bet · H901NU12 · 2022-02-18 00:00:00 — Ett av delmålen för näringspolitiken är att skapa stärkta förutsättningar för innovation och förnyelse för att därigenom stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag. Utskottet vill inledningsvis framhålla att det är utskottets uppfattning att innovation och förnyelse är centralt för att stärka den svenska konkurrenskraften och bidra till de globala målen för hållbar utveckling. Utskottet noterar i detta sammanhang att det nationella innovationsrådet, som utvecklats till en central plattform för dialog och samverkan kring strategiska framtidsfrågor, fortsätter sitt arbete även . Det är utskottets mening att genom samverkan mellan universitet och högskolor, näringsliv och det offentliga kan kraftsamla för att lösa problem och överbrygga de utmaningar som samhället står inför. Det är därför positivt att arbetet med de strategiska samverkansprogrammen tas vidare. Den fortsatta inriktningen för samverkansprogrammen under innevarande valperiod är Hälsa och livsvetenskap (life science), Näringslivets digitala strukturomvandling, Näringslivets klimatomställning samt Kompetensförsörjning och livslångt lärande. Samverkansprogrammen har även utökats med en internationell dimension som kopplar insatser och resultat till internationella innovationssamarbeten. Både och har fått i uppdrag av regeringen att stödja arbetet med respektive hjälpa regeringen i genomförandet av samverkansprogrammen. Utskottet noterar även att de utsända innovations- och forskningsråden har en tydlig uppgift att underlätta strategiska innovationssamarbeten för svenska företag i utlandet. För ett konkurrenskraftigt innovationsklimat är det även viktigt att kontinuerligt arbeta med att utveckla insatser för de aktörer som fungerar som länkar i innovationssystemet och att sedan utvärdera dessa insatser. Utskottet vill här påminna om att behandlade regeringens skrivelse om granskningen av de strategiska samverkans- och innovationsprogrammen (skr. 2019/20:185, bet. 2019/20:NU7). Utskottet noterar även att regeringen i propositionen Forskning, frihet, framtid – kunskap och innovation för (prop. 2020/21:60, bet. 2020/21:UbU16) bl.a. framhåller att innovationssystemet ska stärkas och vikten av att den statliga organisationen för forsknings- och innovationsfinansiering är väl anpassad till samhällsutmaningarna och fungerar på ett ändamålsenligt, kvalitativt, samordnat och kostnadseffektivt sätt för att ska kunna vara ett av världens främsta forsknings- och innovationsländer. Utskottet ser således positivt på förslagen till ökade anslag till bl.a. och till forsknings- och utvecklingsverksamhet samt utveckling av innovationssystem som sedermera godkänt (prop. 2021/22:1 utg. omr. 24, bet. 2021/22:NU1). Utskottet noterar även det flertal uppdrag som regeringen gett bl.a. , , och Digg att genomföra insatser som syftar till att skapa förutsättningar för ökad innovation i näringslivet. Utskottet kan sammanfattningsvis konstatera att det pågår ett arbete för att stärka det svenska innovationssystemet och ser således inget behov för att rikta tillkännagivanden till regeringen i enlighet med det som motionärerna här föreslår. När det gäller grön teknik och klimateffektiva innovationer är det utskottets uppfattning att ska gå före på klimat- och miljöområdet och bli världens första fossilfria välfärdsland. bör inte ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären. Detta kräver en konkurrenskraftig och hållbar industri som kan leverera lösningar för en grön omställning och skapa jobb i hela landet. En cirkulär och biobaserad ekonomi är en nödvändighet för näringslivets gröna omställning och bidrar både till att minska negativ påverkan på klimat, miljö och människors hälsa och till att stärka förutsättningarna för svenskt näringsliv på framtida globala marknader. När det gäller vattenfrågor hänvisar utskottet till det inrättade nationella forskningsprogrammet om hav och vatten. Utskottet konstaterar också att skattelättnaden för experter, forskare och andra nyckelpersoner har utvidgats från att gälla av den tidsbegränsade vistelsen i till att i stället gälla högst räknat från den dag då vistelsen i påbörjades. Lagändringen trädde i kraft . Vidare har även förslaget om förbättrade villkor för forskning och utveckling i genom sänkt arbetsgivaravgift för personer som arbetar med forskning eller utveckling antagits av . Denna lagändring trädde i kraft . När det gäller förslagen i motionerna 2021/22:716 (S), 2021/22:1022 (C), och 2021/22:3603 (M) anser utskottet att kan avslå dessa med hänvisning till de ställningstaganden som gjordes när utskottet senast behandlade motsvarande förslag. Utskottet avstyrker därmed samtliga motionsyrkanden. Olika åtgärder för att främja förutsättningarna för den svenska industrin, dess utveckling och konkurrenskraft förordas i motionerna 2021/22:106 (KD) yrkandena 1 och 2, 2021/22:2391 (SD) yrkandena 1 och 16, 2021/22:3199 (V) yrkande 1 och 2021/22:4131 (C) yrkandena 1 och 12. Utskottet kan konstatera att regeringen inom ramen för strategin Smart industri utfört ett flertal åtgärder med avsikt att industrin i hela ska öka sin konkurrenskraft och sitt deltagande i främst de högkvalificerade delarna av de globala värdekedjorna. Det är utskottets uppfattning att det sammanhållna arbetet har skapat en tydlig riktning för omställningen när det gäller digitalisering, hållbarhet, kompetensförsörjning samt innovation och forskning för svenska industriföretag. Här kan noteras bl.a. uppdrag att –2020 främja omställningen mot en smart industri på regional nivå och skapa goda förutsättningar för industrin i hela landet och uppdraget att –2021 främja automation och robotisering inom små och medelstora industriföretag. I detta sammanhang noterar utskottet regeringens förslag om nya mål för förenklingspolitiken, som bl.a. syftar till att de samlade regelverken ska bidra till att främja svenska företags tillväxt, konkurrenskraft samt innovations- och omställningsförmåga, att förvaltningsmyndigheters handläggningstider för ärenden som rör företag ska bli kortare och mer transparenta och att bemötandet och servicen till företag ska vara företagsanpassat och väl fungerande. Utskottet noterar även att regeringen tillsatt en utredning om att se över det nuvarande systemet för miljöprövning. Utredningen ska bl.a. föreslå ändringar och åtgärder för att uppnå en modernare och mer effektiv miljöprövning. Utskottet ser i detta läge ingen anledning att rikta ett tillkännagivande till regeringen i enlighet med det som föreslås i motionerna. Därmed avstyrker utskottet samtliga motionsyrkanden. Ett reformerat system för företagsstöd I motionerna 2021/22:1729 (M) yrkande 3, 2021/22:2647 (M) yrkande 6 och 2021/22:3687 (M) yrkande 5 förordas tillkännagivanden om att stöd till entreprenörer och innovation behöver reformeras, renodlas och effektutvärderas. Med anledning av dessa yrkanden vill utskottet inledningsvis understryka vikten av att statens medel används på ett så ansvarsfullt och effektivt sätt som möjligt. För att säkerställa att statens resurser effektivt bidrar till att uppnå målen är det nödvändigt att följa upp och utvärdera politiken. Målet för näringspolitiken är formulerat på en övergripande nivå och det är därför angeläget att målen för olika företagsstödjande insatser är tydligt formulerade och att det redan från början finns en strategi för hur insatser ska följas upp och utvärderas. Utskottet konstaterar att likalydande förslag behandlades av utskottet när utskottet behandlade regeringens skrivelse om effektutvärderingar av näringspolitiken – bristande tillförlitlighet (skr. 2020/21:178, bet. 2020/21:NU26). Utskottet kunde då konstatera att regeringen med anledning av granskning gett Tillväxtanalys uppdraget att kartlägga företagsfrämjande insatser för att på så sätt skapa en bättre överblick över bl.a. de samlade stöden och skapa förutsättningar för ändamålsenliga utvärderingar. Uppdraget redovisades och det pågår ett arbete inom med anledning av rapporten. Vidare kunde utskottet då även notera att regeringen på nytt skulle se över ägaranvisning med anledning av iakttagelser och rekommendationer för att se över de uppdragsmål som förutsätter att genomför årliga utvärderingar i förhållande till en jämförelsegrupp. Enligt information från kommer den uppdaterade ägaranvisningen att antas på bolagsstämman . Därtill kunde utskottet notera att regeringen avsåg att vidta åtgärder utifrån granskning som syftade till att ytterligare förstärka arbetet med att redovisa resultat och kunskapsunderlag om näringspolitikens samlade effekter. Utskottet noterade då även att regeringen i samband med att den slutredovisade tillkännagivande om oberoende effektutvärdering anförde att den avser att återkomma till med information om det fortsatta arbetet för att förbättra förutsättningarna för utvärderingar. Sammanfattningsvis vill utskottet anföra att det , liksom vid den senaste behandlingen av dessa förslag, utgår från att regeringen kommer att återkomma till om det pågående arbetet inom ramen för dialogen om resultatredovisningen för näringspolitiken, där effektutvärdering av insatser utgör en viktig del. Utskottet ser därmed inte heller något skäl för att ytterligare agera i frågan. Därmed avstyrker utskottet motionsyrkandena. Enligt motionerna 2020/21:2428 (SD) yrkande 4 och 2021/22:4217 (KD) yrkande 45 bör företagsstöden effektutvärderas i ökad omfattning. Som framgår tidigare i detta betänkande avstyrkte utskottet liknande förslag (bet. 2020/21:NU26). Utskottet vill nu liksom då framhålla att det instämmer med motionärerna om vikten av att statens medel används på ett så ansvarsfullt och effektivt sätt som möjligt, vilket också framgår av utskottets ställningstagande under den föregående punkten i detta betänkande. Även på denna punkt vill utskottet påminna om att det pågår ett arbete på området i den riktning som efterfrågas i de aktuella motionerna. Här kan särskilt nämnas det ökade anslaget till Tillväxtanalys för att genomföra fler effektutvärderingar och för att utveckla en heltäckande databas som stöd för utvärdering av offentliga insatser inom näringspolitiken. Utskottet noterar i detta sammanhang även uppdragen till Tillväxtanalys om dels uppföljning och utvärdering av pandemistödens sammanlagda effekter på företagen, dels utvärdering av effekterna av företagsstödjande insatser inom de nio regionalfondsprogrammen för tillväxt och sysselsättning –2020. Således vidhåller utskottet även i detta fall sin uppfattning att det inte finns något behov av ett tillkännagivande till regeringen enligt motionärernas förslag. Därmed avstyrker utskottet motionsyrkandena. I motionerna 2020/21:2428 (SD) yrkande 5 och 2021/22:4217 (KD) yrkande 46 förordas att regeringen ska verka för att ansökan om och utbetalning av statliga företagsstöd samordnas så att förekomsten av s.k. bidragsentreprenörer minskar och effektiviteten i stöden ökar. Utskottet vill här poängtera att det är angeläget att statens resurser används på ett korrekt och effektivt sätt och att fusk med olika former av företagsstöd beivras. är det expertmyndigheternas uppdrag att tilldela företag stöd inom respektive myndighets ansvarsområde, under förutsättning att den som söker stödet uppfyller de villkor som ställs, vilket innebär att företag har rätt till olika typer av stöd med olika ändamål. Enligt utskottets mening skulle det vara svårt att samla alla typer av företagsstöd på ett effektivt och ändamålsenligt sätt. Utskottet vidhåller sin tidigare bedömning i denna fråga och ser därför inga skäl att ändra på dagens ordning där respektive myndighet ansvarar för att bevilja och kontrollera företagsstöd inom sitt ansvarsområde. Därmed avstyrker utskottet motionsyrkandena. I motion 2021/22:3689 (M) yrkande 19 förordas ett tillkännagivande om att länsstyrelserna bör få i uppdrag att göra en uppföljning av det statliga riskkapitalet för investeringar i hela . I motion 2021/22:2428 (SD) yrkandena 2 och 3 efterfrågas en översikt och kartläggning av de näringspolitiska insatserna, med syftet att bl.a. säkerställa att offentligt stöd till näringslivet inte konkurrerar med privat riskkapital. I motion 2021/22:738 (KD) förordas ett tillkännagivande om skäliga avgifter inom när det kommer till det s.k. korttidsstödet. Motionärerna vill vidare i motion 2021/22:2000 (M) få på plats ett stödsystem för företag med hög effektivitet i genomförande och träffsäkerhet i utförande. Därtill föreslås i motion 2021/22:3619 (M) ett tillkännagivande om bättre samverkan mellan organisationer i samband med nyföretagande. Slutligen yrkar motionärerna i motion 2021/22:3800 (KD) på fortsatt stöd till näringslivet efter pandemin för att hantera dess effekter. Med anledning av dessa motioner vill utskottet hänvisa till dels det arbete som bedrivs av regeringen och relevanta myndigheter för att förbättra förutsättningarna för utvärderingar, dels det arbete som syftar till att bättre kunna redovisa resultat och kunskapsunderlag om näringspolitikens samlade effekter. Därtill vill utskottet även hänvisa till de återrapporteringsuppdrag som stödgivande myndigheter och de statliga bolagen som erbjuder stöd i form av riskkapital har. Utskottet ser med anledning av de här aktuella motionerna ingen anledning att rikta tillkännagivanden till regeringen i enlighet med motionärernas förslag. Motionsyrkandena avstyrks därmed av utskottet. I motion 2021/22:3227 (C) yrkande 31 efterfrågas gynnsamma villkor för startup-företag, och i motion 2021/22:3380 (L) yrkande 12 föreslås att regeringen tillsätter en startup-kommission med ett brett mandat att ta fram förslag för att riva hinder och underlätta för fler startup-företag. Utskottet vill med anledning av dessa förslag anföra följande. Innovativa och nystartade företag som driver utvecklingen framåt inom exempelvis teknik och miljö är en viktig del i ekonomiska utveckling och konkurrenskraft. Tillgång till information, rådgivning och nätverk har ofta stor betydelse vid nystart samt för små och medelstora företags möjligheter att utvecklas och växa. Den information och rådgivning som staten finansierar eller tillhandahåller ska vara marknadskompletterande och relevant utifrån företagens olika behov och utvecklingsfaser. Liksom motionärerna ser utskottet ett fortsatt behov av insatser som syftar till att bl.a. öka nyföretagandet inte minst genom att stödja utvecklingen i företag med tillväxtpotential. I detta sammanhang noterar utskottet de befintliga nätverken för startup-företag och det stöd för startup-företag som bl.a. och erbjuder och portalen som också utgör ett viktigt verktyg i detta arbete. Utskottet vill här även påminna om arbete med att främja innovativa företag med utvecklings- och tillväxtpotential. Därtill noterar utskottet regeringsuppdraget till och om att utveckla förutsättningarna för forskningsintensiva startup-företag med långa utvecklingscykler (s.k. deep tech) att växa i och utredningarna om dels förenklade skatteregler för att underlätta och främja egenföretagande, dels schabloniserad beskattning för mikroföretag, som bereds inom . Med hänvisning till det anförda ser utskottet ingen anledning för att bifalla motionärernas förslag. Motionsyrkandena avstyrks därmed av utskottet. Socialt och kooperativt företagande Åtgärder för att främja socialt och kooperativt företagande förordas i ett antal motioner. Utskottet instämmer i motionärernas syn att socialt företagande och sociala företag kan vara värdefulla aktörer i utvecklingen av ett hållbart samhälle. Utskottet kan här påminna om regeringens strategi för socialt företagande. Utskottet kan här även notera att och uppdrag att stödja utvecklingen av samhällsentreprenörskap och socialt företagande 2018–2020 har bidragit med ökad kunskap på området och att bl.a. de regionala projekten har påverkat de deltagande sociala företagens förmåga att attrahera kunder och kapital i positiv riktning. Utskottet hänvisar vidare även till den information som förmedlas via om socialt företagande och det stöd till och rådgivning om kooperativ utveckling som tillhandahålls genom rådgivarorganisationen som finansieras genom ett verksamhetsbidrag från . I detta sammanhang noterar utskottet även regeringens aviserade proposition om idéburet företagande inom välfärden, som kommer att hantera framöver. När det gäller frågan om ägarskiften anser utskottet att det är viktigt att tillhandahålla goda förutsättningar för ägarskiften i befintliga fåmansföretag för att möjliggöra att upparbetade värden i företag med tillväxtpotential tillvaratas. Även här kan rådgivning från Coompanion och information på nämnas. Utskottet kan också konstatera att nya skatteregler trädde i kraft . Syftet med reglerna är att underlätta generationsskiften i fåmansföretag. Reglerna innebär att samma skatteregler ska gälla vid överlåtelse av ett fåmansföretag till en närstående som till en utomstående. Med hänvisning till det som anförts ovan avstyrker utskottet samtliga motionsyrkanden. Övrigt om företagsfrämjande åtgärder I ett antal motioner föreslås att regeringen ska genomföra ytterligare en rad olika företagsfrämjande åtgärder. Utskottet vill inledningsvis mot bakgrund av dessa motioner framhålla att det är utskottets uppfattning att näringslivet behöver vara innovativt och effektivt och baseras på en hög kunskapsnivå för att stärka den svenska konkurrenskraften. Företag kan utvecklas på väl fungerande marknader genom insatser som stärker näringslivets förnyelseförmåga och ökar ekonomins variationsrikedom samt genom välavvägda regelverk och funktionella institutioner. Vidare konstaterar utskottet att näringspolitiken är en del i genomförandet av Agenda 2030, där stärkt samstämmighet och en utvecklingsinriktad politik som stöder produktiv verksamhet, arbetstillfällen, företagande, kreativitet och innovation är viktiga områden i det fortsatta arbetet. Angelägna frågor för att stärka den svenska konkurrenskraften i relation till förändringarna i omvärlden är näringslivets förutsättningar för grön omställning och digitalisering samt dess tillgång på kompetens. Det är även utskottets uppfattning att näringspolitiken bör fokusera på att dels skapa förutsättningar för fler företag i hela landet, dels utveckla nationella och regionala styrkor. Tillgång till information, rådgivning och nätverk har ofta stor betydelse vid nystart samt för små och medelstora företags möjligheter att utvecklas och växa. Den information och rådgivning som staten finansierar eller tillhandahåller ska vara marknadskompletterande och relevant utifrån företagens olika behov och utvecklingsfaser. Här kan utskottet påminna om plattformen och den viktiga funktion för företagare den fyller genom att samla relevant information och myndighetsservice på webben. I detta sammanhang kan utskottet även påminna om att portalen även innehåller företagsanpassad information om exempelvis dataskyddsförordningen, hur man kan digitalisera sitt företag och utbildning om AI. Utskottet kan även framhålla de uppdrag har att främja jämställt företagande, med särskilt fokus mot företagare och företag i tidiga skeden, mot kvinnor och mot personer med utländsk bakgrund. Utskottet noterar därtill att samverkansprogrammet Näringslivets digitala strukturomvandling fokuserar på utmaningar och möjligheter som följer av den digitala strukturomvandlingen och av att nya teknologier införs. När det gäller förslag om starta eget-bidrag konstaterar utskottet att svenska arbetstagare har rätt att vara lediga från sin anställning upp för att driva näringsverksamhet och att kravet på aktiekapital i privata aktiebolag halverats till . Utskottet vill här även påminna om uppdrag att främja innovation och insatser för att bl.a. stärka potentiella och befintliga företagares kunskap om hur man startar och kan utveckla sitt företag, exempelvis genom verksamhetsbidraget eller affärsutvecklingscheckar för digitalisering, internationalisering och grön tillväxt. För den som vill starta företag vill utskottet påminna om att utöver kan man även vända sig till för information och rådgivning. Utskottet kan i sammanhanget även framhålla att också erbjuder ett mentorprogram där företagare kan få råd och stöd från mer erfarna motsvarigheter. I fråga om en översyn av systemet med korttidspermittering kan utskottet hänvisa till ändringen i lagen om stöd vid korttidsarbete som innebär att arbetsgivare kan söka ersättning för kompetensinsatser i samband med stöd vid korttidsarbete. Vad gäller förslag för att försvåra för bedragare att kapa företag kan utskottet hänvisa till arbete med skärpta rutiner för kontroller och att det krävs e-legitimation för verifiering av myndighetens tjänster på bl.a. . Utskottet vill med anledning av det som lyfts i flera motioner även hänvisa till regeringens regelförenklingsarbete och de nya målen för förenklingspolitiken. Liksom motionärerna anser utskottet att de samlade regelverken ska bidra till att främja svenska företags tillväxt, konkurrenskraft samt innovations- och omställningsförmåga. Utskottet noterar därtill att den särskilda utredningen om företagares trygghetssystem nu har blivit klar och att förslag på hur systemet kan bli tydligare, enklare och mer förutsägbart har överlämnats till regeringen. Utskottet ser fram emot regeringens fortsatta arbete i frågan. När det gäller förslagen i motionerna 2021/22:84 (SD), 2021/22:89 (SD), 2021/22:340 (SD) yrkande 4, 2021/22:1396 (KD), 2021/22:2647 (M) yrkande 1 och 2021/22:3469 (M) yrkandena 1–3 anser utskottet att kan avslå dessa med hänvisning till de ställningstaganden som gjordes när utskottet senast behandlade motsvarande förslag. Sammanfattningsvis kan utskottet konstatera att regeringen kontinuerligt arbetar med att genomföra åtgärder för att nå målet för näringspolitiken. Därmed avstyrker utskottet samtliga motionsyrkanden. Vissa frågor om konkurrens Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. företagens konkurrenskraft, befogenheter och konkurrens från offentliga verksamheter. Utskottet hänvisar till bl.a. gällande regler och pågående arbete. Jämför reservation 31 (M, SD, KD, L), 32 (SD, KD), 33 (SD, KD), 34 (C), 35 (M) och 36 (SD). m.fl. (C) föreslår i partimotion 2021/22:3511 yrkande 27 att ska rikta ett tillkännagivande till regeringen om att se över hur osund konkurrens kan minska, hur bolag som med fördel kan bedrivas av andra aktörer kan avyttras och hur fler offentliga verksamheter kan konkurrensutsättas. Motionärerna menar att offentligt ägda bolag som regel inte ska agera på den konkurrensutsatta marknaden. Bland annat behöver konkurrenslagstiftningen därför skärpas och bör prioritera att utreda fall där offentliga aktörer konkurrerar mot privata företag. m.fl. begär i kommittémotion 2021/22:3431 (M) yrkande 29 att ska rikta ett tillkännagivande till regeringen om att den ska ge ett uppdrag om att följa upp hur konkurrenskraften för svenska företag har påverkats av införandet av det digitala systemet för att spåra farligt avfall i . I kommittémotion 2021/22:3689 av m.fl. (M) yrkande 10 förordar motionärerna att regeringen ger lämplig myndighet, t.ex. , i uppdrag att utforma ett konkurrenskraftsmål och sammanställer ett konkurrenskraftsindex för att kunna göra relevanta uppföljningar och därigenom stärka konkurrenskraft. m.fl. (SD) anför i kommittémotion 2021/22:2389 att den svenska konkurrenskraften ska stärkas genom en ökad handel. Motionärerna föreslår därför i yrkande 1 att regeringen ska genomföra en övergripande konkurrensöversyn där konkurrensfaktorer som t.ex. marknadsandelar, tillväxt och vinstmarginaler gås igenom. I kommittémotion 2021/22:2391 av m.fl. (SD) förordas i yrkande 18 att ett konkurrenskraftsmål införs. Målet ska syfta till att stärka konkurrenskraft och bör bygga på ett konkurrenskraftsindex som mäter konkurrenskraften på olika relevanta områden.