bet · H901UbU10 · 2022-01-25 00:00:00 — Utökade möjligheter att stänga skolor med allvarliga brister Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till lag om ändringar i skollagen (2010:800). De förslag som utskottet tillstyrker syftar till att göra tillsynen enligt lagen mer effektiv och möjligheterna till ingripande mot kommunala och enskilda huvudmän så lika som möjligt. Ändringarna innebär bl.a. att Skolinspektionen ska kunna förbjuda en kommun eller en region att driva en verksamhet vidare om ett föreläggande att avhjälpa brister inte har följts och missförhållandet är allvarligt. Om en tillsynsmyndighet bedömer att de brister som påtalas utgör ett allvarligt missförhållande, ska tillsynsmyndigheten ange det i föreläggandet. från föreläggandet ska tillsynsmyndigheten kunna besluta om återkallelse, verksamhetsförbud eller statliga åtgärder för rättelse om ett allvarligt missförhållande på nytt visar sig i verksamheten och huvudmannen visat bristande förmåga eller vilja att fullgöra sina skyldigheter. Beslut som fattas enligt de nya bestämmelserna ska få överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Ändringarna innebär även ytterligare grunder för att kunna återkalla ett godkännande av en enskild huvudman eller ett beslut om rätt till bidrag för pedagogisk omsorg. Vidare ska godkännanden eller beslut om rätt till bidrag som inte utnyttjats återkallas. Godkännanden och beslut om rätt till bidrag ska också återkallas på begäran av huvudmannen. Beslut om rätt till bidrag ska även kunna återkallas efter konkurs eller likvidation. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Utskottet föreslår även tre tillkännagivanden till regeringen med anledning av motionsyrkanden, dels om inhibition av Skolinspektionens beslut, dels om att förtydliga de särskilda skälen för att återkalla ett godkännande när det gäller den s.k. tvåårsregeln, dels om att Skolinspektionen ska få i uppdrag att göra fler inspektioner och fler oanmälda inspektioner. Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden. I betänkandet finns nio reservationer (S, M, SD, C, V, KD, L, MP). I tre reservationer (S, C, V, KD, MP) föreslås att inte ska göra några tillkännagivanden till regeringen. Proposition 2021/22:45 Ökade möjligheter att stänga skolor med allvarliga brister. 14 yrkanden i följdmotioner. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Möjligheten att inhibera Skolinspektionens beslut Förtydligande av begreppet allvarligt missförhållande Förtydligande av särskilda skäl när det gäller den s.k. tvåårsregeln 1.Möjligheten att stänga skolor med offentlig huvudman, punkt 2 (V) 2.Tillfälligt verksamhetsförbud, punkt 3 (M) 3.Förbud att driva verksamhet ska gälla den enskilde, punkt 4 (M, SD) 4.Möjligheten att inhibera Skolinspektionens beslut, punkt 5 (S, C, V, MP) 5.Beredskapsplatser, punkt 6 (M, C, L) 6.Förtydligande av begreppet allvarligt missförhållande, punkt 7 (M, SD, KD) 7.Förtydligande av särskilda skäl när det gäller den s.k. tvåårsregeln, punkt 8 (S, V, KD, MP) 8.Effektivare tillsyn, punkt 9 (S, C, V, MP) 9.Förbättringsorienterad återkoppling, punkt 10 (M, SD, KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800). Därmed bifaller proposition 2021/22:45. Möjligheten att stänga skolor med offentlig huvudman 2021/22:4310 av m.fl. (V). Reservation 1 (V) 2021/22:4317 av m.fl. (M) yrkande 2. Reservation 2 (M) Förbud att driva verksamhet ska gälla den enskilde 2021/22:4299 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2021/22:4317 av m.fl. (M) yrkande 4. Reservation 3 (M, SD) Möjligheten att inhibera Skolinspektionens beslut ställer sig bakom det som utskottet anför om inhibition av Skolinspektionens beslut och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4317 av m.fl. (M) yrkande 3. Reservation 4 (S, C, V, MP) 2021/22:4295 av m.fl. (L). Reservation 5 (M, C, L) Förtydligande av begreppet allvarligt missförhållande 2021/22:4285 av m.fl. (KD) yrkande 1. Reservation 6 (M, SD, KD) Förtydligande av särskilda skäl när det gäller den s.k. tvåårsregeln ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen ska återkomma till med ett förtydligande av vad som avses med särskilda skäl och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4316 av m.fl. (C) och 2021/22:4317 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2021/22:4299 av m.fl. (SD) yrkande 2. Reservation 7 (S, V, KD, MP) ställer sig bakom det som utskottet anför om att Skolinspektionen bör få ett stärkt uppdrag att göra fler inspektioner och fler oanmälda inspektioner och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4285 av m.fl. (KD) yrkande 3, 2021/22:4299 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2021/22:4317 av m.fl. (M) yrkande 1. Reservation 8 (S, C, V, MP) 2021/22:4285 av m.fl. (KD) yrkande 2. Reservation 9 (M, SD, KD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (L), (M), (S), (M), (SD), (S), (C), (V), (M), (SD), (S), (S), (SD), (MP), (L) och (KD). Ärendet och dess beredning beslutade att låta en utredare biträda departementet med att utreda hur gällande bestämmelser kan ändras för att öka möjligheterna för Skolinspektionen att stänga skolor med stora brister, såväl fristående som kommunala (U2019/03758). Promemorian En mer likvärdig och effektiv skoltillsyn (U2020/04703) har därefter utarbetats inom . I propositionen behandlas de förslag som lämnas i promemorian. I anslutning till detta behandlas några ytterligare frågor som gäller återkallelse av ett godkännande av en enskild som huvudman eller av ett beslut om rätt till bidrag för pedagogisk omsorg. Dessa frågor har tidigare tagits upp i promemorian Vissa skollagsfrågor – del 4 (U2016/05181). Sex motioner har väckts med anledning av propositionen. En förteckning över förslagen finns i bilaga 1. Regeringen har beslutat att inhämta Lagrådets yttrande, dels , dels . Regeringen har följt Lagrådets synpunkter. Lagrådets synpunkter behandlas i propositionen (avsnitt 8.1, 8.2 och 9 samt i författningskommentaren). I förhållande till lagrådsremissen har dessutom vissa språkliga och redaktionella ändringar gjorts. Det är inte möjligt att tvinga en huvudman att stänga en skola i regi på grund av allvarliga missförhållanden. Bakgrunden till detta beskrivs i det följande. Syftet med tillsynen enligt skollagen (2010:800) är att kontrollera om den verksamhet som granskas uppfyller de krav som följer av lagar och andra föreskrifter. I tillsynen ingår att fatta de beslut som är nödvändiga för att den huvudman som bedriver verksamheten ska rätta fel som upptäckts vid granskningen. – Skolinspektionen eller i vissa fall en kommun – ska i första hand tillämpa en mindre ingripande sanktion, dvs. ett föreläggande med eller utan vite eller en anmärkning. Detta gäller oavsett om huvudmannen är offentlig eller enskild. Om en huvudman inte har följt ett föreläggande och missförhållandet är allvarligt kan mer ingripande sanktioner aktualiseras. Möjligheterna skiljer sig åt beroende på om det är en eller enskild huvudman. För verksamhet i en fristående skola kan godkännandet för huvudmannen återkallas, vilket i praktiken innebär att verksamheten måste stängas. För kommunala verksamheter kan det i stället bli aktuellt med statliga åtgärder för rättelse, dvs. att Skolinspektionen kan besluta att staten, på kommunens eller regionens bekostnad, ska vidta de åtgärder som behövs för att åstadkomma rättelse. Det är således inte möjligt att tvinga en verksamhet att stänga på grund av allvarliga missförhållanden. Enligt regeringen kan det ifrågasättas om det finns sakliga skäl för en ordning som innebär att fristående skolor med allvarliga missförhållanden kan stängas, men där motsvarande ingripande inte är möjligt när det gäller kommunala skolor med lika allvarliga brister. Av skollagen och FN:s konvention om barnets rättigheter () följer ett krav på att utbildningen ska vara likvärdig, vilket medför att staten måste se till att den utbildning som ges inom ramen för skollagen lever upp till det som följer av svensk rätt. Skolinspektionens tillsyn är ett av de medel som staten använder för att säkerställa skolornas regelefterlevnad och en likvärdig utbildning i landet. En tillsynsreglering som så långt som möjligt är lika för alla huvudmän bidrar till en likvärdig utbildning. Utgångspunkten bör därför enligt regeringen vara att möjligheterna till ingripande mot kommunala och enskilda huvudmän ska vara så lika som möjligt. Det har förekommit att huvudmän, trots återkommande förelägganden om brister från Skolinspektionen, har kunnat fortsätta att bedriva verksamhet . En anledning är att tillstånd inte har återkallats när det varit olika brister som har visat sig efter hand. När Skolinspektionen har följt upp ett föreläggande har bristen varit åtgärdad, som andra brister som utgjort allvarliga missförhållanden uppdagats. I sådana fall har Skolinspektionen inte ansett sig kunna återkalla tillstånd enligt gällande regler. För att säkra alla barns och elevers rätt till en utbildning av hög kvalitet finns det enligt regeringen skäl att ytterligare skärpa bestämmelserna. Verksamheter med undermålig kvalitet och allvarliga brister ska inte kunna drivas vidare om brister återkommande uppmärksammas vid tillsynen. Godkännanden som huvudman som inte utnyttjas kan leda till problem för såväl kommuner som enskilda huvudmän. För kommuner kan outnyttjade godkännanden innebära svårigheter vid dimensionering och planering av den egna verksamheten. Outnyttjade godkännanden kan även vara ett problem för enskilda huvudmän som vill starta nya utbildningar när de t.ex. ska göra elevprognoser. Outnyttjade godkännanden medför därmed också problem för Skolinspektionen och kommunerna när ansökningar om nya utbildningar prövas. Skolinspektionen har därför i en skrivelse uppmärksammat regeringen på att reglerna kring återkallelse av godkännanden behöver kompletteras så att ett godkännande kan återkallas helt eller delvis om godkännandet inte längre utnyttjas (U2012/06613). I propositionen lämnar regeringen förslag till ändringar i skollagen som syftar till att göra tillsynen enligt lagen mer effektiv och möjligheterna till ingripande mot kommunala och enskilda huvudmän så lika som möjligt. Det föreslås att tillsynsmyndigheten, Skolinspektionen, ska kunna förbjuda en kommun eller en region att driva en verksamhet vidare om ett föreläggande att avhjälpa brister inte har följts och missförhållandet är allvarligt. Om en tillsynsmyndighet bedömer att de brister som påtalas i ett föreläggande mot en offentlig eller enskild huvudman utgör ett allvarligt missförhållande, ska tillsynsmyndigheten ange det i föreläggandet. från beslutet om föreläggande ska tillsynsmyndigheten kunna besluta om återkallelse, verksamhetsförbud eller statliga åtgärder för rättelse om ett allvarligt missförhållande på nytt visar sig i verksamheten och huvudmannen redan före föreläggandet har visat bristande förmåga eller vilja att fullgöra sina skyldigheter. Det föreslås att beslut som fattas med stöd av de nya bestämmelserna ska få överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Vidare föreslås ytterligare grunder för att kunna återkalla ett godkännande av en enskild huvudman eller ett beslut om rätt till bidrag för pedagogisk omsorg. Godkännanden eller beslut om rätt till bidrag som inte utnyttjats ska som huvudregel återkallas. Godkännanden och beslut om rätt till bidrag ska också återkallas på begäran av huvudmannen. Beslut om rätt till bidrag ska även kunna återkallas efter konkurs eller likvidation. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Betänkandet är disponerat så att utskottet inleder med att behandla regeringens lagförslag och bedömningar. Därefter behandlas 14 motionsyrkanden som innehåller förslag på tillkännagivanden till regeringen i frågor som anknyter till lagförslagen. Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen. Ändringarna innebär i huvudsak att Skolinspektionen ska kunna förbjuda en kommun eller en region att driva en verksamhet vidare om ett föreläggande att avhjälpa brister inte har följts och missförhållandet är allvarligt. Skolinspektionen ska även kunna besluta om tillfälligt verksamhetsförbud om det är sannolikt att myndigheten senare beslutar om verksamhetsförbud. ska ange i föreläggandet om de brister som påtalas utgör ett allvarligt missförhållande. från föreläggandet ska tillsynsmyndigheten kunna besluta om återkallelse, verksamhetsförbud eller statliga åtgärder för rättelse om ett allvarligt missförhållande på nytt visar sig i verksamheten och huvudmannen visat bristande förmåga eller vilja att fullgöra sina skyldigheter. Beslut som fattas enligt de nya bestämmelserna ska få överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Ändringarna innebär även ytterligare grunder för återkallelse av godkännande av enskild huvudman eller beslut om rätt till bidrag för pedagogisk omsorg. Godkännanden eller beslut om rätt till bidrag som inte utnyttjats ska återkallas. Godkännanden och beslut om rätt till bidrag ska också återkallas på begäran av huvudmannen. Beslut om rätt till bidrag ska även kunna återkallas efter konkurs eller likvidation. Allmänt om tillsyn enligt skollagen I 26 kap. skollagen finns bestämmelser om tillsyn över utbildning och annan pedagogisk verksamhet. Tillsyn innebär kontroll av om den verksamhet som granskas uppfyller de krav som följer av lagar och andra föreskrifter (2 §). Skolinspektionen utövar den statliga tillsynen över skollagsreglerad verksamhet, såväl offentligt som enskilt bedriven, om inte tillsynen är en särskild uppgift för någon annan tillsynsmyndighet (3 §). Kommuner har tillsyn över sådan verksamhet med enskild huvudman som kommuner beslutar om godkännande för: fristående förskolor, vissa fritidshem med enskild huvudman och annan pedagogisk verksamhet med enskild huvudman (4 §). Skolinspektionen utövar i sin tur tillsyn över kommunernas tillsyn (3 §). En tillsynsmyndighet – Skolinspektionen eller en kommun inom sitt respektive tillsynsområde – har rätt att på plats granska verksamhet som står under dess tillsyn. Det innebär bl.a. att tillsynsmyndigheten i den omfattning det behövs för tillsynen ska ges tillträde till byggnader, lokaler och andra utrymmen som används i verksamheten (6 §). Vidare är den huvudman vars verksamhet står under tillsyn skyldig att på myndighetens begäran lämna upplysningar, handlingar och annat material som behövs för tillsynen (7 §). I tillsynen ingår att tillsynsmyndigheterna ska fatta de beslut om åtgärder som kan behövas för att den huvudman som bedriver verksamheten ska rätta fel som upptäcks vid tillsynen (2 §). De sanktioner som tillsynsmyndigheterna kan använda sig av är mer eller mindre ingripande, och därför brukar man tala om en sanktionstrappa. En viktig utgångspunkt är att mildare åtgärder prövas i första hand och att mer ingripande sanktioner kan användas vid grövre överträdelser. I förarbetena uttalas att tillsynsmyndigheten ska använda en mer ingripande form av åtgärd vid konstaterade brister endast om andra medel för rättelse har prövats eller bedömts som verkningslösa. Avsteg bör dock kunna göras om det bedöms lämpligt utifrån missförhållandenas art. Proportionalitetsprincipen ska tillämpas, så att inte mer ingripande åtgärder tillgrips än vad som är nödvändigt med hänsyn till frågans art och bristens omfattning. En annan utgångspunkt när skollag skulle införas var att regleringarna av verksamhet i offentlig respektive enskild regi ska vara så lika som möjligt. Ett första steg var att tillsynen i båda fallen reglerades i lag. Det konstaterades att det inte är möjligt att skapa en i alla avseenden helt likformig reglering för offentlig och enskild verksamhet, bl.a. på grund av att offentliga huvudmän har ett mer långtgående ansvar att erbjuda alla barn och ungdomar utbildning än enskilda huvudmän. Vidare kan tillsynsmyndigheten förelägga en huvudman att fullgöra sina skyldigheter om verksamheten inte uppfyller de krav som följer av de föreskrifter som gäller för verksamheten eller, i fråga om en enskild huvudman, de villkor som gäller för godkännandet eller beslutet om rätt till bidrag. I ett föreläggande ska de åtgärder som tillsynsmyndigheten anser nödvändiga för att avhjälpa de påtalade bristerna anges (10 §). Om det är fråga om mindre allvarliga överträdelser får tillsynsmyndigheten, i stället för att meddela ett föreläggande, utdela en anmärkning (11 §). får avstå från att ingripa om överträdelsen är ringa, om huvudmannen vidtar nödvändiga rättelser eller om det med hänsyn till omständigheterna i övrigt finns särskilda skäl (12 §). Om föreläggandet avser en eller flera brister som allvarligt försvårar förutsättningarna för eleverna att nå målen för utbildningen ska tillsynsmyndigheten förena föreläggandet med vite, om det inte av särskilda skäl är obehövligt (27 §). För att en brist ska anses allvarligt försvåra förutsättningarna för eleverna att nå målen får den inte vara tillfällig. Hur länge en brist ska ha funnits för att skyldigheten att förelägga med vite ska gälla, beror på vilken typ av brist det är fråga om. Särskilda skäl som gör det obehövligt att förelägga en huvudman med vite kan t.ex. vara att en enskild huvudman har försatts i konkurs eller att huvudmannen på annat sätt har upphört med verksamheten. Bestämmelser om utdömande av vite finns i lagen (1985:206) om viten. En tillsynsmyndighet som har meddelat ett vitesföreläggande enligt skollagen kan ansöka hos förvaltningsrätt om att vite ska dömas ut (6 § lagen om viten). De nämnda bestämmelserna kan tillämpas oavsett vem som är huvudman för den verksamhet som är föremål för tillsyn. Godkännandet för en enskild huvudman kan återkallas Återkallelse efter ett föreläggande att avhjälpa ett allvarligt missförhållande Den mest ingripande sanktionen som kan tillämpas när det är fråga om en enskild huvudman är att återkalla huvudmannens godkännande eller medgivande att bedriva en verksamhet inom skolväsendet. Också beslut om rätt till bidrag kan återkallas. I särskilda fall kan även kommuner beröras av bestämmelsen om återkallelse, eftersom den omfattar återkallelse av medgivande för en kommun att vara huvudman för en internationell skola på grundskolenivå. En återkallelse av ett godkännande, ett medgivande eller ett beslut om rätt till bidrag förutsätter dels att huvudmannen inte har följt ett föreläggande som tillsynsmyndigheten har meddelat, dels att missförhållandet är allvarligt (26 kap. 13 §). Det är det bakomliggande missförhållandet som har föranlett föreläggandet som ska vara allvarligt. Med hänsyn till att ett beslut om återkallelse är mycket ingripande för både huvudmannen och barnen eller eleverna kan ett sådant beslut bara komma i fråga vid missförhållanden som på ett allvarligt sätt rubbar förutsättningarna för verksamheten (prop. 2009/10:165 s. 900). Mer vägledning om vad begreppet allvarligt missförhållande innefattar ges inte i skollagens förarbeten. Om huvudmannen åtgärdar de brister som föranlett ett föreläggande finns det normalt inte längre någon grund för återkallelse. Detta gäller oavsett om rättelsen vidtas före tillsynsmyndighetens återkallelsebeslut eller, om detta överklagas, under pågående process i domstol (prop. 2009/10:165 s. 553). kan dock besluta om återkallelse även om huvudmannen har vidtagit rättelse vid prövningstillfället, om det kan befaras att sådana missförhållanden som utgör grund för återkallelse kommer att uppstå på nytt (26 kap. 15 §). Bestämmelsen syftar till att förhindra att huvudmän sätter i system att åtgärda missförhållanden på ett sent stadium i handläggningen. I förarbetena uttalas att sådana återkallelsebeslut ska vara möjliga endast om det i det enskilda fallet har framkommit konkreta omständigheter som ger stöd för ett antagande om att allvarliga missförhållanden kommer att uppstå på nytt samt att en sådan bedömning i praktiken torde förutsätta att verksamheten vid upprepade tillfällen har varit föremål för ingripanden av tillsynsmyndigheten (prop. 2009/10:165 s. 553 f. och 901). Återkallelse vid ägar- och ledningstillsyn Ett godkännande av en enskild som huvudman inom skolväsendet får även återkallas om den enskilde inte längre uppfyller förutsättningarna för godkännande i enlighet med lagen (26 kap. 14 §). Enligt förarbetena är de förutsättningar som avses de krav som ställs inom ramen för ägar- och ledningsprövning. Ett godkännande får återkallas bl.a. om den enskilde inte längre bedöms ha insikt i de föreskrifter som gäller för verksamheten, inte har ekonomiska förutsättningar att följa föreskrifterna eller inte bedöms lämplig i övrigt. Möjligheten till återkallelse på denna grund är främst avsedd att användas om huvudmannen saknar rättslig eller faktisk möjlighet att åtgärda de brister som aktualiserat frågan om återkallelse av godkännandet, och därmed saknar förutsättningar att följa ett föreläggande. Huvudmannen kan t.ex. sakna förutsättningar att följa ett föreläggande om denne är försatt i konkurs eller uppvisar kraftigt vikande ekonomiska förutsättningar och inte har någon möjlighet att avhjälpa bristen. Utrymmet för huvudmannen att följa ett föreläggande kan också vara mycket begränsat eller obefintligt om huvudmannen exempelvis är ett aktiebolag där samtliga aktier övergått till en person som bedöms vara olämplig att bedriva den aktuella verksamheten (prop. 2017/18:158 s. 125). får besluta att beslutet om återkallelse ska gälla trots att det inte har fått laga kraft (26 kap. 16 §). Enligt förarbetena måste denna bestämmelse tillämpas med försiktighet eftersom ett beslut om återkallelse får mycket ingripande effekter för både huvudmannen och barnen eller eleverna. För ett sådant beslut om återkallelse bör det krävas att situationen är så ohållbar att det inte är meningsfullt att låta verksamheten fortsätta för avveckling (prop. 2009/10:165 s. 901). Det finns inget som hindrar att en enskild som har fått ett godkännande återkallat ansöker om ett nytt godkännande för att driva en verksamhet. Några särskilda regler om att återfå ett tidigare återkallat godkännande finns inte, utan en ansökan från en enskild aktör som vill återuppta driften av en verksamhet prövas enligt samma ordning som en förstagångsansökan. Sökanden måste visa att alla förutsättningar för ett godkännande är uppfyllda, och den myndighet som ska pröva ansökan gör bl.a. en ägar- och ledningsprövning. Av förarbetena till bestämmelserna om ägar- och ledningsprövning framgår att om företrädarna för sökanden har drivit en verksamhet vars godkännande har återkallats, om verksamhet bedrivits olagligen eller om ansvarig myndighet i sin tillsyn funnit allvarliga brister i verksamheten, kan det påverka bedömningen av lämpligheten (prop. 2017/18:158 s. 50). Godkännande som inte utnyttjas Av skol- och gymnasieförordningarna framgår att en huvudman ska starta en verksamhet senast vid början av det läsår som inleds efter godkännandet, den s.k. tvåårsregeln (2 kap. 4 § skolförordningen [2011:185] och 2 kap. 3 a § gymnasieförordningen [2010:2039]). Det finns däremot inga bestämmelser om vad som gäller om verksamheten inte startar eller vad som gäller när en huvudman helt eller delvis väljer att lägga ned verksamhet efter att den startat. Som framgår ovan är, med vissa undantag, ett första villkor för att återkalla ett godkännande att huvudmannen inte har följt ett föreläggande (26 kap. 13 § första stycket skollagen). Ett föreläggande när en huvudman inte har startat sin verksamhet enligt ett godkännande skulle enligt regeringen innebära att huvudmannen föreläggs att starta verksamheten. Att starta en fristående skola under pågående läsår är sannolikt mycket svårt, och det kan därför ifrågasättas hur rimligt det är att använda ett föreläggande i en sådan situation. Ett andra villkor för att ett godkännande ska kunna återkallas är som huvudregel att missförhållandet måste vara allvarligt. I propositionen framförs att det är tveksamt om det faktum att en verksamhet inte bedrivs är att betrakta som ett allvarligt missförhållande.