-förordningen om offentlig kontroll och annan offentlig verksamhet i livsmedelskedjan. Syftet med såväl EU-förordningarna som den nya växtskyddslagen är att ge ett bättre och effektivare skydd mot växtskadegörare vars introduktion, etablering och spridning skulle kunna få oacceptabla ekonomiska, miljömässiga eller sociala konsekvenser. Därutöver föreslår utskottet sex tillkännagivanden till regeringen med anledning av motionsyrkanden om kemikaliepolitiska åtgärder från allmänna motionstiden /22. Utskottet föreslår att ställer sig bakom det som utskottet anför om – utformningen av avgifter för offentlig kontroll enligt den nya växtskyddslagen – tillståndsprövningar av växtskyddsmedel – det ömsesidiga erkännandet av produktgodkännanden – godkännandeprocessen för glyfosat – beredskapsförsörjning av kritiska kemikalier – den europeiska kemikaliemyndighetens (Echas) förslag till förbud mot avsiktligt tillsatt mikroplast i kemiska produkter. Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden om kemikaliepolitiska åtgärder, framför allt med hänvisning till redan vidtagna åtgärder och pågående utrednings- och lagstiftningsarbete. I ärendet finns 17 reservationer (S, M, SD, C, V, KD, L, MP) och elva särskilda yttranden (S, M, SD, C, V, KD, MP). Enligt en reservation (S, V, MP) bör inte göra något tillkännagivande i fråga om utformningen av avgifter för offentlig kontroll enligt den nya växtskyddslagen. Enligt en reservation (S, V, L, MP) bör inte göra något tillkännagivande i fråga om tillståndsprövningar av växtskyddsmedel. Enligt en reservation (S, V, MP) bör inte göra något tillkännagivande i fråga om det ömsesidiga erkännandet av produktgodkännanden. Enligt ytterligare en reservation (V, MP) bör inte göra något tillkännagivande i fråga om godkännandeprocessen för glyfosat. Proposition 2021/22:148 En ny växtskyddslag. Cirka 60 yrkanden i följdmotioner och motioner från allmänna motionstiden /22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Föreskriftsbestämmelser om bekämpning av insektshärjning Avgifter för offentlig kontroll och annan offentlig verksamhet Övriga frågor om bekämpningsmedel Reglering och utfasning av farliga ämnen Motioner som bereds förenklat 1.Föreskriftsbestämmelser om bekämpning av insektshärjning, punkt 2 (SD) 2.Utformningen av avgifter för offentlig kontroll enligt den nya växtskyddslagen, punkt 3 (S, V, MP) 3.Kemikalieinspektionens avgifter för tillsyn och prövning, punkt 4 (SD) 4.Tillståndsprövning av växtskyddsmedel, punkt 5 (S, V, L, MP) 5.Det ömsesidiga erkännandet av produktgodkännanden, punkt 6 (S, V, MP) 6.Godkännandeprocessen för glyfosat, punkt 7 (V, MP) 7.Mål för användning och utfasning av växtskyddsmedel, punkt 8 (M, SD, KD) 8.Mål för användning och utfasning av växtskyddsmedel, punkt 8 (L) 9.Riskbedömning av biologiska bekämpningsmedel, punkt 9 (SD) 10.PFAS, punkt 10 (M, SD, C) 11.PFAS, punkt 10 (KD, L) 12.PFAS, punkt 10 (MP) 13.Kombinationseffekter, punkt 11 (M) 14.Kombinationseffekter, punkt 11 (MP) 15.Inrättande av ett europeiskt substitutionscentrum, punkt 12 (MP) 16.Övriga åtgärder för att minska förekomsten av kemiska föroreningar i miljön, punkt 15 (M) 17.Övriga åtgärder för att minska förekomsten av kemiska föroreningar i miljön, punkt 15 (L) 1.Tillståndsprövning av växtskyddsmedel, punkt 5 (MP) 2.Det ömsesidiga erkännandet av produktgodkännanden, punkt 6 (MP) 3.Godkännandeprocessen för glyfosat, punkt 7 (S) 4.Mål för användning och utfasning av växtskyddsmedel, punkt 8 (V) 5.Mål för användning och utfasning av växtskyddsmedel, punkt 8 (MP) 6.Sveriges beredskapsförsörjning av kritiska kemikalier, punkt 13 (S) 7.Echas förslag till förbud mot avsiktligt tillsatt mikroplast i kemiska produkter, punkt 14 (S) 8.Motioner som bereds förenklat, punkt 16 (M) 9.Motioner som bereds förenklat, punkt 16 (SD) 10.Motioner som bereds förenklat, punkt 16 (C) 11.Motioner som bereds förenklat, punkt 16 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 Bilaga 2 Regeringens lagförslag Bilaga 3 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Utskottets förslag till riksdagsbeslut antar regeringens förslag till växtskyddslag. antar regeringens förslag till lag om ändring i skogsvårds-lagen (1979:429). Därmed bifaller proposition 2021/22:148 punkterna 1 och 2. Föreskriftsbestämmelser om bekämpning av insektshärjning 2021/22:4508 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3. Reservation 1 (SD) Avgifter för offentlig kontroll och annan offentlig verksamhet Utformningen av avgifter för offentlig kontroll enligt den nya växtskyddslagen ställer sig bakom det som utskottet anför om utformningen av avgifter för offentlig kontroll enligt den nya växtskyddslagen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4575 av m.fl. (M). Reservation 2 (S, V, MP) Kemikalieinspektionens avgifter för tillsyn och prövning 2021/22:2482 av m.fl. (SD) yrkandena 5, 12 och 13. Reservation 3 (SD) Övriga frågor om användningen av växtskyddsmedel ställer sig bakom det som utskottet anför om tillståndsprövning av växtskyddsmedel och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3437 av m.fl. (M) yrkande 33 och 2021/22:2765 av (M). Reservation 4 (S, V, L, MP) Det ömsesidiga erkännandet av produktgodkännanden ställer sig bakom det som utskottet anför om det ömsesidiga erkännandet av produktgodkännanden och tillkännager detta för reger-ingen. 2021/22:2482 av m.fl. (SD) yrkande 14, 2021/22:3437 av m.fl. (M) yrkande 34 och 2021/22:3880 av m.fl. (KD) yrkande 18. Reservation 5 (S, V, MP) ställer sig bakom det som utskottet anför om godkännande-processen för glyfosat och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2482 av m.fl. (SD) yrkande 16 och 2021/22:3437 av m.fl. (M) yrkande 35 och 2021/22:1823 av (M). Reservation 6 (V, MP) Mål för användning och utfasning av växtskyddsmedel 2021/22:3279 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 44, 2021/22:3437 av m.fl. (M) yrkande 32, 2021/22:3981 av m.fl. (L) yrkande 7 och 2021/22:4062 av m.fl. (MP) yrkande 39. Reservation 7 (M, SD, KD) Reservation 8 (L) Riskbedömning av biologiska bekämpningsmedel 2021/22:2454 av m.fl. (SD) yrkande 13. Reservation 9 (SD) Reglering och utfasning av farliga ämnen 2021/22:3433 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3, 2021/22:3665 av m.fl. (C) yrkandena 61 och 63, 2021/22:3881 av m.fl. (KD) yrkande 27 och 2021/22:4062 av m.fl. (MP) yrkande 35. Reservation 10 (M, SD, C) Reservation 11 (KD, L) Reservation 12 (MP) 2021/22:3433 av m.fl. (M) yrkande 11 och 2021/22:4062 av m.fl. (MP) yrkandena 37.1 och 38. Reservation 13 (M) Reservation 14 (MP) Inrättande av ett europeiskt substitutionscentrum 2021/22:4062 av m.fl. (MP) yrkande 45. Reservation 15 (MP) beredskapsförsörjning av kritiska kemikalier ställer sig bakom det som utskottet anför om bered-skapsförsörjning av kritiska kemikalier och tillkännager detta för reger-ingen. 2021/22:2482 av m.fl. (SD) yrkande 17 och 2021/22:3433 av m.fl. (M) yrkande 14 och 2021/22:3488 av Kopparklint och (båda M). Echas förslag till förbud mot avsiktligt tillsatt mikroplast i kemiska produkter ställer sig bakom det som utskottet anför om Echas förslag till förbud mot avsiktligt tillsatt mikroplast i kemiska produkter och till-kännager detta för regeringen. 2021/22:3433 av m.fl. (M) yrkande 21 och 2021/22:3881 av m.fl. (KD) yrkande 46. Övriga åtgärder för att minska förekomsten av kemiska föroreningar i miljön 2021/22:1230 av (S) yrkande 1, 2021/22:3433 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2021/22:3982 av m.fl. (L) yrkande 24. Reservation 16 (M) Reservation 17 (L) Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (C), (MP), (M), (S), (S), (M), (S), (V), (SD), (S), (KD), (L), (C), (S), Kopparklint (M), (SD) och (SD). Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlar utskottet regeringens proposition 2021/22:148 En ny växtskyddslag. Propositionens syfte är att anpassa svensk lagstiftning till den nya EU-förordningen om skyddsåtgärder mot växtskadegörare och den nya EU-förordningen om offentlig kontroll. Lagförslaget har granskats av Lagrådet. I ärendet bereder utskottet fyra yrkanden i följdmotioner. Därutöver bereder utskottet ytterligare ca 60 yrkanden i motioner från den allmänna motionstiden /22 som handlar om bl.a. tillståndsprövning och annan regeltillämpning i fråga om växtskyddsmedel, reglering och utfasning av farliga ämnen, beredskapsförsörjning av kritiska kemikalier och åtgärder för att minska förekomsten av mikroplaster. Motionsyrkandena redovisas i bilaga 1. Regeringens lagförslag redovisas i bilaga 2. De motionsyrkanden som bereds förenklat redovisas i bilaga 3. I propositionen lämnar regeringen förslag till en ny växtskyddslag. Syftet med den nya lagen är att anpassa den svenska lagstiftningen till ; lagen kompletterar EU-förordningen om skyddsåtgärder mot växtskadegörare och EU-förordningen om offentlig kontroll och annan offentlig verksamhet i livsmedelskedjan. I likhet med EU-förordningen om skyddsåtgärder mot växtskadegörare syftar den nya växtskyddslagen till att ge ett bättre och effektivare skydd mot växtskadegörare vars introduktion, etablering och spridning skulle kunna få oacceptabla ekonomiska, miljömässiga eller sociala konsekvenser. Lagen föreslås innehålla bestämmelser som bidrar till att säkerställa detta, bl.a. genom – att det blir möjligt att förena förelägganden med vite som de som inte följer föreläggandet får betala – mer ändamålsenliga och differentierade sanktionsbestämmelser med sanktionsavgift eller böter för mindre allvarliga överträdelser och med fängelse för allvarliga överträdelser – att det nya ersättningssystemet ger incitament för tidig anmälan av EU-reglerade skadegörare. Utöver bestämmelser som kompletterar föreslår regeringen en nationell reglering för att skydda virkesproduktionen. Skogsvårdslagens bemyndigande om att meddela föreskrifter om åtgärder mot insektshärjning och yngelhärdar förs därför över till den nya växtskyddslagen och utvidgas till att omfatta andra växtskadegörare än insekter. För att skydda trädslag som används i virkesproduktionen ska det vara möjligt att i föreskrifter ställa krav på åtgärder även i andra växtmiljöer än skog och mot andra aktörer än de som är verksamma inom skogsbruket, t.ex. handelsträdgårdar, privatträdgårdar och parker. Regeringen föreslår också att staten ska lämna ersättning vid bekämpning av EU-reglerade växtskadegörare till den som drabbas av vissa kostnader och förluster. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Betänkandet är disponerat så att utskottet först behandlar regeringens lagförslag och de följdmotioner med förslag om tillkännagivanden till regeringen i frågor som anknyter till lagförslagen. Därefter behandlar utskottet motioner från allmänna motionstiden /22 som handlar om kemikaliepolitiska åtgärder, t.ex. tillståndsprövning och annan regeltillämpning när det gäller växtskyddsmedel, reglering och utfasning av farliga ämnen och försörjning av kritiska kemikalier. Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag om dels ny växtskyddslag, dels ändring i skogsvårdslagen. Bakgrund och gällande rätt Rådet uppmanade kommissionen att se över unionslagstiftningen inom området skyddsåtgärder mot växtskadegörare. lämnade kommissionen efter utvärdering av lagstiftningen förslag till ny lagstiftning. Kommissionen motiverade förslaget med den ökade risken för att nya växtskadegörare introduceras, etableras och sprids. Den ökade risken har sin grund i att nya växtskadegörare sprids via växande global handel med växter och växtprodukter. Även klimatförändringarna bidrar till ökad risk för att skadegörare, som tidigare begränsats av låga temperaturer, etablerar sig som jordbruksgrödor, skog och växter i andra miljöer blir mer sårbara. Vidare var lagstiftningen inte fullt ut anpassad till de senare utvidgningarna av EU som innebär en större mångfald av klimattyper, odlingssystem, skogstyper, landskap och naturliga livsmiljöer inom unionen . och rådet antog en förordning med bestämmelser om skyddsåtgärder mot växtskadegörare, och rådets förordning (EU) 2016/2031 om skyddsåtgärder mot växtskadegörare m.m. (nedan växtskyddsförordningen). Växtskyddsförordningen innehåller bestämmelser riktar sig till EU:s medlemsstater och behöriga myndigheter. Vidare innehåller förordningen bestämmelser som riktar sig till aktörer som arbetar yrkesmässigt med växter, växtprodukter och andra föremål som kan sprida vissa växtskadegörare men också till privatpersoner som har eller hanterar sådana växter, växtprodukter eller andra föremål (artikel 2.9). Växtskyddsförordningen omfattar skyddsåtgärder mot två huvudkategorier av växtskadegörare: karantänskadegörare och reglerade EU-icke-karantänskadegörare. Karantänskadegörare (artikel 3–6) är växtskadegörare som inte finns inom EU eller endast finns i begränsad omfattning, och som kan få oacceptabla miljömässiga, ekonomiska eller sociala konsekvenser om de sprids. Begreppet är nytt i EU-lagstiftningen där endast det mer övergripande begreppet skadegörare använts. Karantänskadegörarna delas in i växtskadegörare som har förtecknats som – karantänskadegörare för skyddad zon – skadegörare som bedöms uppfylla kriterierna för EU-karantänskadegörare men som ännu inte har förtecknats som sådana (i fortsättningen potentiella EU-karantänskadegörare) – prioriterade skadegörare. Reglerade EU-icke-karantänskadegörare (artikel 36) är växtskadegörare som inte är karantänskadegörare eller potentiella sådana, dvs. de förekommer redan inom unionen, och som huvudsakligen sprids genom särskilda växter för plantering, dvs. växter som är avsedda att förbli planterade, att planteras eller att omplanteras (artikel 2.4). Förekomst av reglerade EU-icke-karantänskadegörare kan få oacceptabla ekonomiska konsekvenser på den avsedda användningen av växterna. Skadegörarens identitet ska kunna fastställas och det ska finnas genomförbara och effektiva åtgärder för att förhindra förekomst på de berörda växterna för plantering. Växtskyddsförordningen förbjuder yrkesmässiga aktörer att föra in till eller att inom unionens territorium förflytta växter för plantering om de bär på reglerade EU-icke-karantänskadegörare eller bär på sådana skadegörare över ett angivet tröskelvärde (artikel 37). Kommissionen ska upprätta en förteckning över reglerade EU-icke-karantänskadegörare, de särskilda växterna för plantering och tröskelvärden. Utöver de bestämmelser som framgår direkt av förordningen är kommissionen bemyndigad att besluta om att komplettera förordningen i delegerade akter och genomförandeakter. Kommissionen kan bl.a. fastställa detaljerade bestämmelser om åtgärder mot särskilda växtskadegörare, t.ex. om åtgärder som ska vidtas vid ett angrepp, om inventeringar och införselkrav (artikel 28 och 30). Växtskyddsförordningen ger medlemsstaterna möjlighet att ha strängare nationella bestämmelser för växtskadegörare som omfattas av skyddsåtgärder enligt växtskyddsförordningen, dvs. karantänskadegörare och reglerade EU-icke-karantänskadegörare, så länge åtgärderna inte begränsar den fria rörligheten (artikel 31.1). Under vissa begränsade förutsättningar får en medlemsstat dessutom tillfälligt inskränka den fria rörligheten när den anser att införsel till eller förflyttning inom dess territorium av växter, växtprodukter eller andra föremål från vissa tredjeländer eller andra medlemsstater medför en oacceptabelt hög risk för introduktion, etablering och spridning av en EU-karantänskadegörare eller en potentiell EU-karantänskadegörare (artikel 52). och rådet antog en förordning som reglerar kontrollen i livsmedelskedjan, nämligen förordning (EU) 2017/625 om offentlig kontroll och annan offentlig verksamhet för att säkerställa tillämpningen av livsmedels- och foderlagstiftningen och av bestämmelser om djurs hälsa och djurskydd, växtskydd och växtskyddsmedel m.m. (nedan kontrollförordningen). Kontrollförordningen ska tillämpas på flera nya områden, däribland området skyddsåtgärder mot växtskadegörare. Förordningen slår fast bestämmelser för hur den offentliga kontrollen och det som kallas för annan offentlig verksamhet ska organiseras och genomföras av medlemsstaternas behöriga myndigheter. Förordningen innehåller även bestämmelser om finansiering av offentlig kontroll, om administrativt stöd och samarbete mellan medlemsstater, kommissionens kontroller i medlemsstaterna och i tredjeländer, villkor som ska uppfyllas vid införsel från tredjeland samt inrättande av ett datoriserat informationssystem för förvaltning av information och data avseende offentlig kontroll. I förhållande till den tidigare EU-lagstiftningen blir kraven på växtskyddsområdet i flera avseenden mer preciserade. De principiella grunderna är dock i stort oförändrade. I växtskyddslagen (1972:318) finns det bestämmelser om växter, växtprodukter och växtskadegörare. Uttrycken som används i lagen har anpassats till den terminologi som används i rådets direktiv /29/EG. Syftet med växtskyddslagens bestämmelser är att bekämpa och hindra spridning av växtskadegörare som omfattas av lagen och som allvarligt kan skada växter, växtprodukter, växtodling, skog eller annan mark. Enligt förordningen (2006:817) om växtskydd m.m. ska vissa växtskadegörare som har förtecknats i genomförandeakter till växtskyddsförordningen anses vara sådana växtskadegörare. För att kunna bekämpa och hindra spridning av skadegörare innehåller lagen även bestämmelser som gör det möjligt för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om, eller i enskilda fall fatta beslut om, att vidta vissa särskilt angivna åtgärder. Lagen kompletterar även ytterligare bestämmelser i som faller inom lagens tillämpningsområde. Regeringen har tillkännagett att lagen kompletterar växtskyddsförordningen och den nya kontrollförordningen. har tagit fram departementspromemorian En ny växtskyddslag (Ds 2020:8) som innehåller förslag till hur svensk lagstiftning ska anpassas till dels växtskyddsförordningen, dels den nya kontrollförordningen när det gäller området skyddsåtgärder mot växtskadegörare. Promemorian har remissbehandlats. har på regeringens uppdrag analyserat frågan om det bör finnas ett system för ekonomisk ersättning vid bekämpning av karantänskadegörare och verket lämnade förslag på ett sådant system 2011 (rapport 2011:25) respektive 2017 (rapport 2017:22). Redovisningarna ligger till grund för de förslag som lämnas i promemorian. I propositionen föreslås en ny växtskyddslag och ändringar i skogsvårdslagen (1979:429). Regeringens förslag och bedömningar redovisas nedan. En ny växtskyddslag ersätter den nuvarande växtskyddslagen Regeringen föreslår att en ny växtskyddslag ska ersätta den nuvarande växtskyddslagen. Som skäl för sitt förslag anför regeringen att EU-förordningarna är direkt tillämpliga men för att förordningarna ska kunna tillämpas fullt ut behövs nationella bestämmelser i lag, bl.a. om sanktioner, avgifter och överklagande. Det framstår som mest ändamålsenligt att ersätta den nuvarande växtskyddslagen med en ny lag. När det gäller den nya lagens tillämpningsområde föreslår regeringen följande. Den nya växtskyddslagen ska syfta till att begränsa de risker som växtskadegörare innebär för växter och växtprodukter till en acceptabel nivå. Lagen ska komplettera EU:s växtskyddsförordning och tillhörande genomförandeakter och delegerade akter. Lagen ska också komplettera den nya kontrollförordningen och genomförandeakter och delegerade akter till denna, i de delar förordningen och dessa akter innehåller bestämmelser som rör växtskadegörare. Därutöver bedömer regeringen att det bör vara möjligt att med stöd av den nya växtskyddslagen ställa krav på strängare åtgärder än vad som krävs enligt när det gäller karantänskadegörare och reglerade EU-icke-karantänskadegörare. Det bör också vara möjligt att med stöd av den nya lagen ställa krav på åtgärder för att begränsa förekomsten av växtskadegörare som inte är karantänskadegörare om dessa växtskadegörare kan medföra oacceptabla ekonomiska, miljömässiga eller sociala konsekvenser genom angrepp på trädslag som används i virkesproduktion. När det gäller de växtskadegörare som varken omfattas av skyddsåtgärder enligt växtskyddsförordningen eller orsakar oacceptabla konsekvenser genom angrepp på trädslag som används i virkesproduktion bedömer regeringen att det inte finns något behov av nationella bestämmelser. När det gäller den nya lagens uttryck föreslår regeringen följande: Uttrycket växtskadegörare ska ha samma betydelse i lagen som uttrycket skadegörare i växtskyddsförordningen. Uttrycken andra föremål, karantänskadegörare, växter och växter för plantering ska betyda samma sak i lagen som i växtskyddsförordningen. Uttrycken officiell växtskyddsinspektör och organ med delegerade uppgifter ska betyda samma sak som i den nya kontrollförordningen. Med uttrycket fristående officiell växtskyddsinspektör avses en officiell växtskyddsinspektör som inte har en anställning vid en statlig kontrollmyndighet. Uttrycket växtprodukt ska ha samma betydelse som i växtskyddsförordningen och i genomförandeakter som har antagits med stöd av förordningen. Uttrycket Europeiska unionens territorium ska betyda det geografiska område som ska anses som unionens territorium enligt artikel 1.3 i förordning (EU) 2016/2031 medan uttrycket medlemsstat inom Europeiska unionen ska betyda ett geografiskt område inom en stat som omfattas av Europeiska unionens territorium. Med uttrycken EU-karantänskadegörare, karantänskadegörare för skyddad zon och reglerad EU-icke-karantänskadegörare avses i lagen skadegörare som har förtecknats som sådana i genomförandeakter som har antagits med stöd av EU-förordningen. Föreskrifter om förbud och åtgärder som behövs för att skydda växter och växtprodukter I fråga om åtgärder för att förhindra introduktion, etablering och spridning av karantänskadegörare föreslås att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter om förbud, begränsningar eller åtgärder som behövs för att förhindra introduktion, etablering och spridning av karantänskadegörare. Den myndighet som regeringen bestämmer ska också, utöver vad som följer av de EU-bestämmelser som lagen kompletterar, i det enskilda fallet få besluta om sådana förbud, begränsningar eller åtgärder. Om det är nödvändigt för att utrota eller innesluta karantänskadegörare får den myndighet som regeringen bestämmer själv vidta åtgärder som följer av ett sådant beslut. Föreskrifter eller beslut som förbjuder eller begränsar införsel till från ett land utanför Europeiska unionen eller en annan medlemsstat i unionen samt förflyttningar inom ska vara tidsbegränsade. Detta ska dock inte gälla om något annat följer av medlemskap i unionen. I fråga om åtgärder för att begränsa förekomsten av reglerade EU-icke-karantänskadegörare föreslås att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter om förbud, begränsningar eller åtgärder vid yrkesmässig odling av växter för plantering för att begränsa förekomsten av reglerade EU-icke-karantänskadegörare på sådana växter. Den myndighet som regeringen bestämmer ska även i det enskilda fallet få besluta om sådana förbud, begränsningar eller åtgärder.