bet · H901KU35 · 2022-05-06 00:00:00 — Att beslutar om hur statens medel ska användas innebär att kan vägra finansiering och besluta om anslagsdirektiv. Trots att det inte finns någon formell begränsning av normgivningsmakt tar , mot bakgrund av hur ansvars- och uppgiftsfördelningen mellan och regeringen är utformad i regeringsformen, endast i undantagsfall på egen hand fram lagstiftning. Ytterst kan majoritet, om den är missnöjd med regeringens agerande eller brist på agerande, framtvinga regeringens avgång genom en misstroendeförklaring (13 kap. 4 § och 6 kap. 7 § RF). Den grundläggande ansvarsfördelningen mellan och regeringen är sådan att regeringen styr riket och att beslutar om bl.a. lagstiftning, beslut som till övervägande del har föreslagits av regeringen. Till sitt förfogande i denna rätt att väcka förslag hos har regeringen bl.a. ett omfattande utredningsväsende och ett stort regeringskansli. Regeringen agerar vidare under parlamentariskt ansvar; om regeringen inte längre har förtroende kan ytterst besluta att avsätta regeringen genom en misstroendeförklaring. Detta gäller också om är missnöjd med att regeringen inte har tillgodosett ett tillkännagivande från . Utskottet ställer sig inte bakom motionärens begäran om ett tillkännagivande om ett lagstiftningskansli i . Motionsyrkandena avstyrks därför. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en översyn av arbetsformer. Jämför reservation 8 (C). m.fl. (C) begär i partimotion 2021/22:3509 yrkande 36 ett tillkännagivande om en översyn av riksdagsarbetet för att öka förutsättningarna för att kombinera förtroendeuppdraget med familj och barn. Ett liknande yrkande finns i motion 2021/22:3914 av (C). Motionärerna anför att det är av stor vikt för det demokratiska arbetet att ledamöterna regelbundet sammanträder på plats i men att arbetet i den egna valkretsen utgör en stor och viktig del av riksdagsuppdraget. Covid-19-pandemin har visat att det finns goda möjligheter till större flexibilitet i arbetsformerna utan att det demokratiska arbetet blir lidande. Större möjligheter att kombinera förtroendeuppdraget med ett familjeliv skulle vidare enligt motionärerna uppmuntra och underlätta för fler att söka sig till sådana uppdrag. (S) begär i motion 2020/21:1483 ett tillkännagivande om en översyn av arbetsformer så att den tid som ledamöter behöver vara fysiskt närvarande i kan koncentreras. Samma yrkande finns i motion 2021/22:1537 av och (båda S). För att riksdagsledamöters behov av resor ska minska och för att de ska kunna resa till med klimatvänliga färdmedel i stället för med flyg behöver enligt motionärerna den tid som riksdagsarbetet kräver fysisk närvaro i koncentreras till vissa tidsperioder. Arbetet skulle också i högre utsträckning kunna utföras på distans med digitala hjälpmedel. (S) begär i motion 2020/21:1814 yrkande 2 ett tillkännagivande om en ändring i riksdagsordningen när det gäller arbete på distans. Han anför att regleringen av arbete på distans inte är tillräcklig och att borde ha en reglering som motsvarar den som gäller för fullmäktiges sammanträden enligt kommunallagen. tekniska förmåga måste enligt motionären vidare öka avsevärt för att ge utskotten en rimlig arbetssituation. sammanträden ska enligt 4 kap. 1 § RF hållas i , om inte eller talmannen bestämmer annat med hänsyn till säkerhet eller frihet. Utskotten och sammanträder enligt 7 kap. 15 § RO när riksdagsarbetet kräver det. Det finns inga bestämmelser om att ett visst antal ledamöter måste vara närvarande för att ett sammanträde med ett utskott eller ska kunna äga rum. Med närvaro avses personlig inställelse. Det kan i undantagsfall förekomma att en ledamot deltar i ett sammanträde genom att vara uppkopplad per telefon. Ledamoten anses under sådana förhållanden inte vara närvarande vid sammanträdet och ett deltagande per telefon anses kunna komma i fråga endast när det gäller en dagordningspunkt som avser informationsinhämtning. I , som är ett organ med rådgivande uppgifter som inte bereder några riksdagsärenden och där det ibland förekommer sammanträden och med kort varsel, tillämpas en ordning som innebär att ledamöter i högre utsträckning deltar per telefon. Om det finns synnerliga skäl får eller talmannen besluta att deltagande på distans vid utskottssammanträden får medges (tilläggsbestämmelse 9.16.1). Om ett sådant beslut har fattats får ett utskott medge att en ledamot eller en suppleant deltar på distans vid ett sammanträde. En ledamot eller en suppleant som deltar på distans ska anses närvarande vid sammanträdet. Den som leder sammanträdet får inte delta på distans. Kravet på synnerliga skäl innebär att det endast är i rena undantagsfall och under extraordinära förhållanden, t.ex. under en pandemi, som en ledamot bör kunna medges att delta på distans (bet. 2019/20:KU16). I situationer när det inte finns synnerliga skäl förutsätts alltjämt fysisk närvaro vid sammanträden. I får ett distansdeltagande medges om det finns särskilda skäl. Ledamöter i kommuners och regioners fullmäktige får enligt 5 kap. 16 § kommunallagen (2017:725) delta i fullmäktiges sammanträden på distans om fullmäktige har beslutat det. Deltagandet ska i sådant fall ske genom ljud- och bildöverföring i realtid samt på ett sådant sätt att samtliga deltagare kan se och höra varandra och delta på lika villkor. En ledamot som deltar på distans ska anses vara närvarande vid fullmäktiges sammanträde. arbete under coronapandemin har varit föremål för uppföljning av den parlamentariskt sammansatta kommittén , som lämnade sitt betänkande under coronapandemin (2021/22:URF1). Kommittén konstaterar bl.a. att det råder en splittrad bild bland de ledamöter som deltagit i kommitténs enkät när det gäller synen på distansarbete. Det redovisas ett antal för- och nackdelar med att bibehålla eller utöka möjligheterna till distansarbete även under ett nytt normalläge. Enligt kommittén innebar it- och medietekniska problem med koppling till ett ökat distansarbete de största utmaningarna för och verksamhet under pandemin. Riksdagsstyrelsens framställning under coronapandemin (framst. 2021/22:RS6) behandlas av i betänkande 2021/22:KU23. En parlamentariskt sammansatt kommitté har fått i uppdrag att se över bl.a. bestämmelserna om var hålls (Ju 2021:13, dir. 2021:80). Kommittén ska bl.a. analysera om det bör göras möjligt att skilja på kammare och utskott som två olika delar av , eller om det på annat sätt bör göras möjligt att ha olika regler om var och hur utskotten och kammaren sammanträder. Kommittén ska också överväga om det bör vara möjligt att bestämma att sammanträden ska kunna hållas digitalt utan att en sammanträdesort sätts ut. Uppdraget ska redovisas . Utskottet konstaterade att utskotten och enligt gällande bestämmelser sammanträder när riksdagsarbetet kräver det och att sammanträden ska hållas i (bet. 2018/19:KU22). Det får förutsättas att ett sammanträdestillfälle ställs in om det inte behövs. När det gäller många möten inom ramen för riksdagsuppdraget finns enligt utskottet goda möjligheter att delta på distans genom olika former av digital uppkoppling. Utgångspunkten bör enligt utskottet dock vara att ledamöter även fortsättningsvis deltar genom personlig inställelse vid sammanträden med utskotten och . Utskottet har också, vid beredningen av förslaget att under vissa förutsättningar möjliggöra distansdeltagande vid utskottens och sammanträden, konstaterat att utskott har en central plats i arbete (bet. 2019/20:KU16). De måste ges förutsättningar att fullgöra uppgiften som beredningsorgan i olika parlamentariska lägen och att utföra arbetet med hög kvalitet. Detta kräver enligt utskottet att ledamöter träffas regelmässigt för att bereda ärenden och under förtroliga former dryfta frågor inom utskottets område. Det fysiska mötet har enligt utskottet i detta avseende en stor betydelse. Utskottet konstaterar att frågor om och utskottens arbetsformer under coronapandemin har varit föremål för utvärdering i . Kommittén har föreslagit att ytterligare överväganden görs när det bl.a. gäller alternativa upplägg av arbete genom att kombinera arbetsveckor på plats i med utökade möjligheter att utöva fler delar av riksdagsuppdraget på distans. Riksdagsstyrelsens framställning, i vilken utredningens betänkande överlämnas till , bereds i utskottet . Utskottet konstaterar också att vissa frågor om var hålls är föremål för översyn av Kommittén om beredskap enligt regeringsformen (Ju 2021:13, dir. 2021:80). Kommitténs uppdrag gäller bl.a. frågan om det ska vara möjligt att ha olika regler för var och hur utskotten och kammaren sammanträder samt om det bör vara möjligt att bestämma att sammanträden ska kunna hållas digitalt utan att en sammanträdesort sätts ut. Mot denna bakgrund ser utskottet inte skäl till sådana tillkännagivanden som motionärerna efterfrågar. Motionsyrkandena avstyrks därför. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om statistik i utskott. (SD) begär i motionerna 2020/21:2894 yrkande 1 och 2021/22:291 yrkande 1 ett tillkännagivande om statistik i utskott och . Motionären konstaterar att det förs statistik över mycket som sker i , t.ex. antalet motioner, hur ledamöterna röstar och deras närvaro. Det är en viktig del i en öppen demokrati som gör det möjligt för medborgarna att se hur deras företrädare sköter sina förtroendeuppdrag. Av samma anledning bör det enligt motionären även föras statistik över arbetet i utskotten och , eftersom det är där ärendena bereds. Utskotten lämnar en verksamhetsberättelse för varje . I verksamhetsberättelsen, som har karaktären av en faktasammanställning, lämnas uppgifter om utskottets behandling av propositioner, motioner, EU-frågor och andra ärenden. Verksamhetsberättelsen ingår i riksdagstrycket och finns även tillgänglig på webbplats. Utskottet har tidigare avstyrkt likalydande yrkanden om statistik i utskotten och (bet. 2014/15:KU6, bet. 2016/17:KU18, bet. 2017/18:KU27, bet. 2018/19:KU22 och, efter förenklad beredning, bet. 2019/20:KU9). Utskottet, som vidhåller sitt tidigare ställningstagande, avstyrker motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om kontroll av talmannen. (S) begär i motion 2020/21:1814 yrkande 1 ett tillkännagivande till riksdagsstyrelsen om en översyn av möjligheterna för att kontrollera talmannen. Motionären anför att det behövs en utvärdering av vilka principer som väglett talmannens beslut för riksdagsarbetet under covid-19-pandemin och av hur talmannen vid behov kan ställas till svars av för sin roll och sitt agerande under pandemin. Vid det första sammanträdet med kammaren efter ett val ska en talman samt en förste, en andre och en tredje vice talman väljas för valperioden (3 kap. 3 § RO). Talmannen, eller i hans eller hennes ställe någon av de vice talmännen, leder enligt 4 kap. 2 § RO riksdagsarbetet. Inför många beslut som gäller kammarens arbete ska samråd ske med de särskilda företrädarna för partigrupperna (gruppledarna). har haft i uppdrag att utvärdera och arbete under coronapandemin. Kommittén redovisade sitt uppdrag i betänkandet under coronapandemin (2021/22:URF1). Den framställning i vilken riksdagsstyrelsen överlämnar utredningen till har hänvisats till , som behandlar den i betänkande 2021/22:KU23. Utskottet konstaterar att talmannen väljs av . arbete under coronapandemin har vidare redan varit föremål för en utvärdering. Riksdagsstyrelsens framställning, i vilken utredningens betänkande överlämnas till , bereds i utskottet . Utskottet ställer sig inte bakom yrkandet och avstyrker det. Antalet vice ordförande i utskotten Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om en reglering av antalet vice ordförande i utskott. Jämför reservation 9 (V). m.fl. (V) begär i kommittémotion 2020/21:89 ett tillkännagivande om en reglering i riksdagsordningen av antalet vice ordförande i utskott. Motionärerna anför att vissa utskott efter valet har valt inte bara en ordförande och en vice ordförande utan även en andra och en tredje vice ordförande. Detta innebär enligt motionärerna en onödig kostnadsökning; enligt beräkningar av innebär valet av 25 vice ordförande i stället för 16 en kostnadsökning med ca . Det räcker normalt för ledningen av utskottens arbete med en ordförande och en vice ordförande. En reglering av detta i en tilläggsbestämmelse i riksdagsordningen bör utredas. ska för varje valperiod inom sig välja ett konstitutionsutskott, ett finansutskott och ett skatteutskott samt så många övriga utskott som behövs för riksdagsarbetet (7 kap. 2 § RO). Dessutom ska för varje valperiod inom sig välja en (7 kap. 3 § RO). finns 15 utskott och en . Ett organ vars ledamöter helt eller delvis väljs av väljer enligt 12 kap. 16 § RO inom sig en ordförande och en eller flera vice ordförande, om inte annat är föreskrivet. Utskottet konstaterar att utskotten och enligt riksdagsordningen inom sig väljer en ordförande och en eller flera vice ordförande. Utskottet är inte berett att ställa sig bakom yrkandet om en reglerad begränsning av antalet vice ordförande. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att ska vara talmannens bostad och representationslokal. (SD) begär i motionerna 2020/21:74 och 2021/22:74 ett tillkännagivande till regeringen om att utreda möjligheterna att ska vara talmannens bostad och representationslokal. Motionären anför att talman i likhet med statsministern borde ha en officiell bostad och representationslokal. i överläts genom ett gåvobrev till svenska staten 1981. Enligt gåvobrevet ska fastigheten nyttjas av regeringen och talmän för representation, konferenser eller sammankomster i sammanhang där intressant och vacker miljö kan värdesättas i särskild grad (Instruktion för , beslut av riksdagsdirektören, dnr 65-2013/14). Regeringen beslutade att gåvan skulle tas emot och gav i uppdrag att vårda och förvalta fastigheten. Fastighetens vård och förvaltning övergick 1992 till (numera ). Talmannen har enligt instruktionen företräde till . Utskottet ställde sig inte bakom ett likalydande yrkande och avstyrkte därför motionen (bet. 2019/20:KU9). Utskottet vidhåller sitt tidigare ställningstagande och avstyrker motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om verksamhet. (S) begär i ett antal motioner tillkännagivanden som gäller verksamhet. I motion 2020/21:1485 begär han att vegansk kost ska vara norm i samtliga restauranger respektive att samtliga restauranger ska erbjuda minst ett veganskt alternativ. Han anför att vegansk kost är både miljömässigt och hälsomässigt att föredra framför kost som innehåller animaliska produkter. I motion 2020/21:1489 begär samma motionär att frågan om att installera energisnål belysning i byggnader utreds. Han anför att energiförbrukning skulle kunna minska t.ex. om man i samband med större renoveringar införde energisnålare alternativ. I motion 2020/21:1575 begär samma motionär ett tillkännagivande om att se över möjligheten att införa en nollvision mot plast i . Han anför att plaster utgör ett av de största hoten mot miljön och att en bra start mot en minskad plastanvändning vore att i införa en nollvision mot förekomsten och inköpen av plastprodukter. I motion 2020/21:1577 begär samma motionär ett tillkännagivande om att utreda frågan om att installera solpaneler på taken till byggnader. Han anför att solpaneler på ett miljövänligare sätt skulle kunna bidra till energiförsörjning och att teknikutvecklingen har inneburit att miljövinsterna i förhållande till kostnaderna skulle kunna vara högre än vid tidigare utredningar. och (båda S) begär i motion 2021/22:2146 ett tillkännagivande om att uppmärksamma och anordna en minnesstund eller liknande i riksdag för att hedra de som föll offer för folkmordet i . Att uppmärksamma och minnas de drabbade kan enligt motionärerna vara en väg för att ge plats åt sorg, reflektion och engagemang. (M) begär i motionerna 2020/21:1074 yrkande 3 och 2021/22:2839 yrkande 3 ett tillkännagivande om att ska ange s.k. löneskatter på lönebeskeden. Motionären anför att lönebeskeden bör vara utformade så att den anställdes totala skatt anges för att öka kännedomen om skattenivåerna i . (M) begär i motionerna 2020/21:2271 och 2021/22:2718 ett tillkännagivande om att åter bör prenumerera på landets dagstidningar och landsbygdstidningar och placera dessa i tidningsrum. Motionären anför att ledamöter representerar hela landet och att det tidigare var en stor tillgång för dem och för tjänstemän att kunna läsa landets olika tidningar. och (båda SD) begär i motion 2020/21:124 ett tillkännagivande om att återföra utspridda skulpturer av riksäpplen till och . Det är enligt motionärerna viktigt att bevara och ta hand vårt kulturarv på bästa sätt och att skulpturerna återförs till sitt rätta sammanhang nära riksdag. (KD) begär i motion 2020/21:1 ett tillkännagivande om att livsgärning ska hedras i . Motionären anför att var den högst uppsatta svensken någonsin och dessutom dog i fredens tjänst. (L) begär i motion 2020/21:1506 ett tillkännagivande om att ta fram byster, tavlor och liknande av de fem första kvinnliga riksdagsledamöterna och placera dem på centrala platser i . Motionärerna anför att dessa kvinnliga pionjärer bör uppmärksammas på detta synbara sätt. (MP) begär i motion 2020/21:2705 ett tillkännagivande om att fler gymnasieelever från naturvetenskapliga program bör bjudas in till Ungdomens riksdag. Motionären anför att få av ledamöter har naturvetenskaplig bakgrund. Fler elever som går linjer med naturvetenskaplig inriktning borde bjudas in till Ungdomens riksdag för att dessa elevers kunskaper är viktiga i ungdomsriksdagen och för att visa att också naturvetare behövs i politiken. har i tidigare betänkanden behandlat motionsyrkanden med förslag på bl.a. vegansk kost i , energisnål belysning i , nollvision mot plast, utformningen av lönebesked, utbudet av tidningar i tidningsrum samt minnesstunder och konstföremål i . Utskottet har avstyrkt motionerna med hänvisning till att beslutanderätten i dessa frågor i första hand ligger hos ledning. Utskottet har i det sammanhanget påmint om de kanaler som finns för att framföra synpunkter till ledning, exempelvis ledamotsrådet (se bl.a. bet. 2012/13:KU17, bet. 2014/15:KU6, bet. 2016/17:KU18, bet. 2017/18:KU27, bet. 2018/19:KU22 och bet. 2019/20:KU9). Motionerna tar upp frågor som på olika sätt avser verksamhet. Beslutanderätten i dessa frågor ligger i första hand hos ledning. Utskottet vill, liksom vid tidigare behandling av liknande motionsyrkanden, påminna om de kanaler som finns för att framföra synpunkter till ledning, exempelvis ledamotsrådet. Rapport över uppföljning och utvärdering av tillämpningen av utskottsinitiativ En grupp inom utskottet, bestående av en representant för respektive partigrupp, har på utskottets uppdrag genomfört en uppföljning och utvärdering av vissa frågeställningar kring tillämpningen av utskottsinitiativ. Syftet med uppföljningen och utvärderingen har varit att dels klargöra och redovisa hur tillämpningen av utskottsinitiativ förhåller sig till förslagsrätten i övrigt samt hur den faktiska tillämpningen av utskottsinitiativ förhåller sig till förarbetsuttalandena om den tänkta tillämpningen, dels analysera och utvärdera resultatet av denna redovisning och ta ställning till om det finns skäl att föreslå eller vidta några åtgärder. Gruppen har inom ramen för uppföljningen och utvärderingen genomfört en kartläggning av de utskottsinitiativ som har föreslagits och beslutats sedan utskottens initiativrätt infördes . Rapporten finns i bilaga 2. Den är också publicerad i serien Rapporter från (2021/22:RFR8). Gruppen för uppföljning och utvärdering av tillämpningen av utskottsinitiativ har i sin rapport redovisat en kartläggning av de utskottsinitiativ som har föreslagits och beslutats då bestämmelsen om utskottens självständiga förslagsrätt infördes. Några av de iakttagelser som gruppen har gjort med anledning av kartläggningen kan sammanfattas på följande sätt: – Antalet föreslagna och beslutade utskottsinitiativ har ökat. Detta gäller framför allt under de två senaste riksmötena då ökningen har varit markant. Under dessa riksmöten väcktes förslag om utskottsinitiativ sammanlagt 64 respektive 141 gånger, från att det många tidigare riksmöten inte har förekommit alls eller endast med en handfull initiativ per . Antalet föreslagna initiativ har tidigare sällan överstigit 20. – Det har blivit vanligare att förslag väcks om utskottsinitiativ utan att förslagen vinner stöd av utskottsmajoriteten. Också i detta fall är ökningen större under de två senaste riksmötena; av de förslag som tidigare väckts i utskotten har ofta ungefär hälften, många riksmöten också en större andel, lett till att utskottet beslutat om ett utskottsinitiativ. Under de två senaste riksmötena översteg antalet förslag som inte leder till utskottsinitiativ med god marginal antalet förslag som leder till utskottsinitiativ. – Fler utskottsinitiativ beslutas av oeniga utskott. Med några undantag har majoriteten av de beslutade utskottsinitiativen varje varit enhälliga. Under flera riksmöten förekom bara enhälliga beslut eller endast ett fåtal beslut som inte var enhälliga. Ännu under de senaste fem riksmötena överstiger antalet enhälliga beslut om utskottsinitiativ antalet beslut med reservationer med relativt god marginal – med undantag för det senaste : under /21 är inte bara antalet beslutade initiativ väldigt mycket högre än tidigare, andelen beslut av icke eniga utskott är här väsentligen högre (av 48 initiativ beslutades 26 enhälligt och 22 med reservationer). – I de flesta utskottsinitiativ föreslås ett tillkännagivande till regeringen. Näst vanligast är förslag som innebär en rättelse av en lag eller ett annat lagförslag som beslutas enhälligt, exempelvis ett lagförslag som har tagits fram efter önskemål från och i samråd med . Initiativ med s.k. skarpa lagförslag, där utskottet på eget initiativ lägger fram ett lagförslag som inte är av denna karaktär, har visat sig inte förekomma annat än i mycket få fall. Några skarpa lagförslag som utskott har tagit initiativ till har i stället tagits inom ramen för ett ärende som hänvisats till utskottet. – Antalet beredningstillfällen med anledning av förslag till utskottsinitiativ har ökat och även förslag som inte vinner majoritet leder till beredningsåtgärder. Kartläggningen har visat att förslag som resulterar i att utskottet beslutar att ta ett initiativ ofta i genomsnitt bereds vid fler tillfällen än de förslag som inte får stöd av utskottets majoritet. Under några riksmöten är förhållandena dock de motsatta, så att förslag som inte sedan resulterar i ett beslut om utskottsinitiativ i genomsnitt bereds vid fler tillfällen. – De flesta utskottsinitiativ föreslås av ledamöter från enstaka partigrupper som inte utgör regeringspartier, men dessa förslag får ofta inte stöd av utskottets majoritet. Det är också relativt vanligt att frågan om utskottsinitiativ väcks gemensamt inom ett utskott utan att någon viss ledamot står som förslagsställare. Sådana förslag har också alltid resulterat i att utskottet har tagit initiativ i frågan. – Många av utskottsinitiativen under de två senaste riksmötena har haft en uttrycklig koppling till coronapandemin. Detta gällde särskilt under /20, då de föreslagna initiativen med pandemikoppling var mer än dubbelt så många som förslagen utan en sådan koppling. Andelen pandemirelaterade föreslagna initiativ var fortfarande hög under /21, men då var fördelningen mer jämn mellan förslag med respektive utan en uttrycklig pandemikoppling. Gruppens iakttagelser och slutsatser Gruppen anför att det är tydligt att bestämmelserna om utskottsinitiativ till viss del har kommit att tillämpas på ett sätt som inte var avsett. Detta gäller framför allt de uttalade målen om varsamhet och enighet.