bet · H901MJU31 · 2022-06-20 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets betänkande Pausad höjning av reduktionsplikten för bensin och diesel 2023 Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till ändring i lagen om reduktion av växthusgasutsläpp från vissa fossila drivmedel. Ändringen innebär bl.a. att den successiva höjningen av kraven i reduktionsplikten för bensin och diesel pausas . Syftet är att undvika att reduktionsplikten leder till högre priser på bensin och diesel . Lagändringarna föreslås träda i kraft . Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden. I betänkandet finns sex reservationer (M, SD, KD, L, MP) och tre särskilda yttranden (V, KD, L). Proposition 2021/22:243 Pausad höjning av reduktionsplikten för bensin och diesel 2023. Åtta yrkanden i följdmotioner. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Pausad höjning av reduktionsplikten för bensin och diesel 2023 1.Pausad höjning av reduktionsplikten för bensin och diesel 2023, punkt 1 (SD) 2.Pausad höjning av reduktionsplikten för bensin och diesel 2023, punkt 1 (MP) 3.Justering av reduktionsplikten , punkt 2 (M, SD, L) 4.Reduktionsnivåer, punkt 3 (KD) 5.Underlag vid kontrollstation 2022, punkt 4 (KD) 6.Avstämning av reduktionsplikten 2023, punkt 5 (MP) 1.Justering av reduktionsplikten , punkt 2 (V) 2.Justering av reduktionsplikten , punkt 2 (KD) 3.Justering av reduktionsplikten , punkt 2 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Regeringens lagförslag Bilaga 3 Reservanternas lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Pausad höjning av reduktionsplikten för bensin och diesel 2023 antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2017:1201) om reduktion av växthusgasutsläpp från vissa fossila drivmedel. Därmed bifaller proposition 2021/22:243 och avslår motionerna 2021/22:4741 av Per m.fl. (MP) yrkande 1 och 2021/22:4748 av m.fl. (SD) yrkande 1. Reservation 1 (SD) Reservation 2 (MP) 2021/22:4748 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2021/22:4750 av m.fl. (M) och 2021/22:4751 av m.fl. (L). Reservation 3 (M, SD, L) 2021/22:4746 av m.fl. (KD) yrkande 1. Reservation 4 (KD) Underlag vid kontrollstation 2022 2021/22:4746 av m.fl. (KD) yrkande 2. Reservation 5 (KD) Avstämning av reduktionsplikten 2023 2021/22:4741 av Per m.fl. (MP) yrkande 2. Reservation 6 (MP) På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (MP), (M), (S), (S), (M), (S), (V), (M), (SD), (S), (SD), (C), (S), (SD), (KD), (L) och (C). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet regeringens proposition 2021/22:243 Pausad höjning av reduktionsplikten för bensin och diesel 2023. Regeringens förslag till riksdagsbeslut återges i bilaga 1. Regeringens lagförslag finns i bilaga 2. Lagförslaget har inte granskats av Lagrådet. Med anledning av propositionen har det väckts fem motioner med sammanlagt åtta yrkanden. Förslagen i motionerna finns i bilaga 1. I bilaga 3 finns reservanternas lagförslag. I propositionen lämnar regeringen förslag till ändring i lagen (2017:1201) om reduktion av växthusgasutsläpp från vissa fossila drivmedel. Ändringen innebär bl.a. att kraven på den som har en plikt att minska utsläppen av växthusgaser från den reduktionspliktiga energimängden bensin och diesel inte ska höjas 2023. Regeringen anför att drivmedelspriserna har ökat kraftigt . Det beror främst på att oljepriset har stigit kraftigt, särskilt efter invasion av . Med hänsyn till de höga drivmedelspriserna anser regeringen att den successiva höjningen av kraven i reduktionsplikten för bensin och diesel bör pausas . Därmed undviks att reduktionsplikten leder till högre priser på bensin och diesel . Lagändringarna föreslås träda i kraft . Pausad höjning av reduktionsplikten för bensin och diesel 2023 Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen om reduktion av växthusgasutsläpp från vissa fossila drivmedel och avslår motionsyrkanden om att avslå propositionen och om att ändra lagförslaget. Jämför reservation 1 (SD) och 2 (MP). I lagen (2017:1201) om reduktion av växthusgasutsläpp från vissa fossila drivmedel (reduktionspliktslagen) finns bestämmelser om att drivmedelsleverantörer ska minska växthusgasutsläppen från bensin och diesel genom inblandning av förnybara eller andra fossilfria drivmedel (reduktionsplikt). infördes en bestämmelse i lagen som innebär en successiv höjning av kraven på minskade utsläpp (prop. 2020/21:180, bet. 2020/21:MJU23, rskr. 2020/21:411). Reduktionsnivåerna för bensin och diesel Regeringen föreslår i propositionen att kraven på den som har en plikt att minska utsläppen av växthusgaser från den reduktionspliktiga energimängden bensin och diesel inte ska höjas 2023. Det innebär att utsläppen av växthusgaser från den reduktionspliktiga energimängden bensin eller diesel ska understiga utsläppen från motsvarande energimängd fossil bensin eller diesel med för bensin och för diesel 2023. Regeringen framhåller att med hänsyn till de höga drivmedelspriserna, som främst orsakats av att oljepriset har stigit kraftigt, särskilt efter invasion av , bör den successiva höjningen av kraven i reduktionsplikten för bensin och diesel pausas . Höjda krav på minskade utsläpp (reduktionsnivåer) skulle annars leda till högre priser på bensin och diesel , eftersom biodrivmedel är dyrare än fossila drivmedel. De höga drivmedelspriserna riskerar att slå hårt mot företag och de hushåll som är beroende av bil. Enligt hittillsvarande lagstiftning ska reduktionsnivåerna 2023 höjas från till för bensin och från till för diesel. De flesta remissinstanserna tillstyrker eller har inga invändningar mot förslaget. Några remissinstanser som avstyrker förslaget efterlyser åtgärder som motverkar effekterna av de höga drivmedelspriserna utan att minska takten i klimatomställningen. Regeringen menar att förslaget är ett sätt att nå både berörda hushåll och berörda företag utan att sänka klimatambitionerna . Därutöver är förslaget en del av ett bredare åtgärdspaket där bl.a. sänkta drivmedelsskatter och drivmedelsstöd ingår. När det gäller frågan om kompensationsåtgärder för att stärka biogasens konkurrenskraft anförs det i propositionen att regeringen har beslutat om ett produktionsstöd till biogas som uppgraderas till samma kvalitet som naturgas och som därmed kan användas i gasfordon. Förslagets påverkan på klimatambitionerna beslutade om flera etappmål inom miljömålssystemet som bidrar till miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan. Ett av etappmålen innebär att växthusgasutsläppen från inrikes transporter (utom inrikes luftfart, som ingår i EU:s utsläppshandelssystem) ska minska med jämfört med . Transporternas utsläpp ska minska genom transporteffektivitet, elektrifiering, hållbara förnybara drivmedel samt energieffektiva fordon och fartyg. Reduktionsplikten är ett viktigt styrmedel för att öka andelen hållbara förnybara drivmedel. Försäljningen av laddbara bilar (laddfordon) och början av 2022 var betydligt högre än i det grundscenario som tog fram i kontrollstationen för hur reduktionsplikten bör bidra till att nå etappmålet för inrikes transporter. Det scenariot låg till grund för nu gällande reduktionsnivåer. Andelen rena elbilar i nybilsförsäljningen 2021 var ca 10 gånger högre och andelen laddhybrider ca 2,5 gånger högre än i grundscenariot. Nybilsförsäljningen av laddfordon var även högre än i det mest optimistiska elektrifieringsscenario som redovisade i kontrollstationen . Utifrån det scenariot angav myndigheten att reduktionsnivåerna 2023 bör vara för diesel och för bensin på vägen mot att nå etappmålet för inrikes transporter, vilket är i linje med de reduktionsnivåer som gäller . Eftersom oljepriset kan bli högre än vad som tidigare antagits, särskilt efter invasion av , kan också efterfrågan på drivmedel antas bli lägre och omställningstrycket högre än vad som antagits tidigare. Regeringen bedömer därmed att förslaget inte påverkar möjligheten att nå etappmålet för inrikes transporter. Regeringen anför att reduktionsnivåerna inte bör sänkas till en lägre nivå än vad som gäller , vilket har efterfrågats av bl.a. . Större ändringar av reduktionsplikten bör göras i samband med de kontrollstationer som genomförs , vilket även framförs av bl.a. och . Regeringen gav i uppdrag att genomföra en kontrollstation . Myndigheten ska bl.a. analysera om reduktionsnivåerna för bensin och diesel –2030 bör ändras med hänsyn till utvecklingen inom transportsektorn och transportsektorns klimatmål (I2021/03316). ska redovisa de delar av uppdraget som rör reduktionsnivåerna för bensin och diesel (I2022/00777). Regeringen anser inte att det utgör en större ändring att pausa höjningen av reduktionsplikten för ett enskilt år i väntan på kontrollstationen , eftersom elektrifieringen av transportsektorn har gått betydligt snabbare än vad som tidigare antagits. Ordet procent ändras till procentenheter I propositionen föreslås även en ändring av ordet procent till procentenheter i bestämmelsen om hur överskott av utsläppsminskningar får användas i fråga om bensin (7 § andra stycket 3 reduktionspliktslagen). Någon ändring i sak i förhållande till vad som avsågs när bestämmelsen infördes åsyftas inte. Ändringen är av rättelsekaraktär. Regeringen föreslår att lagändringarna ska träda i kraft . Regeringen anför att det därmed finns tillräckligt med tid för berörda aktörer att anpassa sig till de nya förutsättningarna. Regeringen bedömer att förslaget leder till att pumppriset blir ca 55–lägre per liter diesel och ca lägre per liter bensin (exklusive mervärdesskatt) . Andelen biodrivmedel i bensin och diesel blir densamma som . Regeringen anför i propositionen att förslaget påverkar företag som producerar, säljer eller använder flytande drivmedel samt drivmedelsköpare. rapporterade 20 företag enligt reduktionspliktslagen, varav 12 företag för endast diesel och 8 företag för både bensin och diesel. Både drivmedelsleverantörer och yrkesmässiga användare av drivmedel, t.ex. vissa större industriverksamheter, kan vara reduktionspliktiga. Producenter och importörer av biodrivmedel berörs genom att efterfrågan på biodrivmedel påverkas av förslaget. Drivmedelsköpare i form av företag och hushåll påverkas genom att förslaget inverkar på slutkonsumentens drivmedelskostnader. Förslaget bedöms inte ha offentligfinansiella effekter. Reduktionsplikten påverkar pumppriset på bensin och diesel, eftersom produktionskostnaderna är högre för biodrivmedel än för deras fossila motsvarigheter. har prisskillnaden mellan biodrivmedel från vätebehandlade fetter och oljor (HVO) och fossil diesel ökat, vilket innebär att kostnaden för att uppfylla reduktionsplikten bedöms ligga per liter, exklusive mervärdesskatt, för varje procentenhet som reduktionsplikten höjs (se även prop. 2020/21:180 s. 43). Aktörer som inte uppfyller reduktionsplikten ska betala en reduktionspliktsavgift. Avgiften innebär en merkostnad vid pump på per liter för varje procentenhet som reduktionsnivån för diesel höjs och per liter när det gäller bensin, exklusive mervärdesskatt. Den faktiska kostnaden för att uppfylla plikten kan bli högre om drivmedelsleverantörer väljer att uppfylla plikten till en högre kostnad än avgiften, t.ex. för att inblandning av biodrivmedel ger ett mervärde vid marknadsföring eller för att leverantören har ingått avtal om inköp av biodrivmedel med ett rörligt pris. I praktiken blir kostnaden för att uppfylla reduktionsplikten för diesel densamma som för att höja reduktionsnivån för bensin, eftersom överskott av utsläppsminskningar som uppkommit genom inblandning av förnybara eller andra fossilfria drivmedel i diesel kan användas för att uppfylla höjda krav i reduktionsplikten för bensin (7 § reduktionspliktslagen). Sammantaget ligger kostnaden omkring 12–per liter, exklusive mervärdesskatt, för varje procentenhet som reduktionsplikten höjs 2023. Regeringen anför att förslaget därmed innebär att pumppriset, jämfört med de reduktionsnivåer som gäller enligt hittillsvarande lagstiftning, blir ca 55–lägre per liter diesel och ca lägre per liter bensin, exklusive mervärdesskatt. En mervärdesskatteeffekt tillkommer om köparen är en privatperson. På drivmedel tas det ut mervärdesskatt . I kortsiktsprognos antas att det 2023 kommer att användas ca (TWh) bensin och diesel, inklusive inblandning av biodrivmedel. Med ett antagande om att de biodrivmedel som används för att uppfylla reduktionsplikten minskar utsläppen av växthusgaser i ett livscykelperspektiv innebär det att användningen av fossil bensin och diesel blir ca högre än med de reduktionsnivåer som gäller enligt hittillsvarande lagstiftning. Det medför ökade utsläpp av växthusgaser med , jämfört med om åtgärden inte genomförs. därefter innebär förslaget ingen ändring. Andelen biodrivmedel i bensin och diesel bedöms bli densamma som . Reduktionspliktens påverkan på bensin- och dieselpriset kan även ge indirekta klimateffekter. Regeringen menar dock att förslagen i propositionen bedöms ha begränsade effekter på t.ex. konsumenters val av fordon, eftersom det endast rör en pausad höjning av reduktionsplikten . Regeringen bedömer att reduktionsnivåerna även i fortsättningen kommer att vara i linje med den bedömning som gjorde i kontrollstationen om vad som krävs för att nå etappmålet för inrikes transporter i scenariot med hög nybilsförsäljning av laddfordon. Jämfört med en situation där reduktionsnivåerna höjs 2023 leder förslaget till minskade drivmedelskostnader. Enligt regeringen påverkas i huvudsak näringssektorer som är beroende av vägtransporter och stora användare av diesel som gruvnäringen och jord- och skogsbruket. Små företag påverkas inte särskilt. Bedömningen är att konkurrensförhållandena mellan svenska företag och företag i andra länder förbättras. En mer utförlig analys av hur reduktionsplikten påverkar svenska företag ingår i uppdrag att ta fram underlag till kontrollstationen . Jämfört med en situation där reduktionsnivåerna höjs 2023 leder förslaget till minskade drivmedelskostnader för hushåll. I partimotion 2021/22:4741 av Per m.fl. (MP) yrkande 1 begärs att ska avslå regeringens proposition. Motionärerna framhåller att förslaget kommer att innebära ökade utsläpp av växthusgaser. Detta innebär en risk för att klimatmålet för transportsektorn inte kan nås. I kommittémotion 2021/22:4748 av m.fl. (SD) yrkande 1 begärs att beslutar att anta regeringens lagförslag med de ändringar i 5 § som framgår av motionens bilaga. Detta innebär att reduktionsplikten –2030 begränsas till för diesel och för bensin. Motionärerna framhåller att en sådan hållbar nivå av reduktionsplikt där nivåerna anpassas till EU:s målnivåer och tillgängliga råvaror på marknaden är att föredra. Höga drivmedelspriser riskerar att slå hårt mot företag och de hushåll som är beroende av bil. Utskottet delar därför regeringens bedömning att den successiva höjningen av reduktionsplikten för bensin och diesel bör pausas 2023. Åtgärden bidrar till att motverka högre priser på bensin och diesel. När det gäller reduktionsnivåer –2030 vill utskottet peka på att kontrollstationer för reduktionsplikten ska genomföras (se prop. 2017/18:1 och prop. 2020/21:180). Regeringen har som framgår ovan gett i uppdrag att genomföra en kontrollstation 2022. Myndigheten ska bl.a. analysera om reduktionsnivåerna för bensin och diesel –2030 bör ändras med hänsyn till utvecklingen inom transportsektorn och transportsektorns klimatmål . Utskottet anser att resultatet av den analysen bör avvaktas. Regeringen har även föreslagit en ändring i 7 § andra stycket 3 reduktionspliktslagen. Utskottet anser att ändringen bör göras och delar regeringens uppfattning att den är av rättelsekaraktär. Mot bakgrund av det anförda och med hänvisning till de skäl som i övrigt redovisas i propositionen anser utskottet att bör anta regeringens lagförslag. Därmed tillstyrker utskottet regeringens proposition och avstyrker motionerna 2021/22:4741 (MP) yrkande 1 och 2021/22:4748 (SD) yrkande 1. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om justering av reduktionsnivåerna , sänkning av nivåerna för reduktionsplikten, underlag för kontrollstation 2022 och avstämning av reduktionsplikten 2023. Jämför reservation 3 (M, SD, L), 4 (KD), 5 (KD) och 6 (MP) samt särskilt yttrande 1 (V), 2 (KD) och 3 (L). I kommittémotion 2021/22:4748 av m.fl. (SD) yrkande 2 anförs att regeringen skyndsamt ska justera reduktionsplikten i enlighet med tidigare beslut om att åstadkomma sänkta drivmedelspriser under innevarande år. Likalydande yrkanden framställs i kommittémotionerna 2021/22:4750 av m.fl. (M) och 2021/22:4751 av m.fl. (L). Enligt kommittémotion 2021/22:4746 av m.fl. (KD) yrkande 1 bör reduktionsplikten inte bara pausas utan skyndsamt sänkas till för diesel och för bensin. Detta bör gälla tills en lämplig nivå för reduktionsplikten har utretts. Motionärerna anser att reduktionsnivåerna måste harmoniera på ett betydligt bättre sätt med produktionen eftersom en stor skillnad mellan tillgång och efterfrågan har drivit upp priserna extra mycket. I yrkande 2 i samma motion anförs att arbetet med kontrollstation 2022 bör utvecklas för att få fram ett bättre underlag om realistiska reduktionsnivåer. Motionärerna föreslår att man vid detta arbete lägger mer vikt vid hur hela samhällsekonomin påverkas. Det behövs ett bättre underlag om tillgång, förväntad produktionsökning och konsumtion. I partimotion 2021/22:4741 av Per m.fl. (MP) yrkande 2 begärs att en avstämning ska göras 2023 av hur reduktionsplikten behöver justeras för att föreslagna klimatmål ska nås. Motionärerna anser att nivåerna inom reduktionsplikten bör ses över för att säkerställa att styrmedlet används på bästa sätt för att transportsektorns klimatmål till 2030 ska kunna nås. lämnade ett tillkännagivande till regeringen om en tillfällig justering av reduktionsplikten. ställde sig i beslutet bakom det som finansutskottet anförde om att regeringen skyndsamt bör återkomma med förslag om hur nivåerna för inblandning av biodrivmedel tillfälligt kan justeras för att sänka drivmedelspriserna (bet. 2021/22:FiU47, rskr. 2021/22:226–228). I betänkandet anförde finansutskottet bl.a. följande: Den s.k. reduktionsplikten, som innebär att drivmedelsleverantörer är skyldiga att blanda in fossilfria bränslen i bensin och diesel, påverkar drivmedelspriserna. Dagens nivå på reduktionsplikten har haft orimliga ekonomiska konsekvenser för hushåll och företag. Reduktionsplikten bör tillfälligt justeras så att drivmedelsföretagen ges möjlighet att minska den effekt på priset som de höga nivåerna av inblandning innebär. Detta kan ske genom att nivåerna i reduktionsplikten justeras som drivmedelsleverantörerna ges möjlighet att tillgodoräkna sig en högre inblandning av biodrivmedel under innevarande år mot nästa års reduktionsplikt. En sådan ordning skulle öppna för möjligheten att låta den minskade inblandningen återspeglas i lägre priser , även om den faktiska inblandningen förblir densamma . Justeringen bör i första hand göras genom att kraven på inblandning av biodrivmedel upphävs helt och i andra hand genom att nivåerna för justeras till nivåer. Regeringen bör skyndsamt samla drivmedelsleverantörerna och andra berörda aktörer för att diskutera ett genomförande enligt ovan och för att säkerställa att ändringar i regelverken om bl.a. rapportering ändras för att möjliggöra justeringen. Regeringen bör också verka för att justeringen kan göras utan negativ inverkan på svenska producenter av råvara för biodrivmedel. Svenskt lantbruk kan komma att behöva kompenseras för minskad produktion av etanol och regeringen bör vid behov återkomma med förslag på kompensation till lantbruket till följd av förslaget. Justeringen av reduktionsplikten, eller andra alternativa lösningar som drivmedelsbolagen ser, bör tillsammans med de skatteförändringar som också bör genomföras sammantaget leda till att priset på bensin och diesel sänks med per liter, men med hänsyn tagen till skillnaden i reduktionsplikt. Mot bakgrund av det anförda bör regeringen skyndsamt, efter samråd med drivmedelsleverantörer och andra berörda aktörer, återkomma med förslag om hur nivåerna för inblandning av biodrivmedel tillfälligt kan justeras för att åstadkomma sänkta drivmedelspriser . Vid behov bör regeringen även återkomma med förslag på ekonomisk kompensation till lantbruket till följd av förslaget. Detta bör ge regeringen till känna. Reduktionspliktens betydelse för klimatmålen I Klimatpolitiska rådets årliga rapport anges att reduktionsplikten för bensin och diesel sett ur ett utsläppsperspektiv är det starkaste styrmedlet riktat mot transportsektorn. Regeringen har bedömt att denna satsning ger en utsläppsminskning på 6–koldioxidekvivalenter. Regeringen har gett i uppdrag att ta fram underlag till den klimatredovisning som ska lämnas i budgetpropositionen. Det senaste underlaget till klimatredovisning publicerades . Av detta framgår att de scenarier som har tagit fram tillsammans med , och visar att klimatmålet för inrikes transporter till 2030 och etappmålet till 2030 kan nås med de styrmedel som och regeringen har fattat beslut om. Reduktionsplikt och elektrifiering av transportsektorn är några bakomliggande faktorer till att målen till 2030 bedöms nås. Som framgår ovan tillstyrker utskottet regeringens lagförslag om pausade reduktionsnivåer 2023. Förslaget är en del av ett bredare åtgärdspaket som regeringen har presenterat där bl.a. sänkta drivmedelsskatter och drivmedelsstöd ingår. Utan dessa åtgärder skulle de höga drivmedelspriserna, som främst orsakats av att oljepriset har stigit kraftigt, riskera att slå hårt mot företag och de hushåll som är beroende av bil. har vidare i uppdrag att genomföra en kontrollstation för reduktionsplikten 2022. Myndigheten ska bl.a. analysera om reduktionsnivåerna för bensin och diesel –2030 bör ändras med hänsyn till utvecklingen inom transportsektorn och transportsektorns klimatmål . Utskottet vill peka på att ska analysera konsekvenserna av befintlig reduktionsplikt på bensin och diesel utifrån flera olika faktorer och att myndighetens eventuella förslag ska åtföljas av en fullständig konsekvensutredning. Utskottet ser mot denna bakgrund inte skäl att återigen uppmana regeringen att ändra reduktionsnivåerna på det sätt som framgår av tillkännagivandet . Utskottet avstyrker därmed motionerna 2021/22:4748 (SD) yrkande 2, 2021/22:4750 (M) och 2021/22:4751 (L). Utskottet anser inte heller att reduktionsnivåerna bör ändras på det sätt som framgår av motion 2021/22:4746 (KD) yrkande 1 eller att uppdraget om kontrollstation 2022 bör kompletteras i enlighet med motionens yrkande 2. Motionen avstyrks därmed. Utskottet ser inte skäl att göra en avstämning 2023 av om reduktionsplikten behöver justeras för att nå föreslagna klimatmål. Utskottet avstyrker därför motion 2021/22:4741 (MP) yrkande 2. Pausad höjning av reduktionsplikten för bensin och diesel 2023, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2017:1201) om reduktion av växthusgasutsläpp från vissa fossila drivmedel med den ändringen att 5 § ska ha den lydelse som reservanterna föreslår i bilaga 3. 2021/22:4748 av m.fl. (SD) yrkande 1, bifaller delvis proposition 2021/22:243 och avslår motion 2021/22:4741 av Per m.fl. (MP) yrkande 1. var det enda partiet i som motsatte sig den höga reduktionsplikten när den infördes . har den svenska transportsektorn – konsumenter och företag – finansierat onödigt dyrt bränsle för många miljarder utan att vare sig kostnaderna eller miljöeffekterna tagits upp till seriös debatt. Successivt har reduktionsnivån höjts till för diesel och för bensin, en nivå som regeringen nu vill frysa under endast . Vår konsekventa linje har varit att begränsa reduktionsplikten till för diesel och för bensin.