bet · H901MJU20 · 2022-03-24 00:00:00 — Med hänsyn till den stora osäkerheten när det gäller hur de största utsläppsländerna agerar är det viktigt att möjligheter till flexibilitet förs in samt att det kan göras en löpande översyn av klimatmålen på EU-nivå. Enligt yrkande 15 ska regeringen verka för att inte drabbas av hårdare utsläppsminskningskrav än vad som är genomsnittet bland länderna i EU. Motionärerna framhåller att gavs de mest ambitiösa utsläppsminskningskraven av samtliga länder när EU beslutade om bördefördelningen, trots att vårt utsläpp av växthusgaser per capita redan ligger kraftigt under genomsnittet för industrialiserade länder. I partimotion 2021/22:3511 av m.fl. (C) yrkande 16 i denna del anförs att det bör ses över hur EU:s klimatmål kan bli mer ambitiösa. Motionärerna anför att klimatet är en internationell fråga som världen måste hantera och möta tillsammans. Vi kan via EU se till att våra gemensamma regelverk är så ambitiösa och så bra som möjligt för att vi ska klara . I kommittémotion 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande till regeringen om att sträva efter ett skyndsamt genomförande av EU:s uppdaterade klimatmål i den nya klimatlagen och att betoning ska vara att minska utsläppen med till 2030. Motionärerna framhåller att alla länder ska bidra till måluppfyllnaden och vill därför se bindande nationella klimat- och energimål för EU:s medlemsländer. I yrkande 3 anförs att ett utsläppsminskningsmål ska tas fram för EU samt vid behov ytterligare kontrollstationer för att säkerställa att utsläppen minskar i tillräckligt snabb takt. Motionärerna framhåller att det är viktigt att de nya eller reviderade lagförslagen från kommissionen vilar på robusta konsekvensanalyser och oberoende, vetenskapliga kalkyler som respekterar att en effektiv omställning kan se ut på olika sätt i respektive medlemsland. Enligt yrkande 4 i denna del bör klimatmålen i EU skärpas ytterligare och målet bör vara klimatneutralitet såväl i EU som helhet som i varje enskilt medlemsland 2040. I yrkande 6 anförs att enskilda medlemsländers kolsänka inte ska få användas för att kompensera för fortsatta utsläpp i andra medlemsländer i EU. Enligt partimotion 2021/22:3277 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 37 bör driva krav om att EU:s klimatmål till 2030 ska skärpas till jämfört med . Detta krävs enligt motionärerna för att EU:s mål ska vara i linje med 1,5-gradersmål. Enligt yrkande 38 bör driva krav om att EU ska uppnå nollutsläpp . Motionärerna anför att har ställt sig bakom mål om att EU ska minska utsläppen av växthusgaser med mellan till 2050, varav inom regionen. Denna målsättning är varken förenlig med ambition eller med att i-länderna på grund av sina historiskt höga utsläpp av växthusgaser bör gå i täten för nödvändiga utsläppsminskningar. Därtill bör EU sträva efter nollutsläpp genom att minska samtliga utsläpp inom regionen. I yrkande 40 anförs att bör verka för att kolsänkor och utsläpp av växthusgaser skiljs åt i utformningen av EU:s klimatpolitik och att båda ska ha ambitiösa men separata mål. EU:s system för handel med utsläppsrätter EU:s system för handel med utsläppsrätter, CCS och bio-CCS I partimotion 2021/22:4030 av m.fl. (M) yrkande 18 föreslås att regeringen ska verka för att EU:s system för handel med utsläppsrätter (EU ETS) anpassas till användningen av CCS och bio-CCS. Samma yrkande framställs i kommittémotion 2021/22:3436 av m.fl. (M) yrkande 12. EU:s system för handel med utsläppsrätter och sjöfarten I kommittémotion 2021/22:3436 av m.fl. (M) yrkande 33 anförs att bör vara pådrivande för att sjöfarten inkluderas i EU ETS. Motionärerna anför att EU ETS behöver byggas ut och förstärkas och att de därför ser positivt på stora delar av det förslag till utvecklad EU ETS som presenterades och som bl.a. omfattar en utvidgning till sjöfarten. Även i partimotion 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 23 föreslås att sjöfarten ska införlivas i EU ETS. Motionärerna anför att EU ETS är en mycket viktig del av unionens nuvarande arbete med att minska utsläppen av växthusgaser i . Systemet behöver vidareutvecklas, så att flera av de sektorer som står utanför EU ETS införlivas i systemet. EU:s system för handel med utsläppsrätter och avfallsförbränning m.fl. (L) föreslår i kommittémotion 2021/22:4220 yrkande 34 att all avfallsförbränning inom EU ska ingå i EU ETS. Motionärerna anför att det endast är sopförbränningen i , och som ingår i EU ETS och att bör verka för att all sopförbränning ska ingå i systemet. EU:s system för handel med utsläppsrätter i övrigt I partimotion 2021/22:3511 av m.fl. (C) yrkande 16 i denna del föreslås ett tillkännagivande till regeringen om att se över hur EU ETS kan skärpas och breddas. Motionärerna anför att EU ETS är ett av de mest effektiva verktygen i kampen mot utsläppen eftersom systemet både reglerar och prissätter utsläpp. För att utvidga denna effektiva prisstyrning bör systemet omfatta fler sektorer och den fria tilldelningen av utsläppsrätter fasas ut. På ett liknande sätt anförs i kommittémotion 2021/22:3684 av m.fl. (C) att EU ETS bör stärkas så att prissignalen skärps och så att utsläppsminskningstakten är förenlig med EU:s uppdaterade klimatmål. Systemet bör även vidgas till att omfatta fler sektorer, t.ex. sjöfarten och den internationella flygtrafiken till och från EU (yrkande 15). Vidare anförs i motionen att den fria tilldelningen i EU ETS bör fasas ut (yrkande 16) och att systemet bör skärpas via en permanent engångsborttagning av det totala antalet utsläppsrätter och en skarpare linjär reduktionsfaktor (LRF) (yrkande 18). I motionen anförs även att bör öka i omfattning (yrkande 17) och att av innovationsfonden ska öronmärkas till minusutsläppstekniken eftersom denna teknik är avgörande för att nå klimatmålen och garanterar permanenta utsläppsminskningar (yrkande 24). Enligt kommittémotion 2021/22:4195 av m.fl. (KD) yrkande 36 bör EU ETS utvidgas så att det omfattar alla växthusgaser och vidgas till ett globalt handelssystem med ett gemensamt mål för minskade utsläpp. Motionärerna anför att systemet bör omfatta även den övriga transportsektorn samt andra samhällssektorer med stora utsläpp som ännu inte deltar i systemet. Enligt partimotion 2021/22:3277 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 8 måste EU ETS reformeras i grunden. Motionärerna anför att målsättningen för koldioxidminskningen måste skärpas genom att taket för koldioxidutsläppen från industrianläggningar skrivs ned ytterligare. Den linjära reduktionstakten måste ökas för att vara i takt med mål. bör därför verka för att reduktionstakten höjs avsevärt. Ett minimipris på utsläppsrätter bör även införas så att konjunkturrelaterade efterfrågeminskningar eller en underskattning av industrins möjligheter att sänka sina utsläpp inte saktar ned omställningen. Dessutom behöver systemet förändras i grunden även till formen. Alla utsläppsrätter ska auktioneras ut och inkomsterna från detta tillfalla medlemsländernas klimatarbete. I partimotion 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 11 anförs att minskningstakten i EU ETS behöver skärpas tillräckligt för att klimatmålen ska nås. Motionärerna anför att mängden tillgängliga utsläppsrätter kontinuerligt behöver ses över och minskas eftersom priset på utsläppsrätter historiskt varit alltför lågt. Antalet utsläppsrätter är för högt för att EU ska kunna nå nettonollutsläpp. Kurvan nedåt i EU ETS behöver omförhandlas och få en brantare lutning och den fria tilldelningen av utsläppsrätter behöver upphöra. Enligt yrkande 12 ska regeringen verka för att EU:s medlemsstater ska åläggas att kontinuerligt minska koldioxidavtrycket per använd energienhet. Motionärerna framhåller att verksamheter där det är svårt att eliminera utsläppen tack vare EU ETS får en respit som dock måste användas för att förbereda de nödvändiga åtgärderna. Ett effektivt sätt att säkerställa att medlemsstaternas klimatarbete rör sig i rätt riktning är att se till att koldioxidintensiteten i den energi som används i respektive medlemsstat sjunker. Syftet med EU ETS är att klimatarbetet inom EU ska bli kostnadseffektivt. Det är inte meningen att medlemsstater ska kunna försumma sitt klimatarbete med handelssystemet som ursäkt. Motionärerna anför vidare i yrkande 13 att regeringen ska driva linjen att intäkterna från EU ETS ska kunna användas till att betala för infångning och lagring av biogen koldioxid som en del av medlemsstaternas åtaganden inom LULUCF-sektorn. I kommittémotion 2021/22:3881 av m.fl. (KD) yrkande 7 anförs att bör beakta effekterna på svensk konkurrenskraft av att byggnads- och transportsektorn inkluderas i EU ETS. Motionärerna framhåller att t.ex. redan har världens högsta koldioxidskatter på transporter. Om kostnaden för transporter ökar till följd av EU ETS till den grad att vår exportkraft reduceras, riskerar vi att svensktillverkad export ersätts av annan med större koldioxidavtryck. Kolsänka och infångning och lagring av koldioxid Enligt kommittémotion 2021/22:2456 av m.fl. (SD) yrkande 61 bör referensnivå för kolinlagring i växande skog 2030 enligt LULUCF (Land Use, Land Use Change and Forestry) ligga i nivå med den nivå som tidigare antagits av riksdag. Motionärerna anför att förslaget till ny nivå för LULUCF som föreslog är för hög för vidkommande. I yrkande 62 anförs att måste kräva att frågan om avverkningsnivåer, för de länder som har en positiv koldioxidbalans i sina skogar, är enbart nationell kompetens. Motionärerna anför att det är svårt att tala om att skog hör till den nationella kompetensen inom EU, om kommissionen ges rätt att bestämma vilken avverkningsnivå ska ha. I kommittémotion 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkande 21 framhålls vikten av att vara pådrivande för att påskynda lagstiftningsprocess när det gäller CCS och bio-CCS. Enligt motionärerna behöver vi snabbare anta EU-gemensam lagstiftning som öppnar upp för en storskalig satsning på denna teknik. Nooshi Dadgostar m.fl. (V) anför i partimotion 2021/22:3277 att mer kol behöver lagras i de biogena kolförråden genom s.k. naturbaserade lösningar, dvs. växtlighet genom fotosyntes. En del av biomassan som fotosyntesen skapar behövs dock för råvaror som bl.a. kan ersätta fossil energi och råvaror med stor klimatpåverkan. bör därför verka för att EU:s gröna giv ökar klimatambitionerna samt främjar naturliga klimatlösningar och återställning av ekosystem (yrkande 39). ska vidare enligt motionen verka för att EU tar fram ett ambitiöst klimatmål för en fördubbling av EU:s kolsänkor till 2030 jämfört med (yrkande 41). Enligt partimotion 2021/22:4030 av m.fl. (M) yrkande 33 bör utsläppskraven på personbilar på EU-nivå skärpas. Motionärerna framhåller att för utsläppskrav på nyproducerade bilar är ett kraftfullt verktyg för att minska utsläppen från fordonsflottan och driva fram teknisk utveckling och innovation. EU har skärpt sina klimatmål till 2030 och 2050. Det innebär att klimatlagstiftningen behöver anpassas till de nya målen. När regelverket för utsläppskraven på bilar ses över bör därför detta skärpas. I partimotion 2021/22:3511 av m.fl. (C) yrkande 25 föreslås ett tillkännagivande om att se över hur EU:s koldioxidstandarder kan skärpas. Motionärerna framhåller att företagens möjligheter till tillgängliga, prisvärda och hållbara transporter är avgörande för tillväxt och konkurrenskraft, vilket ställer stora krav på att framtidens transportsystem är hållbart. EU:s koldioxidstandarder för vägtransporter bör därför skärpas. Liknande förslag framställs i kommittémotionerna 2021/22:3663 av m.fl. (C) yrkande 4 och 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkande 50. Nooshi Dadgostar m.fl. (V) anför i partimotion 2021/22:3277 yrkande 42 att bör verka för att EU tar fram lagstiftning för att hindra fortsatt avskogning av skog med höga naturvärden globalt samt fasar ut produkter som leder till avskogning från EU-marknaden. Europeiska kommissionen presenterade sitt meddelande om den europeiska gröna given (COM(2019) 640). Den gröna given är en tillväxtstrategi som syftar till att ställa om EU till ett rättvist och välmående samhälle med en modern, resurseffektiv och konkurrenskraftig ekonomi där det 2050 inte längre förekommer några nettonollutsläpp av växthusgaser, och där den ekonomiska tillväxten har frikopplats från förbrukningen av resurser. I den gröna given aviserade kommissionen att den skulle lägga fram ett förslag om en klimatlag för EU där målet om klimatneutralitet till 2050 byggs in i lagstiftningen. Vidare anförde kommissionen att den skulle lägga fram en plan för att höja EU:s mål för minskade växthusgasutsläpp till minst minus , med sikte på minus . Kommissionen anförde vidare att den senast skulle se över och vid behov föreslå ändringar av alla relevanta klimatrelaterade politiska instrument, bl.a. systemet för utsläppshandel, ansvarsfördelningsförordningen och förordningen om markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk (LULUCF-förordningen). antogs den europeiska klimatlagen[1]. Klimatlagen innebär att målen i EU:s gröna giv om att ekonomin och samhället i EU ska bli klimatneutrala till 2050 är rättsligt bindande. Klimatneutralitetsmålet innebär att växthusgasutsläpp och växthusgasupptag i hela unionen som regleras i unionsrätten ska vara i balans inom unionen så att utsläppen minskar till noll, genom minskade utsläpp, investeringar i miljövänlig teknik och insatser för naturskydd. Därefter ska unionen sträva efter att uppnå negativa utsläpp. Klimatlagen syftar till att all EU-politik och alla sektorer i ekonomin bidrar till målet. Klimatlagen innehåller vidare bl.a. följande mål och åtgärder för att nå klimatneutralitetsmålet till 2050: – Ett mål om en nettominskning av utsläppen av växthusgaser (utsläpp efter avdrag för upptag) till 2030 med jämfört med nivåer. Nettoupptagens bidrag till unionens klimatmål begränsas till koldioxidekvivalenter. – För att förbättra unionens kolsänka i överensstämmelse med målet att uppnå klimatneutralitet ska unionen sträva efter att uppnå en större volym på sin nettokolsänka 2030. – Kommissionen ska se över relevant unionslagstiftning för att göra det möjligt att nå klimatneutralitetsmålet och utsläppsminskningsmålet till 2030. – Senast efter den första globala översynen enligt 2023 ska ett unionsomfattande klimatmål fastställas i syfte att uppnå klimatneutralitet. – En översynsmekanism inrättas för att säkerställa att unionen och medlemsstaterna gör tillräckliga framsteg i att nå de långsiktiga målsättningarna. Kommissionen ska , och därefter , utvärdera åtgärder, framsteg och samstämmighet med de långsiktiga målen på unionsnivå samt göra en bedömning av medlemsstaternas nationella åtgärder. – En europeisk vetenskaplig rådgivande inrättas som ska tillhandahålla oberoende vetenskaplig rådgivning och rapportering om EU:s klimatåtgärder. När det gäller kompletterande åtgärder kan noteras att det i regeringens faktapromemoria om förslaget till klimatlag (2019/20:FPM30) anförs att även verifierade utsläppsminskningar i tredjeland, i enlighet med artikel 6 i , i viss utsträckning bör kunna användas som kompletterande åtgärder men att sådana åtgärder inte ska leda till minskade ansträngningar för att minska utsläppen. Enligt information från var detta inte en fråga som drevs av andra länder. Eftersom det i klimatlagen anges att 2050-målet ska uppnås genom territoriella åtgärder är bedömning att användandet av s.k. artikel 6-krediter sannolikt utesluts. presenterade kommissionen ett lagstiftningspaket för att nå det nya 2030-målet. Paketet kallas Fit for 55 och innehåller förslag till revidering av den viktigaste lagstiftningen som ska bidra till att EU når sitt klimatmål om minst 55 procents nettoutsläppsminskningar till 2030. Paketet omfattar bl.a. följande förslag: – en översyn av EU:s utsläppshandelssystem – en förordning om ansvarsfördelning – en förordning om markanvändning och skogsbruk – en förordning om koldioxidutsläpp från personbilar och lätta lastbilar. Ansvarsfördelningsförordningen[2] reglerar utsläppen i den icke-handlande sektorn, dvs. från byggnader, jordbruk, avfallshantering, transporter och småskalig industri. Som en del av Fit for 55-paketet presenterade kommissionen ett förslag till ändring av förordningen[3]. Kommissionens förslag innebär i huvudsak följande: – Det övergripande utsläppsmålet skärps från minus till minus jämfört med nivåer och samtliga medlemsstater bidrar till ambitionshöjningen. – De nationella utsläppsmålen skärps i ett reviderat målspann om minus till minus . – Målen ska även i fortsättningen fördelas utifrån BNP per capita men baserat på uppdaterad statistik för perioden –2019. Kommissionen föreslår också en viss justering av utsläppsmålen för medlemsstaterna i det övre BNP-spannet för att reflektera var den största potentialen för kostnadseffektiva utsläppsminskningar finns. – För att tillse en gradvis och förutsägbar utsläppsminskning tilldelas varje medlemsstat utsläppsenheter (AEA:er) 2021–2030 utefter en linjär utsläppsbana. De befintliga flexibiliteterna, dvs. möjligheten att exempelvis spara, låna eller överlåta utsläppsenheter lämnas oförändrade. Som ett led i att säkerställa ett tydligt fokus på utsläppsminskande åtgärder föreslås dock att möjligheten att nyttja ökade upptag av koldioxid i kolsänkor delas upp mellan perioden –2025 och 2026–2030. – En ny frivillig reserv inrättas där en medlemsstat kan dela med sig av eventuella upptagskrediter som andra medlemsstater kan använda för att nå sina utsläppsmål. När det gäller den frivilliga reserven anför kommissionen att det för många medlemsstater kan bli en utmaning att nå de nationella utsläppsmålen även genom de nuvarande tillgängliga flexibiliteterna. De föreslagna förändringarna i LULUCF-förordningen förväntas innebära att vissa medlemsstater genererar ökade upptag av kolsänkor som inte kan användas under den förordningen, vilket i sin tur kommer att leda till ett överskott av outnyttjade upptagskrediter. Detta överskott ska kunna användas av de medlemsstater som trots övriga flexibiliteter inte når sitt utsläppsmål under ansvarsfördelningsförordningen. Genom att dela med sig av eventuell överprestation inom LULUCF från reserven får samma medlemsstat möjlighet att vid behov tillgodoräkna sig upptagskrediter för att nå sitt mål enligt ansvarsfördelningsförordningen. Reserven föreslås dock endast aktualiseras om EU som helhet når målet i klimatlagen om att minska nettoutsläppen av växthusgaser med , varav maximalt 225Mt koldioxidekvivalenter kan utgöras av upptag i kolsänkor. När det gäller de nationella utsläppsmålen framgår av regeringens faktapromemoria om förslaget (2020/21:FPM137) att det mål som föreslås för är lägre än det nationella etappmål som har antagit. kan därmed fortsättningsvis klara eller t.o.m. överträffa sitt EU-mål genom att nå det nationellt beslutade etappmålet. Utskottet har överlagt med regeringen om förslagen i Fit for 55-paketet, (prot. 2021/22:24). När det gäller klimatmålen och ansvarsfördelningsförordningen lämnade regeringen följande ståndpunkt vid överläggningen: Det är centralt att EU antar ett ambitiöst, kostnadseffektivt och samstämmigt paket i linje med 1,5-gradersmålet och klimatneutralitet , där utsläppsmålet till 2030 utgör ett golv snarare än ett tak. Regeringen delar kommissionens bedömning att klimatomställningen behöver beakta rättvise- och solidaritetsaspekter, som ingen lämnas utanför. anser regeringen att medlemsstaterna som har haft eller har en högre omställningstakt i EU inte ska missgynnas eller förutsättas kompensera mindre ambitiösa medlemsstater. Regeringen välkomnar skärpningen av EU:s ansvarsfördelningsförordning och att samtliga medlemsstater ska bidra i ambitionsökningen. Förordningen bör även främja ökad konvergens i klimatarbetet då samtliga medlemsstater kommer behöva nå mycket låga utsläppsnivåer till 2050. Regeringen framhåller att flexibiliteter i systemet måste utformas så att miljöintegriteten upprätthålls och att klimatmålets uppfyllelse inte äventyras. Det konstaterades vid sammanträdet att det fanns stöd för regeringens ståndpunkt. Ledamöterna från , och anmälde avvikande ståndpunkter. Vid EU-nämndens sammanträde samrådde klimat- och miljöminister med nämnden inför rådets möte (2021/22:19). Det konstaterades vid sammanträdet att det fanns stöd för regeringens inriktning när det gäller Fit for 55-paketet. Ledamöterna vidhöll de avvikande ståndpunkter som lämnats tidigare. EU:s system för handel med utsläppsrätter Som en del av Fit for 55-paketet presenterade kommissionen sitt förslag på revidering av EU:s system för handel med utsläppsrätter (EU ETS). [4] Förslaget innebär både skärpningar av det befintliga EU ETS och att handel med utsläppsrätter införs för nya sektorer. Förslaget innebär bl.a. följande: – Ett utsläppsmål på minus till 2030 jämfört med . – En skärpning av den linjära reduktionsfaktorn (LRF), som reducerar tillförseln av nya utsläppsrätter, från till . – För att få en linjär bana föreslås en engångsjustering av utsläppstaket året efter att direktivet har trätt i kraft. Engångssänkningen kommer att utgöras av differensen mellan nuvarande LRF och den skärpta LRF-nivån, räknat . På så sätt upprättas en linjär bana , oavsett när i tiden ändringsdirektivet antas. – Avsättningen till den s.k. marknadsstabilitetsreserven (MSR) behålls på dagens nivå om motsvarande även efter 2023 för att motverka överskott på marknaden. Om överskottet är mellan 833 miljoner och 1 096 miljoner utsläppsrätter kommer dock enbart det antal utsläppsrätter som överstiger nivån 833 miljoner att avsättas. Syftet är att avsättningen ska bli mer dynamisk och stegrande. – En fast gräns för hur många utsläppsrätter som får finnas i MSR införs. Gränsen föreslås vara 400 miljoner, och alla utsläppsrätter utöver denna nivå kommer att annulleras permanent. Med nuvarande system annulleras alla utsläppsrätter i MSR som överstiger föregående års auktioneringsnivå. – av en anläggnings tilldelning villkoras till att åtgärder enligt artikel 8.4 i energieffektiviseringsdirektivet genomförs. – Återanvändning av koldioxid, s.k. Carbon Capture and Utilisation (CCU), ska under vissa villkor räknas som nollutsläpp inom systemet. – Det tydliggörs att infångad koldioxid som transporteras till slutförvaring på annat sätt än genom pipeline inte ska generera skyldighet att överlämna utsläppsrätter. – Avsättningen till innovationsfonden ska öka från 450 miljoner auktionerade utsläppsrätter till 650 miljoner. Av dessa ska 150 miljoner utsläppsrätter hämtas från den nya utsläppshandeln för vägtransporter och byggnader och öronmärkas för åtgärder i dessa sektorer. Innovationsfondens omfattning ska även breddas till att inkludera s.k. klimatkontrakt (for Difference) samt åtgärder för att minska utsläppen inom sjöfarten. – De utsläppsrätter som frigörs när den fria tilldelningen fasas ut för sektorer som omfattas av gränsjusteringsmekanismen ska auktioneras ut i en särskild pott –2030 och intäkterna ska gå till innovationsfonden. Kommissionen föreslår även vissa skärpningar för flygoperatörerna: – För att höja effektiviteten i styrmedlet föreslår kommissionen en successiv utfasning av den fria tilldelningen med start . Det föreslås att full auktionering tillämpas 2027. – Det globala styrmedlet för flyg, Carbon Offsetting and Reduction Scheme for (), som kompenserar flygets utsläppsökningar nivåer genom inköp av utsläppskrediter, föreslås genomföras genom EU ETS. Detta innebär att flyg från Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) till tredjeland ska tillämpa CORSIA. Flyg till länder som inte deltar i CORSIA föreslås inledningsvis inte omfattas av EU:s genomförande av CORSIA. För att skapa incitament för att fler länder ska ansluta sig till CORSIA föreslår kommissionen dock att applicera CORSIA även för de länder som själva inte frivilligt anslutit sig, med undantag för små önationer och de allra fattigaste länderna i enlighet med . Kommissionen föreslår vidare att sjöfarten ska inkluderas i EU ETS. Inkluderingen föreslås ske gradvis .