bet · H901FiU26 · 2022-03-22 00:00:00 — I motionen framhålls att villkoren för fristående eller privata aktörer måste vara likvärdiga med de villkor som offentliga utförare har för att säkerställa likvärdighet och hög kvalitet för den som nyttjar en välfärdstjänst oavsett vem som driver den. Motionärerna anser att det behövs en generell utvärdering och översyn av all lagstiftning som påverkar villkoren för fristående eller privata aktörer för att säkerställa lika villkor. I motion 2021/22:2522 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2 anförs att bl.a. upphandlingsvillkor begränsar möjligheterna för framför allt små företag inom välfärdens område att konkurrera om anbuden. En annan begränsande faktor är enligt motionären hotet om vinstbegränsning för företag inom välfärdssektorn, vilket bedöms inverka menligt på långsiktigheten i verksamheten och därmed försämra benägenheten till utomstående investeringar. Motionären vill därför se långsiktigt uthålliga villkor för privat företagsamhet inom välfärdssektorn och att regelverk utformas så att de inte diskriminerar privata välfärdsutförares möjligheter att konkurrera på samma villkor som offentliga utförare. Lagen (2008:962) om valfrihetssystem (LOV) Enligt 1 kap. 2 § LOV ska den upphandlande myndigheten behandla leverantörer på ett likvärdigt och icke-diskriminerande sätt. Den upphandlande myndigheten ska iaktta principerna om öppenhet, ömsesidigt erkännande och proportionalitet när den tillämpar valfrihetssystem. Enligt lagen ska godkända leverantörer ha samma villkor. Det gäller såväl kvalitetskrav som ersättningsbelopp. Tydligare och mer likvärdig resursfördelning till skolor I ett pressmeddelande från framgår att skattepengar ska gå till skolan. Enligt regeringen har kommuner till skillnad från fristående skolor ett lagstadgat ansvar att anordna utbildning för kommunernas elever. Fristående skolor ska därför inte ges ersättning för ett ansvar som de inte har. Det föreslår regeringen i en lagrådsremiss som syftar till att öka likvärdigheten mellan kommunala och enskilda huvudmän som principen om lika villkor upprätthålls. Regeringen föreslår att lagändringarna ska träda i kraft och tillämpas fr.o.m. . I budgetpropositionen redogör regeringen för hanteringen av ett tillkännagivande om att regeringen ska låta utreda ett utvecklat och delvis nytt regelverk för säkerställande av valfrihet, mångfald och kvalitet vid utförande av välfärdstjänster med utgångspunkten att likvärdiga krav ska ställas på privata och offentliga aktörer (bet. 2014/15:FiU32, rskr. 2014/15:243 och rskr. 2014/15:244). Som svar på tillkännagivandet infördes en utökad tillståndsplikt för den som bedriver yrkesmässig verksamhet inom välfärden (prop. 2017/18:158, bet. 2017/18:FiU43, rskr. 2017/18:356). Regeringen ansåg i samband med att den lämnade förslaget att det därutöver inte var möjligt att tillmötesgå tillkännagivande om att införa tillståndsplikt och ledningsprövning för kommuner och regioner, med motiveringen att kommuner och privata aktörer har olika roller och ansvar. Vidare angavs att det finns sådana principiella skillnader mellan och enskild verksamhet att det inte finns skäl att införa något som motsvarar en ägar- och ledningsprövning för verksamhet. Regeringen anser att tillkännagivandet i denna del är tillgodosett. Utskottet behandlade ärendet i betänkande 2021/22:FiU3 Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner och gjorde där ingen annan bedömning än regeringen. Regeringen framhåller vidare i budgetpropositionen att den har tagit initiativ till ett antal åtgärder för att säkerställa kvalitet, valfrihet och mångfald inom välfärdsverksamheterna, bl.a. nämns arbetet inom ramen för den s.k. (dir. 2015:108) och Tillitsdelegationen. Regeringen framhåller också att arbetet fortsätter med att på andra sätt säkerställa kvalitet och mångfald, och att alla aktörer inom välfärden oavsett driftsform har likvärdiga villkor, bl.a. har regeringen gett Inspektionen för vård och omsorg () i uppdrag att analysera nuvarande regelverk för tillståndsprövning inom vård och omsorg samt möjligheten att förenkla ägar- och ledningsprövningar. lämnade rapporten av regelverket för tillståndsprövning – Slutrapport, som bereds i . Utskottet har tidigare behandlat liknande motionsyrkanden, senast i betänkande 2020/21:FiU26 Kommunala frågor. I betänkandet framhöll utskottet att det stod bakom den politik som regeringen avser att föra i enlighet med januariavtalet, dvs. att höga kvalitetskrav ska vara styrande i välfärden och gälla alla aktörer, och att alla aktörer inom välfärden, oavsett driftsform, ska ha likvärdiga villkor. Utskottet konstaterade att enligt lagen (2008:962) om valfrihetssystem ska den upphandlande myndigheten behandla leverantörer på ett likvärdigt och icke-diskriminerande sätt. Enligt lagen ska godkända leverantörer ha samma villkor. Utskottet noterade vidare att regeringen avsåg att lämna en proposition om en ökad insyn i skolornas ekonomi för att säkerställa lika villkor mellan kommunala och enskilda huvudmän. Mot den bakgrunden ansåg utskottet att det inte då fanns skäl att överväga ytterligare åtgärder och avstyrkte motionsyrkandena. Utskottet står liksom tidigare bakom den politik som regeringen uttalat att den avser föra, dvs. att höga kvalitetskrav ska vara styrande i välfärden och gälla alla aktörer, och att alla aktörer inom välfärden, oavsett driftsform, ska ha likvärdiga villkor. Utskottet konstaterar också liksom tidigare att enligt lagen (2008:962) om valfrihetssystem ska den upphandlande myndigheten behandla leverantörer på ett likvärdigt och icke-diskriminerande sätt. Enligt lagen ska godkända leverantörer ha samma villkor. Utskottet noterar också att regeringen avser att lämna en proposition till om tydligare och mer likvärdig resursfördelning till skolor för att öka likvärdigheten mellan kommunala och enskilda huvudmän som principen om lika villkor upprätthålls. Mot den bakgrunden anser utskottet att det inte nu finns skäl att överväga ytterligare åtgärder och avstyrker därför de aktuella motionsyrkandena. Riktade statsbidrag till kommunsektorn Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkandena om att minska antalet riktade statsbidrag till förmån för mer generella statsbidrag. Utskottet anser i likhet med regeringen att generella statsbidrag ska vara utgångspunkten i den ekonomiska styrningen av kommunsektorn men att det finns behov av riktade statsbidrag till specifika områden. Jämför reservation 11 (M) och 12 (C). I partimotion 2021/22:3511 av m.fl. (C) yrkande 29 anförs att den offentliga ekonomin i allmänhet, och kommunernas ekonomi i synnerhet, kommer att prövas hårt framöver. En större andel äldre i relation till de som arbetar i kombination med våra medicinsktekniska framsteg skapar tryck på välfärdssystemen. framhålls att många kommuner går med stora överskott medan andra har stora strukturella utmaningar. Motionärerna anser att det inte är önskvärt att ytterligare höja kommunalskatten för att finansiera underskott och verksamhet. I stället behöver möjligheterna till ekonomisk planering förbättras. Enligt motionärerna vittnar kommunchefer och kommunpolitiker om att den stora ökningen av riktade statsbidrag kraftigt försvårar möjligheten till långsiktig ekonomisk planering. Motionärerna vill därför se att en stor del av de riktade statsbidragen omvandlas till generella statsbidrag under nästa mandatperiod. I kommittémotion 2021/22:3686 av m.fl. (C) yrkandena 9 och 10 anförs att regeringen bör verka för mer generella statsbidrag samt att regeringen särskilt bör stimulera ekonomisk utveckling i landsbygdskommuner. I kommittémotion 2021/22:3689 av m.fl. (M) yrkande 21 anförs att de riktade statsbidragen bör minskas till förmån för generella statsbidrag. Generella statsbidrag ger enligt motionärerna stabila planeringsförutsättningar, skapar långsiktighet och utrymme för effektivisering, utveckling och förnyelse, och de minskar särskilt mindre kommuners behov av att ägna resurser åt att söka, följa upp och återrapportera riktade statsbidrag. I budgetpropositionen anför regeringen att den anser att generella statsbidrag ska vara utgångspunkten i den ekonomiska styrningen av kommunsektorn. Generella statsbidrag möjliggör anpassning efter lokala och regionala behov, vilket är särskilt viktigt då utmaningarna är stora, som de skiljer sig åt mellan kommunerna och mellan regionerna. Det generella statsbidraget fördelas till största delen genom det kommunalekonomiska utjämningssystemet, vilket innebär att bidraget i stor utsträckning utjämnar för strukturella faktorer såsom demografi och socioekonomi. Regeringen anser att det finns ett fortsatt behov av att staten ersätter kommunerna och regionerna för kostnader inom vissa områden och i viss utsträckning riktar statsbidrag till specifika områden med stora utvecklingsbehov. För att säkerställa att riktade statsbidrag används där de ger bäst effekt, och att den administrativa börda som följer av dessa inte är onödigt betungande, avser regeringen att fortsätta arbetet med att utveckla en mer strategisk styrning med riktade statsbidrag. Förlängning av satsningen på att utveckla företagsklimatet i 39 glesbygds- och landsbygdskommuner I budgetpropositionen framhåller regeringen att en förutsättning för att kunna bo, verka och leva i alla delar av landet är att det finns företag och arbetstillfällen. Regeringen föreslog därför en förlängning av satsningen på att utveckla företagsklimatet i 39 glesbygds- och landsbygdskommuner samt att ytterligare tillförs uppdraget . Regeringen har tidigare satsat för att stärka glesbygds- och landsbygdskommuners förutsättningar att utveckla det lokala näringslivet. Innevarande år tillfördes således ytterligare medel till denna satsning. Kommunerna får själva avgöra vad medlen ska användas till, förutsatt att de går till näringslivsutveckling och satsningar på att förbättra företagsklimatet. Enligt regeringen har satsningen så här långt varit mycket lyckad. Det finns ett stort engagemang för att stärka det lokala företagsklimatet. Uppdraget har bidragit till en ökad dialog mellan kommuner och företag, och också en ökad utvecklingskapacitet, vilket har lett till ett mer långsiktigt näringslivsarbete. Uppdraget är en del i genomförandet av regeringens sammanhållna politik för landsbygder. beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 2020/21:MJU2, rskr. 2020/21:132). I (Fi2021) som presenterades lämnas förslag bl.a. om att en översyn ska göras för att utveckla statens styrning med riktade statsbidrag. Vidare anser kommissionen att staten behöver fortsätta att förstärka det generella bidraget till kommunsektorn för ett effektivt nyttjande av offentliga resurser. Enligt regeringen har de föreslagna åtgärderna tagits vidare till respektive organisation för fortsatt hantering, antingen på egen hand eller gemensamt. En första samlad uppföljning ska enligt genomföras . överlämnade den parlamentariskt sammansatta sitt slutbetänkande till regeringen. Utredningen har haft i uppdrag att utarbeta en strategi för att stärka kommunernas kapacitet att fullgöra sina uppgifter och hantera sina utmaningar. Utredningen lämnar förslag om bl.a. en förbättrad statlig styrning av kommunerna genom färre riktade statsbidrag. Förslaget har remissbehandlats, och svarstiden gick ut . Ärendet bereds inom . Utskottet har tidigare behandlat liknande motionsyrkanden, senast i betänkande 2020/21:FiU26 Kommunala frågor. I betänkandet delade utskottet regeringens bedömning att generella statsbidrag ska vara utgångspunkten i den ekonomiska styrningen av kommunsektorn, som det finns behov av att kunna rikta statsbidrag till vissa områden med stora utvecklingsbehov. Utskottet noterade att mindre kommuner och små enskilda huvudmän i vissa fall har svårare att ta del av de riktade bidragen. Utskottet välkomnade därför regeringens fortsatta arbete med att utveckla en mer strategisk styrning med riktade statsbidrag, bl.a. genom att minska antalet riktade statsbidrag, se över möjligheterna att förenkla utformningen av dessa, minska administrationen och utveckla en mer effektiv bidragshantering. Utskottet noterade också att regeringen avsåg att öka sitt kunskapsunderlag om vilka åtgärder som kan underlätta kommuners och regioners hantering av riktade statsbidrag, vilket utskottet välkomnade. Utskottet påminde om arbete med att identifiera och analysera åtgärder bl.a. för att förbättra styrningen av välfärden och för att de offentliga resurserna ska nyttjas på ett effektivare sätt. Utskottet noterade vidare att regeringen har prioriterat landsbygdspolitiken för att hela ska växa. Mot den bakgrunden ansåg utskottet att det inte fanns skäl att överväga ytterligare åtgärder och avstyrkte därför samtliga då aktuella motionsyrkanden. Utskottet delar regeringens bedömning att generella statsbidrag ska vara utgångspunkten i den ekonomiska styrningen av kommunsektorn, som det finns behov av att kunna rikta statsbidrag till vissa områden med stora utvecklingsbehov. Utskottet noterar också att mindre kommuner och små enskilda huvudmän i vissa fall har svårare att ta del av de riktade bidragen. Utskottet välkomnar därför att regeringen fortsätter arbetet med att utveckla en mer strategisk styrning med riktade statsbidrag, bl.a. genom att minska antalet riktade statsbidrag, se över möjligheterna att förenkla utformningen av dessa, minska administrationen och utveckla en mer effektiv bidragshantering. Utskottet noterar också att såväl som lämnar förslag om att utveckla statens styrning med riktade statsbidrag och anser att staten behöver fortsätta att förstärka det generella bidraget till kommunsektorn för ett effektivt nyttjande av offentliga resurser. Liksom tidigare noterar utskottet vidare att regeringen har prioriterat landsbygdspolitiken för att hela ska växa. Mot den bakgrunden anser utskottet att det inte finns skäl att överväga ytterligare åtgärder och avstyrker därför de aktuella motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkandet om försäljning av välfärdsverksamhet med hänvisning till gällande lagstiftning, som är tydlig när det gäller avknoppning. I motion 2021/22:4154 av (M) yrkande 3 anförs att en central fråga för att klara välfärdens framtida kvalitetsutmaningar är att öka valfriheten och konkurrensen och att bryta det offentliga monopolet på välfärdsmarknaderna. Med anledning av detta anser motionären att regeringen bör överväga att se över regelverket för avknoppningar och ta fram en modell för hur de även fortsättningsvis kan bidra till ökad konkurrens och valfrihet. Kommunallagens bestämmelser om stöd till näringslivet Enligt 2 kap. 8 § första stycket kommunallagen (2017:725), förkortad KL, får kommuner och regioner genomföra åtgärder för att allmänt främja det lokala eller regionala näringslivet. Enligt andra stycket i samma lagrum får ett individuellt riktat stöd till enskilda näringsidkare lämnas endast om det finns synnerliga skäl för det. Bestämmelserna reglerar kommunernas och regionernas förhållande till den del av näringslivet som traditionellt är förbehållen den enskilda företagsamheten. Eftersom en kommun inte får gynna enskilda näringsidkare ekonomiskt, får kommunen heller inte rikta ett erbjudande till en grupp anställda. All försäljning av egendom, fast eller lös, eller annat som kan vara av ekonomiskt värde, ska därför ske till marknadsvärde. Försäljning under marknadsvärdet är att betrakta som understöd till enskild näringsidkare. bestämmelser om stöd till näringslivet om statligt stöd är en del av konkurrensregler. Reglerna finns i artiklarna 107–109 i EUF-fördraget (fördraget om Europeiska unionens funktionssätt). Där fastställs att statsstöd är förbjudet om det inte uppfyller vissa på förhand bestämda undantag. Syftet med reglerna är att säkerställa att konkurrensförhållanden inom EU inte snedvrids genom att medlemsstaterna ekonomiskt gynnar t.ex. ett visst företag eller en viss bransch. Med statsstöd avses stöd från stat, kommun eller region till en privat näringsidkare. Ett statsstöd som är oförenligt med fördraget måste återbetalas med ränta. Om en åtgärd bedöms utgöra ett statsstöd ska en anmälan förberedas av kommunen eller regionen. Anmälan skickas till som granskar den och skickar den till kommissionen. Från offentligt till privat överlämnade Statskontoret rapporten offentligt till privat – En kartläggning av överlåtelser av kommunalt driven verksamhet (2017:24). I rapporten görs en kartläggning av de överlåtelser som genomförts –2016. Enligt rapporten har 46 överlåtelser gjorts i tio kommuner och 17 överlåtelser i två landsting. De flesta överlåtelserna har genomförts , och det vanligaste är att tidigare anställd personal har tagit över verksamheterna genom s.k. avknoppning. Det gäller i synnerhet de överlåtelser som genomfördes och 2008. I de flesta av dessa fall låg endast inventarierna till grund för värderingen av de överlåtna verksamheterna. Vid de överlåtelser som genomförts i kommunerna har värderingarna i större utsträckning tagit hänsyn till hela verksamheterna och inkluderat immateriella värden, vilket oftast har inneburit högre överlåtelsebelopp än vid tidigare överlåtelser. Enligt rapporten kan en förklaring till att färre överlåtelser genomförts efter 2008 vara att värderingsprinciperna ändrades och att överlåtelsebeloppen blev högre, vilket gjorde det mindre ekonomiskt fördelaktigt att ta över verksamheter. Värderingsprinciperna ändrades bl.a. som en följd av utslaget i ett antal rättsfall och en rättslig analys av prissättningen i samband med överlåtelser som Statskontoret genomförde 2008. I Statskontorets rapport (2008:10) drogs slutsatsen att kommunen eller vid försäljning av egendom ska agera som vilken annan aktör som helst på en marknad och försöka uppnå högsta pris. Det innebär att kommuner och landsting inte kan ge anställda någon särställning när en verksamhet ska överlåtas utan måste följa de vanliga upphandlingsbestämmelserna. Enligt rapporten kan en annan förklaring till att antalet överlåtelser har minskat vara att det finns andra sätt att konkurrensutsätta verksamheten eller öka mångfalden av utförare. Ett sätt är att införa valfrihetssystem enligt lagen (2008:962) om valfrihetssystem. Statskontoret noterar också att andelen kommunalt finansierad verksamhet som drivs av privata utförare har ökat kontinuerligt under hela den undersökta perioden. Av rapporten framgår att andelen verksamhet som kommuner köper från privata företag har ökat från 2006 till 2015. Motsvarande andelar för landstingen var 2006 och 2015. Enligt rapporten anger flera kommuner och landsting att strävan efter ökad konkurrens och en ökad mångfald av utövare har varit viktiga skäl till att de valt att överlåta verksamhet. Idéburna aktörer i välfärden lämnade utredningen om idéburna aktörer i välfärden sitt betänkande Idéburen välfärd (SOU 2019:56) till regeringen. Utredningen föreslår att det införs en definition av idéburna aktörer i offentligt finansierad välfärdsverksamhet, ger vägledning kring hur partnerskap mellan offentliga myndigheter och idéburna aktörer kan utformas samt föreslår förändringar i lagstiftningen för upphandlingar och valfrihetssystem för att underlätta för idéburna aktörer. Enligt utredningen bidrar idéburna aktörer till mångfalden och till valfrihet för brukare genom att t.ex. tillhandahålla anpassade eller nischade tjänster. Förslaget har remissbehandlats, och regeringen avser att lämna en proposition . Utskottet har tidigare behandlat liknande motionsyrkanden, senast i betänkande 2020/21:FiU26 Kommunala frågor. I betänkandet framhöll utskottet att det befintliga regelverk och de utredningar som har gjorts tydligt visar vad som gäller vid avknoppning av offentlig verksamhet. Nuvarande lagstiftning lämnar inte något utrymme för försäljning av sådan egendom till ett annat pris än det värde för hela verksamheten som fastställts vid en oberoende värdering. Vad gäller arbetet med att öka konkurrensen och valfriheten noterade utskottet att regeringen avsåg att lämna en proposition om idéburna aktörer i välfärden som bedöms bidra till mångfalden och till valfrihet för brukare genom att t.ex. tillhandahålla anpassade eller nischade tjänster. Mot den bakgrunden ansåg utskottet att det inte fanns skäl att överväga åtgärder och avstyrkte därför det då aktuella motionsyrkandet. Liksom tidigare konstaterar utskottet att befintligt regelverk och de utredningar som har gjorts tydligt visar vad som gäller vid avknoppning av offentlig verksamhet. Nuvarande lagstiftning lämnar inte något utrymme för försäljning av sådan egendom till ett annat pris än det värde för hela verksamheten som fastställts vid en oberoende värdering. När det gäller arbetet med att öka konkurrensen och valfriheten noterar utskottet att regeringen avser att lämna en proposition om idéburna aktörer i välfärden som bedöms bidra till mångfalden och till valfrihet för brukare genom att t.ex. tillhandahålla anpassade eller nischade tjänster. Mot den bakgrunden anser utskottet att det inte finns skäl att överväga åtgärder och avstyrker därför det aktuella motionsyrkandet. redovisning av skattepengar och jämförelsetal Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkandena om redovisning av skattepengar och jämförelsetal med hänvisning till befintlig lagstiftning, till de befintliga rekommendationer som finns på området samt till befintliga jämförelsetal som finns hos myndigheter. I motion 2021/22:1938 av (M) anförs att det är viktigt att våra skattepengar används på ett så bra sätt som möjligt och att skattebetalarna med enkelhet kan få reda på hur utgifterna har fördelats på den lagstadgade verksamheten och vilka utgifter som hör till den mer frivilliga verksamheten i kommunen. Motionären anser därför att kommunerna bör redovisa mer tydligt i sin årsredovisning hur utgifterna har fördelats mellan den lagstadgade verksamheten och mer frivillig verksamhet i kommunen. I motion 2021/22:1987 av (M) anförs att det är svårt för omsorgstagare och deras anhöriga att jämföra olika välfärdstjänster, och därför blir det svårt att välja den omsorg man önskar. I motionen framhålls att det också är svårt för föräldrar och elever att jämföra skolor och kvaliteten på de olika skolorna. Motionären vill därför att man ser över möjligheten att förbättra redovisningen och jämförelsetalen inom välfärdstjänsterna för att underlätta valen för brukarna av välfärdstjänster. Lagen (2018:597) om bokföring och redovisning Enligt lagen (2018:597) om bokföring och redovisning ska årsredovisningen innehålla en driftsredovisning och en investeringsredovisning. Av de rekommendationer som Rådet för redovisning (RKR-R14) lämnar till kommunerna framgår att driftsredovisningen ska utformas så att utfallen kan stämmas av mot fullmäktiges budget. Redovisningen bör vidare upprättas så att den dels tillgodoser fullmäktiges behov av uppföljning och ansvarsprövning av styrelser och nämnder, dels tillgodoser externa intressenters behov av information om hur resurserna fördelas och förbrukas av verksamheterna. En ändamålsenlig bokföring och redovisning behandlade utskottet regeringens proposition 2017/18:149 En ändamålsenlig bokföring och redovisning. I propositionen lämnades förslag om en ny lag om bokföring och redovisning för att skapa en tydligare ram för den kommunala redovisningen och en bättre struktur för de som ska tillämpa lagen. Bland annat föreslogs att drifts- och investeringsredovisningen skulle utgöra självständiga delar i årsredovisningen i stället för att som tidigare ingå i förvaltningsberättelsen. Utskottet ställde sig bakom regeringens förslag, och beslutade i enlighet med utskottets förslag (bet. 2017/18:FiU42, rskr. 2017/18:285). Den nya lagen och lagändringarna trädde i kraft . Olika jämförelser inom välfärdstjänster På finns en s.k. utbildningsguide med information och vägledning inför val av skola och utbildning, från förskola till utbildning för vuxna (). Genom utbildningsguiden kan jämförelser göras mellan olika skolor.