bet · H901FiU48 · 2022-06-17 00:00:00 — 2021/22:4767 av (MP) yrkande 1 i denna del, bifaller delvis proposition 2021/22:252 punkterna 4–6 och avslår proposition 2021/22:252 punkt 3 och motion 2021/22:4767 av (MP) yrkandena 2–5. Kompensation för höga drivmedelskostnader Bemyndiganden i samband med rekapitalisering av SAS delar regeringens bedömning att jordbruket och yrkesfisket behöver stöd till följd av prisökningarna, inte minst för att stärka livsmedelsförsörjningen och har därför tagit initiativ i för att säkerställa att de får sådant stöd. Livsmedelsförsörjningen måste dock vara långsiktigt hållbar. För att nå dit krävs en omställning av sektorn. Stödet bör därför i högre grad riktas mot ekobönder, som missgynnats av tidigare stöd eftersom de inte på samma sätt får ta del av stöd för diesel eller konstgödsel. Regeringen bör i utformningen av stödet till jordbruket säkerställa att det gynnar hållbara jordbruk. Liknande brister finns i stödet till yrkesfisket och regeringen bör i utformningen av stödet till yrkesfisket säkerställa att det gynnar det hållbara och regionala fisket. Extra ändringsbudgetar – Stöd till jordbruket och fiskerinäringen, kompensation för höga energipriser samt rekapitalisering av () av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: Ändrad inkomstberäkning samt ändrade utgiftsramar och nya och ändrade anslag a) ändrade ramar för utgiftsområden och anvisar ändrade anslag enligt reservantens förslag i bilaga 6, Därmed bifaller proposition 2021/22:252 punkt 7 och motionerna 2021/22:4762 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 3, 2021/22:4763 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2021/22:4764 av m.fl. (L) yrkande 3, 2021/22:4765 av m.fl. (M) yrkande 3, 2021/22:4766 av m.fl. (KD) yrkande 3, 2021/22:4767 av (MP) yrkande 1 i denna del och 2021/22:4770 av och (båda MP) yrkande 1 i denna del, bifaller delvis proposition 2021/22:252 punkt 8 och avslår proposition 2021/22:258 punkt 4. b) ställer sig bakom det som anförs i reservationen om den föreslagna användningen av anslaget 1:12 Stödåtgärder för fiske och vattenbruk inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel och tillkännager detta för regeringen, c) ställer sig bakom det som anförs i reservationen om den föreslagna användningen av anslaget 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel och tillkännager detta för regeringen, d) ställer sig bakom det som anförs i reservationen om den föreslagna användningen av anslaget 1:18 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel och tillkännager detta för regeringen, Därmed bifaller proposition 2021/22:252 punkt 2 och motionerna 2021/22:4762 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 2, 2021/22:4763 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2021/22:4764 av m.fl. (L) yrkande 2, 2021/22:4765 av m.fl. (M) yrkande 2, 2021/22:4766 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2021/22:4767 av (MP) yrkandena 1 i denna del och 2–5, bifaller delvis proposition 2021/22:252 punkterna 4–6 och avslår proposition 2021/22:252 punkt 3 och motion 2021/22:4762 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 4 och 5. Kompensation för höga drivmedelskostnader Bemyndiganden i samband med rekapitalisering av SAS a) avslår regeringens förslag att ska bemyndiga regeringen 1. att för statens räkning, helt eller delvis, konvertera svenska statens fordringar enligt befintliga hybridinstrument i (publ), som uppgår till ett belopp om 2 plus upplupen ränta, till nya aktier i (publ), 2. att för anslaget 1:17 Kapitalinsatser i statligt ägda företag inom utgiftsområde 24 Näringsliv för statens räkning, helt eller delvis, konvertera svenska statens utestående lånefordringar på konsortiet ––, som uppgår till ett belopp om 1 , till nya aktier i (publ), 3. att vidta de åtgärder i övrigt som behövs för att genomföra konverteringar enligt punkterna 1 och 2, b) ställer sig bakom det som anförs i reservationen om att regeringen ska avveckla sitt ägande i och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4770 av och (båda MP) yrkandena 1 i denna del och 2 samt avslår proposition 2021/22:258 punkterna 1–3. Jordbruket spelar en viktig roll i omställningen genom att bidra till lokal matproduktion, biologisk mångfald och klimatlösningar. Jordbruket befinner sig i ett pressat läge och behöver stöd inom en överskådlig framtid. Stödet till jordbruket bör inkludera vallstöd och för att också nå de mindre lantbruken bör jordbruk med mindre än tre djurenheter inkluderas. Stödet bör också fördelas så att en högre nivå ges för djur som betar, bökar eller pickar utomhus . De medel som tilldelas från EU:s krisreserv bör gynna ekologiska brukningsmetoder. Vidare bör stödet till fisket gynna det kustnära fisket. De kustnära fiskarna har mött stora svårigheter när det gäller tillgången på fisk. Det har inte det stora industrifisket gjort, utan det har goda intäkter ett ohållbart fiske till trots. När det gäller de föreslagna åtgärderna i samband med rekapitaliseringen av SAS kan det ifrågasättas om konverteringen av lån till aktier innebär att staten avvecklar sitt ägande i bolaget. Dessutom har det stöd som staten tidigare gett SAS inte gjort bolaget lönsamt. Det förefaller otroligt att ytterligare engagemang från svenska staten skulle vara lösningen på SAS strukturella problem. De föreslagna åtgärderna bör därför avslås. Det är därtill svårt att se hur SAS ska bli ett miljömässigt hållbart bolag – något som borde vara självklart för ett statligt ägt bolag i ett land med ambitioner om att vara en global ledare inom arbetet med ekologisk hållbarhet. Därutöver har SAS inte gått med vinst . Regeringen bör därför avveckla statens ägande i SAS. Extra ändringsbudgetar – Stöd till jordbruket och fiskerinäringen, kompensation för höga energipriser samt rekapitalisering av (M, SD, KD, L) (M), (SD), (KD), (L), (SD), (M), (M), (M) och (SD) anför: Våra partier anser fortfarande att det var rätt att stoppa beviljandet av nya investeringsstöd. Stöden har blivit mycket kostsamma. Enligt fanns det /22 drygt 1 200 öppna, ej beviljade, ansökningar motsvarande för investeringsstödet. Vid samma tillfälle fanns redan beviljade ärenden, under produktion, motsvarande ca . För stödet för energieffektivisering fanns det ansökningar för och beviljade ansökningar på . Sammanlagt kommer stöden kosta skattebetalarna uppskattningsvis . Hade inte beviljandena stoppats hade kostnaderna blivit ännu större. I ett läge där försvar och rättsväsende behöver betydande resurstillskott och hushållen behöver lättnader för att klara den ökande inflationen bör staten inte prioritera dessa stöd. Ambitionen har varit att det ska finnas tillräckligt med medel för att ska kunna betala ut stöd för ansökningar som inkommit för . Därför anser vi att det är lämpligt att tillföra medel under innevarande år. Extra ändringsbudgetar – Stöd till jordbruket och fiskerinäringen, kompensation för höga energipriser samt rekapitalisering av () (S), (S), (S), (S) och (S) anför: Investeringsstödet har varit viktigt för att stimulera byggandet av hyresrätter med rimliga hyror som vanligt folk har råd att bo i. Vi var emot , förslag att avskaffa stödet i budgeten . Förslaget möttes också av stor kritik från kommuner och byggföretag för att det skulle skapa ryckighet i en bransch som behöver stabila villkor. Vi var dessutom mycket kritiska till hur avskaffandet genomfördes, att tvärt emot de rekommendationer som fanns sattes ett stopp för ansökningar /22. I sitt förslag till utskottsinitiativ menar att deras ambition har varit att det ska finnas tillräckligt med medel för att betala ut stöd till de ansökningar som inkommit innan årsskiftet 2021/22 och att de beslutade anslagen baserades på underlag från och . De anför också att kostnaderna hade blivit större om beviljandena inte hade stoppats. Denna beskrivning är inte korrekt. Förslagen till anslag i regeringens budgetproposition baserades på antagandet om ett intakt investeringsstöd. Avskaffandet av stödet i kombination med en fortsatt möjlighet att ansöka fram bedöms ha ökat antalet ansökningar och därmed kostnaden, en farhåga som lyftes i beredningen av ärendet i civilutskottet. Det är också en felaktig beskrivning att beviljandena stoppats, då , valde att behålla bemyndiganderamen oförändrad i deras budgetförslag. Det är anmärkningsvärt att , , då som , saknar en plan för hur detta ska hanteras framöver då det fortfarande saknas budgeterade anslag framåt. När partierna i sitt förslag till initiativ anför att stöden sammanlagt kommer att kosta skattebetalarna uppskattningsvis så förefaller de ta ställning för att samtliga inkomna ansökningar ska handläggas och kunna beviljas stöd. Det innebär i praktiken att det även behövs omfattande anslagstillskott. Vi kan också konstatera att den besparing som de högerkonservativa gjorde på detta anslag användes som finansiering för andra reformer. Den förstärkning som görs av anslaget finansieras dock inte av någon motsvarande besparing. Sammantaget har alltså partiernas agerande resulterat i ett ökat budgetunderskott. Det är inte ett ansvarsfullt sätt att hantera statens budget. Extra ändringsbudgetar – Stöd till jordbruket och fiskerinäringen, kompensation för höga energipriser samt rekapitalisering av () (SD), (SD) och (SD) anför: Behovet av långsiktigt, stabilt och förutsägbart stöd för jord-, skogs- och vattenbruksnäringarna är stort. Priset på flera viktiga insatsvaror för jord-, skogs- och vattenbruksnäringarna har ökat kraftigt , inte minst som en följd av det pågående kriget i . Den rådande situationen i och i omvärlden innebär en exceptionell ekonomisk påfrestning för de företag som bedriver jord-, skogs- och vattenbruk i . Vidare innebär flera kortvariga regeländringar på drivmedelsskatten svårigheter för aktörerna att tillgodogöra sig information om vilken skattesats som är nedsatt och vilken skattesats som gäller . Det finns dessutom en risk att förslagen skapar förväntningar på marknaden att aktörer kommer att bli ekonomiskt kompenserade vid kraftiga prisrörelser även framgent. Stödåtgärden krävs således för än regeringen nu föreslår och bör göras permanent. Vi har därför valt att inte lämna någon reservation. Vi kommer i stället att noga följa det fortsatta arbetet med frågorna och återkomma med förslag om det finns skäl för det. Vidare ställer vi oss bakom förslaget i regeringens proposition 2021/22:258 extra ändringsbudget – Åtgärder i samband med rekapitalisering av . Däremot finner vi det i sammanhanget lämpligt att återigen påminna om att regeringen har bemyndigande om att minska ägandet i SAS. Vår principiella inställning är ju som bekant att staten inte ska äga flygbolag. Detta är också någonting som den socialdemokratiska regeringen har ställt sig bakom. Den dåvarande näringsministern (S) sa både 2016 och 2018 att han inte ansåg att staten ska vara en långsiktig ägare av SAS och att staten ska sälja hela sitt aktieinnehav i bolaget. I en skriftlig fråga 2019 ställde (SD) frågan till statsrådet (S) om han hade någon uppfattning om ungefär när en försäljning kunde tänkas ske. Frågan ställdes mot bakgrund av att den sålde hela sitt innehav i . Svaret från statsrådet var mycket kort och gick ut på att staten ville vara en ansvarsfull ägare och att en avyttring skulle ske när det bedöms lämpligt med hänsyn till bl.a. rådande marknadsförutsättningar. Mot bakgrund av att stod i ca mot kan man kanske tycka att rätt tid helt enkelt var då. Den socialdemokratiska regeringens senfärdighet med att få till en försäljning av aktierna har i stället har visat sig vara till skada för de svenska skattebetalarna. Vi vill nu inskärpa vikten av att regeringen, som företrädare för storägaren staten, växlar upp arbetet med att finna en ny långsiktig ägare till statens aktieandel i . Detta är viktigt, framför allt för att de svenska skattebetalarna ska kunna få ett avslut på sitt förlusttyngda äventyr i SAS, men också så att bolaget kan få stabila och marknadsanpassade förutsättningar att ta sig ur den kris som bolaget alltjämt befinner sig i. Extra ändringsbudgetar – Stöd till jordbruket och fiskerinäringen, kompensation för höga energipriser samt rekapitalisering av () (C) anför: Det är viktigt att bostadsbeståndet i växer och är differentierat. har i många sammanhang presenterat en omfattande politik för hur byggandet kan öka och utnyttjandet av det befintliga beståndet förbättras, utan användandet av stora, kostsamma statliga subventioner såsom investeringsstödet. Byggsubventioner har främst har till effekt att stärka byggbolagens marginaler, inte billigare bostäder. Därför är det bra att beslutat att stoppa beviljandet av nya investeringsstöd, något vi också föreslog i vår egen budgetmotion . Däremot måste staten garantera att avtal som ingåtts upprätthålls och att ansökningar som inkommit före det nya regelverket kommit på plats behandlas korrekt. Detta var också anledningen till att beslutade att avsätta medel för stödet under innevarande år, trots avskaffandet. När det nu uppdagats att ytterligare medel behövs för att investeringsstödet ska kunna avskaffas på ett korrekt sätt, och själva efterfrågar förstärkta anslag, bör det hörsammas. Dock bör det påpekas att investeringsstödet uppenbarligen utformats på ett felaktigt sätt, som inte möjliggör kostnadskontroll och skapar en orimlig situation för den berörda myndigheten , och att det bör uppmärksammas i lagstiftningsprocessen om liknande former av stöd läggs fram igen . Därför anser att ytterligare medel till bör tillföras, så att myndigheten får möjlighet att fullfölja sina åtaganden. Extra ändringsbudgetar – Stöd till jordbruket och fiskerinäringen, kompensation för höga energipriser samt rekapitalisering av () (V) anför: anser att statligt ägande kan bidra till att utveckla och förbättra de sektorer företagen verkar inom och se till att det finns grundläggande samhällsviktig service. Detta gäller inte minst inom transportsektorn. Staten bör spela en aktiv och konstruktiv roll i företag den äger delar av. SAS har som bolag agerat i skarp konflikt med viktiga fackliga intressen, och inte gjort tillräckligt för att möte klimatkrisen – detta som staten har tillskjutit stora resurser. Att vända denna utveckling skulle kräva betydande insatser. För detta finns det till synes varken intresse eller förutsättningar. Om staten inte klarar av att vara en konstruktiv ägare bör detta kunna föranleda en översyn av formerna och omfattningen av ägandet. I det läge som uppstått, vore alternativet nya, stora ägartillskott från den svenska staten, utan några utsikter till motsvarande påverkan i den riktning vi nämner ovan och som skulle ligga den svenska statens långsiktiga intressen. Vi ställer oss därför bakom propositionen. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2021/22:252 Proposition 2021/22:252 Extra ändringsbudget – Stöd till jordbruket och fiskerinäringen samt kompensation för höga energipriser: 1.Riksdagen antar förslaget till lag om kompensation för höga drivmedelskostnader (avsnitt 2 och 4). 2.Riksdagen godkänner den föreslagna användningen av anslaget 14:3 Särskilda insatser inom folkbildningen inom utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid (avsnitt 6.2). 3.Riksdagen godkänner den föreslagna användningen av anslaget 1:12 Transportstyrelsen inom utgiftsområde 22 Kommunikationer (avsnitt 6.2). 4.Riksdagen godkänner den föreslagna användningen av anslaget 1:12 Stödåtgärder för fiske och vattenbruk inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel (avsnitt 6.2). 5.Riksdagen godkänner den föreslagna användningen av anslaget 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel (avsnitt 6.2). 6.Riksdagen godkänner den föreslagna användningen av anslaget 1:18 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel (avsnitt 6.2). 7.Riksdagen godkänner ändrad beräkning av inkomster i statens budget (avsnitt 6.1 tabell 6.1). 8.Riksdagen godkänner ändrade ramar för utgiftsområden och anvisar ändrade och nya anslag enligt tabell 1.1. 2021/22:4762 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V): 1.Riksdagen avslår regeringens förslag till lag om kompensation för höga drivmedelskostnader. 2.Riksdagen avslår regeringens förslag till ändrat ändamål för anslaget 1:12 inom utgiftsområde 22 Kommunikationer. 3.Riksdagen godkänner ändrade ramar för utgiftsområden och anvisar ändrade anslag enligt regeringens förslag med de ändringar som framgår av tabell 1 i motionen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen i utformningen av stödet till jordbruket, inom ramen för utgiftsområde 23 anslagen 1:17 och 1:18, bör säkerställa att det gynnar hållbara jordbruk, och detta tillkännager för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen i utformningen av stödet till yrkesfisket, inom ramen för utgiftsområde 23 anslag 1:12, bör säkerställa att det gynnar det hållbara lokala och regionala fisket, och detta tillkännager för regeringen. 2021/22:4763 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen avslår regeringens förslag till lag om kompensation för höga drivmedelskostnader. 2.Riksdagen avslår regeringens förslag till ändrat ändamål för anslaget 1:12 inom utgiftsområde 22 Kommunikationer. 3.Riksdagen godkänner ändrade ramar för utgiftsområdet och anvisar ändrade anslag enligt regeringens förslag med de ändringar som framgår av tabell 1 i motionen. 2021/22:4764 av m.fl. (L): 1.Riksdagen avslår regeringens förslag till lag om kompensation för höga drivmedelskostnader. 2.Riksdagen avslår regeringens förslag till ändrat ändamål för anslaget 1:12 inom utgiftsområde 22 Kommunikationer. 3.Riksdagen godkänner ändrade ramar för utgiftsområdet och anvisar ändrade anslag enligt regeringens förslag med de ändringar som framgår av tabell 1 i motionen. 2021/22:4765 av m.fl. (M): 1.Riksdagen avslår regeringens förslag till lag om kompensation för höga drivmedelskostnader. 2.Riksdagen avslår regeringens förslag till ändrat ändamål för anslaget 1:12 inom utgiftsområde 22 Kommunikationer. 3.Riksdagen godkänner ändrade ramar för utgiftsområdet och anvisar ändrade anslag enligt regeringens förslag med de ändringar som framgår av tabell 1 i motionen. 2021/22:4766 av m.fl. (KD): 1.Riksdagen avslår regeringens förslag i avsnitt 4 i propositionen om en drivmedelskompensation. 2.Riksdagen avslår regeringens förslag till ändrat ändamål för anslaget 1:12 inom utgiftsområde 22 Kommunikationer. 3.Riksdagen godkänner ändrade ramar för utgiftsområdet och anvisar ändrade anslag enligt regeringens förslag med de ändringar som framgår av tabell 1 i motionen. 2021/22:4767 av (MP): 1.Riksdagen avslår regeringens förslag till lag om kompensation för höga drivmedelskostnader. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stödet till jordbruket bör inkludera vallstöd och för att nå de mindre lantbrukarna ska även jordbruk med mindre än tre djurenheter inkluderas i stödet, och detta tillkännager för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att djurstödet ska delas ut som två olika nivåer, en högre nivå för djur som betar, bökar eller pickar utomhus , och detta tillkännager för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att EU-medlen från krisreserven bör gynna ekologiska brukningsmetoder och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stödet till fisket bör gynna det kustnära fisket och tillkännager detta för regeringen. Proposition 2021/22:258 Proposition 2021/22:258 Extra ändringsbudget – Åtgärder i samband med rekapitalisering av : 1.Riksdagen bemyndigar regeringen att för statens räkning, helt eller delvis, konvertera svenska statens fordringar enligt befintliga hybridinstrument i (publ), som uppgår till ett belopp om 2 plus upplupen ränta, till nya aktier i (publ) (avsnitt 4.1). 2.Riksdagen bemyndigar regeringen att för anslaget 1:17 Kapitalinsatser i statligt ägda företag inom utgiftsområde 24 Närings liv för statens räkning, helt eller delvis, konvertera svenska statens utestående lånefordringar på konsortiet ––, som uppgår till ett belopp om 1 , till nya aktier i (publ) (avsnitt 4.1). 3.Riksdagen bemyndigar regeringen att vidta de åtgärder i övrigt som behövs för att genomföra konverteringar enligt punkterna 1 och 2 (avsnitt 4.1). 4.Riksdagen godkänner ändrad ram för utgiftsområde 24 Näringsliv och anvisar ändrat anslag enligt tabell 1.1. 2021/22:4770 av och (båda MP): 1.Riksdagen avslår det som anförs i proposition 2021/22:258 om åtgärder i samband med rekapitalisering av . 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska avveckla sitt ägande i och tillkännager detta för regeringen. Regeringens och motionärernas förslag till ändrade ramar för utgiftsområden och ändrade och nya anslag 2022 Proposition 2021/22:252 Beslutad ram/anvisat anslag Ny ram/Ny anslagsnivå Avvikelse mot regeringen (M) Avvikelse mot regeringen (SD) Avvikelse mot regeringen (V) Avvikelse mot regeringen (KD) Avvikelse mot regeringen (L) Kultur, medier, trossamfund och fritid Särskilda insatser inom folkbildningen Kompensation för höga elpriser –4 217 000 –4 217 000 –4 217 000 –4 217 000 –4 217 000 –-17 000 –-17 000 –-17 000 –-17 000 –-17 000 –4 200 000 –4 200 000 –4 200 000 –4 200 000 –4 200 000 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Stödåtgärder för fiske och vattenbruk Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Summa anslagsförändring på ändringsbudget –4 217 000 –4 217 000 –4 217 000 –4 217 000 –4 217 000 Proposition 2021/22:258 Beslutad ram/anvisat anslag Ny ram/Ny anslagsnivå Kapitalinsatser i statligt ägda företag Summa anslagsförändring på ändringsbudget Regeringens förslag till ändrad inkomstberäkning 2022 Proposition 2021/22:252 Bruttoeffekt av åtgärd på inkomstsidan Utskottets förslag till ändrade ramar för utgiftsområden och ändrade anslag I tabellen nedan redovisas förslagen till ändrade ramar och ändrade anslag som lämnas i propositionerna 2021/22:252 och 2021/22:258 med de ändringar som följer av utskottets ställningstagande till förslaget om drivmedelskompensation. Därtill ingår de ändringar som följer av utskottets initiativ om medel till investeringsstöd och energieffektivisering i flerbostadshus m.m. Beslutad ram/anvisat anslag Ny ram/Ny anslagsnivå Kultur, medier, trossamfund och fritid Särskilda insatser inom folkbildningen Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Energieffektivisering och renovering av flerbostadshus och utomhusmiljöer Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande Kompensation för höga elpriser Areella näringar, landsbygd och livsmedel Stödåtgärder för fiske och vattenbruk Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Kapitalinsatser i statligt ägda företag Summa anslagsförändring på ändringsbudget Reservanternas (S) förslag till ändrade ramar för utgiftsområden och ändrade och nya anslag Beslutad ram/anvisat anslag Ny ram/Ny anslagsnivå Kultur, medier, trossamfund och fritid Särskilda insatser inom folkbildningen Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Energieffektivisering och renovering av flerbostadshus och utomhusmiljöer Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande Kompensation för höga elpriser Areella näringar, landsbygd och livsmedel Stödåtgärder för fiske och vattenbruk Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Kapitalinsatser i statligt ägda företag Summa anslagsförändring på ändringsbudget Reservantens (MP) förslag till ändrade ramar för utgiftsområden och ändrade anslag