bet · H901KrU3 · 2022-03-08 00:00:00 — Radio och tv i allmänhetens tjänst Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden, främst med hänvisning till pågående arbete och genomförda insatser. Motionerna handlar bl.a. om reformering av radio och tv i allmänhetens tjänst, beslut vid förhandsprövning av nya tjänster och distributionsformer. I betänkandet finns tio reservationer (M, SD, C, KD). Cirka 50 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /21 respektive 2021/22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Inför tillståndsperioden –2033 Finansiering av public service Beslut vid förhandsprövning av nya tjänster hos public service-företagen Distributionsformer för public services program Motionsyrkanden som bereds förenklat 1.Inför tillståndsperioden –2033, punkt 1 (M) 2.Inför tillståndsperioden –2033, punkt 1 (SD) 3.Inför tillståndsperioden –2033, punkt 1 (C) 4.Inför tillståndsperioden –2033, punkt 1 (KD) 5.Finansiering av public service, punkt 2 (M) 6.Finansiering av public service, punkt 2 (SD) 7.Beslut vid förhandsprövning av nya tjänster hos public service-företagen, punkt 3 (SD) 8.Beslut vid förhandsprövning av nya tjänster hos public service-företagen, punkt 3 (C) 9.Distributionsformer för public services program, punkt 4 (SD) 10.Distributionsformer för public services program, punkt 4 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motion från allmänna motionstiden /21 Motioner från allmänna motionstiden /22 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Utskottets förslag till riksdagsbeslut Inför tillståndsperioden –2033 2021/22:1841 av och (båda M) yrkande 3, 2021/22:2472 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2021/22:2629 av (M) yrkande 2, 2021/22:3368 av m.fl. (M) yrkande 9, 2021/22:3513 av m.fl. (C) yrkande 9 och 2021/22:4162 av m.fl. (KD) yrkande 27. Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (C) Reservation 4 (KD) Finansiering av public service 2021/22:2472 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2021/22:2629 av (M) yrkandena 3 och 4 samt 2021/22:3368 av m.fl. (M) yrkandena 10–12. Reservation 5 (M) Reservation 6 (SD) Beslut vid förhandsprövning av nya tjänster hos public service-företagen 2021/22:2472 av m.fl. (SD) yrkande 9 och 2021/22:3513 av m.fl. (C) yrkande 11. Reservation 7 (SD) Reservation 8 (C) Distributionsformer för public services program 2021/22:1841 av och (båda M) yrkande 4, 2021/22:2472 av m.fl. (SD) yrkandena 8 och 10, 2021/22:2864 av (M) yrkande 2 och 2021/22:4165 av m.fl. (KD) yrkande 2. Reservation 9 (SD) Reservation 10 (KD) Motionsyrkanden som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (L), (V), (M), Lawen Redar (S), (S), (M), (SD), (S), (C), (M), (SD), (S), (KD), (S), i (SD), (MP) och (M). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet 45 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /2021 respektive 2021/22 som handlar om förändringar i uppdrag för och finansiering av radio och tv i allmänhetens tjänst inför kommande tillståndsperiod 2026–2033, förhandsprövning av nya tjänster samt distributionsformer för public service. Utskottet förslår att 27 yrkanden bereds i förenklad form eftersom de tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . En förteckning över de behandlade förslagen finns i bilaga 1. Motionsförslag som bereds i förenklad form finns i bilaga 2. Utskottet fick information från (), () och (). Utredningen för innehållsvillkor på internet för public service (Ku 2021:01) informerade utskottet om förslagen i betänkande SOU 2022:5 Innehållsvillkor för public service på internet – och ordningen för beslut vid förhandsprövning. Radio- och tv-lagen (2010:696) innehåller bestämmelser om tv-sändningar, beställ-tv, sökbar text-tv, videodelningsplattformar, ljudradiosändningar och beställradio. I lagen (2018:1893) om finansiering av radio och tv i allmänhetens tjänst regleras formerna för medelstilldelning till de tre public service-företagen och finansiering av public service. Public service-företagens verksamhet omfattas även av bestämmelser i yttrandefrihetsgrundlagen (1991:1469). De mål för mediepolitiken som har beslutat är att stödja yttrandefrihet, mångfald, massmediernas oberoende, tillgänglighet samt att motverka skadlig mediepåverkan (prop. 2014/15:1 utg.omr. 17, bet. 2014/15:KrU6, rskr. 2014/15:96). Sändningstillstånd för public service-företagen 2020–2025 Sändningstillstånden för , SVT och UR, nedan public service-företagen, löper 2020–2025. Public service-företagens huvudsakliga uppdrag är att erbjuda ett mångsidigt programutbud som omfattar allt från det breda anslaget till mer särpräglade programtyper. Utbudet ska vara tillgängligt för alla, spegla mångfalden i hela landet och kännetecknas av god kvalitet, allsidighet och relevans. Verksamhetens betydelse för den fria åsiktsbildningen ska beaktas och utrymme ska ges för en mångfald av åsikter och meningsyttringar. I uppdraget ligger bl.a. att erbjuda ett mångsidigt kulturutbud, ett varierat utbud för barn och unga samt program på minoritetsspråk och en skyldighet att särskilt beakta behoven hos personer med funktionsnedsättning. För SR och SVT utgör nyhetsrapporteringen, nationellt och regionalt, en central del av verksamheten. Public service-företagen ska vidare genom sin verksamhet bidra till att stärka en livskraftig produktionsmarknad i hela landet. Kärnverksamheten utvidgades i de nuvarande sändningstillstånden till att omfatta tillhandahållanden av radio- och tv-program på public service-företagens egna plattformar på fritt tillgängliga och öppna delar av internet. Företagen har även fått möjlighet att tillgodoräkna sig en viss andel av programverksamheten på internet. Varje enskilt innehållsvillkor ska dock huvudsakligen uppfyllas i marknätet (prop. 2018/19:136, bet. 2019/20:KrU2, rskr. 2019/20:20). Inför tillståndsperioden –2033 Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att utreda tillstånds- och budgetprocessen inför sändningsperioden –2033 och bredden i public service-uppdraget. Utskottet hänvisar framför allt till kommande public service-dialog. Jämför reservation 1 (M), 2 (SD), 3 (C) och 4 (KD). m.fl. (M) föreslår i kommittémotion 2021/22:3368 yrkande 9 att regeringen tillsätter en ny public service-utredning med uppdrag att utreda en ny tillstånds- och budgetprocess inför sändningsperioden –2033. Motionärerna anför bl.a. att tillståndsprocessen bör inledas med en utveckling och precisering av vad radio och tv i allmänhetens tjänst bör ha för betydelse i ett nytt medielandskap. och (båda M) framför liknande resonemang om att public service-uppdraget bör renodlas i motion 2021/22:1841 yrkande 3. (M) framför i motion 2021/22:2629 yrkande 2 att regeringen bör se över vilka verksamheter som ska ligga inom public services uppdrag. m.fl. (SD) vill i kommittémotion 2021/22:2472 yrkande 1 att en genomgripande utredning tillsätts för att modernisera public service som system i syfte att uppnå en högre trovärdighet för public service. m.fl. (C) betonar i kommittémotion 2021/22:3513 yrkande 9 vikten av ett fortsatt brett uppdrag för public service. Enligt motionärerna är ett fortsatt brett uppdrag centralt för att utbudet ska fortsätta att vara relevant för många i , inte minst för personer med funktionsnedsättning. m.fl. (KD) vill i kommittémotion 2021/22:4162 yrkande 27 värna ett brett tillgängligt public service, med ett smalare uppdrag med fokus på samhällsinformation, oberoende och saklig nyhetsförmedling samt ett högkvalitativt kulturutbud. Motionärerna vill se ett tydligare fokus på det som är kärnan i public service-uppdraget. beslutade i enlighet med regeringens förslag i proposition 2018/18:136 Ett modernt public service nära publiken – villkor 2020–2025 att en s.k. public service-dialog ska genomföras under kommande tillståndsperiod med de tre public service-företagen och företrädare för regeringen (prop. 2018/19:136, bet. 2019/20:KrU2, rskr. 2019/20:20). Syftet är att ha en planerad översyn av public service-företagens uppdrag och förutsättningar , bl.a. mot bakgrund av medieutvecklingen. För att stärka verksamhetens legitimitet och för att stimulera till ett offentligt samtal om public service avser regeringen att även bjuda in branschaktörer och intresseorganisationer till dialogen. I övrigt är det en fråga för regeringen att bestämma de närmare detaljerna i public service-dialogens utformning och formerna för redovisning av denna utöver det att informeras. Under föregående tillståndsperiod hade regeringen () en s.k. halvtidsöversyn med public service-företagen där företagsledningarna bl.a. kunde ge sin syn på om de dåvarande villkoren hade gett avsedd effekt i verksamheten. Kultur- och demokratiministern redovisade resultatet av den översynen för kulturutskottet . Utskottet vill åter understryka den breda politiska enighet med vilken fattade beslut om innevarande sändningstillstånds huvuduppdrag, nämligen att erbjuda ett mångsidigt programutbud som omfattar såväl det breda anslaget som mer särpräglade programtyper tillsammans med verksamhetens viktiga roll för grävande journalistik och att granska samhällets makthavare. Utskottet ser ett behov av att belysa verksamhetens förutsättningar inför kommande tillståndsperiod. Detta kommer bl.a. att utföras inom ramen för public service-dialogen som beslutat om. Public service-företagens nya möjlighet att under pågående period tillgodoräkna sig en viss andel av programverksamheten på internet för att uppfylla sina uppdrag behöver följas upp. Aviserade ändringar i yttrandefrihetsgrundlagen fr.o.m. om vilka av de nuvarande innehållsvillkoren för public services sändningar i marknätet som är lämpliga att ställa upp för verksamheten på internet under resterande del av tillståndsperioden är en annan viktig fråga att följa. Nya sändningstillstånd brukar föregås av utredningar. Innevarande sändningstillstånd är inne på det tredje av och utskottets bedömning är att det finns tillräckligt med tid för att se över förutsättningarna inför den kommande åttaåriga tillståndsperioden –2033. Utskottet tycker att det i sammanhanget är värt att lyfta fram de satsningar som SR och SVT gör på sin nyhetsförmedling. Utveckling av nyhetsarbetet är ett prioriterat område för och utgör mer än hälften av det talade utbudet i företagets marksända kanaler och av det totala utbudet. SVT:s nationella nyheter och samhällsfakta utgör av företagets samlade programutbud för vuxna. etablerade SVT fyra nya redaktioner och ska det finnas 50 redaktioner runt om i landet, vilket i så fall blir en fördubbling jämfört med . Utskottet finner inga skäl att rikta något tillkännagivande till regeringen i enlighet med motionsyrkandena och avstyrker därmed motionerna 2021/22:1841 (M) yrkande 3, 2021/22:2472 (SD) yrkande 1, 2021/22:2629 (M) yrkande 2, 2021/22:3368 (M) yrkande 9, 2021/22:3513 (C) yrkande 9 och 2021/22:4162 (KD) yrkande 27. Finansiering av public service Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om finansiering av public service. Utskottet hänvisar bl.a. till genomförda åtgärder och det utredningsarbete som låg till grund för den förändrade betalningsmodellen för public service. Jämför reservation 5 (M) och 6 (SD). I kommittémotion 2021/22:3368 föreslår m.fl. (M) att olika anslagsnivåer, och därmed också nivån på public service-avgiften, bör prövas inom ramen för en ny tillstånds- och budgetprocess utifrån underlag som public service-företagen själva tar fram (yrkande 10), att public service-avgiften bör balanseras för att undvika ett för stort överskott på public service-kontot (yrkande 11) samt att regeringen bör utreda public service-avgiftens tekniska utformning och dess negativa marginaleffekter på jobb och tillväxt samt återkomma med eventuella förslag på justeringar (yrkande 12). Motionärerna menar bl.a. att public service har stora resurser och en privilegierad ställning genom att dess intäkter är reglerade, förutsägbara och oberoende av marknadens förändringar samt att skattebetalarna har ett legitimt intresse av att skattemedel används effektivt. Även vill i motion 2021/22:2629 att ekonomin för public service ses över (yrkande 3) liksom att det ses över om det är möjligt att ta bort eller avsevärt sänka public service-avgiften (yrkande 4). I kommittémotion 2021/22:2472 yrkande 3 av m.fl. (SD) tar motionärerna upp att kostnaderna för public service ska minska och att det bör utredas hur en effektivisering på bästa sätt kan uppnås. För att ge tydliga och stabila planeringsförutsättningar samt minska möjligheten för och regeringen att detaljstyra verksamheten vid public service-företagen, fattar beslut om tilldelning av avgiftsmedel för hela tillståndsperioden (prop. 2017/18:261, bet. 2018/19:KrU2, rskr. 2018/19:24). Den beslutade årliga uppräkningen om uppgår till ca . De tre public service-företagen tilldelades sammanlagt 8 från public service-kontot . betalar alla som är obegränsat skattskyldiga, som har en beskattningsbar förvärvsinkomst och som vid beskattningsårets ingång har fyllt en public service-avgift. Regeringens utgångspunkt för beräkningen av avgiftens storlek är att avgiftsmedlen ska täcka kostnaderna för public services verksamhet. Avgiften ska betalas av den beskattningsbara förvärvsinkomsten. beräknades det innebära en inkomst motsvarande 2,092 inkomstbasbelopp för beskattningsåret, vilket resulterade i en public service-avgift om högst per person (prop. 2017/18:261, bet. 2018/19:KrU2, rskr. 2018/19:24). Avgiftsintäkterna från public service-avgiften har enligt regeringen varit något högre än beslutad medelstilldelning till public service-företagen. uppgick public service-avgiften till maximalt per person. Därför har avgiftssänkningar genomförts. uppgick public service-avgiften till maximalt per person och beräknas avgiften som högst uppgå till per person. Public service-avgiften utreddes av Parlamentariska public service-kommittén (Ku 2016:06) som i sitt delbetänkande presenterade förslag på en uppbördsmodell som bedömdes vara långsiktigt stabil och legitim samt värnade public service-företagens oberoende. Kommittén gjorde även en bedömning av den föreslagna modellens för- och nackdelar jämfört med dåvarande radio- och tv-avgift. I betänkandet presenterades förslagens konsekvenser, däribland fördelnings- och samhällsekonomiska effekter (SOU 2017:79). beslutade i enlighet med regeringens förslag, som i stort överensstämde med utredningens (prop. 2017/18:261, bet. 2018/19:KrU2, rskr. 2018/19:24). De avgiftsmedel som tar in förs över till ett räntebärande konto (public service-kontot) i som Kammarkollegiet förvaltar. Avgiftsmedlen hanteras därmed åtskilda från övriga medel i statens budget. Kammarkollegiet beräknade ett överskott på public service-kontot vid (Ku2021/00738). Regeringen menar att det delvis beror på att avgiftssänkningen som gjordes 2021 ännu inte slagit igenom på kontot. Pandemins eventuella effekt på avgiftsintäkterna är inte heller känd enligt regeringen. Regeringen förväntar sig vidare att överskottet minskar i samband med den avräkning som genomförs senast . Regeringen bedömde att ytterligare en sänkning av avgiften borde genomföras för att avgiftsintäkterna bättre ska motsvara medelstilldelningen samt för att undvika ett alltför stort överskott på kontot. Enligt regeringen har man tagit hänsyn till den osäkerhet som råder i samband med avräkningen . Public service-avgiften sänktes i enlighet med regeringens förslag (prop. 2021/22:1 utg. omr. 17, bet. 2021/22:KrU1, rskr. 2021/22:85). Utskottet kan konstatera att den betalningsmodell för public service som infördes föregicks av en bred enighet om att den tidigare licensfinansieringen hade spelat ut sin roll för att trygga en oberoende och stark public service som ska ses som en kollektiv nyttighet som gynnar alla medborgare. Utskottet konstaterar här att Parlamentariska public service-kommittén analyserade möjliga alternativa modeller utifrån områdets särskilda krav och mål samt beaktade vem som ska vara betalningsskyldig och om betalningsskyldigheten skulle knytas till innehav av viss mottagningsutrustning. Utskottet menar att kommitténs konsekvensanalys av förslagen gjordes i enlighet med kommittéförordningen (1998:1474) och visar att public service-avgiften är solidarisk, inte minst utifrån ett ungdoms- och jämställdhetsperspektiv. Utskottet har uttryckt vikten av att public service-kontot balanseras för att undvika överskott. Utskottet noterar att regeringen vidtar åtgärder för att public service-kontot ska vara i balans. har även återkommande fattat beslut om ändringar i lagen (2018:1893) om finansiering av radio och tv i allmänhetens tjänst för att sänka public service-avgiften så att den årliga insättningen på public service-kontot motsvarar beslut om medelstilldelning för perioden –2025. Utskottet finner sammanfattningsvis inga skäl att tillstyrka motionerna 2021/22:2472 (SD) yrkande 3, 2021/22:2629 (M) yrkandena 3 och 4 samt 2021/22:3368 (M) yrkandena 10–12. Beslut vid förhandsprövning av nya tjänster hos public service-företagen Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om förhandsprövning av nya tjänster inom ramen för public service-uppdraget med hänvisning till pågående arbete. Jämför reservation 7 (SD) och 8 (C). m.fl. (SD) vill i kommittémotion 2021/22:2472 yrkande 9 att förhandsprövningar inte ska göras av en myndighet under regeringen. Motionärerna är skeptiska till om det är politikers och särskilt regeringens uppdrag att avgöra om public service-företagen ska få lov att starta nya tjänster. m.fl. (C) framför i kommittémotion 2021/22:3513 yrkande 11 behovet av ökat oberoende för public service. Motionärerna menar att oberoendet är centralt för att public service ska kunna uppfylla uppdragets demokratiska syfte. Detta bör enligt motionärerna även fastslås i fråga om förhandsprövningen så att regeringen inte är inblandad i beslutsfattande vad gäller förhandsprövningen. Public service omfattas av statsstödsreglerna eftersom verksamheten bekostas av allmänna medel och har en potentiell påverkan på konkurrensen och handeln mellan EU:s medlemsstater. Det är bara som kan godkänna statsstöd. finns i ett system med förhandsprövning utformat i enlighet med det som anges i Europeiska kommissionens tolkningsmeddelande om tillämpningen av statligt stöd på radio och tv i allmänhetens tjänst (EUT C 257, 27.10.2009) och med beaktande av det s.k. Amsterdamprotokollet (Protokoll om systemet för radio och tv i allmänhetens tjänst (EGT C 340, 10.11.1997). Förhandsprövningen av nya tjänster ska säkerställa att statligt stöd används för tjänster som bidrar till att public service-uppdraget uppfylls utan att påverka konkurrensen på mediemarknaden på ett otillbörligt sätt. Förhandsprövningen regleras i medelsvillkoren för public service-företagen. Bestämmelser om processen finns i förordningen (2019:1256) om uppgifter för Myndigheten för press, radio och tv vid förhandsprövning av tjänster hos public service-företagen. Myndighetens uppgift är att bereda ärenden med anmälningar om nya tjänster och göra en bedömning som överlämnas till regeringen. Det är regeringen som slutligen avgör om nya tjänster av betydelse eller väsentliga ändringar i befintliga tjänster inom ramen för den kompletterande verksamheten som public service-företagen vill lansera ska godkännas. Skälet till denna ordning är att det är regeringen som utifrån beslut formulerar uppdraget till public service (prop. 2018/19:136 49 och prop. 2008/09:195). riktade ett tillkännagivande till regeringen om att tillsätta en utredning som ser över möjligheterna till en ordning för förhandsprövning där regeringen inte är den sista instansen (bet. 2019/20:KrU2 punkt 6, rskr. 2019/20:20). Regeringen har konstaterat att det finns nackdelar med att regeringen beslutar om godkännande av tjänster som anmäls för förhandsprövning. Att regeringen fattar det slutliga beslutet skulle kunna uppfattas som politisk styrning som påverkar oberoendet för public service negativt (prop. 2018/19:136). Regeringen tillsatte en utredning om innehållsvillkor för public service på internet och ordningen för beslut vid förhandsprövning för att bl.a. analysera möjligheterna att ändra befintlig ordning, vilken instans – befintlig eller ny – som bör fatta det slutliga beslutet vid en förhandsprövning och om det finns behov av att beslut ska kunna överklagas. Utredaren ska enligt direktiven ta hänsyn till att public service verkar på en konkurrensutsatt marknad med snabb teknikutveckling och att avgiftsmedlen ska används på ett effektivt sätt (dir. 2021:19). Utredningen föreslår att Myndigheten för press, radio och tv ska fatta beslutet vid en förhandsprövning för att minska risken att beslutet uppfattas som politisk styrning. Utredningen ser detta som ytterligare en komponent för att värna public service-företagens oberoende. Beslut bör kunna överklagas och ändring av ordningen för förhandsprövningen föreslås träda i kraft (SOU 2022:5). Utskottet har tagit del av utredningens betänkande och finner ingen anledning att föregripa den pågående beredningen av utredningens förslag. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2021/22:2472 (SD) yrkande 9 och 2021/22:3513 (C) yrkande 11. Distributionsformer för public services program Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om distributionsformer för public service, främst med hänvisning till pågående arbete. Jämför reservation 9 (SD) och 10 (KD). I kommittémotion 2021/22:2472 av m.fl. (SD) vill motionärerna att public service-företagens webbinnehåll ska inkluderas i sändningstillstånden (yrkande 8) och att regeringen tillsätter en utredning som ser över frågan om övergången från marksänd tv till andra distributionssätt (yrkande 10). Motionärerna menar att bl.a. public service-företagens webbplatser innehåller mycket som vanliga tv-sändningar inte innehåller samt att det behöver klargöras om marknätet ska finnas kvar och hur stor andel av public services utbud som ska sändas via etern. I kommittémotion 2021/22:4165 yrkande 2 vill m.fl. (KD) säkerställa att personer med funktionsnedsättning får tillgång till de medier som har vuxit fram , t.ex. webb-tv. Motionärerna för bl.a. fram att medieutbudet för personer med funktionsnedsättning behöver ses över i takt med att medielandskapet förändras samt att det är viktigt att public services utbud, särskilt UR:s, är tillgängligt för personer med funktionsnedsättning och möter minoriteters behov och önskemål. och (båda M) föreslår i motion 2021/22:1841 yrkande 4 att regeringen framöver ska sträva efter att formulera public service-företagens uppdrag på ett sätt som inte begränsar deras uppdrag till specifika tekniska distributionskanaler. (M) vill i motion 2021/22:2864 yrkande 2 att det ska utvärderas i vilken grad medieaktörer levererar sitt programinnehåll utan att hänvisa till externa distributionsplattformar. Motionären menar att det är ett störande moment för många att program på radio och tv allt oftare hänvisar till olika appar, poddar, SVT Play etc. Enligt nuvarande sändningstillstånd ska av den fast bosatta befolkningen kunna ta emot public services sändningar i marknätet. Myndigheten för press, radio och tv och Nordicom konstaterar i en rapport att huvuddelen av de privatägda kanalerna kan hänföras till tre aktörer som tillsammans med SVT står för av det samlade linjära tv-tittandet i . Enligt rapporten kan man inte förvänta sig att utbudet eller antalet tillståndshavare på marknaden för linjär tv kommer att förändras i någon större omfattning (Medieutveckling – Medieekonomi 2020). Enligt samma studie finns det ett fortsatt intresse för att sända tv i marknätet. Andelen abonnenter av betal-tv i marknätet sjunker dock vilket påverkar tillståndshavarnas intäkter. Avgörande för ett programföretags vilja att sända tv i marknätet är enligt rapporten, förutom för public service, möjligheten till intäkter.