bet · H901CU11 · 2022-02-03 00:00:00 — En möjlighet är att föreskriva att räkenskapsinformationen ska förvaras på ett sådant sätt att den ska kunna göras tillgänglig i , i stället för att den ska fysiskt förvaras här, i likhet med vad som gäller i . En sådan lösning tillgodoser dock med nuvarande tvångsmedelsregler inte brottsutredande myndigheters och tillsynsmyndigheters behov att kunna säkra materialet mot företagets vilja, vid behov genom snabba och överraskande åtgärder. beaktar vi att de nuvarande reglerna inte innebär ett absolut förbud mot förvaring utomlands av elektronisk räkenskapsinformation. Förvaringen är tillåten om vissa villkor är uppfyllda, bland annat att företaget kan ge myndigheterna elektronisk åtkomst på begäran samt lämna en adressuppgift eller i vart fall en uppgift om det företag som lagrar informationen och i vilket land den lagras. Enligt vad vi erfar har därtill inom ramen för sin serviceskyldighet försökt att så långt möjligt underlätta hanteringen för företagen. Det torde exempelvis inte vara något som hindrar programvaruleverantörer att, med stöd av fullmakt, göra anmälningar eller ansökningar enligt 7 kap. 3 a respektive 4 §§ BFL för de företag som använder bokföringsprogrammet. Enligt vad vi erfar har bland annat en av programvaruleverantörerna tillåtits att, på uppdrag av de företag som använder dess bokföringsprogram, göra regelbundna automatiserade anmälningar enligt 7 kap. 3 a § BFL för alla de företag vars räkenskapsinformation finns lagrat i ett annat EU-land. Sammanfattningsvis bedömer vi att de skäl som talar för att de geografiska kraven i BFL bör avskaffas inte har sådan tyngd i förhållande till de motstående intressena att kraven bör avskaffas. Betänkandet har remitterats och remisstiden gick ut . Som redovisas ovan har frågan om att avskaffa kraven på geografisk arkivering i övervägts av en statlig utredning. I betänkandet Förenklingar för mikroföretag och modernisering av bokföringslagen (SOU 2021:60) gör utredningen bedömningen att kraven inte bör avskaffas. Betänkandet har remitterats och beredning pågår i . Enligt utskottet bör resultatet av det pågående beredningsarbetet inte föregripas genom någon åtgärd från sida. Motionsyrkandet avstyrks därför. Snabbare avskrivning för miljö- och klimatsmarta investeringar Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att utreda kortare avskrivningstider för miljö- och klimatsmarta investeringar. Utskottet hänvisar till vidtagna åtgärder och pågående arbete. Jämför reservation 4 (C). I partimotion 2021/22:3511 av m.fl. (C) yrkande 18 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör tillsätta en utredning om kortare avskrivningstider för miljö- och klimatsmarta investeringar i syfte att stärka marknadsmekanismerna i miljöpolitiken genom ett utökat producentansvar och avgiftsfinansierade fonder. Motsvarande förslag läggs fram i kommittémotion 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkande 36. I båda motionerna hänvisas till ett skattemässigt styrmedel i form av snabbare avskrivning för miljöinvesteringar som finns i och på . Årsredovisningslagen (1995:1554) bygger på EU:s redovisningsdirektiv. Bestämmelserna i årsredovisningslagen fylls ut genom kompletterande normgivning, s.k. god redovisningssed. Företag som omfattas av årsredovisningslagen ska upprätta sin redovisning i enlighet med god redovisningssed. Det är () som ansvarar för att utveckla god redovisningssed, b.la genom att ge ut allmänna råd som kompletterar årsredovisningslagen. för årsredovisning och koncernredovisning är det s.k. . Bestämmelser om avskrivning av anläggningstillgångar finns i 4 kap. årsredovisningslagen. Avskrivning kan ske i fråga om anläggningstillgångar som har begränsad nyttjandeperiod, dvs. den tid företaget har för avsikt att använda tillgången. Avskrivningar är ett sätt att i bokföringen fördela kostnader för en tillgång, t.ex. en maskin, som kommer att nyttjas . Avskrivning ska ske utifrån en plan som fastläggs vid anskaffningstillfället. Huvudregeln är att avskrivningar ska redovisas som kostnader i resultaträkningen. Enligt BFN:s allmänna råd gäller att nyttjandeperioden för maskiner, inventarier och immateriella anläggningstillgångar får bestämmas till . Olika avskrivningsmetoder kan användas för att systematiskt fördela det avskrivningsbara beloppet över nyttjandeperioden. Dessa metoder är linjär avskrivning (fast årligt avskrivningsbelopp), degressiv avskrivning (minskade avskrivningsbelopp ), produktionsberoende avskrivning (avskrivningsbeloppet bestäms på basis av förväntad användning eller produktion), och progressiv avskrivning (ökade avskrivningsbelopp ). Den metod som ska väljas ska bäst återspegla hur tillgångens ekonomiska värde för företaget förbrukas. Linjär avskrivningsmetod är vanligast. Räkenskapsenlig avskrivning enligt inkomstskattelagen Det råder ett starkt samband mellan företagens redovisning och deras beskattning. Vid beskattningen bedöms nämligen intäkter och kostnader på grundval av innehållet i årsredovisningen. Avskrivningar enligt årsredovisningslagen har därmed betydelse för möjligheten att göra avdrag i skattehänseende, s.k. räkenskapsenlig avskrivning. Enligt 18 kap. 3 § första stycket inkomskattelagen (1999:1229) ska utgifter för att anskaffa inventarier dras av genom årliga värdeminskningsavdrag. Avdragen ska beräknas enligt bestämmelserna i 18 kap. 13–22 §§ om räkenskapsenlig avskrivning och restvärdesavskrivning. Räkenskapsenlig avskrivning är en metod för att beräkna det skattemässiga värdeminskningsavdraget på inventarier. Värdeminskningsavdraget enligt räkenskapsenlig avskrivning kan beräknas enligt två olika regler: huvudregeln och kompletteringsregeln. Värdeminskningsavdraget enligt huvudregeln är högst av avskrivningsunderlaget (18 kap. 13 §). Enligt kompletteringsregeln får ett så högt belopp dras av att det skattemässiga värdet inte överstiger anskaffningsvärdet av inventarierna minskat med en beräknad årlig avskrivning (18 kap. 17 §). Huvudregeln och kompletteringsregeln får inte användas under samma beskattningsår för samma slag av inventarier. De olika reglerna får dock användas för olika slags inventarier. Förutsättningar för att bestämmelserna om s.k. räkenskapsenlig avskrivning i inkomstskattelagen ska få användas är att företaget har haft en ordnad bokföring som avslutats med ett årsbokslut och att värdeminskningsavdraget motsvarar avskrivningen i bokslutet (18 kap. 14 §). Utöver det uttryckliga lagkravet på att avdraget ska motsvara avskrivningen i bokslutet finns ett krav på att inventariernas värde i balansräkningen ska stämma överens med deras skattemässiga värde (RÅ 2001 ref. 8). Det innebär att inventariernas anskaffningsvärden i räkenskaperna måste stämma överens med det skattemässiga anskaffningsvärdet. Möjlighet till avskrivningar i andra länder I finns en möjlighet att göra s.k. villkorade avskrivningar på miljöinvesteringar (Willekeurige afschrijving voor milieu-investeringen, VAMIL)[1]. Det är möjligt att göra avskrivningar på för ett visst år. Villkoren är att företaget är registrerat och skattskyldigt i och att investeringen avser en anläggning som finns på en upprättad miljölista (Milieulijst). Anläggningen får vidare inte ha tagits i bruk tidigare, och investeringen måste uppgå till . har ett liknande system som innebär att företag kan göra avskrivningar av hela värdet på energieffektiva anläggningar under inköpsåret (Accelerated Allowance Scheme, ACA)[2]. uppdaterar på halvårsbasis en lista över anläggningar och produkter som är avdragsgilla. Det minsta belopp som ska ha investerats varierar från till , t.ex. för bilar och för energianläggningar och byggnader. I båda fallen är syftet att minska skatteunderlaget och den skatt som företag ska betala för att därigenom främja investeringar i miljövänlig teknik. finns ett klimatpolitiskt ramverk som styr klimatpolitiken i . består av tre delar: klimatmål, en klimatlag (2017:720) samt ett oberoende klimatpolitiskt råd som utvärderar regeringens samlade politik utifrån klimatmålen. I klimatlagen anges att regeringens klimatpolitik ska utgå från klimatmålen och att arbetet med att nå målen ska redovisas i budgetpropositionen. ska regeringen också lämna en klimatpolitisk handlingsplan till . Den första handlingsplanen lämnades (prop. 2019/20:65). Den rymmer över 100 åtgärder både inom specifika sektorer och på en övergripande nivå. När det gäller miljö- och klimatrelaterade investeringar anför regeringen i handlingsplanen att insikten på finansmarknaden växer om att hållbarhetsaspekter generellt och miljökonsekvenser specifikt behöver vägas in för att investeringar ska vara långsiktigt lönsamma (s. 59). Enligt regeringen finns därför ett behov av att underlätta kanaliseringen av kapital till miljöprojekt och till finansiering av åtgärder för klimatet. Ett sätt är att främja framväxten av en marknad för gröna obligationer. Finansieringsformen är enligt regeringen ett av flera instrument som kan användas för finansiering av miljö- och klimatrelaterade investeringar. Ett ramverk för svenska statliga gröna obligationer antogs och Riksgälden utfärdade statliga gröna obligationer. Förslagen i motionerna syftar till att främja miljö- och klimatsmarta investeringar genom kortare avskrivningstider. Motionärerna hänvisar till ekonomiska styrmedel som finns i och på . Utskottet konstaterar att regeringen inom ramen för det klimatpolitiska ramverk som infördes föreslår en rad åtgärder för att ska nå uppställda klimatmål. För att främja miljö- och klimatrelaterade investeringar och underlätta kanaliseringen av kapital till miljöprojekt antog regeringen ett ramverk för svenska statliga gröna obligationer. Det pågår således ett arbete som syftar till att främja miljö- och klimatsmarta investeringar. Utskottet är inte berett att föreslå något initiativ från sida med anledning av förslagen i motionerna. Motionsyrkandena bör därför avslås. Omvandling av enskild firma till aktiebolag Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att det ska bli lättare att omvandla en enskild firma till aktiebolag. Utskottet hänvisar till befintligt stöd och information från berörda myndigheter. Jämför reservation 5 (M, SD, KD). I partimotion 2021/22:4032 av m.fl. (M) yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör utreda hur omvandling från enskild firma till aktiebolag kan underlättas. Motionärerna anför att många kvinnor som driver företag har valt att göra det i en enskild firma, trots att det innebär en större personlig risk. Regelverket för aktiebolag finns i aktiebolagslagen (2005:551). Ett aktiebolag är en juridisk person och aktieägarna ansvarar inte personligen för bolagets skulder. Det finns regler som ska garantera att bolaget alltid har tillgångar som minst motsvarar bolagets skyldigheter, och en sådan grundläggande regel är kravet på att det ska finnas ett aktiekapital. är det lägsta tillåtna aktiekapitalet i privata aktiebolag (prop. 2019/20:21, bet. 2019/20:CU5, rskr. 2019/20:78). Lagändringen syftade till att göra aktiebolagsformen mer tillgänglig för den som driver eller vill starta ett företag samt att främja företagande, särskilt inom tjänstesektorn där många företag har ett lägre kapitalbehov än i andra sektorer. Aktiebolag ska lämna en årsredovisning till och i vissa fall även en revisionsberättelse. Aktiebolag under en viss storlek kan välja att inte ha en revisor. Ett aktiebolag ska registreras hos och . Allmänt om enskild firma Enskild näringsverksamhet (enskild firma) är en företagsform som drivs och ägs av en privatperson. Det är inte en juridisk person, och det finns inte någon tydlig gräns mellan ägaren som privatperson och företaget. Som organisationsnummer används företagarens personnummer. Det innebär att en enskild näringsidkare personligen ansvarar för företagets alla förpliktelser, exempelvis skulder och ingångna avtal. Bokföringsskyldighet föreligger, och ett förenklat årsbokslut ska upprättas. För en enskild firma finns som regel inte något krav på revisor. En enskild firma ska registreras hos och i vissa fall hos . Åtgärder för att underlätta företagande är myndigheternas gemensamma webbplats för företagsinformation och företagstjänster. Den drivs gemensamt av Arbetsförmedlingen, , och . Här finns information och e-tjänster för den som driver ett företag eller som ska starta eller utveckla ett företag. Totalt innehåller information från fler än 45 myndigheter och webbplatsen har över 3 miljoner besökare och 2 miljoner inloggningar . På webbplatsen samlas myndigheters information och tjänster på ett ställe och myndigheterna utvecklar tillsammans gemensamma tjänster utifrån olika händelser och faser i ett företagande. Företag erbjuds hjälp med myndighetskontakter, vad som ska skickas in, till vem och när. Enkla e-tjänster erbjuds som påskyndar hanteringen av företagsärenden hos myndigheter. ansvarar för registrering av bl.a. aktiebolag, handelsbolag och ekonomiska föreningar. ska enligt sitt regleringsbrev tillhandahålla behovsanpassad och lättillgänglig information och service av hög kvalitet för företag och medborgare så att företags och medborgares kontakter med myndigheten blir enklare och effektivare. Digitala tjänster ska, så långt det är möjligt och där så är lämpligt, utformas så att dessa är förstahandsvalet i medborgares, organisationers och företags kontakter med . Utskottet konstaterar att det finns lättillgänglig information om att starta och driva företag på myndigheternas gemensamma webbplats . Därtill har i uppdrag att tillhandahålla behovsanpassad och lättillgänglig information samt service av hög kvalitet för företag och medborgare. Utskottet är mot den bakgrunden inte berett att föreslå någon åtgärd från sida med anledning av vad som anförs i motionen. Motionsyrkandet avstyrks därmed. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motionsförslag som beretts i förenklad ordning. Jämför det särskilda yttrandet (M, SD, C, V, KD, L). I motioner från allmänna motionstiden /22 har det väckts förslag som rör bl.a. revision, kapitalkravet och tvångslikvidation, företags rapportering om hållbarhet och mångfald, en moderniserad bokföringslag samt kooperativt företagande. Motionsyrkandena rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare . Under /19 gjordes detta i betänkande 2018/19:CU9, under /20 i betänkande 2019/20:11 och under /21 i betänkandena /21:CU8 och 2020/21:CU5. har i enlighet med utskottets förslag avslagit motionsyrkandena. Utskottet avstyrker motionsförslagen med hänvisning till detta. Företag som brottsverktyg, punkt 1 (S, V, MP) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: 2021/22:2020 av m.fl. (M), 2021/22:2386 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2021/22:2559 av m.fl. (SD) yrkandena 8–10 och 2021/22:3707 av m.fl. (M) yrkande 8. beslutade på utskottets förslag om ett tillkännagivande om att göra en översyn av lagstiftningen för att motverka förekomsten av bolagsmålvakter (bet. 2020/21:CU8, rskr. 2020/21:194). Vi kan konstatera att regeringen har tillsatt en utredning med uppdrag att föreslå åtgärder som syftar till att motverka att aktiebolag och andra företag används för att begå brott och andra oegentligheter (dir. 2021:115). Enligt utredningsdirektiven ska en utredare bl.a. överväga om information som får del av kan hemlighållas för att underlätta samverkan med andra myndigheter. Utredaren ska vidare analysera behovet av författningsstöd för att ska kunna vägra registrering och avregistrera uppgifter om företrädare eller andra uppgifter om företag i myndighetens register. Motionärernas förslag om underlättande av informationsutbyte och samverkan mellan myndigheter samt en möjlighet för att neka registrering ryms således inom utredningsuppdraget. Därtill ska utredaren överväga om straffet för brott mot målvaktsförbudet bör skärpas och bedöma om vid registreringsärenden bör ges en möjlighet att kräva personlig inställelse av anmälaren för att kontrollera dennes behörighet att företräda bolaget. Med hänsyn till det pågående utredningsarbetet finns det inte någon anledning för att nu göra ytterligare ett tillkännagivande. Motionsyrkandena bör avslås. Separata regler för årsbokslut, punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2559 av m.fl. (SD) yrkande 14. Enligt gällande ordning hänvisar bokföringslagen till årsredovisningslagen när det gäller hur årsbokslut ska upprättas. Vi menar att detta gör regelverket svårtolkat och att det blir oklart vilka regler som gäller specifikt för årsbokslut. Årsbokslut upprättas till stor del av ideella föreningar, bostadsrättsföreningar och fysiska personer som bedriver näringsverksamhet. Dessa juridiska och fysiska personer har ofta begränsade resurser men tvingas lägga ned mycket tid och resurser på att förstå och tolka regelverket. Vi menar därför att de företag som tillämpar årsbokslut skulle vara behjälpta av enkla och tydliga regler som är åtskilda från regelverket om årsredovisning. Det får bli en uppgift för regeringen att ta nödvändiga initiativ och återkomma till med lagförslag som tillgodoser detta. Vad som anförs ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Förvaring av räkenskapsinformation, punkt 3 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2559 av m.fl. (SD) yrkande 13. Bokföringslagen (1999:1078) är anpassad för äldre förhållanden som rådde innan det fanns digitala lösningar. Dessa är under ständig utveckling och innebär en allt mer effektiv och enkel hantering som möjliggör elektronisk arkivering. Vi menar att den svenska bokföringslagen i högre grad behöver anpassas till rådande förhållanden. Dagens krav på att räkenskapsinformation ska förvaras i försvårar för många företag. Det är vanligt med användning av ekonomisystem med internetbaserad arkivering. Den svenska bokföringslagens krav uppfylls genom att det sker en dubbelkopiering från servrar utanför till en server i . Enligt flera aktörer inom näringslivet innebär detta kostnader och merarbete samt förutsätter stor datakapacitet. Det blir belastande inte minst för mindre företag med begränsade resurser. Att möjliggöra digital arkivering på annan geografisk plats än i skulle alltså underlätta för företag och näringsliv. Det får bli en uppgift för regeringen att ta nödvändiga initiativ och återkomma till med lagförslag som tillgodoser detta. Vad som anförs ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Snabbare avskrivning för miljö- och klimatsmarta investeringar, punkt 4 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3511 av m.fl. (C) yrkande 18 och 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkande 36. behöver en grön tillväxt. De antagna klimatmålen skapar, tillsammans med ny teknik, affärsmöjligheter för innovativa företag. Jag menar att det är dessa affärsmöjligheter som banar väg för en grön omställning, inte bakåtsträvande rop om minskad ekonomisk aktivitet. Ekonomisk tillväxt och omhändertagande av miljö och klimat går att förena. För att skapa goda möjligheter att investera i omställningen behöver miljö- och klimatpolitiken främja marknadsdriven innovation och vara långsiktig och kostnadseffektiv. Jag anser att staten, tillsammans med näringslivet, ska ta fram moderna verktyg för riskfördelning när det gäller forskning och utveckling för att främja tillväxten av innovativa bolag inom miljö- och klimatteknik. Det är viktigt att är ett attraktivt land att investera och driva företag i. För att öka omställningstakten vill jag att det i införs ett ekonomiskt styrmedel som innebär att företag som gör miljö- och klimatsmarta investeringar får skriva av värdet på dessa investeringar snabbare. En sådan möjlighet gör investeringen mer intressant. Det får bli en uppgift för regeringen att ta nödvändiga initiativ. Vad jag anfört ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Omvandling av enskild firma till aktiebolag, punkt 5 (M, SD, KD) av (KD), (SD), (M), (SD), (SD), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4032 av m.fl. (M) yrkande 4. Det måste bli lättare att starta och driva företag. Byråkratiskt krångel måste minska. Vi menar att det behövs ytterligare regelförenklingar och förenklade processer för att detta ska bli verklighet. Många kvinnor som driver företag har valt att göra det i enskild firma, trots att det innebär en större personlig ekonomisk risk. Detta får negativa konsekvenser för kvinnors förutsättningar att driva företag. Vi menar att regeringen bör låta utreda hur det kan bli enklare och smidigare för företagare som driver sin näringsverksamhet i enskild firma att övergå till ett aktiebolag. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Motioner som bereds förenklat, punkt 6 (M, SD, C, V, KD, L) (KD), (SD), (C), (M), (SD), (L), (SD), (M), (V), (M) och (M) anför: Utskottet har efter förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. När det gäller dessa förslag hänvisar vi till de senaste ställningstaganden som gjorts av företrädare för våra respektive partier i motsvarande frågor i betänkandena /19:CU9, 2019/20:CU11, 2020/21:CU8 och 2020/21:CU5. Vi vidhåller de synpunkter som förts fram men avstår från att på nytt ge uttryck för dem i detta betänkande. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 2021/22:1366 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett återinförande av revisorsplikten och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2020 av m.fl. (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om lagstiftning för att stoppa målvakter och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2386 av m.fl. (SD): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om nolltolerans mot bolagsmålvakter och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2389 av m.fl. (SD): 27.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att regeringen motsätter sig förslaget om hållbar bolagsstyrning och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2559 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i enlighet med motionen utreda ett optimalt krav för kapital i aktiebolag med avseende på likvidation med hänsyn till att det införts lägre krav på aktiekapital för att bilda aktiebolag och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om hur ökande krav på aktiekapital , med avseende på likvidation, ska fungera i och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inga företag ska tvingas kvotera sina styrelser eller sina anställda och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att så långt det är möjligt ta bort den mångfaldsredovisning som påtvingas företag och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom EU verka för att mångfaldsredovisning för företag ska tas bort och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om nolltolerans mot bolagsmålvakter och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att följa upp metodiken som används för motverkande av bolagsmålvakter och tillkännager detta för regeringen.