bet · H901FiU43 · 2022-05-19 00:00:00 — Vi ser att det är otroligt viktigt att inte svenska pensionspengar bidrar till avskogning, skogsskövling och annat som gör att vi går ännu snabbare åt fel håll. Nackdelen med att vara den sista frågeställaren är att de allra flesta frågor redan är ställda. Ni har redan till viss del svarat på frågan om målkonflikt mellan avkastning och hållbarhet. ställde en fråga om hur man kan tolka så olika. Ni gör uppenbarligen det, och ni ska få svara på hennes fråga. Men jag har en följdfråga på det: Går det att på något sätt skärpa lagstiftningen, som ni ser det, så att det skulle vara lättare för er att följa hållbarhetskraven? har jag en fråga till finansmarknadsministern. Det är otroligt bra att vi hör att regeringen vill accelerera i de här frågorna. Det är otroligt viktigt. Det är väldigt välkommet att det nu också kommer hållbarhetsregler för AP6 och 7. Men kommer regeringen även att återkomma med ett förslag som innebär att hållbarhetskraven också ska vara grundförutsättningar, och inte bara avkastningskravet? Finansmarknadsminister : Tusen tack! Jag kan gärna ta vid när det gäller något som sa om kopplingen mellan det geopolitiska läget och de långsiktiga utsikterna. Jag själv är tagen av diskussionen i nu om vikten av att göra oss av med vårt fossilberoende, inte minst mot bakgrund av invasion. Det känns som att detta är en utveckling som kommer att accelerera och som säkerligen påverkar långsiktig avkastning i olika verksamheter på sitt sätt. Kopplat till fråga om Sjunde AP-fonden står regeringen i begrepp att återkomma med en hållbarhetsreglering för sagda fond. Den är inte på plats ännu; det är en diskussion som pågår i Pensionsgruppen eftersom det är en delmängd av reformeringen av förvalet etcetera. Regeringen har aviserat att vi avser att återkomma , och sedan får väl AP-fonden förhålla sig till denna reglering när den dagen kommer. Slutligen till : Nej, vi avser alltså att återkomma med en hållbarhetsreglering liknande den som gäller för ettan till fyran för sjuan, och vi har redan gjort det för sexan. Men vi ser inte framför oss att vi ska göra om målen på något sätt i detta avseende. , : Jag börjar med klimatfrågan. Det ställdes en fråga om varför vi har olika tidpunkter för när vi ska ha netto noll. Men jag tänkte börja från en annan vinkel. Vi har, som ni hörde, i alla AP-fonder tagit ned våra CO2-avtryck rejält i våra portföljer. I takt med att vi ska ta ned dem ytterligare kommer vi att bli alltmer beroende av att de bolag vi investerar i gör förändringar i sina affärsmodeller. Som jag var inne på tidigare är det många sektorer som har stora CO2-avtryck men som ändå producerar varor och tjänster som är helt nödvändiga för samhället. Alltmer framöver kommer alltså att ske utifrån påverkan på bolagen att de ställer om sina affärsmodeller och att förutsättningarna för transformering till ett fossilfritt samhälle finns där. Däri finns också en del viktiga politiska beslut som måste fattas längs vägen. är väldigt långt framme i många sådana frågor. Men frågan om en global koldioxidskatt, till exempel, och en trygg hög nivå för att ha en reell påverkan är central för att transformationen ska ske snabbt och på ett bra sätt. Som det är nu kan inte marknadskrafterna göra sitt jobb för att driva på omställningen. Skulle man få till en sådan här skatt på global basis skulle alla aktörer, producenter och konsumenter – alla ekonomiska aktörer, helt enkelt – jobba åt samma håll. Då skulle vi få momentum i omställningen. I alla fall vi på tror att om man ska kunna göra en omställning som kommer att vara politiskt och socialt acceptabel måste man kunna bibehålla en viss form av ekonomisk tillväxt under omställningen. Om man tittar på data kanske man blir förvånad när man ser vilken korrelation som finns mellan energiförbrukning och ekonomisk tillväxt. Sedan vill man förstås minska ned den över tiden genom att bli energieffektiv, men man ska nog bära med sig att ekonomisk tillväxt kräver energi och energiförbrukning. Motorn i omställningen är ju förmågan att generera elektricitet, och fossilfri elektricitet. Det måste det politiska systemet runt om i världen orka ge förutsättningar för så att vi kan få fram fossilfri el och distribuera den i minst lika hög grad som vi tar bort fossila energikällor. Annars kommer det att bli utmaningar med att få den här transformationen att gå ihop. Vi gör från vårt håll allt vi kan för att förstå och investera i transformationen, men det behöver också vara politiska beslut som ger förutsättningar för att göra det här på ett socialt acceptabelt sätt. Där ingår förstås också att stötta de grupper som speciellt drabbas av omställningen. Det gäller inte minst utvecklingsländerna, som måste ha stöd i det här arbetet. Det är ett globalt problem, så vi kan inte titta bara på vår omgivning för att lösa problemet. Vi måste få hela världen med oss för att lösa problemet. , Tredje AP-fonden: Fru ordförande! Jag fick ett par frågor som rörde så kallade kärnvapenbolag. Det är ett begrepp som är förenat med ganska mycket tolkning. Det är bolag som bedriver verksamhet där de har delar som går till kärnvapenindustrin inom länder som ryms inom icke-spridningsavtalet, det vill säga amerikanska bolag i huvudsak. När det gäller frågan om varför Tredje AP-fonden har några bolag som de andra AP-fonderna har valt att inte ha kan jag bara svara för varför vi har dem. I grunden är det en som har skrivit under som gäller icke-spridningsavtalet. Där har gjort bedömningen av vilka bolag som inte är investerbara och som bryter mot konventionen. De bolag som AP3 har, till exempel – de flesta har väl en ringklocka hemma som kommer från – är bolag som inte är uteslutna enligt principen för icke-spridningsavtalet. Därför har vi kunnat inneha detta bolag. Det är alltså skälet. Sedan finns det andra organisationer som tolkar att de här bolagen är med i upprustning. Det är upprustningsfrågan som är rätt knepig, och när det gäller huruvida bolagen är med i upprustning eller inte är det ganska svårt att dra en gräns. So far har inte beslutat att de inte är investerbara. Vi följer därför den principen. Jag tänkte också svara på fråga genom att egentligen för det första tacka för denna utfrågning och för det andra säga hur viktigt det är med utskottets behandling av regeringens skrivelse om AP-fonderna. Det är ett dokument som jag läser och som jag tar upp inför min styrelse och går igenom med dem. Där tolkar jag och läser in vad ni i säger. För oss är den breda majoriteten i vårt rättesnöre för hållbarhetsfrågor, för hur vi ska förhålla oss till våra kostnader och för hur ni ser på vår verksamhet. Det är otroligt väsentligt, för vi representerar hela svenska folkets pensionskapital, och ni i representerar hela svenska folket. Det är därför jätteviktigt att ni avger er skrivelse, för den är väldigt väsentlig för hur jag och min styrelse styr AP3. , Andra AP-fonden: Vi fick en fråga från om statsobligationer i diktaturer, som du nämnde att du hade läst om. Jag skulle vilja börja med att förklara att en av de viktigaste principerna när det gäller att lägga fast en långsiktig portfölj är att diversifiera sig så att man inte lägger alla ägg i samma korg. När det gäller statsobligationer per se och över huvud taget de investeringar som vi har i krediter i länder utanför har vi tagit fram en process för detta. Jag nämnde det tidigare när vi pratade om . Vi tittar på olika parametrar, och vi tittar på de finansiella förutsättningarna, de operativa förutsättningarna och hållbarhetsskäl. När det gäller hållbarhetsskäl hämtar vi in en mängd data från ett bolag som heter , som scorar länder utifrån perspektivet mänskliga rättigheter. Vi har avinvesterat från en hel del länder utifrån detta. När du säger diktaturer tolkar jag det som . Det finns länder som är så viktiga i världshandeln att vi säger: Vi ser att det finns problem med mänskliga rättigheter här, men vi behöver och vill vara kvar i de här länderna och agera. Och behöver vi ha en dialog. Vi har jobbat med den svenska ambassaden i , vi har haft mycket diskussioner med och vi röstar på våra kinesiska bolagsstämmor. Jag blandar ihop lite här eftersom det är aktier och obligationer, men vi försöker vara aktiva på många olika håll inom den kinesiska marknaden. Sedan får vi se vart det här tar vägen. Inom EU har man sagt att det är dags för en ny Kinastrategi, och det är verkligen en jättestor politisk fråga. Skulle man komma fram till någonting sådant kommer vi att ta intryck av det på samma sätt som vi tar intryck av det som ni skriver i er utvärdering. Dock är ingenting hugget i sten, utan vi omprövar löpande de investeringar vi har gjort för att se om de ger det bidrag som vi förväntar oss framåt. När det gäller klimatmålen, som tog upp, hade jag detta på en bild, tror jag. Vårt mål är i alla fall att vara nettoneutrala av det enkla skälet att det är samma mål som , och det är ni som är vår uppdragsgivare. Men självklart försöker vi ligga i framkant även där, så om vi kan gå fortare fram kommer vi att göra det. När det gäller fråga om att skärpa lagstiftningen skulle jag säga som jag har sagt : Jag tycker att det är ypperligt att ha uppdraget betecknat som föredömlig förvaltning, för då blir det upp till er som utvärderar oss vad en föredömlig förvaltning är. Jag tror att det är väldigt svårt att skriva fast sig i olika typer av principer eller modeller för hur förvaltningen ska ske, för världen kommer att förändra sig fortare. Det är bättre att ni ser till att det är eld i baken på oss , och det tror jag sker genom att uttrycka det som föredömlig förvaltning. Jag har bara en sista kommentar. Du tyckte att det var bra att biologisk mångfald var en bubblare. Absolut, och jag kan säga att vi är deltagare i ett stort forskningsprojekt som har fått pengar från Mistra och som heter Biopath. Där jobbar vi med Lunds och just för att ta fram beslutsunderlag till finansiella beslut när det gäller just biologisk mångfald. Det är inte en jättelätt utmaning, men det måste till utifrån att det är en så grymt viktig fråga. , Första AP-fonden: Jag fick en fråga om varför vårt koldioxidnettonollmål är satt till 2050. Det fattade vår styrelse beslut om utifrån de globala målsättningarna. Det beror alltså inte på takten i omställningen i vår portfölj. Jag tar med mig den frågan till styrelsen och frågar om de vill se över tidpunkten, för portföljtekniskt ligger vi alltså långt före. Vi skulle kunna gå i mål mycket tidigare. tycker jag också från ett finansmarknadsperspektiv att det är viktigt, som flera andra har varit inne på, att omställningen sker i lagom takt. Klimatet ska tas hänsyn till, och det är enorma ekonomiska och marknadsmässiga företagsvillkor det handlar om som ska ändras. Det gäller därför att hitta en balans i takten så att omställningen både möter klimatets krav och är hållbar och lönsam i sig själv. Vi fick också en fråga om vad man kan göra för att underlätta för oss att bli ännu mer hållbara som kapitalförvaltare. Där skulle jag säga att alla de beslut ni fattar som inte rör AP-fonderna är nog så viktiga. Det är allt det som handlar om finansmarknadens funktionssätt i stort, antingen det rör rapportering, instrument eller vad det än må vara. Det är det som kommer att ta alltihop framåt. , : Vi fick en fråga om varför vi gör så olika i portföljerna och om vi då utgår från olika värderingar. Precis som var inne på är det inte så jag ser på saken. Vi utgår förstås från de värderingar som bestäms via det som beslutar om. Vi har tagit fram en gemensam värdegrund utifrån det. Sedan gavs det som ett exempel att vi har lite olika innehav i portföljerna. Det är helt naturligt, för vi implementerar på lite olika sätt i portföljerna. Men det är snarare en implementeringsfråga än att vi i grunden har olika värderingar. Värderingarna kommer från svenska folket i botten, och sedan beslutas de om via . Det är helt enkelt det vi förhåller oss till . Ordföranden: så mycket! Jag är glad för att vi till slut fick till denna utfrågning. Det kanske vi borde ha gjort för länge sedan, men har vi gjort det. Vi är väldigt glada att just ni åtta deltagare – jag kommer inte att säga alla era namn igen – kom och delade med er. Det här är frågor som engagerar och som är väldigt viktiga för många av oss på olika sätt. Så tack på hela utskottets vägnar för alla inlägg och kloka svar på våra frågor! Med det avslutar vi utfrågningen. Bilder från den offentliga utfrågningen