bet · H901TU6 · 2022-02-07 00:00:00 — I förstudien av totalförsvarets behov av posttjänster (PTS-ER-2020:23) konstaterade PTS bl.a. att de tillfrågade myndigheterna och organisationerna bedömde att det finns ett behov av en fungerande posthantering av fysiska försändelser både i fredstid och under höjd beredskap trots en ökad digitalisering av verksamheterna. Regeringen delade i proposition 2020/21:30 Totalförsvaret 2021–2025 myndighetens bedömning och såg att arbetet inom detta område behövde fortsätta. beslutade att godkänna de mål för totalförsvaret, inklusive det civila försvaret, som föreslogs i propositionen (bet. 2020/21:FöU4, rskr. 2020/21:136). Med anledning av detta tillfördes ytterligare medel till PTS arbete med civilt försvar inom områdena för elektroniska kommunikationer och post för perioden –2025. Det förändrade befordringstidskrav som regeringen införde i postförordningen 2018 har gjort det möjligt för Postnord att testa en ny produktionsmodell. Den innebär att brev vanligtvis levereras varannan vardag, medan bl.a. vissa varuförsändelser delas ut varje vardag. Postnord fattade ett inriktningsbeslut att genomföra den nya produktionsmodellen i hela landet. PTS följer utvecklingen i syfte att verifiera hur väl Postnord lever upp till de krav som ställs på postoperatören. inledde därför PTS en tillsyn av Postnords nya produktionsmodell. Myndigheten har bl.a. granskat hur Postnord säkerställer att modellen är förenlig med det lagstadgade kravet om femdagarsutdelning, befordringskravet för brev som lämnats in för tvådagarsbefordran, kvalitetsmätningar samt produktionsmodellens effekt på tillförlitlighet och personlig integritet. PTS konstaterar att det lagstadgade kravet på femdagarsutdelning innebär att postanvändare dels ska kunna lämna in postförsändelser, dels ska kunna få postförsändelser utdelade varje helgfri vardag. Den nya produktionsmodellen påverkar inte möjligheterna till inlämning varje helgfri vardag och är därför i detta avseende förenlig med lagstiftningen. I fråga om utdelning konstaterar PTS att alla pakettjänster, varubrev och expressbrev som ska direkt till mottagaren delas ut varje helgfri vardag i terminalområde. Därutöver erbjuds en tilläggstjänst för daglig utdelning av postdistribuerade tidningar och av försändelser som ska till postombud, postboxar, företagscenter, storkundsnummer eller företag med utkörningsavtal för leverans helgfria vardagar. Övriga tjänster som Postnord har redovisat i ärendet delas ut . Kravet på femdagarsutdelning innebär inte, enligt PTS mening, att varje enskild tjänst som Postnord erbjuder måste ha utdelning varje helgfri vardag. Eftersom Postnord inom sitt samlade tjänsteutbud har tjänster med utdelning av postförsändelser till mottagare varje helgfri anser PTS att Postnords produktionsmodell är förenlig med lagstiftningen. PTS har i den bedömningen lagt särskild vikt vid att tjänsten expressbrev innebär utdelning alla helgfria vardagar. PTS har i granskningen noterat att den nya produktionsmodellen medför att marginalerna i produktionsprocessen minskar, vilket innebär att Postnord får mindre tid på sig att komma till rätta med problem som kan uppstå i utdelningen. Det framgår dock av PTS utredning att Postnord på olika sätt arbetar med att omhänderta detta. Vidare konstaterar PTS att produktionsmodellen konkret innebär att många brev delas ut efter inlämning och därför ska betraktas som inlämnade för tvådagarsbefordran. Befordringstiden för dessa brev ska mätas enligt Postnords tillståndsvillkor. PTS noterar att Postnord ännu inte gör sådana mätningar. PTS avser att återkomma med en särskild uppföljning av efterlevnaden av kraven på mätning av befordringstid. presenterade regeringen en promemoria med förslag på hur befordringskravet för postförsändelser bör förändras för att det ska finnas en samhällsomfattande posttjänst av god kvalitet i hela landet. I promemorian föreslås att kravet ändras så att av de inrikes brev som lämnas in för tvådagarsbefordran ska ha delats ut och av breven ska ha delats ut inom fyra påföljande arbetsdagar. Promemorian remissbehandlades (I2020/03091) t.o.m. . Regeringen redovisade i skrivelsen Ett ändrat prishöjningstak för frimärkta brev (skr. 2018/19:113) sin syn på behovet av att förändra prisregleringen av inrikes befordran av enstaka postförsändelser och på hur detta bör ske för att det långsiktigt ska finnas en samhällsomfattande posttjänst av god kvalitet i hela landet. Utskottet ansåg att regeringens aviserade ändring av prisregleringen i postförordningen kommer att möjliggöra en hållbar finansiering av den samhällsomfattande posttjänsten. biföll utskottets förslag (bet. 2018/19:TU19, rskr. 2018/19:278). PTS tillsyn syftar till att säkerställa att postoperatörerna uppfyller kraven i postlagen och postförordningen och de tillståndsvillkor som har meddelats med stöd av postlagen. En viktig del i kvalitetsuppföljningen på postmarknaden är mätningen av hur stor andel av enstaka inrikes brev som levereras enligt de bestämmelser som anges i 6 § postförordningen, som PTS redovisar i Svensk postmarknad 2021 (PTS-ER-2021:10). innebär reglerna att av de inrikes brev som har lämnats in för tvådagarsbefordran före angiven senaste inlämningstid ska ha delats ut inom två påföljande arbetsdagar, oavsett var i landet brevet lämnas in. Enligt mätningen delade Postnord i genomsnitt ut av de tvådagarsbefordrade breven på nationell nivå 2020, vilket med god marginal överskred postförordningens krav om och är högre än motsvarande siffra 2019 (97,). PTS konstaterar att antalet telefonsamtal, brev och e-postmeddelanden från postanvändare (s.k. förfrågningar) som kom in till myndigheten minskade jämfört . tog PTS emot 1 264 förfrågningar, vilket är en minskning jämfört med (1 614 förfrågningar). av förfrågningarna till PTS utgjordes av klagomål eller synpunkter, medan resterande bestod av övriga frågor. av klagomålen kan kopplas till Postnord (jämfört 2019), till (jämfört 2019) och till övriga postoperatörer. Klagomålen på postutdelningen handlar främst om försändelser som av något skäl inte har kommit fram, delats ut för sent eller där mottagaren av misstag har fått någon annans brev. Tilläggstjänster, dvs. vissa specifika tjänster som Postnord tillhandahåller med särskilda krav på exempelvis skyndsam leverans eller befordran av försändelser med känsligt innehåll, omfattas inte av den samhällsomfattande posttjänsten. Det handlar i stället om en typ av tjänster som tillhandahålls på rent kommersiella villkor utifrån avtalsrättsliga förutsättningar mellan beställare och leverantör, tjänster som i de flesta fall tillhandahålls i konkurrens av olika aktörer på marknaden där beställaren har möjlighet att välja en annan tillhandahållare om produkt- och tjänstevillkoren inte bedöms som uppfyllda. föreslog regeringen att mediestöd för varannandags-utdelning skulle införas –2025 för att möjliggöra en fortsatt spridning av tryckta nyhetstidningar i områden där tidningsdistributionen påverkats av varannandagsutdelning av post. Åtgärden skulle ge tidningsläsare i glesbygd fortsatt möjlighet att få hem sin lokaltidning i brevlådan kommande år. Utskottet har senast i betänkande 2020/21:TU4 behandlat frågan om postservice i hela landet. Utskottet underströk vikten av att det även kommer att finnas en samhällsomfattande posttjänst som svarar mot användarnas behov och hänvisade till pågående utredningsarbete samt till redan vidtagna åtgärder. Utskottet föreslog att skulle avslå yrkandena. biföll utskottets förslag. Utskottet är införstått med de konsekvenser som inte minst digitaliseringen medför för postmarknaden i form av en snabbt växande e-handel och kraftigt minskade brevvolymer. Utskottet välkomnar mot denna bakgrund regeringens initiativ att låta utreda förutsättningarna för den samhällsomfattande posttjänsten. Det är enligt utskottets uppfattning angeläget att man belyser den samhällsomfattande posttjänstens framtida utformning och hur den ska finansieras med tanke på de genomgripande förändringar som marknaden genomgår. Likaså är det enligt utskottets uppfattning av stor betydelse att det även finns en samhällsomfattande posttjänst som svarar mot användarnas behov och som motsvarar de krav på kvalitet och tillgänglighet som användarna ställer. I fråga om kvalitet och tillförlitlighet i postbefordran ser utskottet med tillförsikt på utvecklingen men understryker behovet av fortsatta ansträngningar för att förbättra kvaliteten inom verksamheten. Detta gäller även PTS uppföljning av Postnords försöksverksamhet med varannandagsutdelning. Utskottet välkomnar därför de åtgärder som har vidtagits av såväl tillsynsmyndigheten som berörda operatörer i detta avseende. Utskottet konstaterar vidare att s.k. tilläggstjänster, exempelvis skyndsam leverans eller befordran av försändelser med känsligt innehåll, inte omfattas av den samhällsomfattande posttjänsten. Utskottet vill i sammanhanget också peka på att det finns flera konkurrerande aktörer på marknaden som tillhandahåller denna typ av tjänster. Utskottet välkomnar avslutningsvis att regeringen har kommit med ett förslag till mediestöd för varannandagsutdelning som riktas till områden där tidningsdistributionen påverkas av Postnords varannandagsutdelning av post. Mot bakgrund av vad som anförts ovan avstyrker utskottet motionerna 2021/22:15 (KD), 2021/22:440 (V) yrkandena 1, 2 och 4, 2021/22:870 (M), 2021/22:2821 (M) yrkandena 1, 2 och 4, 2021/22:2842 (M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:2934 (SD) yrkandena 7 och 8, 2021/22:3368 (M) yrkande 3, 2021/22:3394 (L) yrkande 65, 2021/22:3592 (M), 2021/22:3679 (C) yrkande 69 och 2021/22:3879 (KD) yrkandena 82 och 84. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om konkurrensen på post- och paketmarknaderna. Utskottet hänvisar bl.a. till gällande bestäm-melser. Jämför reservation 37 (C), 38 (V) och 39 (KD). I kommittémotion 2021/22:3679 yrkande 71 betonar m.fl. (C) vikten av en fungerande post- och paketmarknad som främjar innovation och klimatsmarta lösningar. Motionärerna konstaterar att dagens paketmarknad kännetecknas av en fungerande konkurrens mellan olika aktörer och att det är viktigt att denna upprätthålls i hela landet även i mer glesbefolkade områden där det finns en risk för ett försämrat utbud. I yrkande 72 ser motionärerna ett behov av att klargöra konkurrenssituationen när det gäller paketdistribution i . Motionärerna tar i sammanhanget upp beslut om att måste upphöra med att ta ut moms på posttjänster som ingår i den samhällsomfattande tjänsten för att inte snedvrida konkurrensen. I yrkande 73 understryker motionärerna avslutningsvis att postnummersystemet ska vara tillgängligt för alla postoperatörer. Motionärerna framhåller att en sådan åtgärd skulle underlätta konkurrensen och etableringen av nya verksamheter. I kommittémotion 2021/22:440 av m.fl. (V) yrkande 3 framförs att regeringen bör utreda hur en ökad återreglering av postmarknaden kan genomföras för att stärka den samhällsomfattande posttjänsten. Motionärerna menar att den avreglerade postmarknaden och den ökade konkurrensen från privata bolag utan samhällsuppdrag har bidragit till att underminera de ekonomiska förutsättningarna för att upprätthålla en fullgod samhällsservice, inte minst på landsbygden. I kommittémotion 2021/22:3879 yrkande 83 föreslår m.fl. (KD) att omfattningen av Postnords samhällsomfattande tjänst sänks till att endast omfatta brevmarknaden. Motionärerna anför att momsbefrielsen av Postnords brev och paketförsändelser upp till i den samhällsomfattande tjänsten kan snedvrida konkurrensen på en konkurrensutsatt paketmarknad. I motion 2021/22:1997 av (M) efterfrågas en översyn av konkurrensförhållandena på den svenska postmarknaden där även förslag på konkurrensfrämjande åtgärder presenteras. Motionären ifrågasätter att ett statligt bolag konkurrerar ut andra aktörer på marknaden och konstaterar att Postnord sedan avregleringen 1993 har stärkt sin dominerande ställning på postmarknaden till av brevmarknaden . Med stöd av postlagen (2010:1045) och den nya lag som trädde i kraft och som kompletterar EU:s paketförordning har PTS befogenhet att samla in data från marknadens aktörer. Det fanns 28 postoperatörer på den svenska postmarknaden med tillstånd att bedriva postverksamhet , enligt PTS senaste rapport postmarknad 2021 (PTS-ER-2021:10). Postnord AB:s marknadsandelar på brevmarknaden har minskat, men 2019 skedde ett trendbrott och bolaget ökade sin marknadsandel. fortsatte Postnord AB:s marknadsandel att öka, om än marginellt, och ligger nu på 70– av antalet utdelade brev. Även marknadsandelen för den största konkurrenten () ökade något och låg på 15–. Jämfört med 2000 har brevvolymen minskat . samlade PTS in uppgifter om paketleveranstjänster 2020 med stöd av postlagen och och rådets förordning (EU) 2018/644 av om gränsöverskridande paketleveranstjänster. fortsatte den svenska paketmarknaden att växa. Jämfört med året före ökade paketmarknaden vad gäller omsättning och i volym. Totalt delades det ut 295 miljoner paket i . Av dessa skickades ca 43 miljoner från utlandet. En förklaring till ökningen inom paketmarknaden kan vara att e-handeln fortsatt att stärkas under coronapandemin. PTS har identifierat 23 aktörer som är verksamma på den svenska paketmarknaden. Jämfört med föregående år har de största aktörerna minskat sin marknadsandel något, i takt med att nya aktörer tagit plats på marknaden. är dock Postnord den största aktören på den totala marknaden, med omkring 40–av omsättningen. Därefter följer UPS och DHL som vardera har en marknadsandel på ca 10–. Vid en närmare titt på de olika delmarknaderna konstaterar PTS att Postnord är störst på samtliga delmarknader förutom marknaden för utgående gränsöverskridande paketleveranstjänster, där UPS är störst. Post- och paketmarknadernas konkurrensutsättning Alla postmarknader i EU ska vara öppna för konkurrens enligt det tredje postdirektivet (och rådets direktiv /6/EG om ändring av direktiv /67/EG beträffande fullständigt genomförande av gemenskapens inre marknad för posttjänster). Det innebär att inget medlemsland får upprätthålla ett monopol på någon del av den nationella postmarknaden. Paketmarknaden i har inte tidigare varit närmare reglerad bortsett från Postnords skyldigheter som tillhandahållare av den samhällsomfattande posttjänsten. Orsaken är att det finns en väl utvecklad konkurrens på stora delar av marknaden. Med tanke på paketmarknadens snabba utveckling samt annorlunda konkurrenssituation och dynamik jämfört med brevmarknaden ser PTS det som viktigt att återspegla denna skillnad i regleringsfrågor. Som framgår av Svensk postmarknad är PTS utgångspunkt att reglering endast ska ske när den är motiverad av marknadsskäl och att den ska vara proportionerlig. Företag som är aktiva på paketmarknaden, oavsett om de är postoperatörer med tillstånd att bedriva postverksamhet eller endast bedriver paketverksamhet som inte är tillståndspliktig, ska principiellt ha så likartade regulatoriska förutsättningar som möjligt. Den kraftigt växande e-handeln är en i högsta grad internationell företeelse, och Europeiska gruppen av tillsynsmyndigheter för posttjänster (ERGP) har slagit fast att konsumenternas önskemål gradvis får ett allt större genomslag på marknaden. Utvecklingen går från en avsändarorienterad till en mer mottagarorienterad marknad som innebär att det är avsändaren (det säljande företaget) som exklusivt väljer leveransmetod och operatör. I stället är det i allt större utsträckning mottagaren (den köpande konsumenten) som väljer när, hur och till vem försändelsen ska levereras. Tillgång till postal infrastruktur Alla operatörer garanteras genom postlagen tillgång till den postala infrastrukturen, inklusive postnummersystemet. För att säkerställa en effektiv förvaltning och tillgång till postnummersystemet har det s.k. inrättats. Rådet består av deltagare från , , Lantmäteriet, Postnord, PTS, Svensk Direktreklam och . Utskottet har tidigare behandlat yrkanden om konkurrensen på post- och paketmarknaderna, senast i betänkande 2020/21:TU4. Utskottet föreslog att skulle avslå yrkandena med hänvisning till bl.a. gällande bestämmelser och till att PTS har i uppdrag att bevaka och säkerställa konkurrensen på postmarknaden. biföll utskottets förslag. Utskottet bedömer att paketmarknaden i är dynamisk och expansiv och att det råder en välfungerande konkurrens mellan de olika aktörerna. Med anledning av detta anser inte utskottet att det finns något behov av kompletterande reglering på området. När det gäller motionsyrkandena om återreglering av postmarknaden och tillgång till postal infrastruktur hänvisar utskottet till vad som framgår av både nationell lagstiftning och det bakomliggande i dessa frågor. Mot bakgrund av vad som redovisats ovan avstyrker utskottet motionerna 2021/22:440 (V) yrkande 3, 2021/22:1997 (M), 2021/22:3679 (C) yrkandena 71–73 och 2021/22:3879 (KD) yrkande 83. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om samdistribution av post och tidningar. Utskottet pekar på de initiativ som redan tagits på området. Jämför reservation 40 (C) och 41 (L). I kommittémotion 2021/22:3513 yrkande 8 efterfrågar m.fl. (C) samdistribution av post och tidningar. Motionärerna tar upp svårigheterna med att få tillgång till medier i hela landet till följd av distributionsproblem samt instabil och långsam internetuppkoppling. och brev har olika leveranstidpunkt till kunder föreslår motionärerna att den gemensamma distributionen sker enligt tidningsdistributörernas nuvarande tidsordning. I kommittémotion 2021/22:3679 av m.fl. (C) yrkande 70 framförs att postverksamhetens effektivitet bör öka och miljöpåverkan minska genom samdistribution av post, paket och tidningar. och brev har olika tidpunkter för leverans till kund föreslår motionärerna att den gemensamma distributionen sker enligt nuvarande tidningsdistributörers tidsordning. I kommittémotion 2021/22:3394 yrkande 66 vill m.fl. (L) öka postverksamhetens effektivitet och minska miljöpåverkan genom att möjliggöra samdistribution av post, paket och tidningar. För att säkra att framtidens behov av grundläggande posttjänster kan tillgodoses på ett klimatsmart sätt över hela landet menar motionärerna att det kommer att bli nödvändigt för användarna och samhället i stort att ta till sig nya leveranslösningar och en större samverkan t.ex. genom samtransporter av post, paket och tidningar. I motion 2021/22:2821 yrkande 3 framför (M) behovet av ökad samdistribution. Motionären hänvisar till PTS rapport av posttjänster i lands- och glesbygd (PTS-ER-2019:19) där det framgår att småföretag har behov av snabba och flexibla leveranser och pakettjänster på landsbygden och i glesbygd. Motionären påpekar vidare att PTS förespråkar samverkan mellan offentliga och kommersiella aktörer för att uppnå effektiva lösningar i glesbygd. Med anledning av ett tidigare tillkännagivande av (bet. 2014/15:KU12 punkt 4, rskr. 2014/15:195) redogjorde regeringen (skr. 2019/20:75) för vilka åtgärder som hade vidtagits med anledning av initiativ till försöksverksamhet med samdistribution av tidningar och post. Regeringen hänvisade i sin skrivelse bl.a. till PTS besked om att samdistribution av post och tidningar redan förekom på flera orter men att myndigheten inte hade några verksamma rättsmedel för att genomföra försöksverksamhet på ett sådant sätt som hade förordat. Regeringen anförde vidare i skrivelsen att den inte hade möjlighet att använda rollen som ägare i Postnord för att genomdriva försök med samdistribution och hänvisade i sammanhanget till det rättsliga regelverkets begränsningar. Regeringen ansåg därmed att det aktuella tillkännagivandet var slutbehandlat men gjorde i likhet med myndigheten bedömningen att övergången till tvådagarsbefordran som införts genom en förordningsändring kunde underlätta samdistribution av post och tidningar. I Svensk postmarknad 2021 (PTS-ER-2021:10) noterar PTS att ett större inslag av samdistribution mellan marknadens aktörer skulle medföra en högre servicegrad och lägre kostnader för paketleveranser. PTS redovisar i rapporten ett antal exempel på samdistribution som redan förekommer, t.ex. genom att distributörer använder sig av samma underleverantör för transporter på vissa sträckor. Erfarenheter från förstudieprojektet ombudsplattform visar på att stora miljövinster och samhällsvinster finns att hämta genom samdistribution den sista milen. Samtransporter ger också möjligheter till nya servicepunkter, och i områden där det inte går att få till ombudslösningar är paketboxar ett alternativ. fick Myndigheten för press, radio och tv (MPRT) i uppdrag att utreda distribution av nyhetstidningar i hela landet (Ku2020/02690). Regeringen konstaterade i direktivet att tryckta nyhetstidningar som levereras till en läsares adress huvudsakligen distribuerades genom samdistribution eller postdistribution. En situation med varannandagsutdelning av post försämrade enligt regeringen allmänhetens tillgång till tryckta nyhetstidningar i hela landet. MPRT skulle därför utreda möjligheterna att genom upphandling eller på annat sätt säkerställa fortsatt distribution av posttidningar vid en varannandagsutdelning. MPRT redovisade uppdraget till regeringen . I slutrapporten föreslog myndigheten bl.a. att ett särskilt stöd för viss tidningsdistribution skulle införas . Stödet skulle lämnas för distributionen av tryckta abonnerade nyhetstidningar i områden där samdistribution inte erbjöds . föreslog regeringen sedermera att mediestöd för varannandagsutdelning skulle införas –2025 för att möjliggöra en fortsatt spridning av tryckta nyhetstidningar i områden där tidningsdistributionen påverkats av varannandagsutdelning av post. Svar på skriftlig fråga Förutsättningarna för samdistribution i landet uppmärksammades även i en skriftlig fråga (fr. 2018/19:120) till statsrådet . Statsrådet påminde då om att postlagen inte sätter några hinder i vägen för samdistribution av post, paket och tidningar och att Postnord inte har ensamrätt till utdelning i någon del av landet. Utskottet har tidigare behandlat yrkanden om samdistribution av post och tidningar, senast i betänkande 2020/21:TU4. Utskottet föreslog att skulle avslå yrkandena med hänvisning till de ansträngningar som redan görs för att effektivisera utdelningen och minska kostnaderna och miljöpåverkan från transporterna. biföll utskottets förslag. Utskottet vill inledningsvis framhålla att samdistribution av post och tidningar kan leda till besparingar och effektiviseringar i utdelningsverksamheten samt till minskad miljöpåverkan från transporterna. Utskottet konstaterar att det redan förekommer sådan samdistribution mellan vissa marknadsaktörer där det är praktiskt genomförbart. Utskottet välkomnar vidare att regeringen utifrån MPRT:s utredningsförslag återkom med ett förslag till mediestöd för varannandagsutdelning . Med hänvisning till ovanstående finner utskottet inget skäl att ta något ytterligare initiativ på området. Utskottet avstyrker därför motionerna 2021/22:2821 (M) yrkande 3, 2021/22:3394 (L) yrkande 66, 2021/22:3513 (L) yrkande 8 och 2021/22:3679 (C) yrkande 70. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om krav på installation av fastighets-boxar i flerfamiljshus. Utskottet hänvisar till den pågående utvecklingen när det gäller införandet av fastighetsboxar som bl.a. följer av föreskrifter. I motion 2021/22:1319 av (S) framförs att krav på fastighetsboxar bör övervägas i flerfamiljshus. Motionären påpekar att tekniska föreskrifter underlättar postutdelning i fastighetsboxar i flerfamiljshus som fastighetsboxar bidrar till bättre och effektivare service till landets invånare och förbättrar brevbärarnas arbetsmiljö. Riktlinjerna för hur utdelning av postförsändelser ska ske återges i Post- och allmänna råd (PTSFS 2008:6) om utdelning av post vid tillhandahållande av samhällsomfattande posttjänst.