bet · H901JuU25 · 2022-04-06 00:00:00 — Utskottet föreslår åtta tillkännagivanden till regeringen med anledning av motionsyrkanden om kriminalvårdsfrågor. Förslagen rör i korthet följande frågor (eventuella reservationer anges inom parentes): • införande av ett nationellt avhopparprogram (s. 24) • hjälplinjen vid oönskad sexualitet (Preventell) (s. 25), (S, V) • påföljd och behandling för personer som begår sexualbrott (s. 38), (MP) • kriminalisering av rymningar och avvikelser (s. 41), (S, C, V) • fler anstaltsplatser (s. 52), (V) • biträdande övervakare (s. 53), (S, C, V, MP) • åtgärder för att öka antalet överföranden av dömda utländska medborgare till deras respektive hemländer (s. 58) • ta bort presumtionen för villkorlig frigivning (s. 64), (S, C, V, MP). Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden, bl.a. med hänvisning till att frågorna redan är uppmärksammade. I betänkandet finns totalt 27 reservationer (S, M, SD, C, V, KD, L, MP) och 9 särskilda yttranden (S, M, SD, V, KD, L). Cirka 140 yrkanden från allmänna motionstiden /21 och 2021/22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Kriminalvårdens organisation och kapacitet Villkorlig frigivning och skyddstillsyn Motioner som bereds förenklat 1.Statligt ansvar för inslussning, punkt 1 (V) 2.Kriminalvårdens brottsförebyggande arbete, punkt 2 (C) 3.Samverkan mellan Kriminalvården, och civilsamhället, punkt 3 (L) 4.Civilsamhällets roll, punkt 4 (KD) 5.Utvärdering och vidareutveckling av straffens innehåll, punkt 6 (M, SD, L) 6.Hjälplinjen vid oönskad sexualitet, punkt 7 (S, V) 7.Avdelningar med färre intagna, punkt 8 (V) 8.Andlig vård, punkt 9 (C, KD) 9.Gps vid fångtransporter och permissioner, punkt 10 (M, C, KD, L, MP) 10.Säkerhetskontroll i frivården, punkt 11 (SD, L) 11.Åtgärder för att minska intagnas skulder, punkt 12 (M, KD) 12.Tolvstegsprogrammet, punkt 13 (V, KD) 13.Påföljd och behandling för personer som begår sexualbrott, punkt 14 (MP) 14.Missbruksvård för frihetsberövade, punkt 15 (M) 15.Vidareutveckling av behandlingsprogrammen, punkt 16 (M, L) 16.Kriminalisering av rymningar, punkt 17 (S, C, V) 17.Fler anstalts- och häktesplatser, punkt 18 (V) 18.Utredningen flexibel och effektiv kriminalvård, punkt 19 (KD) 19.Hyra fängelseplatser utomlands, punkt 20 (SD, KD, L) 20.Utveckling av fängelser utomlands, punkt 21 (KD) 21.Nationell standard för arbetet med brottsoffersluss, punkt 22 (V) 22.Biträdande övervakare, punkt 23 (S, C, V, MP) 23.Villkorlig frigivning , punkt 25 (V) 24.Presumtionen för villkorlig frigivning, punkt 26 (S, C, V, MP) 25.Frivårdsinsatser för den som inte friges villkorligt, punkt 27 (M, KD, L) 26.Elektronisk övervakning efter frigivning från kriminalvårdsanstalt, punkt 28 (V, L) 27.Undanröjande av skyddstillsyn, punkt 29 (M) 1.Nationellt avhopparprogram, punkt 5 (S) 2.Fler anstalts- och häktesplatser, punkt 18 (S) 3.Fler anstalts- och häktesplatser, punkt 18 (SD) 4.Åtgärder för att öka antalet överföringar, punkt 24 (S) 5.Motioner som bereds förenklat, punkt 30 (M) 6.Motioner som bereds förenklat, punkt 30 (SD) 7.Motioner som bereds förenklat, punkt 30 (V) 8.Motioner som bereds förenklat, punkt 30 (KD) 9.Motioner som bereds förenklat, punkt 30 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motion från allmänna motionstiden /21 Motioner från allmänna motionstiden /22 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Utskottets förslag till riksdagsbeslut Statligt ansvar för inslussning 2021/22:916 av m.fl. (V) yrkande 4. Reservation 1 (V) 2021/22:3579 av m.fl. (C) yrkande 32. Reservation 2 (C) Samverkan mellan Kriminalvården, och civilsamhället 2021/22:3974 av m.fl. (L) yrkande 90. Reservation 3 (L) 2021/22:4190 av m.fl. (KD) yrkande 22 och 2021/22:4194 av m.fl. (KD) yrkandena 17 och 18. Reservation 4 (KD) ställer sig bakom det som utskottet anför om att införa ett nationellt avhopparprogram och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3579 av m.fl. (C) yrkande 36 och 2021/22:3974 av m.fl. (L) yrkande 86 och 2021/22:3779 av m.fl. (M) yrkande 19. Utvärdering och vidareutveckling av straffens innehåll 2021/22:3779 av m.fl. (M) yrkande 1. Reservation 5 (M, SD, L) Hjälplinjen vid oönskad sexualitet ställer sig bakom det som utskottet anför om hjälplinjen vid oönskad sexualitet (Preventell) och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3787 av m.fl. (M) yrkande 8. Reservation 6 (S, V) Avdelningar med färre intagna 2021/22:916 av m.fl. (V) yrkande 3. Reservation 7 (V) 2021/22:3579 av m.fl. (C) yrkande 33. Reservation 8 (C, KD) Gps vid fångtransporter och permissioner 2021/22:3579 av m.fl. (C) yrkande 39. Reservation 9 (M, C, KD, L, MP) 2021/22:3974 av m.fl. (L) yrkande 91. Reservation 10 (SD, L) Åtgärder för att minska intagnas skulder 2021/22:4194 av m.fl. (KD) yrkande 12. Reservation 11 (M, KD) 2021/22:916 av m.fl. (V) yrkande 6. Reservation 12 (V, KD) Påföljd och behandling för personer som begår sexualbrott ställer sig bakom det som utskottet anför om nya behandlingsprogram för personer som begår sexuella övergrepp mot barn, och detta tillkännager för regeringen. 2021/22:3779 av m.fl. (M) yrkande 26 och 2021/22:3787 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2021/22:3451 av Kopparklint och (båda M) yrkandena 1–4 och 2021/22:3474 av Kopparklint och (båda M). Reservation 13 (MP) 2021/22:3765 av m.fl. (M) yrkandena 12–14. Reservation 14 (M) 2021/22:3973 av m.fl. (L) yrkande 16. Reservation 15 (M, L) ställer sig bakom det som utskottet anför om kriminalisering av rymningar och avvikelser och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:571 av (M), 2021/22:1121 av (M), 2021/22:1445 av Boriana (M), 2021/22:3779 av m.fl. (M) yrkande 14, 2021/22:3974 av m.fl. (L) yrkande 88, 2021/22:4031 av m.fl. (M) yrkande 43 och 2021/22:4194 av m.fl. (KD) yrkande 23 och 2021/22:333 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2021/22:2527 av m.fl. (SD) yrkande 35. Reservation 16 (S, C, V) Kriminalvårdens organisation och kapacitet Fler anstalts- och häktesplatser ställer sig bakom det som utskottet anför om fler anstaltsplatser och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1013 av och (båda S), 2021/22:2529 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2021/22:3579 av m.fl. (C) yrkande 34 och 2021/22:777 av och (båda M), 2021/22:943 av m.fl. (S), 2021/22:1331 av m.fl. (S) och 2021/22:1523 av och (båda KD). Reservation 17 (V) Utredningen flexibel och effektiv kriminalvård 2021/22:4194 av m.fl. (KD) yrkandena 19 och 20. Reservation 18 (KD) 2021/22:1104 av (M), 2021/22:2529 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2021/22:4194 av m.fl. (KD) yrkande 15. Reservation 19 (SD, KD, L) Utveckling av fängelser utomlands 2020/21:3497 av m.fl. (KD) yrkande 14 och 2021/22:4194 av m.fl. (KD) yrkande 16. Reservation 20 (KD) Nationell standard för arbetet med brottsoffersluss 2021/22:916 av m.fl. (V) yrkande 5. Reservation 21 (V) ställer sig bakom det som utskottet anför om biträdande övervakare och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3779 av m.fl. (M) yrkande 36. Reservation 22 (S, C, V, MP) Åtgärder för att öka antalet överföringar ställer sig bakom det som utskottet anför om åtgärder för att öka antalet överföranden av dömda utländska medborgare till deras respektive hemländer och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:428 av (M), 2021/22:3579 av m.fl. (C) yrkande 35, 2021/22:3779 av m.fl. (M) yrkande 37, 2021/22:3786 av m.fl. (M) yrkande 16, 2021/22:3974 av m.fl. (L) yrkande 89 och 2021/22:4194 av m.fl. (KD) yrkande 14. Villkorlig frigivning och skyddstillsyn 2021/22:916 av m.fl. (V) yrkande 2. Reservation 23 (V) Presumtionen för villkorlig frigivning ställer sig bakom det som utskottet anför om att ta bort presumtionen för villkorlig frigivning och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2529 av m.fl. (SD) yrkande 20, 2021/22:2896 av (M), 2021/22:3779 av m.fl. (M) yrkandena 22, 25 och 33, 2021/22:3787 av m.fl. (M) yrkande 9, 2021/22:3973 av m.fl. (L) yrkande 17, 2021/22:3974 av m.fl. (L) yrkande 87 och 2021/22:4189 av m.fl. (KD) yrkande 36 och 2021/22:2996 av (SD) yrkande 1, 2021/22:3299 av (M) och 2021/22:3709 av (M) yrkandena 4 och 5. Reservation 24 (S, C, V, MP) Frivårdsinsatser för den som inte friges villkorligt 2021/22:3779 av m.fl. (M) yrkande 32 och 2021/22:4194 av m.fl. (KD) yrkande 13. Reservation 25 (M, KD, L) Elektronisk övervakning efter frigivning från kriminalvårdsanstalt 2021/22:3973 av m.fl. (L) yrkande 18. Reservation 26 (V, L) 2021/22:3779 av m.fl. (M) yrkande 28. Reservation 27 (M) Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (KD), (M), (S), (C), (V), (M), (SD), (S), (L), (SD), (MP), (KD), (S), (M), (S) och (SD). I betänkandet behandlar utskottet ett yrkande från allmänna motionstiden /21 och ca 140 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Motionsyrkandena rör Kriminalvården och handlar om bl.a. Kriminalvårdens behandlingsprogram och villkorlig frigivning. Yrkandena finns i bilaga 1. Av dessa yrkanden behandlas 68 förenklat eftersom de tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . Dessa yrkanden finns i bilaga 2. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om att införa ett nationellt avhopparprogram och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som utskottet anför om hjälplinjen Preventell och tillkännager detta för regeringen. avslår motioner om statligt ansvar för utslussning, Kriminalvårdens brottsförebyggande arbete, samverkan mellan Kriminalvården, och civilsamhället, civilsamhällets roll samt utvärdering och vidareutveckling av straffens innehåll. Jämför reservation 1 (V), 2 (C), 3 (L), 4 (KD), 5 (M, SD, L) och 6 (S, V) samt särskilt yttrande 1 (S). I kommittémotion 2021/22:916 av m.fl. (V) yrkande 4 begärs att regeringen ska tillsätta en utredning för att se över möjligheten för staten att ta över ansvaret för inslussning och återanpassning av personer som avtjänat straff för grova brott. Motionärerna anför att inslussningen länge har varit bristfällig, vilket till stor del beror på att relevanta myndigheter inte kan samarbeta med varandra. Regeringen behöver därför ta ett helhetsgrepp om frågan. I kommittémotion 2021/22:3579 av m.fl. (C) yrkande 32 begär motionärerna att Kriminalvårdens arbete med utslussning och ansvar för att förebygga återfall i brott ska förbättras samt att samverkan mellan Kriminalvården och vid utslussning efter en frihetsberövande påföljd ska bli bättre. Motionärerna anför att man måste förbättra bl.a. arbetet med att förstärka dömdas möjlighet att under verkställigheten knyta an till arbetsmarknaden samt arbetet för att förhindra att skulder uppstår under häktnings- och verkställighetstiden. I kommittémotion 2021/22:3974 av m.fl. (L) yrkande 90 begärs ett tillkännagivande om samverkan med och civil-samhället inför frigivning från en kriminalvårdsanstalt. Motionärerna fram-håller att det inför frigivningen behövs nära kontakter mellan Kriminalvården och , t.ex. i frågor om bostad och försörjning. Även stöd-organisationer där före detta kriminella hjälper andra att bryta med kriminalitet fyller en mycket viktig funktion. I kommittémotion 2021/22:4190 av m.fl. (KD) yrkande 22 begärs ett tillkännagivande om civilsamhällets roll i det brottsförebyggande arbetet. Motionärerna framhåller att frivilligorganisationer har en viktig funktion i det brottsförebyggande arbetet. Bland civilsamhällets organisationer finns bl.a. sådana som arbetar direkt med rehabilitering av kriminella och de som organiserar läxhjälp, språkkaféer m.m. De har ett stort värde och deras betydelse i det brottsförebyggande arbetet måste stärkas. Ett liknande yrkande framställs i kommittémotion 2021/22:4194 av m.fl. (KD) yrkande 17. I yrkande 18 i samma motion begärs att man i ska pröva det system med sociala utfallskontrakt, s.k. social impact bonds, som finns i och innebär att civilsamhället får ekonomisk ersättning från staten i förhållande till hur väl man lyckas återanpassa tidigare brottslingar. I kommittémotion 2021/22:3779 av m.fl. (M) yrkande 19 begärs att det ska införas ett nationellt exitprogram för gängmedlemmar med obligatoriskt deltagande för dömda gängbrottslingar och yrkeskriminella. I kommittémotion 2021/22:3579 av m.fl. (C) yrkande 36 begärs att ett nationellt avhopparprogram snabbt kommer på plats för att säkerställa att det finns en väl fungerande avhopparverksamhet i hela landet. I kommittémotion 2021/22:3974 av m.fl. (L) yrkande 86 framhålls att , , och fick i uppdrag att förstärka och utveckla arbetet med stöd till avhoppare från kriminella, våldsbejakande extremistiska och hedersrelaterade miljöer i hela landet. Motionärerna begär att regeringen ska följa upp att avhopparprogrammet införs och får effekt. I kommittémotion 2021/22:3779 av m.fl. (M) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om en utvärdering och vidareutveckling av straffens innehåll. Motionärerna framhåller att straffet ska markera slutet på den dömdes kriminella bana och att t.ex. tiden mellan dom och verkställighet bör kortas. I kommittémotion 2021/22:3787 av m.fl. (M) yrkande 8 begär motionärerna att det förebyggande arbetet mot sexuella övergrepp mot barn ska förbättras genom att finansieringen av hjälplinjen vid oönskad sexualitet (Preventell) förändras och blir mer långsiktig. Motionärerna menar också att rutinerna bör ändras så att information om Preventell inte endast lämnas vid inskrivningssamtalet i kriminalvårdsanstalt utan även när den dömde friges. I 11 kap. fängelselagen (2010:610) finns bestämmelser om särskilda utslussningsåtgärder. Av 1 § framgår att en intagen, för att minska riskerna för att han eller hon återfaller i brott eller på annat sätt underlätta hans eller hennes anpassning till samhället, får beviljas tillstånd till vistelse utanför anstalt genom utslussningsåtgärderna frigång, vårdvistelse, vistelse i halvvägshus och utökad frigång. Av 6 § framgår att ett tillstånd till en utslussningsåtgärd ska förenas med de villkor som behövs för att syftet med åtgärden ska uppnås eller för att Kriminalvården ska kunna utöva nödvändig kontroll. Elektroniska hjälpmedel får användas för att kontrollera meddelade villkor. Av Kriminalvårdens årsredovisning (s. 51 f.) framgår att målet för intagna i säkerhetsklass 1 är att de ska förbereda sin frigivning genom successiv placering i anstalt i lägre säkerhetsklass. Därför förekommer det normalt inte att intagna friges med särskild utslussningsåtgärd från en anstalt i säkerhetsklass 1. Från en anstalt i säkerhetsklass 2 är detta mer vanligt förekommande. I säkerhetsklass 3 är grundprincipen att frigivning genomförs med särskild utslussningsåtgärd. Även strafftiden har betydelse. Vid kortare strafftider kan det vara svårt att hinna med att förbereda för en placering i utslussningsåtgärd. Andelen frigivna med särskild utslussningsåtgärd från säkerhetsklass 2 och 3 med en strafftid och mer ökade från 2021. Enligt bedöms ökningen vara ett resultat av myndighetens ambition att öka antalet klienter i särskilda utslussningsåtgärder för att främja återanpassning i samhället och för att frigöra anstaltsplatser. fortsatte det arbete som påbörjades , med olika förändringar i arbetssätt som gav god effekt. Att området hade en hög prioritet gjorde också att verksamheten ansträngde sig extra mycket för att motivera fler intagna att söka särskild utslussningsåtgärd. Uppdrag till Kriminalvården om försöksverksamhet med inslussningsprogram Regeringen beslutade att ge en utredare i uppdrag att lämna förslag på en modell för lokal samverkan på individnivå för att förebygga återfall i brott (Ju2016/08506/). redovisade utredningen, som antagit namnet , sin rapport – en idéskiss (Ju 2016:E). fick Kriminalvården i uppdrag från regeringen att förbereda och inrätta en försöksverksamhet med inslussningsprogram med utgångspunkt i förslag (Ju2018/02430/). Försöksverksamheten pågick mellan och . Av uppdragsbeskrivningen framgår att Kriminalvården vid planeringen av försöksverksamheten, inklusive dess omfattning, skulle samverka med Brå för att möjliggöra en utvärdering av verksamheten. Minst ett av de områden som definierat som särskilt utsatta skulle ingå i urvalet. I uppdraget ingick att identifiera och involvera relevanta aktörer för upp-dragets genomförande, såsom kommuner, regioner, Arbetsförmedlingen, och organisationer i det civila samhället. I uppdraget ingick också att tillsammans med dessa aktörer sätta upp former och ramar för arbetet. Utgångspunkten var att så långt som möjligt utgå från de inblandade aktörernas kärnverksamhet, befintliga arbetssätt och samverkansformer. fick Brå i uppdrag av regeringen att utvärdera försöks-verksamheten med inslussningsprogram. I Brås uppdrag ingick samman-fattningsvis att redovisa hur och i vilken omfattning försöksverksamheten har bedrivits samt bedöma om Kriminalvården genom försöksverksamheten har skapat förutsättningar för att minska klienters återfall i brott och bedriva inslussningsprogrammet nationellt samt skapat förutsättningar för ett lång-siktigt och förbättrat inslussningsarbete. Uppdraget redovisades i Brås rapport insatser för klienter med villkorlig frigivning – utvärdering av Kriminalvårdens försöksverksamhet med inslussnings-grupper (2020:15). Av rapporten framgår (s. 8) att sammanlagt endast 27 klienter ingått i inslussningsprogrammet i de tre kommuner i vilka försöksverksamheten prövats. Av dessa har endast 21 funnits kvar i inslussningsprogrammet vid uppdragets slut. Brå menar (s. 14 f.) att det inte varit möjligt att bedöma i vilken utsträckning arbetssättet har förutsättningar att minska återfallen i brott eftersom så få klienter medverkat i inslussningsprogrammet. Dessutom har Brå endast haft möjlighet att följa ett fåtal klienter under hela deras villkorliga frigivning eftersom de flesta lämnade anstalten först eller . Brås bedömning är att arbetet behöver pågå för att man ska kunna bedöma om brottsåterfallen minskar genom en försöksverksamhet som denna. Att införa ett nytt arbetssätt brukar i regel ta mellan två och . Brå anser inte att Kriminalvården är redo att införa arbetet med inslussningsgrupper nationellt. Detta beror dels på att det inte har prövats i tillräcklig omfattning, dels på att flera delar i arbetssättet fortfarande behöver klargöras. I det fortsatta arbetet anser Brå att ledningen på nationell nivå måste ta ett större ansvar för att upprätta en tydlig målbild för arbetet, undanröja de samverkanshinder som har framkommit och se över eventuella behov av avtal och överenskommelser mellan aktuella verksamheter. I det fortsatta arbetet behöver ledningen på nationell nivå även överväga om det behövs utbildning och/eller metodstödjande åtgärder för att utveckla arbetet effektivt och göra det mer uppföljningsbart. Slutligen uppger Brå att det krävs mer erfarenhet för att besvara frågan om försöksverksamheten har bidragit till ett förbättrat och långsiktigt inslussningsarbete. Av intervjuer med frivårdsinspektörerna framgår dock att arbetssättet innebär mer tid med klienterna och att samordnade och tidiga insatser skapar en effektivitet i arbetet. Detta borde innebära ett långsiktigt och förbättrat inslussningsarbete. I Kriminalvårdens årsredovisning (s. 52) uppges att Kriminalvården fick ett regeringsuppdrag med fokus att bredda och utveckla inslussning. Uppdraget innebär att modellen ska spridas till hela frivården. infördes s.k. inslusstödjare, som ska avlasta chefer och medarbetare i arbetet med att bygga strukturer för samverkan. Dessutom gjordes en satsning på att sprida kunskap om inslussning till externa samverkansaktörer genom att en webbsida byggdes upp där information och erfarenheter samlas. Uppdraget ska pågå till . Resultaten från Brås utvärdering av den tidigare försöksverksamheten togs enligt Kriminalvården till vara genom att lärdomar om effektiv samverkan spreds till fler frivårdskontor. Analys och uppföljning av inslussningen har strukturerats och genomförs nu systematiskt. Av Kriminalvårdens årsredovisning framgår att det påbörjades ett arbete med att se över det samarbete som Kriminalvården och Arbetsförmedlingen haft för att stärka de intagnas möjligheter på arbetsmarknaden. Samarbetet finns på landets samtliga anstalter och frivårdskontor. Samarbete sker också i Krami, en samverkan mellan Kriminalvården, Arbetsförmedlingen och den aktuella kommunen, som bedrevs på 15 orter runt om i landet. I Kriminalvårdens regleringsbrev anges (s. 3 f.) följande om Kriminalvårdens samverkan med Arbetsförmedlingen: Kriminalvården och Arbetsförmedlingen ska, i samverkan med landets kommuner eller andra aktörer, utveckla Krami eller motsvarande verksamheter i syfte att stärka Kriminalvårdens klienters möjligheter på arbetsmarknaden som ett led i det återfallsförebyggande arbetet. Verksamheten ska också nå fler av Kriminalvårdens klienter. Myndigheterna ska under arbetet dra nytta av de erfarenheter och lärdomar som dragits från arbetet i de kommuner där verksamheten Krami finns. Myndigheterna ska lämna en gemensam redovisning av uppdraget till (med kopia till ) . Av redovisningen ska framgå vilka insatser som har genomförts och som planeras, hur resurssättningen från respektive myndighet ser ut i verksamheten samt en bedömning av det framtida resursbehovet. Myndigheterna ska vidare särskilt redovisa vilka kommuner som har visat intresse av att ingå i samarbetet. Uppdrag att vidareutveckla det återfallsförebyggande arbetet gav regeringen i uppdrag till Kriminalvården att vidareutveckla sitt återfallsförebyggande arbete (Ju2021/03732). Myndigheten ska analysera hur arbetet i högre grad kan anpassas till samtliga dömdas olika behov och förutsättningar. Kriminalvården ska särskilt beakta unga dömdas behov. Utifrån analysen ska Kriminalvården redogöra för hur de identifierade behoven kan omhändertas i verksamheten. Regeringen uppger att det är av högsta vikt att Kriminalvården arbetar med väl underbyggda metoder för att förhindra fortsatt brottslighet efter avslutad verkställighet. Vare sig det handlar om korta eller långa fängelsestraff ska målet vara att straffet markerar slutet på den dömdes kriminella bana. Ett framgångsrikt återfallsförebyggande arbete för dömda förutsätter att Kriminalvården kan tillgodose kraven på ett individanpassat innehåll i verkställigheten. Det förutsätter även en helhetssyn när det gäller vilka åtgärder som ska vidtas och det är därför av särskild vikt att det finns en fungerande samverkan med andra berörda aktörer. Uppdraget innebär enligt regeringen att det återfallsförebyggande arbetet intensifieras genom en kraftfull och långvarig satsning på åtgärder under verkställigheten. Det handlar bl.a. om att vidta åtgärder så att en högre andel deltar i och slutför behandlingsprogram under sin verkställighet samt att tillse att utbildning och annan adekvat sysselsättning erbjuds fler intagna i anstalt. Det kan också handla om att utveckla arbetet med att bistå intagna att planera sin ekonomi i syfte att minska risken för en ökad skuldsituation. Det handlar därutöver också om att fortsätta arbetet med att stärka samverkan mellan berörda myndigheter och civilsamhället för att få till stånd en adekvat utslussning. Kriminalvården ska lämna en delredovisning och en slutredovisning . Av Kriminalvårdens årsredovisning (s. 4) framgår att ett av Kriminal-vårdens mål är att minska risken för återfall i brott. Som återfall räknar Kriminalvården de klienter som avtjänat straff inom kriminalvården och sedan döms till en ny kriminalvårdspåföljd . Andelen återfall i brott räknat på detta sätt är , vilket är en betydligt lägre siffra än då återföll i brott. I i brott – hur kan samhällets samlade resurser användas bättre? (RiR 2015:4) rekommenderar Kriminal-vården att verka för att frivilligorganisationer kopplas in i högre grad. Regeringen anför följande i skrivelsen om om återfall i brott (skr. 2015/16:27 s. 12 f.):