bet · H901TU8 · 2022-03-25 00:00:00 — I samband med utskottets beredning av budgetpropositionen och regeringens återrapportering av tillkännagivandet påtalades att utskottet med anledning av regeringens hantering av tillkännagivanden om har funnit det nödvändigt att i betänkande 2021/22:TU4 Det nationella basutbudet av flygplatser föreslå ett utskottsinitiativ om att godkännande bör hämtas in innan ändringar genomförs i det nationella basutbudet av flygplatser, se nedan. tillkännagivande 2021 om det nationella basutbudet av flygplatser Med stöd av sin initiativrätt enligt 9 kap. 16 § riksdagsordningen beslutade att rikta ett tillkännagivande till regeringen om att godkännande bör hämtas in innan ändringar genomförs i det nationella basutbudet av flygplatser (bet. 2021/22:TU4, rskr. 2021/22:81). I sin beredning av ärendet pekade utskottet på att frågan om flygets förut-sättningar till och från är en nationell angelägenhet och menade att regeringen under sina vid makten har underlåtit att bygga ut och utveckla och att regeringen nu äventyrar återstarten av det svenska flyget genom att vilja lägga ned . Utskottet påminde även om att en majoritet av partier därefter i tillkännagivandet anfört att ett beslut om framtiden för tidigast kan tas när flygbranschen har återhämtat sig efter coronapandemin och det går att göra tillförlitliga prognoser om flygets utveckling. I det tidigare tillkännagivandet konstaterades också att regeringen senast borde återkomma till med en plan för utveckling och utökning av för att säkra en framtida tillräcklig flygkapacitet i . Utskottet noterade att regeringen hade meddelat att arbetet med tillkännagivandet inte kommer att kunna ske inom den tid som angetts av . Utskottet framhöll att regeringen efter tillkännagivande hade möjlighet att ge utredaren ett nytt och breddat uppdrag i linje med beslut men i stället valde att bortse från detta och gå vidare med arbetet för en förtida stängning av . Utskottet konstaterade att utredaren presenterade förslaget om den fortsatta processen med en förtida nedläggning av och hade skickat utredningen på remiss. Utskottet vill inledningsvis påminna om att ett av de fokusområden som lyftes fram i den svenska flygstrategin handlade om att bör stärkas som nav och storflygplats och att det därefter inte har uttalats någon ändring i frågan. När det gäller framtiden för har både Swedavia och Infrastrukturdepartementet i närtid genomfört utredningar och analyser som behandlar frågan, och utredningarna har därefter varit föremål för remiss-behandling fram till . Utskottet ser positivt på det arbete som gjorts och att dessa underlag nu ligger till grund för det uppdrag som infrastruktur-ministern presenterade så sent som med fokus på att ta fram underlag till en plan för framtida utveckling och utökning. Resultatet av uppdraget ska presenteras . Vidare välkomnar utskottet infrastrukturministerns uttalanden i en inter-pellationsdebatt om att regeringen berett utrednings-direktiven med syftet att titta på hur kapacitet kan säkras och hur inrikesflyget ska kunna inrymmas där, med både bra slottider och bra möjligheter för flyg från hela landet. Utskottet ser även positivt på infrastrukturministerns uttalande om att utgångspunkten måste vara att ha bra faktaunderlag om framtid men också om hur kapaciteten på kan säkras. Detsamma gäller uttalandet om att se om det är möjligt att göra det som behövs för att långsiktigt säkra framtid och ha ett underlag som förmår att rekrytera till internationella direktförbindelser. Utskottet välkomnar slutligen vad infrastrukturministern anförde i sitt interpellationssvar om förhoppningen att föra en bra dialog med partier och att kunna hitta en gemensam överenskommelse om flygets struktur framöver. Mot bakgrund av vad som anförts ovan finner utskottet inte anledning att ta något initiativ i frågan och avstyrker därmed motionerna 2021/22:533 (M), 2021/22:1821 (M), 2021/22:2952 (SD) yrkandena 3 och 4, 2021/22:2982 (KD), 2021/22:3373 (M), 2021/22:3425 (M) yrkande 9, 2021/22:3754 (M) yrkandena 2, 9 och 10 samt 2021/22:3879 (KD) yrkandena 65 och 66. Finansiering och stöd till regionala flygplatser Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om finansiering och stöd till regionala flygplatser med hänvisning till vidtagna och pågående insatser. Utskottet framhåller de regionala flygplatsernas betydelse för att uppnå en god tillgänglighet i hela och påminner om att har beslutat att tillföra särskilda medel i form av driftsstöd. Utskottet ser även positivt på att regeringen har initierat en översyn som bl.a. kommer att läggas till grund för att tydliggöra statens ansvar och roll som stödgivare till icke-statliga flygplatser med utgångspunkt i de transportpolitiska målen. Jämför reservation 4 (M), 5 (SD), 6 (C), 7 (KD) och 8 (L). I kommittémotion 2021/22:3754 av m.fl. (M) yrkande 6 framhålls behovet av de regionala flygplatsernas långsiktiga överlevnad. Motionärerna vill därför att man utreder en modell där de regionala flygplatsernas underskott till större del än täcks av staten. Motionärerna framhåller vidare i yrkande 16 behovet av att säkerställa en långsiktig tillgång till infrastruktur för flygets utveckling. Motionärerna pekar på att har en väl uppbyggd flyginfrastruktur med många små, medelstora och stora flygplatser över hela landet som riskerar att brytas sönder. I kommittémotion 2021/22:2451 av m.fl. (SD) yrkande 20 påtalas behovet av att värna regionala flygplatser. Motionärerna menar att inrikesflyget är hotat och att staten har ett särskilt ansvar för att ge de regionala flygplatserna rimliga förutsättningar för överlevnad och utveckling. I kommittémotion 2021/22:2952 av m.fl. (SD) yrkande 18 föreslås att ett utökat och förutsägbart driftsstöd till de icke-statliga flygplatserna utreds. Enligt motionärerna borde det ligga i statens intresse att ha en väl fungerande flyginfrastruktur och tillgänglighet i hela landet. m.fl. (C) framhåller i kommittémotion 2021/22:3242 yrkande 12 behovet av att säkerställa de regionala flygplatserna i syfte att de också framgent ska vara noder för att utveckla besöksnäringen i glesbygden. Motionärerna vill att staten i större utsträckning ska gå in med ekonomiska garantier och se till så att verksamheten fungerar. I kommittémotion 2021/22:3679 av m.fl. (C) yrkande 13 anförs att regeringen bör återuppta, slutföra och offentliggöra arbetet med den nationella flygplatsöversynen. Motionärerna pekar på att det aldrig presenterades någon slutrapport och att det fortfarande inte har kommit fram några svar eller förslag från denna översyn. Motionärerna lämnar vidare i yrkande 28 förslag om att låta utreda Swedavias vinstdelningsmodell. Motionärerna menar att vinstdelningsmodellen bör ses över i syfte att uppnå en bättre intäktsfördelning samt stärka de regionala flygplatsernas funktionalitet. Motsvarande förslag lämnas i kommittémotion 2021/22:3683 av m.fl. (C) yrkandena 5 och 10. I kommittémotion 2021/22:3879 av m.fl. (KD) yrkande 72 framhålls behovet av att värna de regionala flygplatserna och deras fortlevnad. Motionärerna pekar på att flyget behövs för att hela ska leva och utgör en viktig komponent för fler jobb och ökad konkurrenskraft. I kommittémotion 2021/22:3394 av m.fl. (L) yrkande 22 framhålls behovet av att säkerställa en långsiktig nationell tillgång till infrastruktur för flygets utveckling. Motionärerna pekar på att flyget ur ett infrastrukturellt kostnadsperspektiv är ett effektivt transportmedel som med anledning av geografiska förutsättningar spelar en viktig roll i vårt samlade transportsystem. Vidare påtalar motionärerna i yrkande 23 behovet av att kartlägga de regionala flygplatsernas ekonomiska situation och att arbeta fram en långsiktig och hållbar strategi för att säkerställa de regionala flygplatsernas utveckling. Motionärerna pekar på att de regionala flygplatserna står inför stora utmaningar oaktat de som covid-19-pandemin har orsakat. I motion 2021/22:1055 av (S) framhålls flygets betydelse för . Motionären pekar på att det är av yttersta vikt att staten tar ansvar för att effektivt binds samman med resten av så att hela landet kan leva. I motion 2021/22:505 av (M) föreslås att det skapas ett regelverk för stöd till regionala internationella flygplatser för ett robust infrastruktursystem att lita på för hela . Enligt motionären har en viktig funktion som en sydlig port till och är en betydande tillväxtmotor i det regionala näringslivet i . I motion 2021/22:1675 av (M) yrkande 4 framhålls behovet av att säkra överlevnaden av Trollhättan-Vänersborgs flygplats liksom andra regionala flygplatser. Motionären pekar på att de regionala flygplatserna är av nationell betydelse och behöver ges ett ökat nationellt stöd. I motion 2021/22:1704 av m.fl. (M) framhålls behovet av att ta fram en strategi för att säkra de regionala flygplatsernas överlevnad. Enligt motionärerna kommer de regionala flygplatserna runt om i landet att fortsätta behövas genom att de bidrar till att företag, både i städer och utanför, kan knyta viktig kompetens till sig och bidra till ökad tillväxt. I motion 2021/22:1836 av m.fl. (M) föreslås att ska komma i fråga för statliga medel. Enligt motionärerna är flygplatsen av stor strategisk betydelse. I motion 2021/22:2378 av m.fl. (M) yrkande 9 efterfrågas en översyn av ansvarsfördelningen i fråga om Airport. Motionärerna pekar på att den kommunägda Airport är enda kommersiella flygplats och att den på samma gång är av stort nationellt intresse genom både den brandövervakning och det räddningsflyg som bedrivs där. I motion 2021/22:2960 av och (båda M) yrkande 1 efterfrågas åtgärder för att säkerställa drift och trafik på Trollhättan-Vänersborgs flygplats. Enligt motionärerna är Trollhättan-Vänersborgs flygplats en regional flygplats som är oerhört viktig för sitt närområde, men det leder till oro att den inte prioriteras av regeringen. Motionärerna påtalar vidare i yrkande 2 behovet av att säkerställa Trollhättan-Vänersborgs flygplats långsiktiga utveckling. Enligt motionärerna måste det till åtgärder för att säkra en långsiktig överlevnad för flygplatsen. Motionärerna påtalar vidare i yrkande 3 behovet av att långsiktigt säkra inrikesflyget. Enligt motionärerna är våra regionala flygplatser ett nav och en förutsättning för många av företagens verksamheter. I motion 2021/22:3425 av Boriana m.fl. (M) yrkande 8 framhålls betydelsen av en välfungerande flygtrafik i . Enligt motionärerna är tillgången till bra flygförbindelser avgörande för tillväxten och det behövs ett förhållningssätt hos regeringen som beaktar företagens behov som användare av flyg. I motion 2021/22:179 av (SD) påtalas behovet av att utreda ett utökat och förutsägbart driftsstöd till de icke-statliga flygplatserna. Enligt motionären borde det ankomma på staten att se till att man har en fungerande flyginfrastruktur och tillgänglighet för hela landet. och (båda C) vill i motion 2021/22:3519 att möjligheten till ett ökat ekonomiskt driftsbidrag till kommunala flygplatser med statligt upphandlad flygtrafik ses över. Enligt motionärerna står det nu alltmer klart att dessa små flygplatser är i akut behov av ökade driftsbidrag för att kunna säkerställa öppna flygplatser. I motion 2021/22:1473 av (KD) yrkande 1 efterfrågas en översyn av hur finansieringen av våra kommunala och regionala flygplatser ska se ut . Motionären framhåller att är tredje största flygplats och att den förutom internationella passagerarflygningar har viktiga nationella beredskapsuppdrag kopplat till bl.a. . Motionären påtalar vidare i yrkande 2 behovet av en översyn av hur många flygplatser som bör finnas i landet samt var de ska finnas geografiskt. Enligt motionären är båda dessa aspekter viktiga inte minst ur ett klimat- och beredskapsperspektiv. beslutade den dåvarande regeringen att tillkalla en särskild utredare med uppgift att se över det svenska flygplatssystemet. Syftet med översynen var att, med utgångspunkt i de transportpolitiska målen, lämna förslag till inriktning och prioritering av det långsiktiga statliga ansvaret för flygplatser (dir. 2006:60). beslutades om tilläggs-direktiv till utredningen (dir. 2006:104) som innefattade att analysera och ge förslag i de delar som rör internationell tillgänglighet, stödsystemets utformning, flygfrakt samt () organisation och finansiering. Genom ytterligare ett tilläggsdirektiv (dir. 2007:1) tidigarelades tidpunkten för redovisning av uppdraget till . I den flygplatsutredning som presenterades 2007 föreslogs att , , , , , , , , och skulle ingå i kategorin nationellt strategiska flygplatser. Vidare föreslogs en kategori med regionalt strategiska flygplatser där , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , och skulle ingå. I enlighet med flygplatsutredningens förslag övertog det statliga bolaget de flygplatser som dittills tillhört LFV, se nedan. De icke-statliga flygplatserna med reguljär trafik drivs numera i huvudsak av kommuner och regioner och i vissa fall av privata ägare. Dessa flygplatser företräds av (). SRF är ett samarbetsorgan för icke-statliga flygplatser. SRF verkar för att utveckla flygtrafiken och därmed tillgängligheten för alla regioner. SRF har 33 medlemsflygplatser och finns över hela landet från i norr till i söder. SRF har även som uppgift att stödja flygplatserna i att minska sina kostnader samt att öka intäkterna, vilket bl.a. sker genom gemensamma upphandlingar av materiel och tjänster då likartade behov finns hos medlemmarna. För att ytterligare bidra till de icke-statliga flygplatsernas effektivisering bedriver SRF ett antal projekt som tillsätts efter medlemmarnas behov och önskemål. Dessa projekt har bl.a. resulterat i ett gemensamt kvalitetsledningssystem, utbildningar, marknadsinsatser och databaser. Driftsstöd till icke-statliga flygplatser Driftsstödet till icke-statliga flygplatser består av två delar, ett stöd till icke-statliga flygplatser med upphandlad trafik och ett stöd till icke-statliga flygplatser utan upphandlad trafik. Driftsstödet till icke-statliga flygplatser som inte har trafik under allmän trafikplikt regleras i förordningen (1997:263) om länsplaner för regional transportinfrastruktur. För att driftsstödet ska kunna beviljas och betalas ut till en specifik flygplats ska regionen anse att flygplatsen är strategiskt viktig. Stödet förutsätter vidare att regionen i sin roll som länsplaneupprättare i respektive län har prioriterat stödet i länsplanen under aktuellt budgetår. Icke-statliga flygplatser med upphandlad flygtrafik kan ansöka om årligt statligt driftsstöd för att täcka delar av underskott i flygplatsens drift. Syftet med driftsstödet är att bidra till att säkerställa en interregional flygtrafikförsörjning i hela landet. Driftsstödet beräknas enligt en fördelningsmodell som utvecklar och som bygger på ett antal kostnads- och intäktsfaktorer. Stödet kan aldrig bli högre än det verkliga underskottet. Tanken är att modellen ska vara transparent och enkel i sin utformning och ge incitament att effektivisera flygplatsdriften. Regeringen beslutade om en svensk flygstrategi för flygets roll i framtidens transportsystem (N2017/00590). I den nationella flygstrategin understryks de icke-statliga flygplatsernas betydelse för att uppnå en god tillgänglighet i hela landet. I flygstrategin konstateras att de kommunala och privata flygplatserna är betydligt fler till antalet än de statliga flygplatserna som de volymmässigt, med några undantag, är avsevärt mindre. Vidare redovisas i flygstrategin att den stora majoriteten av de icke-statliga flygplatserna redovisar återkommande driftsunderskott och att staten därför bidrar med transportpolitiskt motiverat ekonomiskt stöd för driften av vissa icke-statliga flygplatser. Anslaget 1:6 ersättning avseende icke statliga flygplatser Inom utgiftsområde 22 Kommunikationer ingår anslaget 1:6 ersättning avseende icke statliga flygplatser. Detta anslag får användas för utgifter för att finansiera delar av driftsunderskott vid kommunala och privata flygplatser som trafikeras av flyglinjer som upphandlas av staten. Anslaget får vidare användas för utgifter för att upprätthålla beredskap för samhällsviktiga transporter på vissa flygplatser. Anslaget fick därutöver användas för stödlån för att täcka underskott till följd av pandemin hos leverantörer av flygtrafiktjänst vid icke-statliga flygplatser. beslutade om budgeten och att anslaget 1:6 Ersättning avseende icke statliga flygplatser ska uppgå till (prop. 2021/22:1 utg.omr. 22, bet. 2021/22:TU1, rskr. 2021/22:98). I detta ingick ett extra tillskott om mot bakgrund av att behovet av temporära beredskapsflygplatser har ökat under pandemin och för att säkerställa en fortsatt god tillgänglighet till beredskapsflygplatser för samhällsviktiga flygtransporter även . Swedavia och det nationella basutbudet av flygplatser Det statligt helägda bolaget äger, driver och utvecklar tio flygplatser som ingår i det nationella basutbudet. Bakgrunden till inrättandet av och det nuvarande systemet med ett nationellt basutbud kan sammanfattas enligt följande. I propositionen Framtidens resor och transporter – infrastruktur för hållbar tillväxt (prop. 2008/09:35) gjorde den dåvarande regeringen bedömningen att staten bör ansvara för att tillhandahålla ett nationellt basutbud av flygplatser för att säkerställa en god interregional och internationell tillgänglighet. Regeringen menade att åtminstone följande flygplatser borde ingå i detta utbud: /, , , , , /, /, , och Åre/. beslutade regeringen att fastställa det nationella basutbudet av tio flygplatser (N2009/2391). Syftet med det nationella basutbudet är att dessa flygplatser ska utgöra stommen i ett effektivt och långsiktigt hållbart flygtransportsystem och säkerställa en grundläggande interregional tillgänglighet i hela landet. föreslog den dåvarande regeringen att flygplatsverksamheten vid LFV skulle överföras till ett eller flera av staten direkt eller indirekt helägda aktiebolag (prop. 2009/10:16). Bolaget eller bolagen skulle enligt förslaget ansvara för drift, utveckling och finansiering av sina flygplatser. I propositionen framfördes att staten genom lagstiftning kommer att kunna reglera en rad frågor om flygplatser, t.ex. anläggning, ombyggnad av flygplatser och säkerhet. Regeringen anförde vidare att den har fastställt ett nationellt basutbud av flygplatser och att dessa ska utgöra stommen i flygtransportsystemet och säkerställa grundläggande interregional tillgänglighet i landet. Andra flygplatser borde enligt regeringen kunna övertas av t.ex. kommuner eller näringsliv och även läggas ned. Utskottet välkomnade regeringens förslag och bedömde att en bolagisering av flygplatsverksamheten skulle komma att bidra till att skapa en effektiv och lönsam verksamhet som aktivt medverkar till utveckling av transportsektorn och som inom ramen för affärsmässighet främjar att de transportpolitiska målen uppnås (bet. 2009/10:TU7, rskr. 2009/10:114). Det nya bolaget, , bildades och ansvarar för de statliga flygplatser som ingår i det nationella basutbudet. Bolag med statligt ägande styrs liksom privatägda bolag i första hand av aktiebolagslagen (2005:551). Det innebär bl.a. att bolagsstämman är bolagets högsta beslutande organ och det forum vid vilket staten som ägare utövar sitt inflytande över bolaget. Det innebär också att styrelsen är ytterst ansvarig för bolagets verksamhet och att det är styrelsen som fattar beslut av strategisk eller operativ karaktär, såsom om strukturfrågor och investeringsvolymer. Sådana beslut ska enligt styrmodellen fattas på affärsmässiga grunder, inom ramen för bl.a. de avkastningsmål som ägaren har beslutat om. Näringsministern ansvarar för en enhetlig ägarpolitik för bolag med statligt ägande och är ansvarigt statsråd för bl.a. . Genom bolagsordningen bestämmer ägaren bolagets verksamhetsföremål och vissa angivna ramar för verksamheten (3 kap. 1 § aktiebolagslagen). Verksamhetsföremålen ska ha sin grund i beslut. När det gäller ska bolaget enligt ägaranvisningen, som liksom bolagsordningen har beslutats av bolagsstämman, inom ramen för transportpolitikens funktions- och hänsynsmål, mäta och redovisa utfall för fem indikatorer inom områdena tillgänglighet, transportkvalitet, säkerhet och miljö. Regeringen beslutade om en svensk flygstrategi för flygets roll i framtidens transportsystem (N2017/00590). Airport ingår som en av tio svenska flygplatser som utgör det nationella basutbudet av flygplatser för att säkerställa ett effektivt och långsiktigt hållbart flygtransportsystem som garanterar en grundläggande interregional tillgänglighet i hela landet. Airport hanteras därmed av det statligt ägda bolaget . antog nya riktlinjer som innebär att offentligt stöd till drift av flygplatser tillåts . riktlinjer är tillämpliga på både icke-statliga flygplatser med upphandlad trafik och icke-statliga flygplatser utan upphandlad trafik. Exempel på driftsstöd i är ekonomiska stöd till icke-statliga flygplatser med upphandlad trafik som fördelar samt kommunala stöd till regionala flygplatser. Statsstöd till investeringar i flygplatsinfrastruktur är tillåtet om det finns ett verkligt transportbehov och offentligt stöd är nödvändigt för att säkerställa en regions förbindelse med omvärlden. Detta omfattar alla typer av offentliga bidrag, både statliga och kommunala. Riktlinjerna definierar maximalt stöd i relation till flygplatsens storlek. Syftet är att säkerställa en så korrekt blandning av privata och offentliga investeringar som möjligt. Stödmöjligheterna är därför större för mindre flygplatser än för större. Det finns även särregler som tillåter mer stöd för flygplatser i glesbefolkade och avlägsna områden. Europeiska kommissionen fastställde nya riktlinjer för offentliga investeringar samt för driftsstöd till bl.a. flygplatser (förordning (EU) 2017/1084). Investeringsstöd kan därmed ges till regionala flygplatser med en genomsnittlig årlig trafikvolym på upp till 3 miljoner passagerare och syftet med detta är att förbättra vissa regioners tillgänglighet och främja den lokala utvecklingen beroende på de särskilda egenskaperna hos varje flygplats. Investeringsstödet stöder prioriteringarna i 2020-strategin genom att bidra till ytterligare ekonomisk tillväxt och till att mål av gemensamt unionsintresse uppnås. I gäller detta för alla icke-statliga flygplatser. När det gäller driftsstöd till mycket små flygplatser som har högst 200 000 passagerare kommer dagens stödformer att kunna fortsätta. Flygplatser med passagerarantal över 200 000 måste fortsätta att lämna notifieringar om driftsstöd till kommissionen. I förordningen (2006:1577) om statsbidrag för icke statliga flygplatser finns bestämmelser om fördelning av anslaget 1:6 Ersättning avseende icke statliga flygplatser inom utgiftsområde 22. överlämnade regeringen proposition 2021/22:113 Extra ändringsbudget – Slopad karenstid för stöd vid korttidsarbete, förstärkt evenemangsstöd och andra åtgärder med anledning av coronaviruset samt kompensation till hushållen för höga elpriser till . Regeringen föreslår bl.a. att ett tillfälligt ökat driftsstöd ska kunna ges till kommuner för driften av de regionala flygplatserna runt om i landet. Stödet föreslås uppgå till . Stödet betalas ut till kommuner som beslutar om driftsstöden till sina flygplatser. Stödet ska, åtminstone delvis, kunna kompensera för de underskott som flygplatserna har i sina verksamheter. Stödet är till för att stödja de regionala flygplatserna runt om i landet genom att kompensera för flygplatsernas ökade ekonomiska underskott på grund av kraftigt minskat resande till följd av den ökande smittspridningen av covid-19. Vidare föreslår regeringen att ska avsättas för stödlån till leverantörer av flygtrafikledning vid icke-statliga flygplatser. har beslutat om ett tillkännagivande till regeringen om behovet av en nationell flygstrategi som syftar till att säkerställa flygets konkurrenskraft (bet. 2017/18:TU1, rskr. 2017/18:104).