bet · H901JuU23 · 2022-04-12 00:00:00 — Vi anser därför inte att det nu behövs ytterligare ett tillkännagivande i frågan till regeringen. tydliggöra att förbudet ska kunna användas preventivt, inte enkom efter redan fällande dom. Befattning med barnpornografi, punkt 23 (C, KD) av (C), (KD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3218 av m.fl. (C) yrkande 36. Som redogjorts ovan konstaterade i sitt betänkande att svensk lagstiftning och praxis överensstämmer med innebörden av med undantag för att det bl.a. finns luckor i det straffrättsliga skyddet när det gäller barn vars pubertetsutveckling är fullbordad, då de har ett mindre omfattande skydd än andra barn mot att utnyttjas i pornografiskt material. Detta bör regeringen åtgärda. Våld mot tjänsteman, punkt 25 (S, C, V, MP) av (S), (S), (S), (C), (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25 borde ha följande lydelse: 2021/22:3781 av m.fl. (M) yrkandena 12 och 13 samt 2021/22:4031 av m.fl. (M) yrkande 36. Vi noterar att den utredning som presenterade sitt betänkande om straffrättsligt skydd för bl.a. blåljuspersonal gjorde bedömningen att en sådan straffhöjning som motionerna efterfrågar inte är lämplig, då det bl.a. skulle riskera att rubba proportionaliteten i det straffrättsliga systemet. Vi ställer oss bakom den bedömningen och anser därmed att inte bör bifalla de aktuella motionerna. Grovt våld mot tjänsteman, punkt 26 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 26 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3974 av m.fl. (L) yrkande 59. Även om minimistraffet för grovt våld mot tjänsteman har höjts till fängelse efter påtryckningar från , har i en annan lagstiftningsprocess minimistraffet för grov misshandel höjts till och sex månaders fängelse. Att ha ett lägre straff för grovt våld mot tjänsteman än för grov misshandel undergräver värdet i den särskilda straffrättsliga regleringen för vissa samhällsviktiga yrken. Minimistraffet för grovt våld mot tjänsteman och grov misshandel bör vara detsamma, och jag anser därför att minimistraffet för grovt våld mot tjänsteman ska höjas till fängelse och . Hot mot tjänsteman m.m., punkt 27 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 27 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2528 av m.fl. (SD) yrkande 34 och 2021/22:3131 av (M). Vi anser att det är nödvändigt att rättssamhället markerar tydligt mot hot och trakasserier mot dem som utgör det första ledet mot kriminella. För att motverka detta bör straffet för hot mot tjänsteman skärpas. Ett olaga hot mot en polis bör alltid bedömas som ett grovt brott. Straffrättsligt skydd för vårdpersonal, punkt 28 (M, SD, KD) av (M), (M), (M), (SD), (SD), (KD), (SD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 28 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3698 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2021/22:1476 av (KD) yrkandena 1 och 2. Vi välkomnar det utredningsbetänkande som föreslår ett stärkt skydd för vårdpersonal. För att säkerställa att utredningen också leder fram till ett förslag som tillgodoser tidigare tillkännagivanden i denna fråga finns det enligt vår mening anledning för att rikta ett sådant tillkännagivande till regeringen. Straffrättsligt skydd för skolpersonal, punkt 29 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 29 borde ha följande lydelse: 2021/22:2527 av m.fl. (SD) yrkande 32, 2021/22:3222 av m.fl. (C) yrkande 5 och 2021/22:4178 av m.fl. (M) yrkande 37. Som framgår ovan omfattas utbildningspersonal inom skolväsendet av det förstärkta straffrättsliga skyddet för utövare av vissa samhällsnyttiga funktioner som föreslås i SOU 2022:2. Det saknas därför anledning för att göra något sådant tillkännagivande som motionärerna föreslår. Hot mot vitala samhällsfunktioner, punkt 30 (KD) av (KD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 30 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4189 av m.fl. (KD) yrkande 44 och 2021/22:4212 av m.fl. (KD) yrkande 37. Under mer än har en ny form av brottslighet etablerat sig i . Det är brott mot utryckningsfordon som brandkår, polis och ambulanser. Det är attacker mot kollektivtrafiken och det är attacker mot och sjukhus. Den typen av samlat angrepp mot vitala samhällsfunktioner bryter ned grundläggande normer i samhället. Det är dessutom extra allvarligt när denna typ av angrepp drabbar de som försöker rädda liv, vilket är en grundläggande uppgift för staten. Vi anser därför att straffen för organiserade angrepp mot personer som är anställda inom områden som utgör vitala funktioner bör skärpas, särskilt när angreppen är organiserade. Brott mot vitala samhällsfunktioner bör vara en särskild straffskärpningsgrund. Detta har tidigare tillkännagetts för regeringen och vi anser inte att det förslag som bereds och som redogörs för ovan tillgodoser detta. Detta bör regeringen åtgärda. Brott mot tystnadsplikt m.m., punkt 32 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 32 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2540 av m.fl. (SD) yrkande 51 och 2021/22:1488 av Boriana (M) yrkande 1 och 2021/22:1500 av Boriana (M). Den digitala utvecklingen har varit snabb och lagstiftningen håller inte alltid jämna steg. Datorer och smarta tillbehör innehåller en hel del personligt material, såsom foton, musik, texter och e-post. Det saknas en skyldighet att hålla detta material hemligt och på så vis skydda den avlidnes integritet. När det gäller folkbokföring, patientjournaler och ekonomisk information gäller sekretess även för avliden, och också när det kommer till det digitala arvet anser vi att den avlidnes integritet borde skyddas genom lag. Detta bör regeringen låta utreda. Införande av en civilkuragelag, punkt 33 (SD, KD) av (SD), (SD), (KD), (SD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 33 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:275 av m.fl. (SD), 2021/22:2527 av m.fl. (SD) yrkande 21 och 2021/22:4187 av m.fl. (KD) yrkande 17. Det finns i svensk lag ingen allmän skyldighet att bistå människor i nöd eller fara. Vi anser att det bör införas en sådan straffsanktionerad allmän skyldighet att bistå nödställda personer, dvs. vad som även brukar benämnas en civilkuragelag. En civilkuragelag skulle göra var och en skyldig att hjälpa en medmänniska i nöd, utifrån situationen och sina egna förutsättningar. I de flesta länder i , bl.a. våra nordiska grannländer, finns redan en motsvarighet till civilkuragelag. Vi menar att det skulle vara av vikt för människor som är i nöd och brottsoffer som utsätts för brott om personer som ser eller uppmärksammar situationen var skyldiga att ingripa efter omständighet och förmåga. Skärpta straff m.m. för brott kopplade till grov organiserad brottslighet, punkt 34 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 34 borde ha följande lydelse: 2021/22:659 av (SD), 2021/22:1135 av (M) yrkandena 5–7, 2021/22:2248 av m.fl. (M) yrkande 1, 2021/22:2997 av (SD) yrkande 2, 2021/22:3579 av m.fl. (C) yrkande 3, 2021/22:3974 av m.fl. (L) yrkande 61, 2021/22:3975 av m.fl. (L) yrkandena 43 och 44, 2021/22:4031 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2021/22:4189 av m.fl. (KD) yrkande 6. I utredningen om skärpta straff för brott i kriminella nätverk lämnas förslag som syftar till att skärpa straffen för denna typ av brott. I väntan på att dessa förslag ska beredas i anser jag inte att det nu krävs ytterligare initiativ i frågan från sida. Rekrytering av barn till kriminalitet, punkt 35 (SD, C, KD, L) av (C), (SD), (L), (SD), (KD), (SD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 35 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3579 av m.fl. (C) yrkande 28 och 2021/22:3975 av m.fl. (L) yrkande 7. Vi anser att rekryteringen till de kriminella gängen måste stoppas för att på lång sikt bekämpa den organiserade brottsligheten. Det är därför välkommet att den ovannämnda utredningen har lämnat förslag på en skärpt straffrättslig reaktion mot dem som involverar unga i kriminalitet. Vi anser dock att frågan är så viktig att det finns skäl för att åter rikta ett tillkännagivande till regeringen om att den bör återkomma till med ett lagförslag med denna innebörd. Kriminellas kontakter med minderåriga, punkt 36 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 36 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3975 av m.fl. (L) yrkande 8. Jag vill se införandet av en ny påföljdsform som innebär att det blir olagligt för vuxna gängkriminella att interagera med och påverka barn. Myndiga som har dömts för allvarliga brott som knarkförsäljning, vapenbrott eller rån ska kunna åläggas att under en prövotid hålla sig borta från minderåriga utanför den egna familjen. Om en dömd gängkriminell vuxen ändå fortsätter att interagera med barn i kriminella syften ska det ses som ett brott i sig, med fängelse som straff. Denna restriktion för barnpåverkan bör gälla efter avtjänat straff och återaktiveras vid varje ny dom. Detta bör regeringen låta utreda. Utvisning av gängkriminella, punkt 37 (M, SD) av (M), (M), (M), (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 37 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4031 av m.fl. (M) yrkande 10. Av utlänningslagen framgår att den som saknar svenskt medborgarskap och döms för brott får utvisas ur och förbjudas att återvända hit inom . Vi anser dock att dagens praxis leder till att för få utländska medborgare utvisas från , trots att de döms för allvarlig brottslighet. Det gäller bl.a. de slags brott som inte sällan begås inom ramen för den organiserade brottsligheten. Vår bedömning är att de utländska medborgare som befinner sig i och är aktiva i kriminella gäng utgör ett kvalificerat säkerhetshot. Det bör därför övervägas om det ska införas en möjlighet att utvisa utländska medborgare som kan befaras begå eller medverka till brott inom ramen för organiserad brottslighet – oavsett om de dömts för brott eller inte. Nödvärn, punkt 39 (M, SD, KD) av (M), (M), (M), (SD), (SD), (KD), (SD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 39 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2527 av m.fl. (SD) yrkande 20, 2021/22:3778 av m.fl. (M) yrkande 13 och 2021/22:4031 av m.fl. (M) yrkande 60. På papperet framstår den svenska nödvärnsrätten i 24 kap. 1 § som synnerligen generös, då man får använda ”icke uppenbart oförsvarligt” våld. Det är en formulering som ordagrant motsvarar liknande bestämmelser i andra rättsordningar. I praktiken tolkas detta dock förhållandevis strängt mot den nödvärnsberättigade. Det rättspolitiska syftet med detta har varit att minska våldsutövandet i samhället. Det innebär bl.a. att även den som utsätts för ett potentiellt dödligt angrepp har en principiell skyldighet att fly snarare än att sätta sig till motvärn, om alternativet är att riskera att utsätta angriparen för livsfara. Detta gäller trots att det ofta kan vara förenat med stora risker att försöka fly. I dagens situation med stor utsatthet för våldsbrott och brottsutsatthet över huvud taget, och där landsbygden i stora delar saknar polisiär närvaro, riskerar en alltför svag nödvärnsrätt att uppfattas som ett svek från samhället. Nödvärnsrätten bör stärkas genom ändringar i 24 kap. 1 § , t.ex. ett nytt stycke om vad som ska beaktas vid försvarlighetsbedömningen. Nödvärnsrätten bör utformas så att den är ”situationsanpassad”. Den stränga nödvärnsrätten bärs bl.a. upp av intresset att man inte vill öppna för straffria uppgörelser mellan kriminella. Men bestämmelsens tillämpning bör ta hänsyn till varför och i vilken kontext den nödvärnsberättigade blivit angripen. Den som oprovocerat eller annars helt utan egen förskyllan blir angripen har ett mer långtgående anspråk på nödvärnsrätt än den som på något sätt har skuld till den uppkomna situationen, t.ex. genom att själv ha uppträtt brottsligt. Narkotikabrott, punkt 40 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 40 borde ha följande lydelse: 2021/22:148 av (M), 2021/22:3579 av m.fl. (C) yrkande 7, 2021/22:3974 av m.fl. (L) yrkande 62, 2021/22:4031 av m.fl. (M) yrkande 23 och 2021/22:4189 av m.fl. (KD) yrkande 8. Jag kan konstatera att den ovannämnda utredningens förslag om att skärpa straffet för narkotikabrott är i enlighet med vad har efterfrågat. Enligt min uppfattning saknas det därmed anledning för att nu ta något ytterligare initiativ i frågan. Lagen om skydd för gravfriden vid vraket efter passagerarfartyget , punkt 41 (V, KD) av (KD), (KD) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 41 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:458 av m.fl. (V). I gravfridslagen finns, som framgår ovan, ett undantag för verksamhet som avser att täcka över vraket. När lagen beslutades av var övertäckning ännu ett realistiskt alternativ. Beslutet om övertäckning väckte protester bl.a. hos många anhöriga till offren för förlisningen. Övertäckningen påbörjades men avbröts genom ett regeringsbeslut. Skälet till att arbetena avbröts angavs vara att en övertäckning i praktiken skulle göra det omöjligt att söka efter ytterligare bevismaterial. Även byggnadstekniska och svåra markförhållanden har uppgetts som skäl för beslutet att avbryta övertäckningen. utfördes dykningar vid vraket som en del av en förstudie av bl.a. . Jag anser sammantaget att frågan om att täcka över Estonia är överspelad. Det har gått närmare olyckan, och undantaget i gravfridslagen för att täcka över Estonia bör därför tas bort. Detta bör regeringen låta utreda. Tortyrbrott, punkt 42 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 42 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3974 av m.fl. (L) yrkande 68. har, i enlighet med FN:s konvention mot tortyr , åtagit sig att straffbelägga tortyr. gav den dåvarande regeringen en utredning i uppdrag att utreda behovet av ett särskilt tortyrbrott i svensk rätt. Utredningen redovisade sina slutsatser . Utredningen kom fram till att det fanns ett behov av ett särskilt tortyrbrott och lämnade konkreta lagförslag till hur ett sådant brott skulle utformas samt förslag till regler om universell jurisdiktion. Det bör särskilt observeras att i huvudsak tillstyrkte utredningens förslag. Det har gått utan att regeringen har återkommit till med sina slutsatser. Frågan berördes senast i propositionen Aggressionsbrottet i svensk rätt och svensk straffrättslig domsrätt. Där nämns dock bara kortfattat att utredningens förslag bereds i . Jag anser att det nu är hög tid för regeringen att avsluta beredningen och lägga fram ett förslag till om tortyrbrott. Översyn av bestämmelserna om preskription, punkt 43 (S, V, MP) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 43 borde ha följande lydelse: 2021/22:2527 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2021/22:3579 av m.fl. (C) yrkande 20, 2021/22:3787 av m.fl. (M) yrkande 11 och 2021/22:3974 av m.fl. (L) yrkande 71. Som framgår av redogörelsen ovan överlämnades betänkandet En översyn av den straffrättsliga regleringen om preskription. Betänkandet innehåller förslag som ligger i linje med vad har efterfrågat, bl.a. när det gäller att förlänga preskriptionstiden för allvarliga brott. Vi anser att beredningen av dessa förslag inte bör föregripas och att det därför inte nu finns skäl att ta något initiativ med anledning av motionerna i frågan. Preskription av verkställighet av fängelsestraff, punkt 44 (M, SD, KD) av (M), (M), (M), (SD), (SD), (KD), (SD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 44 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:570 av (M), 2021/22:940 av m.fl. (S), 2021/22:2527 av m.fl. (SD) yrkande 10, 2021/22:3787 av m.fl. (M) yrkande 12 och 2021/22:4194 av m.fl. (KD) yrkande 22. Vi anser att det finns starka allmänna och enskilda intressen av att utdömda straff verkställs, inte minst ur ett brottsofferperspektiv. Den nuvarande ordningen, där en dömd person kan undkomma sitt fängelsestraff enbart genom att hålla sig undan verkställigheten av straffet, är inte tillfredsställande och riskerar att undergräva straffsystemets trovärdighet och legitimitet. Vi välkomnar därför det utredningsförslag som innebär att verkställigheten av fängelsestraff inte ska preskriberas. Då det är angeläget att detta också leder till ett lagförslag från regeringen anser vi att bör tillkännage detta för regeringen. Preskriptionstid för sexualbrott, punkt 46 (M, SD) av (M), (M), (M), (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 46 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3787 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2021/22:3218 av m.fl. (C) yrkande 29 i denna del, 2021/22:3579 av m.fl. (C) yrkande 45, 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkande 89, 2021/22:3973 av m.fl. (L) yrkande 3 och 2021/22:4210 av m.fl. (KD) yrkande 54. Allteftersom fler brott kan lösas minskar de skäl som motiverat de nuvarande tidsgränserna för när brott preskriberas. finns det skäl att i större utsträckning än beakta brottsoffrets behov av upprättelse. Vi anser därför att preskriptionen för våldtäkt och allvarliga sexualbrott bör tas bort på samma sätt som preskriptionen är borttagen för bl.a. mord, dråp och terroristbrott. Preskriptionstid för sexualbrott, punkt 46 (C, L) av (C) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 46 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3218 av m.fl. (C) yrkande 29 i denna del, 2021/22:3579 av m.fl. (C) yrkande 45, 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkande 89 och 2021/22:3973 av m.fl. (L) yrkande 3 och 2021/22:3787 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2021/22:4210 av m.fl. (KD) yrkande 54. Dagens möjligheter till forensiska undersökningar genom bl.a. dna-analyser gör att det numera finns möjlighet att få fram hållbar teknisk bevisning i betydligt fler äldre brottsutredningar, där man tidigare inte fått fram tillräckligt robust bevisning. Vi menar att detta gör det motiverat att förlänga preskriptionstiderna för sexualbrott, utöver vad som följer av det förslag som lämnas i den ovan redovisade utredningen om förlängda preskriptionstider. Det finns därför anledning för regeringen att återkomma med ett nytt förslag med en sådan innebörd. Preskriptionstid för sexualbrott, punkt 46 (KD) av (KD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 46 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4210 av m.fl. (KD) yrkande 54 och 2021/22:3218 av m.fl. (C) yrkande 29 i denna del, 2021/22:3579 av m.fl. (C) yrkande 45, 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkande 89, 2021/22:3787 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2021/22:3973 av m.fl. (L) yrkande 3. Vi anser att det är viktigt att den som har begått ett så grovt brott som grov våldtäkt alltid måste kunna ställas inför rätta och att det inte ska vara möjligt att undanhålla sig straff. Det kan ta innan sexualbrottsoffer orkar berätta vad de har utsatts för. De skulle kunna få en bättre känsla av upprättelse om preskriptionstiden togs bort. Tack vare den senaste dna-tekniken finns det också bättre möjligheter att utreda dessa brott även om det har gått sedan brottet begicks. förslag att förlänga preskriptionstiden för grov våldtäkt är därmed välkommet, men vi anser att den bör avskaffas helt. Preskriptionstid för sexualbrott mot barn, punkt 47 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 47 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3218 av m.fl. (C) yrkande 29 i denna del och 2021/22:3973 av m.fl. (L) yrkande 4 och 2021/22:3974 av m.fl. (L) yrkande 72. togs preskriptionstiden bort för vissa sexualbrott mot barn. Det är bra. Jag anser dock att även sexuellt utnyttjande av barn och grovt sexuellt övergrepp mot barn bör omfattas av bestämmelserna om slopad preskriptionstid. Preskriptionstid för sexualbrott mot barn, punkt 47 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 47 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3973 av m.fl. (L) yrkande 4 och 2021/22:3974 av m.fl. (L) yrkande 72 och 2021/22:3218 av m.fl. (C) yrkande 29 i denna del. De svenska reglerna för preskription av brott har i stora drag varit oförändrade , som de tekniska framstegen, inte minst genom dna-analyser, gjort att det finns helt andra möjligheter att få fram bevisning som håller för fällande dom även om mycket förflutit sedan brottet begicks. Brottsofferfrågorna har också kommit i fokus på ett helt annat sätt. För att den som utsatts för ett allvarligt brott kan det vara av mycket stor vikt att få gärningsmannen ställd inför rätta även långt i efterhand. Jag välkomnar därför den ovan redovisade utredningens förslag om förlängda preskriptionstider. Jag anser emellertid att preskriptionstiden för alla sexualbrott mot barn ska tas bort helt, eftersom det allmänna har ett särskilt ansvar att skydda barns sexuella integritet. Försvårande omständigheter, punkt 49 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 49 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3509 av m.fl. (C) yrkande 25, 2021/22:3514 av m.fl. (C) yrkande 30 och 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkande 71 och 2021/22:2599 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 12. Det finns många exempel på gärningsmän som begått allvarliga brott motiverade av hat mot kvinnor. Jag vill därför att kön införs som en hatbrottsgrund. Straffskärpningsgrunden kan komma i fråga för alla former av brott, såväl våldsbrott som förtalsbrott där brottsoffrets kön utgör motiv till brottet. Det är rimligt att kön, i likhet med exempelvis könsöverskridande identitet och sexuell läggning, kan utgöra grund för hatbrott. Det är välkommet att en utredning nu tillsätts med uppdrag att analysera frågan men jag anser att ska rikta ett tillkännagivande till regeringen om att den också ska återkomma med ett lagförslag i frågan. Jag anser vidare att funktionsnedsättning bör läggs till som hatbrottsgrund. Försvårande omständigheter, punkt 49 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 49 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2599 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 12 och 2021/22:3509 av m.fl. (C) yrkande 25, 2021/22:3514 av m.fl. (C) yrkande 30 och 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkande 71. Frågan om att införa kön som hatbrottsgrund diskuterades , men regeringen valde då att inte gå vidare i frågan.