bet · H901UU10 · 2022-06-08 00:00:00 — och behöver nu svara upp mot det återuppvaknade amerikanska intresset för samarbete och ta fram en gemensam agenda. Att bygga allianser mellan fria demokratiska länder utgör en bra grund för att stärka respekten för mänskliga rättigheter i världen. De mänskliga rättigheterna och individens frihet tillgodoses bäst genom demokratin och dess institutioner. Ska de liberala demokratierna kunna stå upp mot säkerhetsutmaningarna från auktoritära länder som och måste ansträngningarna samordnas. Vi anser därför att regeringen ska arbeta för att tillsammans med andra länder i EU aktivt ska närma sig i den allians av demokratier som president sagt sig vilja knyta samman. En stark amerikansk militär närvaro i förstärker den transatlantiska länken och bidrar till säkerhet och stabilitet på den europeiska kontinenten. Det bästa sättet att säkra ett fortsatt amerikanskt engagemang för säkerhet är att skapa ett bättre och mer balanserat transatlantiskt partnerskap där tar ett större ansvar för sin egen säkerhet genom ökade satsningar på försvaret och genom att utveckla en starkare militär förmåga. Med detta som utgångspunkt bör regeringen agera för att EU ska fördjupa samarbetet med och med andra internationella aktörer och organisationer. Transatlantiska förbindelser, punkt 14 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2589 av m.fl. (V) yrkande 8 och 2021/22:3775 av m.fl. (M) yrkande 7, 2021/22:3776 av m.fl. (M) yrkande 15 och 2021/22:3777 av m.fl. (M) yrkande 15. Klimatförändringarnas effekter gör sig akut påminda. Ändå vidtar inte åtgärder som är nödvändiga för att minska utsläppen av växthusgaser. Landet bedöms ha den svagaste klimatpolitiken av alla G7-länder. Det är anmärkningsvärt eftersom det i finns ett starkt folkligt stöd för en kraftfull klimatpolitik. I stället subventionerar exempelvis s.k. frackning för att utvinna fossilgas. Frackning har visat sig medföra allvarliga miljöföroreningar och stora utsläpp av växthusgaser. Världen behöver bryta det rådande fossilberoendet för att klara . Jag anser därför att regeringen i kontakterna med bör verka för att ska subventionera förnybara energikällor i stället för fossila bränslen. , punkt 15 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2589 av m.fl. (V) yrkandena 9, 13, 17, 19 och 20. Svenskt bistånd till kanaliseras bl.a. genom betydande kärnstöd till några av de FN-organisationer som verkar i landet. Med tanke på ojämlikheten och bristen på jämställdhet i anser jag att åtgärder behövs för att minska de sociala och ekonomiska klyftorna, bl.a. genom att stärka sociallagstiftningen. bör därför som enskilt land såväl som inom EU och FN verka för att minska de sociala och ekonomiska klyftorna i . Det finns anledning att vara kritisk till EU:s associeringsavtal med eftersom det riskerar att försämra möjligheterna att bekämpa fattigdom och öka riskerna för att småbönder ska slås ut och att naturtillgångar exploateras på ett ohållbart sätt. Att det ingångna avtalet även omfattar är i sig skäl för kritik eftersom de fackliga rättigheterna är starkt begränsade i , som också hört till de länder i världen där det begås flest mord på fackliga aktivister. De som försvarar associeringsavtalet framhåller att det även innehåller bestämmelser om politisk dialog. Denna politiska dialog måste användas för att främja rättvisa och jämlikhet. Regeringen bör därför agera för att EU ska lyfta fram frågor om fackliga rättigheter, ursprungsbefolkningens rättigheter och hållbart nyttjande av naturresurser inom ramen för den politiska dialogen i EU:s associeringsavtal med länder. är det land i som har mest utvecklad bilateral kontakt med. Regeringen antog en femårig strategi för utvecklingssamarbete med . I strategin anges att samarbetet med civilsamhället ska fördjupas men strategin saknar konkreta åtgärder för hur det ska genomföras. befinner sig i ett kritiskt läge med ett krympande demokratiskt utrymme. Ny lagstiftning ger oro för en utveckling som kan innebära tilltagande begränsningar för civilsamhällesorganisationer och kriminalisering av människorättsförsvarare. Ett riktat och stärkt stöd till civilsamhället i bör utgöra en central del av utvecklingssamarbetet med landet. bör därför som enskilt land såväl som inom EU och FN agera för att stärka stödet till civilsamhällesorganisationer som är verksamma i . kontakter med upprätthålls huvudsakligen genom EU:s associeringsavtal med och genom svenska enskilda organisationer som bedriver Sidafinansierade projekt i landet. Europeiska revisionsrätten har granskat EU:s bistånd till prioriterade sektorer i , vilka är fattigdomsminskning, skogsbruk, säkerhet och rättvisa. I granskningen riktar revisionsrätten bl.a. kritik mot att de prioriterade sektorerna har haft ett för brett fokus och att bistånd inte har getts för att nå de uppsatta målen. För utveckling är det nödvändigt att detta inte uppfattas som att målen behöver sänkas utan att det i stället handlar om att biståndet måste vara uthålligt. Regeringen bör därför verka för att EU ska ge bistånd till för att de uppsatta målen ska kunna nås. Det auktoritära styret i har tvingat flera biståndsorganisationer att lämna landet med hänvisning till att de inte lever upp till krav på att individer och juridiska personer ska redovisa finansiering från utlandet och registrera sig som utländska agenter. Det är avgörande att svenska och andra utländska biståndsorganisationer får civilt tillträde till . bör därför som enskilt land såväl som inom EU och FN verka för att organisationer från det civila samhället ska få tillträde till att vara verksamma i . , punkt 16 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2575 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3 och 2021/22:2589 av m.fl. (V) yrkande 12 och 2021/22:3246 av m.fl. (C) yrkande 30. I är avsaknaden av fria val och yttrandefrihet total. Vidare saknas organisationsfrihet, fria fackföreningar och fria medier. Även försiktig regimkritik bemöts hårdhänt och kan resultera i enorma problem för den enskilde. Utöver det uppenbara behovet av att på olika sätt understödja den demokratiska oppositionen i måste Kubapolitiken skärpas. Regeringen bör därför agera för att EU ska införa skarpa sanktioner mot . bör inom EU även verka för att skapa en gemensam Kubapolitik med och demokratiska länder i . Avtalet mellan och om politisk dialog och samarbete godkändes av 2019. Godkännandet innebar en legitimering av den odemokratiska kubanska kommunistregimen och ett svek mot den kubanska politiska oppositionen. Avtalet saknar krav på förändring från sida, och regimens förtryck av civilsamhället har ökat som politisk mångfald och demokrati effektivt motarbetas. Vi anser mot den bakgrunden att regeringen bör agera för att och EU ska säga upp avtalet om politisk dialog och samarbete mellan och . , punkt 16 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3246 av m.fl. (C) yrkande 30 och 2021/22:2575 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3 och 2021/22:2589 av m.fl. (V) yrkande 12. För och EU är det viktigt att alltid stå upp för den liberala demokratin, rättsstatens principer och de universella mänskliga rättigheterna. EU får inte tystna i kritiken mot länder som inte erkänner eller lever upp till dessa fundamentala principer och rättigheter. Ett av syftena med avtalet om politisk dialog och samarbete mellan och är att EU ska bekräfta sitt åtagande att stödja en förändrings- och moderniseringsprocess i . Vi anser att det nu efter det provisoriska ikraftträdandet av avtalet mellan och bör genomföras en utvärdering av avtalets innehåll och genomslag liksom av EU:s tillämpning av avtalet för att se om det har uppnått sina syften och lett till nödvändiga förändringar i . Regeringen bör agera för att EU ska genomföra en sådan utvärdering samt återta ratificering av avtalet i avvaktan på utvärderingens resultat. , punkt 16 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2589 av m.fl. (V) yrkande 12 och 2021/22:2575 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3 och 2021/22:3246 av m.fl. (C) yrkande 30. imperialistiska ambitioner är tydliga på flera ställen runt om i världen. I drabbar blockad hela den kubanska befolkningen hårt, inte minst när det gäller folkhälsan. Blockaden är dessutom i sig en starkt hämmande faktor för demokratiutvecklingen i . Det är oacceptabelt att en stat beslutar om sanktioner som så uppenbart drabbar en hel befolkning i en annan stat. Jag anser därför att tydligt bör fördöma ekonomiska blockad mot och kräva att omgående upphäver denna. , punkt 17 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3776 av m.fl. (M) yrkande 26 och 2021/22:3246 av m.fl. (C) yrkande 24 och 2021/22:3998 av m.fl. (L) yrkandena 5 och 12. I den säkerhetspolitiska debatten i återkommer med jämna mellanrum förslag om att återetablera en fungerande relation med . Ofta anförs då också att västvärlden måste bli bättre på att förstå . Detta är beklagligt eftersom det finns en betydande risk för att dessa försök att återupprätta förbindelserna med legitimerar den ryska regimens brott mot den europeiska säkerhetsordningen och dessutom försvagar sammanhållningen i EU. Varje eftergift till Kreml måste vara utesluten så länge fortsätter att kränka den europeiska säkerhetsordningen och inte accepterar suveränitet. Regeringen bör värna en samlad europeisk hållning i Rysslandspolitiken och agera för att nuvarande principer för politiken ligger fast. , punkt 17 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3246 av m.fl. (C) yrkande 24 och 2021/22:3776 av m.fl. (M) yrkande 26 och 2021/22:3998 av m.fl. (L) yrkandena 5 och 12. Det fanns goda skäl för EU att införa sanktioner mot den ryska energisektorn redan innan inledde invasionskriget mot eftersom använde energiexporten som ett påtryckningsmedel för att uppnå politiska syften och undergräva självständighet och territoriella integritet. finansierar energiexporten dessutom den ryska statsledningens krig mot . Regeringen bör därför agera skyndsamt för att EU ska rikta sanktioner mot den ryska energisektorn, t.ex. i form av importstopp eller importrestriktioner till EU. , punkt 17 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3998 av m.fl. (L) yrkandena 5 och 12 samt 2021/22:3246 av m.fl. (C) yrkande 24 och 2021/22:3776 av m.fl. (M) yrkande 26. Sanktionerna mot bör utvidgas till att innefatta fler företag i energisektorn. Energipolitiken är för ett mycket användbart maktmedel, och energiexporten är central i finansieringen av kriget mot . Regeringen bör därför verka för att EU:s sanktioner mot ska utvidgas till att också omfatta energisektorn. Det har visat sig att det ryska narrativet är mycket svårt att hantera för västliga länders diplomater och politiker. Förhandlingar med ryska aktörer präglas av dimridåer, förvanskade sanningar och ibland rena lögner. Regeringen bör därför agera för att det ska etableras en EU-gemensam utbildningsplattform för diplomater som ska verka i . , punkt 18 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2588 av m.fl. (V) yrkandena 4, 13, 15, 18 och 20. EU:s uppdaterade strategi för lägger stor vikt vid EU:s handel med regionen. Med tanke på begränsningarna av självständig facklig organisering i regionen är det avgörande att EU i strävan efter att öka handeln även utformar kriterier som säkerställer att de fackliga rättigheterna stärks. Annars riskerar arbetstagare i att utnyttjas ytterligare till fördel för EU:s medlemsstater. Regeringen bör därför agera för att EU ska utforma tydliga kriterier för handeln med för att stärka de fackliga rättigheterna där. ekonomi är till stor del baserad på olja. Efter den ekonomiska krisen har den kazakstanska regeringen försökt minska statens oljeberoende, vilket har potential att minska klimatpåverkande utsläpp och främja en mer inkluderande utveckling. Trots en ökande tillväxt har dock inte levnadsstandarden för majoriteten av befolkningen förbättrats. Regeringen bör därför agera för att EU:s program i ska främja en diversifierande och inkluderande ekonomisk utveckling. har visat upp ett större mått av politisk pluralism än de övriga centralasiatiska länderna. Det är det enda landet i regionen där parlamentet spelar en politisk huvudroll. Det civila samhället är också relativt starkt och flera internationella och inhemska organisationer som arbetar med mänskliga rättigheter tillåts verka i landet och bevaka och rapportera om situationen för de mänskliga rättigheterna. Även oberoende medier tillåts i högre utsträckning än i grannländerna. Med tanke på att civila organisationer kan verka relativt ostört i är det viktigt för landets utveckling att omvärlden stärker stödet till det civila samhället. Regeringen bör därför verka för att EU ska stärka sitt stöd till civilsamhällesorganisationer i . för brister när det gäller att åtgärda den miljöförstöring som pågår i regionen. Regeringen bör därför agera för att EU inom strategin för ska utöka fokuset på att bromsa miljöförstörande verksamheter. främjar sina intressen i genom infrastrukturprojekt inom Belt and Road Initiative. Detta är inte ett uttryck för en välvillig filantropisk agenda i . Snarare agerar som en imperialistisk stormakt med intresse av att utvidga sin ekonomiska dominans genom att tvinga in de centralasiatiska länderna i en beroendeställning till och genom att säkerställa sin egen tillgång till regionens naturresurser. Detta imperialistiska agerande motverkar initiativ till att främja en inkluderande utveckling i med respekt för ekonomiska och sociala fri- och rättigheter. bör därför som enskilt land såväl som inom EU och FN stödja de länder som hamnar i en beroendeställning till på grund av infrastrukturprojektet and Road Initiative. , punkt 19 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3776 av m.fl. (M) yrkandena 47 och 48. står i centrum för utmaningar genom den prägel landet sätter på utvecklingen i , och . Sedan återinförde sanktioner mot har EU och saknat ett gemensamt förhållningssätt i Iranpolitiken. Det är beklagligt eftersom det ligger i den fria världens gemensamma intresse att avhålla den islamistiska regimen från att anrika uran och att ytterligare destabilisera regionen. Mot denna bakgrund måste den svenska linjen i förhållande till tydliggöras. Regeringen bör därför i internationella sammanhang agera för att påtala destabiliserande inflytande i regionen, vilket fortsätter att kraftigt påverka säkerhetsläget negativt. Regeringen bör också verka för att tillsammans med andra, inte minst inom det europeiska samarbetet, sätta reell press på att avsluta stödet till terrorism. , punkt 20 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3241 av m.fl. (L) yrkandena 13 och 17 samt 2021/22:3971 av m.fl. (L) yrkandena 13 och 17. utrikespolitik behöver fokusera på genom robusta och konkreta åtgärder för att möta det växande hot som det totalitära utgör. Regeringen bör därför använda röst i EU för att öka kraven på och för att bidra till att koordinera de internationella insatserna mot kinesisk maktspridning. har byggt upp en infrastruktur som ständigt övervakar medborgarna och samlar in information via mobiler, sociala medier, ansiktsigenkänning m.m. Försök görs med sociala poäng som ges till medborgare, och de som inte sköter sig kan t.ex. nekas att köpa tåg- eller flygbiljetter. Därmed bygger , som är en auktoritär ickedemokratisk enpartistat, upp en enorm databas för att kontrollera sina medborgare och spåra varje tillstymmelse till missnöje. Regeringen bör verka för att hindra det kinesiska informationsinsamlandet genom landets produkter och artificiell intelligens. , punkt 6 (KD) (KD) anför: Ett nära samarbete med ett demokratiskt, framåtblickande och rättssäkert är eftersträvansvärt för EU. Dessvärre har reformviljan inom ramen för medlemskapsförhandlingarna uteblivit, inte minst när det gäller de mänskliga fri- och rättigheterna. Att lämnade Istanbulkonventionen om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och av våld i hemmet, som även innefattar åtgärder för att bekämpa hedersförtryck, är ett tecken på att utvecklingen dessutom går åt fel håll. Detta anser jag i princip borde innebära att EU avslutar medlemskapsförhandlingarna med . I detta sammanhang har jag dock valt att inte driva den uppfattningen. Utvecklingspolitisk inriktning, punkt 11 (C) (C) och (C) anför: Vi står bakom utskottets ställningstagande när det gäller den utvecklingspolitiska inriktningen med avslag på motionerna under punkt 11. När det gäller kopplingen mellan bistånd och utveckling är det självklart så att biståndet ska följa OECD-Dacs regelverk. När det gäller koppling mellan bistånd och återvändande tolkar vi avslaget på motionen som att biståndet inte ska användas som ett påtryckningsmedel. Däremot är det otvetydigt så att folkrätten ska gälla. Utifrån dessa grunder ser vi att de mest ändamålsenliga verktygen ska användas. Utvecklingspolitisk inriktning, punkt 11 (V) (V) anför: Jag står bakom utskottets ställningstagande att avstyrka de behandlade motionsyrkandena om den utvecklingspolitiska inriktningen. Jag vill dock göra ett par kompletterande kommentarer. EU:s medlemsstater står för av världens samlade bistånd och är många fattiga länders största handelspartner. är världens fjärde största biståndsgivare, och kanaliserar av den nationella biståndsbudgeten genom EU. Därför är det av yttersta vikt att det bistånd som ansvarar för följer internationellt överenskomna principer om biståndet, bl.a. att biståndet ska utgå från mottagarnas behov och inte givarnas egenintresse. Därmed faller en del av kommissionens bistånd eftersom delar av det är villkorat med att migranter ska hindras från att komma till EU. Jag anser att aktivt måste arbeta för att EU slutar att villkora biståndet. Concord är en plattform för europeiska biståndsorganisationer. De beskriver utvecklingen inom EU:s bistånd i den årliga Aidwatchrapporten. Rapporten visar att EU:s mål att EU-ländernas totala bistånd ska ligga på av BNI närmade sig med en ökning från 2021. Däremot är delar av det biståndet lån, vilket visat sig bli en skuldfälla för mottagarländerna eftersom de inte haft råd att betala räntan. kommer dessutom många länder att använda sig av den regel som har enats om och som innebär att bistånd får lov att användas till respektive givarlands egen flyktingmottagning. Alltså kommer världens allra fattigaste att få mindre bistånd. har redan aviserat att av det svenska biståndet ska gå till svensk flyktingmottagning. Vad de övriga givarländerna i EU kommer att landa i vet vi inte men detta visar att måste aktivt arbeta för att OECD-Dacs regler om avräkningar ska ändras. har yrkat på att ska verka för att skrivningar i Dacs regelverk som tillåter att biståndspengar används för skuldavskrivningar, utländska studenter vid högskolor i givarländerna och flyktingmottagande ska strykas. EU har antagit en policy för samstämmighet i utvecklingspolitiken, Policy Coherence for Development, som motsvarar PGU i svensk utvecklingspolitik. finns det dock grundläggande brister i samstämmigheten mellan EU:s olika verksamheter. Unionens handels-, jordbruks- och fiskeripolitik är exempel på verksamheter som försvårar, och i vissa fall helt slår sönder, förutsättningarna för att biståndet ska kunna ge resultat genom att vara utformat utifrån medlemsstaternas behov snarare än för att främja utveckling. Ytterligare en stor utmaning i EU:s utvecklingspolitik är att ett mindre antal medlemsstater med , och i spetsen har kunnat blockera mycket av arbetet med sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR) i unionens bistånd. Det är bra att EU satsar på klimatbistånd men anser att bör verka för att EU:s klimatbistånd ska vara additionellt, alltså läggas till redan existerande åtaganden för biståndet. Klimatet är en ödesfråga, och omställningen i den fattiga delen av världen är central. bör även stoppa de förslag som behandlas inom EU som öppnar för att använda biståndsmedel i militär verksamhet samt vidgar definitionen av privatsektorbistånd. En vidgad definition av privatsektorbistånd riskerar att leda till att biståndet i större utsträckning finansierar företag i givarländer i stället för biståndets verkliga målgrupper. Likaså är det viktigt att klargöra att samstämmigheten inom utvecklingspolitiken är ett överordnat mål. Det finns också ett behov av att tydliggöra det civila samhällets roll för EU:s utvecklingspolitik, bl.a. genom deltagande i beslutsprocesser, och att finansieringen av det civila samhällets verksamhet ökar. bör utifrån principerna ovan verka för en ökad samstämmighet och effektivitet i EU:s utvecklingspolitik. Utvecklingspolitisk inriktning, punkt 11 (MP) (MP) anför: Jag står bakom utskottets uppfattning att avstyrka de behandlade motionsyrkandena om den utvecklingspolitiska inriktningen. När det gäller utskottets motivering vill jag förtydliga att jag uppfattar denna på så sätt att utskottet tar avstånd från att utvecklingsbiståndet skulle kunna användas som verktyg för att nå resultat på återvändandeområdet. Konferensen om framtid (M) (M), (M) och (M) anför: Vi står bakom de uttalanden som utskottet gör om konferensen om framtid i betänkandets inledande avsnitt om EU:s övergripande utveckling. Vi vill dock komplettera detta med några ytterligare kommentarer. Konferensen om framtid är nu avslutad och det är upp till rådet, kommissionen och parlamentet att hantera dess slutrapport och de rekommendationer som ges där. var från början ifrågasatt såväl till sin form som till sitt innehåll och upplägg. Farhågorna rörde representativiteten, trovärdigheten och orealistiska förhoppningar om resultatet. Många av dessa farhågor har besannats när konferensen till stora delar levt sitt eget liv och förutsättningarna och arbetsmetodiken har ändrats efter hand. Detta belyses inte minst av att konferensen, som var avsedd att vara en process för att enbart efterhöra medborgarnas rådgivande synpunkter, har resulterat i skarpa förslag av vilka några är så genomgripande att de förutsätter fördragsändringar. Medborgarpanelerna har förvisso gjort ett förtjänstfullt arbete. De har dock varit alldeles för små för att ens kunna vara i närheten av att kallas representativa för EU:s medborgare och kan i än mindre utsträckning betraktas som ett relevant underlag för genomgripande förändringar av den europeiska unionen. EU ska självklart utvecklas, och medborgarna ska känna att deras röster blir hörda. Det måste emellertid ske på ett demokratiskt säkerställt sätt.