bet · H901FiU43 · 2022-05-19 00:00:00 — Låt mig sammanfatta. Hållbarhetsuppdraget är en integrerad del av allt vi gör. Vi har rört oss framåt på hållbarhetsområdet, och jag är stolt över resultaten. Men vi har inte offrat god avkastning eller sund riskhantering. Men det kräver också en hel del av oss, inte bara i hela uppdraget utan också inom hållbarhetsområdet för att inte offra ett hållbarhetsmål för ett annat. Den öppenheten, det hårda jobbet och de ständiga avvägningarna tror vi hjälper oss att bygga förtroende, inte bara för hållbarhetsarbetet utan för hela vår verksamhet som myndighet. Jag tackar för uppmärksamheten. , Andra AP-fonden: Jag tackar för att vi har fått komma hit. Jag hoppas att det är början på en tradition. Jag tänkte berätta lite grann om hur vi jobbar med hållbarhet och föredömlig förvaltning ur perspektivet hur strukturen ser ut och även ge en del praktiska exempel. På den här bilden ser ni oss som gör arbetet. Vårt kontor finns i , och vi är ungefär 70 personer som arbetar där. Fotot är taget tvärs över gatan vid det gamla i , om någon känner igen det. Skälet till att jag visar mina begåvade kollegor på bild är inte bara att de är just det utan för att illustrera att var och en av oss jobbar med frågor om hållbarhet på ett eller annat sätt. När det gäller frågor om hållbarhet på Andra AP-fonden är det självklart att vi utgår från det uppdrag vi har fått från er, av , och integrerar det på en mängd olika sätt. Bland annat har vi sex hållbarhetsprinciper. De ingår i den hållbarhetsstrategi som vi lägger fram, och en hel del av principerna utgår direkt från lagtexten. Det är vårt sätt att ta med oss hem i praktisk handling det uppdrag vi har fått. Som ni vet är hållbarhetsområdet ett extremt stort och brett område, vilket innebär att vi har valt att fokusera på de områden som vi tycker är särskilt viktiga för oss. Det är områden som vi har jobbat med , och vi har byggt upp en stor intern kompetens och därmed också lång erfarenhet. Det ser ni på denna bild. Skälet till att biologisk mångfald är lite ljusare i färgen på bilden är att den punkten är en bubblare, men jag har svårt att tro att den inte också kommer att vara ett fokusområde. För den här bilden tänkte jag säga något om hur vi integrerar hållbarhet mer generellt och ge exempel på proaktiva investeringar som vi gör i hållbar utveckling. Rent allmänt sett sa vi att vi skulle utveckla vår portfölj i linje med . För oss innebär detta tre saker. Bland annat är det avinvesteringar av bolag som vi inte anser är hållbara. Det innebär proaktiva investeringar, som jag kommer tillbaka till, och det innebär också i stor utsträckning dialog för att förändra. När det gäller kapitalförvaltning i linje med implementerade vi Paris-aligned Benchmark för ungefär halva vår portfölj. Det är ett ramverk som har tagits fram inom EU för att hjälpa till med att identifiera ohållbara företag, alltså företag som har en stor del av sina intäkter från fossila bränslen, men man ska också kunna investera i bolag som är aktiva i omställningen. Det här gjorde vi för ungefär hälften av vår portfölj. Tack vare detta kunde vi sänka vårt koldioxidavtryck med . När det gäller investeringar som bidrar till en hållbar utveckling är ett av exemplen hållbar infrastruktur. Vi vet alla att det kommer att krävas många stora investeringar för att ställa om såväl energisystem som transportsystem. Där har vi investerat i vindkraft, som ni ser på bilden, men det kan också vara solpaneler eller batteritillverkning. Ett närliggande exempel och ett bolag som är aktuellt är Northvolt, där vi tillsammans med de övriga tre AP-fonderna har gjort en investering. Vi håller också på att bygga upp en svensk cleantech-portfölj som vi förvaltar internt. I det här sammanhanget vill jag också lyfta fram våra investeringar i gröna och sociala obligationer. Gröna obligationer har vi investerat i sedan de lanserades 2008, och även i sociala obligationer . Det finns många olika sätt som man kan investera i olika delar av portföljen, precis som just sa. Ansvarsfullt ägande och ägarstyrning har legat högt på agendan ända sedan fonden startade, och det hände 2001. Ska man vara en ansvarsfull ägare är ett aktivt jobbande med ägarstyrning ett givet verktyg i det sammanhanget för att kunna påverka de bolag man investerar i. Vi jobbar på en mängd olika fronter. Vi röstar på bolagsstämmor, vi deltar i flera valberedningar och vi har dialog med mängder av bolag. Jag kommer tillbaka till de frågorna. Vi lägger fram förslag på egen hand eller tillsammans med andra. Samarbete är verkligen en nyckel i sammanhanget. Vi kommer snart att få höra att är ett av flera samarbeten som är viktigt för oss i sammanhanget. För att vara öppen och transparent har vi givetvis en ägarpolicy där man kan se på hur vi ser på olika saker. För att bolagen också ska veta vad vi förväntar oss av dem har vi tagit fram riktlinjer för röstning som man kan studera. Här tänkte jag ge ett par exempel på några av de dialoger vi har igång just . Först är ett av världens största investerarinitiativ. Det heter Climate Action 100+. Det handlar om att de investerare som vi har dialoger med är hundra av världens största koldioxidutsläppare. I det sammanhanget har vi tillsammans med och här i en dialog med AB . Vi tycker att det har varit en bra dialog som har pågått . Bolaget har kommit ut med en mängd viktiga offentliggöranden . Ett annat exempel som jag tänkte ta upp är mänskliga rättigheter. Vi har en egen intern process där vi analyserar och identifierar olika bolag och sektorer samt länder där vi bedömer att riskerna är som störst. har vi en dialog inom textilindustrin i och . Vi har också en dialog inom gruvindustrin i . Men det här kan vi inte hålla på med på egen hand utan att någon vet om det. Därför är det viktigt för oss att vara så öppna vi kan mot alla våra intressenter. Det är ni och typ tio miljoner svenskar till på vars uppdrag vi arbetar. Jag har jobbat på AP2 , och jag tycker att vi har tagit stora steg framåt när det gäller rapporteringen och öppenheten om det vi gör. Det är något vi ständigt jobbar med för att förbättra. Förutom vår årsredovisning och våra halvårsrapporter lämnar vi numera tre olika rapporter med anknytning till hållbarhet. Det gäller dels en övergripande hållbarhetsrapport, dels en klimatrapport och dels en rapport om mänskliga rättigheter i enlighet med FN:s principer. Låt mig närma mig slutet. Det här är inte en test av era ögon, men jag vet att ni har fått bilderna så att ni har dem framför er på bordet. Det här är för den som är specialintresserad och som kanske lite närmare vill följa vår hållbarhetsresa . Med det hoppas jag att ni har fått en lite bättre praktisk bild av vad vi håller på med på AP2. Jag tackar för mig. , Tredje AP-fonden: Jag har inga bilder. Vi jobbar med liknande saker, men jag tänkte ta upp frågor från vår verklighet. Är AP-fondernas placeringar hållbara? är rubriken på seminariet. Det är den fråga som jag gärna för AP3 skulle vilja svara ja på, men tyvärr är inte våra investeringar hållbara . Men vi arbetar för att de ska bli hållbara . Det är högst relevant utifrån det uppdrag vi har från att skapa en långsiktigt hållbar avkastning för att bidra till finansieringen för såväl nuvarande som framtida pensionärer. Det innebär att vårt fokus främst är på vad som kommer att vara hållbart . Vi producerar inget; vi har ingen varuproduktion. Vi är en liten organisation med ett stort förvaltningsuppdrag. Vi investerar, och genom vårt ägande kan vi påverka utvecklingen i bolagen vi äger. Vi väljer också olika strategier av påverkan beroende på hur ägandet ser ut, och vi fokuserar på de områden där vi bedömer att vi kan göra störst nytta och har möjlighet att påverka. Precis som i all annan verksamhet måste vi göra prioriteringar; i hel- och majoritetsägda bolag – onoterade. Vi har fem fastighetsbolag: , Hemsö, Trophi, Regio och Trenum. Vi har ett par infrastrukturbolag: Ellevio och Infra. Och vi har ett par skogsbolag, bland annat . Där styr vi genom att vi sitter i styrelsen och påverkar. Där har vi stora möjligheter att påverka. I utländska noterade bolag sker påverkansarbetet i samarbete med andra ägare, huvudsakligen genom AP-fondernas etikråd. I svenska börsbolag utövar vi det aktiva engagemanget genom dialoger och röstning. Vi är också representerade i valberedningarna. Hur vi kan påverka visar vi främst genom att vara en förebild i de bolag vi har stort ägande i. Men precis som i noterade bolag ställer vi högre krav ju viktigare och ju mognare bolaget är. Ett bra exempel är , som ägs av oss fyra AP-fonder. Det är största fastighetsbolag. Bolaget visar faktiskt vägen för hela branschen både i och i . har hållbarhet helt integrerad i affärsmodellen från hållbar fastighetsutveckling till hållbara lokaler, hyresgäster och grön finansiering. Bolaget utvecklar verksamheten mot en mer hållbar framtid. Det är så vi påverkar bolag som vi investerat i. Vi vill att de ska göra samma sak. Det är vår övertygelse att om vi får bolagen att inse värdet av att integrera hållbarhet i sin affärsmodell kommer de att lyckas. Våra placeringar kommer att bli hållbara över tiden. Jag vill också framhålla att AP3 är en unik investerare genom vårt långsiktiga uppdrag tillsammans med de andra buffertfonderna. Vi investerar för generationer, och det som främst skiljer oss buffertfonder från de flesta andra kapitalförvaltare är att ingen enskild kan rösta med fötterna, det vill säga ta ut sina pengar. Det innebär förstås ett stort ansvar men också att vi inte tvingas vända kappan efter vinden. Hållbarhet drivs mycket av känslor, men vi ska vara forsknings- och faktabaserade. Det gör att vi från tid till annan får utstå kritik på kort sikt, men på vinner vi. måste vi vara lyhörda för våra intressenters synpunkter, ta till oss information och utreda. Vår erfarenhet är att vi vinner respekt genom att tydligt förklara våra ställningstaganden men också genom att lyssna och ta till oss synpunkter. Vi kan också utgöra en viss motvikt när någon hållbarhetsfråga blir känslobaserad eftersom synen på vad som är kontroversiella investeringar kan ändras snabbt på grund av omvärldsfaktorer. Vårt mål har en tydlig kompassriktning som inte svänger fram och tillbaka. Genom att försvara i stället för att fly bygger vi mer trovärdighet. Det visar inte minst hur snabbt inställningen till vapeninvesteringar har vänt. Vår verklighet skiljer sig också från våra förmånstagares. Det gör att vi inte alltid får förståelse för hur vi agerar i enskilda fall. För ett effektivt hållbarhetsarbete är det viktigt att vi får bolagen med oss, inte emot oss. Vi tror på dialog och samarbete. kan det uppfattas som att vi inte alltid är tillräckligt kritiska utåt, men vi prioriterar att nå resultat framför perception. Det finns också ett annat problem, nämligen att AP-fondernas investeringar är tacksamma att kritisera för att nå publicitet. Vi kommer att ha svårt att ha en tillgångsportfölj som uppfyller allas särintressen där alla intressenter anser att alla investeringar är hållbara. Det är vår vardag, och några investeringar ifrågasätts alltid. Det måste vi förhålla oss till och bemöta ansvarsfullt. Vad bidrar AP3 med? Först vill jag betona att vi inte ser en inbyggd konflikt mellan avkastning och hållbarhet på . Långsiktigt hållbara investeringar blir lönsamma . Det är vår investeringsövertygelse. Men vi har inte heller möjlighet att ta på oss en roll att rädda världen, men vi tar på oss rollen att bidra till en bättre värld genom att arbeta med hållbarhetsrisker och möjligheter där de är immateriella i vår förvaltningsportfölj. Vi ska säkra att bolagen lyssnar på oss, att hållbarhet är en integrerad del av vår investeringsprocess, att vi har en miniminivå på hållbarhetskrav för att bolag ska vara investerbara och att vår strategi ska bygga på en stabil process och en tydlig kommunikation. Det här är inte snutet ur näsan när man förvaltar en portfölj på 1 500 bolag över hela världen. Av dem är vi riktigt stora ägare i ett tiotal bolag och liten ägare i de övriga. Det gör att det krävs oerhört mycket arbete, kunskap, pedagogik och långsiktighet för att nå förändring. är en organisation på 65 medarbetare, och vi förvaltar . Vi når ändå resultat, inte helt själva, utan i gott samarbete med nationella och internationella ägare med samma syn som vi har. Vi har förflyttat synen på ersättningsfrågor till ledande befattningshavare och arbetat med mångfald i styrelserna. Vi har drivit fram hållbarhetspolicyer med mätning och uppföljning av klimatavtryck samt krav på omställningsstrategier. Vi förflyttar fokus när vi har uppnått tillräckliga resultat. är mänskliga rättigheter och biologisk mångfald mycket större frågor än de var . Låt mig sammanfatta. Fondens påverkansarbete gör skillnad, skapar värde för pensionssystemet och bidrar till samhällsutvecklingen. Det kräver uthållighet, och det finns inga snabba lösningar. Det är ett enträget arbete. Viktigast av allt är att bolagen lyssnar på oss, men vi har också respekt för deras utmaningar. Att ställa om tar tid och kräver resurser. Även om AP3:s placeringar inte är hållbara , är de betydligt mer hållbara än vad de var när nuvarande AP3 grundades. AP3:s förvaltning har bidragit till att fondkapitalet ökat från 145 miljarder till som vi har betalat ut 73 miljarder till att täcka underskottet i pensionssystemet. Vår strävan är att fortsätta att göra investeringar mer hållbara som vi bidrar till pensionssystemets långsiktiga finansiering och främjar en hållbar utveckling, precis som vi har gjort . , : Fru ordförande! Jag tackar finansutskottet, som bjudit in oss till denna öppna utfrågning om hållbarhet. Jag tänkte dock ta av min dyrbara tid till ett litet sidospår, dock ett viktigt sådant. Jag ska ta vid där avslutade och säga något om hur AP-fonderna har uppfyllt sitt övergripande uppdrag i inkomstpensionssystemet. På den bild jag visar ser ni en graf. Den börjar där det nya pensionssystemet infördes och går fram till . Det är två linjer i grafen. Den gula är utvecklingen av inkomstindex. Den är vald av det skälet att inkomstindex är ett index som alla andra delar i balansräkningen för inkomstpensioner räknas upp med. Den blå linjen är avkastningen för . Jag kunde lika gärna ha valt vilken som helst av de andra AP-fonderna eller för den delen AP-fonderna som kollektiv. Vad vi kan se är att den blå linjen har ökat betydligt mer än den gula linjen. Det innebär att AP-fonderna tillsammans har stärkt systemet för inkomstpension. Skillnaden mellan den blå linjen och den gula linjen är bara för . Gångrar ni det med fyra får ni bidraget från oss tillsammans. Till höger ser ni några siffror också. I mitten har ni siffran 18. är andelen som kommer från AP-fonderna av balansräkningen i inkomstpensionen. Den har ökat från 2001. Siffran längst ned är ett annat sätt att mäta styrkan i pensionssystemet, nämligen balanstalet. Det är helt enkelt kvoten mellan tillgångarna och skulderna i pensionssystemet. Den är 1,12 nu och var 1,04 vid lanseringen av det nya pensionssystemet. Det innebär att vi som AP-fonder som sagt har stärkt pensionssystemet. Hela förstärkningen av pensionssystemet och lite mer därtill kommer faktiskt från AP-fondernas avkastning. Det är en stor anledning till att vi har ett så starkt pensionssystem som vi har . Vi har en annan uppgift också, och det är att se till att pensionerna kan betalas ut till fullo även när pensionsavgifterna in till systemet inte riktigt räcker till. Det har vi gjort under . Siffran 233 är det ackumulerade belopp i miljarder kronor som AP-fonderna tillsammans har betalat in till systemet för inkomstpension för att säkerställa att pensionerna betalas ut över tiden. Efter denna lilla ingress om hur vi har uppfyllt vårt övergripande uppdrag i pensionssystemet kommer jag nu in på frågan om hållbarhet i . Som också sa har buffertfonderna i inkomstpensionssystemet bland de mest långsiktiga investeringsuppdrag man kan hitta på kapitalmarknaden. Den längsta formella investeringshorisont som vi jobbar med på är . Med en så lång investeringshorisont blir det naturligt men också nödvändigt att integrera hållbarhet i investeringsarbetet, för hållbarhet innebär långsiktiga investeringsrisker i en investeringsportfölj. Detta är också någonting som lagstiftningen säger till oss att göra. Vi har gjort det , men det uppdaterades och preciserades ytterligare. Det här innebär förstås att AP-fonderna generellt inklusive har en väldigt lång tradition inom hållbarhet och integrering av hållbarhet. Den bilden jag visar nu är lite av en ögontestare, i likhet med en bild som hade. Tanken är inte att ni ska försöka läsa allt som står i respektive ruta. Lyssna på mig i stället, för jag har några huvudbudskap att komma med! Ett av dessa gäller den långa historien. AP-fonderna inklusive har varit pionjärer på många områden. Jag kan utan att rodna säga att vi varit internationella föredömen när det gäller hållbarhetsfrågor. Bilden sträcker sig ända . Det beror på att fanns redan före pensionsreformen. Ägarstyrning har varit en väldigt viktig fråga för oss från starten av . Ett annat huvudbudskap i bilden är att arbetet med hållbarhet har breddats och utvecklats betydligt . har väldigt mycket kraft lagts och nya saker implementerats i portföljen. Det ljusblå på bilden är sådant som vi gör för att hantera klimatrisker i portföljen. För lite kom vi på till insikt om att klimatrisker utgör stora icke prissatta systemrisker för en långsiktig investerare. Vi började då aktivt fundera på hur vi ska hantera det i vår investeringsportfölj. Det ledde till att vår första lågkoldioxidstrategi infördes . Det är någonting som vi har utvecklat betydligt och implementerar och integrerar i hela vår globala aktieportfölj. I början var vi en av de första investerarna på marknaden för gröna obligationer tillsammans med våra kusinfonder. Vi har tillsammans också varit med och utvecklat den marknaden . Den utgör nu en stor del av den internationella obligationsmarknaden. Sedan har det ena följt på det andra. integrerar vi hållbarhet i allt vi gör och i alla våra investeringsprocesser. Det här har också gett resultat i vår portfölj. Ett viktigt sådant exempel är hur vårt koldioxidavtryck har utvecklats över tiden. Den bild jag visar nu är också lite komplex och har en mängd olika linjer. Här börjar tidsaxeln vid 2010. Det är det år då vi började mäta CO2-avtrycket i . Sedan har ni en gul linje och en röd linje. De linjerna är implikationerna för koldioxidutsläpp och minskningen i koldioxidutsläpp med utgångspunkt i 1,5-gradersmålet, som är den gula linjen, och 2‑gradersmålet, som är den röda linjen. Linjen högst upp visar hur utsläppen har utvecklats globalt i verkligheten. Den mörkblå linjen längst ned är CO2-avtrycket från . Vad vi kan se där är att vi sedan vi började mäta CO2-avtrycket från våra investeringar har minskat det och under bara . Vi har också sagt att vi ska reducera våra utsläpp ytterligare med års nivå till 2030 samt vara nettonoll 2040. Det visas av de två prickar ni ser till höger längst ned. Vi ligger långt nedanför den trajektoria som kommer av 1,5-gradersmålet. Det arbete vi har gjort har alltså gett resultat på många områden, inte minst vad gäller koldioxid. Hur integrerar vi då hållbarhet i vår förvaltning? På ett övergripande och schematiskt sätt kan man säga att vi har fem huvudstrategier för att integrera hållbarhet. Längst ned har ni transparens. Det handlar om att mäta och rapportera kring hur vi arbetar med hållbarhet i . Men vi driver också på väldigt hårt för att de bolag vi investerar i och alla de investeringar vi gör ska vara transparenta med hur de jobbar med hållbarhet och hur deras hållbarhetsarbete utvecklas. Data är, som jag tror att ni alla vet, en utmaning vad gäller hållbarhet. Vi driver på väldigt hårt för att transparensen vad gäller data ska öka hos alla de bolag vi investerar i. Nivån ovanför handlar om att integrera hållbarhet i alla våra investeringsprocesser. Som nämnts tidigare är vi stora investerare. Vi investerar över hela världen i alla tillgångsklasser. Det innebär också att vi har en mängd olika processer och metodiker för att investera. Hur vi integrerar hållbarhet skiljer sig åt beroende på vad vi investerar i. Men alla våra investeringsprocesser integrerar hållbarhet på ett väldigt seriöst sätt. Den tredje nivån är påverkan som ägare. Som ni såg på en bild tidigare har vi jobbat aktivt med ägarstyrning ända . Vi har som ett stort fokusområde att vara en hållbar långsiktig ägare i alla de bolag vi investerar i. Men det är inte bara i bolagsdialogerna vi tar ansvar som ägare eller jobbar med påverkan. Det gör vi i en mängd olika andra sammanhang också, såsom i samarbeten mellan institutionella investerare och i sammanhang som det här. Vi deltar på konferenser och i andra typer av dialoger kring hållbarhetsfrågor. Vi försöker göra det vi kan och föra fram vår syn på hållbarhetsomställningen. Den fjärde nivån är att hantera och kontrollera systematiska hållbarhetsrisker i portföljen. Det finns en del breda hållbarhetsrisker som vi vill hantera på portföljnivå och inte lägger ut i de enskilda investeringsprocesserna. Ett sådant område är koldioxid, som jag har nämnt . Ett bra exempel på hur vi hanterar det i hela portföljen är våra lågkoldioxidstrategier. Den femte och översta nivån är någonting som vi har jobbat väldigt intensivt med , nämligen att öka andelen investeringar i vår portfölj som är klart kopplade till starka hållbarhetstrender. De ska uppfylla två krav. Det ena är att de ska hjälpa till att driva på utvecklingen i den trend som de syftar till. Det andra är att de ska generera god avkastning till . De ska helt enkelt gynnas av den hållbarhetsomställning som vi ser. Jag har några exempel på den bild jag nu visar. Jag börjar längst till höger – egentligen där jag avslutade vid förra bilden. Det handlar om våra tematiska hållbarhetsinvesteringar. Som jag sa är det någonting som vi har jobbat intensivt med . Vi började med vår första riktigt seriösa satsning på att identifiera hållbarhetstrender och göra djupdykningar i hållbarhetstrender för att förstå hur de påverkar ekonomi, industrisektorer, bolag och värdekedjor. Sedan har vi haft det i vår investeringsorganisation men också förstås för att göra dedikerade investeringar, som jag nämnde. Bara gjorde vi nyinvesteringar på 14 miljarder i form av tematiska hållbarhetsinvesteringar. Detta har med tiden blivit en betydande del av vår portfölj. Vi gör sådana investeringar i alla våra tillgångsslag. Det innebär för det första investeringar i energiomställning. Där finns saker som energitransmission, energilagring, elektrifiering av transportindustrin, laddningsinfrastruktur med mera. Det är en mängd olika saker som finns där. För det andra handlar det om resurseffektivitet, och då talar vi om saker som effektivt utnyttjande av vatten, hållbart jordbruk, hållbar matproduktion och avfallshantering. För det tredje är det fråga om förnybart – vindkraft, solceller etcetera. För det fjärde har vi en hel del som görs på den sociala sidan, till exempel gällande social infrastruktur och medtech- och life science-sektorn. Min talartid är slut, men jag rekommenderar finansutskottets medlemmar att ställa frågor till mig på frågestunden om de andra två exempel som syns på bilden, så ska jag villigt berätta om dem. Ordföranden: Då ska vi gå över till roll i fonderna. , Andra AP-fonden: Jag ska ge en kort inledning. kommer att berätta mer om verksamhet, men först vill jag säga några ord generellt. är ett samarbete mellan AP1, AP2, AP3 och AP4 som startade för hela . Verksamheten har gradvis utökats till både innehåll och volym. Initialt var avsikten med att inrätta att vi tillsammans skulle bedriva reaktiva dialoger med bolag som bryter mot konventioner som som stat står bakom. Det är också vårt ramverk. hade vi tio sådana dialoger. har, som ni ser på bilden, verksamheten utökats betydligt till att även omfatta proaktiva projekt i vissa branscher.