bet · H901KU5 · 2022-01-12 00:00:00 — Det gäller för det andra i fråga om kommissionens förslag till direktiv om inrättande av en europeisk kodex för elektronisk kommunikation (COM(2016) 590) som grundade sig på artikel 114 i EUF-fördraget, dvs. tillnärmning av lagstiftning som rör den inre marknaden (utl. 2016/17:TU8, rskr. 2016/17:130). lämnade utskottet tre utlåtanden med förslag till motiverade yttranden. Det första utlåtandet lämnades om kommissionens förlag till ändring av direktiv /106/EEG om gemensamma regler för vissa former av kombinerad transport av gods mellan medlemsstaterna (COM(2017) 648) som rörde transportpolitik (utl. 2017/18:TU8, rskr. 2017/18:137). Det andra lämnades om kommissionens förslag till ändring av direktiv /96/EG om förvaltning av vägars säkerhet (COM(2018) 274) som också rörde transportpolitik (utl. 2017/18:TU20, rskr. 2017/18:446). Det tredje lämnades om kommissionens förslag till förordning om rationaliseringsåtgärder för att påskynda förverkligandet av det transeuropeiska transportnätet (COM(2018) 277) som rörde transeuropeiska nät (utl. 2017/18:TU21, rskr. 2017/18:447). Tabell 16 Uppdelning per politikområde, rättslig grund och antal utkast till lagstiftningsakter inom trafikutskottets område Antal utkast till lagstiftningsakter* Administrativt samarbete (inom området för frihet, säkerhet och rättvisa) Art. 91, 100 Art. 170–172 Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning (strukturfonder) Forskning och teknisk utveckling * Vissa av utkasten berör flera politikområden, vilket innebär att summan av antalet utkast i tabellen är större än antalet prövade utkast. Miljö- och jordbruksutskottet prövade nio utkast till lagstiftningsakter . Utskottet ansåg att utkasten inte stred mot subsidiaritetsprincipen, vilket meddelades kammaren genom protokollsutdrag. Av sammanställningarna framgår att fyra utkast rörde jordbruk och fiskeri. Av dessa utkast rörde ett även strukturfonder. Fyra utkast rörde miljöpolitik. Ett utkast grundade sig på artikel 114 i EUF-fördraget, dvs. tillnärmning av lagstiftning som rör den inre marknaden. Totalt –prövade miljö- och jordbruksutskottet 159 utkast till lagstiftningsakter, vilket utgör av alla utkast som prövades i . Mer än hälften av utkasten (88 av 159) gällde jordbruk och fiskeri. Därefter följer 51 utkast som gällde miljöpolitik och 30 utkast som grundade sig på artikel 114 i EUF-fördraget, dvs. tillnärmning av lagstiftning som rör den inre marknaden. Nio utkast rörde folkhälsa. Vardera fyra utkast rörde transportpolitik, energipolitik och statistik. Fyra utkast gällde strukturfonder. Vardera tre utkast gällde forskning och teknisk utveckling, turism och gemensam handelspolitik. Tre utkast gällde särskilda åtgärder till skydd för de yttersta randområdena. Två utkast rörde tillnärmning av lagstiftning som rör immateriella rättigheter och lika många rörde industripolitik. Övriga utkast gällde etableringsrätt (1), socialpolitik (1) och associering av och territorier (1). Ett utkast grundade sig på flexibilitetsklausulen. Vissa av utkasten berörde flera politikområden. Totalt har miljö- och jordbruksutskottet lämnat sex utlåtanden med förslag till motiverade yttranden sedan Lissabonfördraget trädde i kraft. har bifallit utskottets förslag till motiverade yttranden i samtliga fall, och motiverade yttranden har lämnats till , rådets och kommissionens ordförande. lämnade utskottet ett utlåtande om kommissionens förslag till ändring av förordningar när det gäller utdelning av livsmedel till de sämst ställda i unionen (COM(2010) 486, utl. 2010/11:MJU7, rskr. 2010/11:3). Förslaget gällde jordbruk och fiskeri. Utskottet lämnade ett utlåtande om kommissionens förslag till förordning om en samlad marknadsordning (COM(2010) 799, utl. 2010/11:MJU21). Detta utkast rörde jordbruk och fiskeri. I det aktuella förslaget hade det tidigare förslaget om ändring av förordningar när det gäller utdelning av livsmedel till de sämst ställda i unionen (COM(2010) 486) inarbetats. Utskottet lämnade även ett utlåtande om det ändrade förslaget till förordning om ändring av förordningar vad gäller utdelning av livsmedel till de sämst ställda i unionen (COM(2011) 634, utl. 2011/12:MJU8, rskr. 2011/12:52). Förslaget gällde jordbruk och fiskeri och även ekonomisk, social och territoriell sammanhållning. Miljö- och jordbruksutskottet lämnade ett fjärde utlåtande om kommissionens förslag till förordning om tillträde till genetiska resurser samt rimlig och rättvis fördelning av den nytta som uppstår vid deras användning i unionen (COM(2012) 576, utl. 2012/13:MJU6, rskr. 2012/13:131). Förslaget gällde miljöpolitik. lämnade utskottet ett utlåtande om kommissionens förslag till direktiv om upprättandet av en ram för fysisk planering i kust- och havsområden och integrerad förvaltning av kustområden (COM(2013) 133, utl. 2012/13:MJU20, rskr. 2012/13:203). Förslaget gällde jordbruk och fiskeri, transportpolitik, miljöpolitik och energipolitik. lämnade utskottet ett utlåtande om kommissionens förslag till direktiv om otillbörliga handelsmetoder mellan företag i livsmedelskedjan (COM(2018) 173) som rörde jordbruk och fiskeri (utl. 2017/18:MJU25, rskr. 2017/18:400). Tabell 17 Uppdelning per politikområde, rättslig grund och antal utkast till lagstiftningsakter inom miljö- och jordbruksutskottets område Antal utkast till lagstiftningsakter* Art. 42, 43 Art. 53, 55 Art. 91, 100 Tillnärmning av lagstiftning (immateriella rättigheter) Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning (strukturfonder) Forskning och teknisk utveckling Associering av och territorier Särskilda åtgärder till skydd för de yttersta randområdena * Vissa av utkasten berör flera politikområden, vilket innebär att summan av antalet utkast i tabellen är större än antalet prövade utkast. prövade nio utkast till lagstiftningsakter . Utskottet ansåg att förslagen inte stred mot subsidiaritetsprincipen, vilket meddelades kammaren genom protokollsutdrag. Av sammanställningarna framgår att nio av utkasten gällde strukturfonder. Fyra av utkasten gällde finansiella regler. Två utkast gällde särskilda åtgärder till skydd för de yttersta randområdena. Ett utkast innehöll förslag om jordbruk och fiskeri. Sex av utkasten rörde flera politikområden. Totalt –prövade näringsutskottet 96 utkast till lagstiftningsakter. Av sammanställningarna framgår det att 33 utkast gällde strukturfonder och att 31 utkast grundade sig på artikel 114 i EUF-fördraget, dvs. tillnärmning av lagstiftning som rör den inre marknaden. 21 utkast rörde energipolitik. Sju utkast gällde särskilda åtgärder till förmån för de yttersta randområdena. Vardera fem utkast gällde jordbruk och fiskeri och finansiella regler. Fem utkast grundade sig på artikel 118 i EUF-fördraget, dvs. tillnärmning av lagstiftning som rör immateriella rättigheter. Vardera fyra utkast gällde etableringsrätt och fri rörlighet för tjänster. Tre utkast vardera rörde miljöpolitik, gemensam handelspolitik och statistik. Vardera två utkast rörde konkurrensregler, industripolitik, utvecklingssamarbete samt ekonomiskt, finansiellt och tekniskt samarbete med tredjeländer. Ytterligare två utkast rörde inhämtande av information. Övriga utkast gällde fri rörlighet för unionsmedborgare (1), tullsamarbete (1), social trygghet (1), transportpolitik (1), folkhälsa (1), transeuropeiska nät (1) och turism (1). Vissa av utkasten rörde flera politikområden. Totalt har näringsutskottet lämnat sju utlåtanden sedan Lissabonfördraget trädde i kraft, varav följande fem utlåtanden har lett till motiverade yttranden från . lämnade näringsutskottet ett utlåtande med förslag till motiverat yttrande om kommissionens förslag till direktiv om energieffektivitet m.m. (COM(2011) 370, utl. 2011/12:NU8, rskr. 2011/12:8). Förslaget gällde energipolitik. lämnade utskottet ett utlåtande om kommissionens förslag till förordning om inrättande av program för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag (COM(2011) 834, utl. 2011/12:NU17, rskr. 2011/12:127). Detta förslag gällde industripolitik och turism. Utskottet lämnade även ett utlåtande om kommissionens förslag till direktiv om kollektiv förvaltning av upphovsrätt och närstående rättigheter och gränsöverskridande licensiering av rättigheter till musikaliska verk för användning på nätet på den inre marknaden (COM(2012) 372, utl. 2012/13:NU5, rskr. 2012/13:14). Förslaget gällde etableringsrätt och fri rörlighet för tjänster. lämnade utskottet ett utlåtande om kommissionens förslag till förordning om fastställande av regler och förfaranden för överensstämmelse med och genomdrivande av unionens harmoniseringslagstiftning för produkter m.m. (COM(2017) 795, utl. 2017/18:NU26, rskr. 2017/18:196). Förslaget rörde tullsamarbete, tillnärmning av lagstiftning som rör den inre marknaden och gemensam handelspolitik. Utskottet lämnade även ett utlåtande om kommissionens förslag till förordning om en mekanism för lösning av rättsliga och administrativa problem i ett gränsöverskridande sammanhang (COM(2018) 373, utl. 2017/18:NU28, rskr. 2017/18:448). Förslaget rörde strukturfonder. De två utlåtanden som inte ledde till några motiverade yttranden från lämnades på begäran av en minoritet av minst fem ledamöter. Det första av dessa utlåtanden lämnades och gällde kommissionens förslag till förordning om riktlinjer för transeuropeiska energiinfrastrukturer m.m. (COM(2011) 658, utl. 2011/12:NU15). Förslaget gällde transeuropeiska nät. I det ärendet begärde en minoritet att ett utlåtande skulle lämnas. Utskottsmajoriteten ansåg dock att förslaget inte stred mot subsidiaritetsprincipen och föreslog att skulle lägga utlåtandet till handlingarna. biföll utskottsmajoritetens förslag, vilket innebar att något motiverat yttrande inte översändes till , rådets och kommissionens ordförande (prot. 2011/12:52). Det andra utlåtandet lämnades och gällde kommissionens förslag till direktiv om skydd för företagshemligheter (COM(2013) 813, utl. 2013/14:NU28). Detta förslag grundade sig på artikel 114 i EUF-fördraget, dvs. tillnärmning av lagstiftning som rör den inre marknaden. biföll även i detta fall utskottsmajoritetens förslag, vilket innebar att utlåtandet lades till handlingarna (prot. 2013/14:62). Tabell 18 Uppdelning per politikområde, rättslig grund och antal utkast till lagstiftningsakter inom näringsutskottets område Antal utkast till lagstiftningsakter* Unionsmedborgarskap (fri rörlighet) Fri rörlighet för arbetstagare (social trygghet) Art. 49, 50, 53 Fri rörlighet för tjänster Art. 56, 62 Art. 91, 100 Tillnärmning av lagstiftning (immateriella rättigheter) Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning (strukturfonder) Art. 174, 175, 177, 178 Ekonomiskt, finansiellt och tekniskt samarbete med tredjeländer Särskilda åtgärder till förmån för de yttersta randområdena * Vissa av utkasten berör flera politikområden, vilket innebär att summan av antalet utkast i tabellen är större än antalet prövade utkast. prövade tre utkast till lagstiftningsakter . Utskottet ansåg att ett utkast stred mot subsidiaritetsprincipen och lämnade därför ett utlåtande med förslag till motiverat yttrande. I övriga fall ansåg utskottet att förslagen inte stred mot subsidiaritetsprincipen, vilket meddelades kammaren genom protokollsutdrag. Av sammanställningarna framgår att tre av utkasten rörde socialpolitik och att ett av dessa utkast därutöver rörde fri rörlighet för arbetstagare, sysselsättning, Europeiska socialfonden, strukturfonder och särskilda åtgärder till skydd för de yttersta randområdena. Totalt –prövade arbetsmarknadsutskottet 35 utkast till lagstiftningsakter. Av sammanställningarna framgår det att 16 av utkasten gällde socialpolitik. Åtta utkast gällde strukturfonder. Sju utkast gällde fri rörlighet för arbetstagare. Fem utkast rörde Europeiska socialfonden och lika många rörde sysselsättning. Tre utkast gällde etableringsrätt och två gällde särskilda åtgärder till skydd för de yttersta randområdena. Två utkast rörde fri rörlighet för tjänster och lika många grundade sig på flexibilitetsklausulen. Övriga utkast gällde jordbruk och fiskeri (1), fri rörlighet för arbetstagare (social trygghet) (1), transportpolitik (1), tillnärmning av lagstiftning som rör den inre marknaden (1) och folkhälsa (1). Vissa av utkasten rörde flera politikområden. har lämnat totalt åtta utlåtanden med förslag till motiverade yttranden sedan Lissabonfördraget trädde i kraft, varav sju har lett till motiverade yttranden från . lämnade arbetsmarknadsutskottet ett utlåtande med förslag till motiverat yttrande om kommissionens förslag till förordning om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (COM(2011) 608, utl. 2011/12:AU3). Detta utkast gällde jordbruk och fiskeri och strukturfonder. Utskottet lämnade också ett utlåtande med förslag till motiverat yttrande om kommissionens förslag till förordning om Europeiska unionens program för social förändring och social innovation (COM(2011) 609, utl. 2011/12:AU4). Detta utkast innehöll förslag om fri rörlighet för arbetstagare, sysselsättning, socialpolitik och strukturfonder. biföll utskottets förslag i båda dessa fall, och motiverade yttranden översändes till , rådets och kommissionens ordförande (rskr. 2011/12:54 och 55). lämnade utskottet även ett utlåtande med förslag till motiverat yttrande om kommissionens förslag till förordning om utövandet av rätten att vidta kollektiva åtgärder i samband med etableringsfriheten och friheten att tillhandahålla tjänster, den s.k. (COM(2012) 130, utl. 2011/12:AU14). Utkastet grundade sig på artikel 352 i EUF-fördraget, dvs. biföll utskottets förslag och ett motiverat yttrande översändes till , rådets och kommissionens ordförande (rskr. 2011/12:214). På EU-nivå uppnåddes tröskeln för ett gult kort, vilket var första gången. Till följd av detta drog kommissionen tillbaka sitt förslag. I detta sammanhang kan nämnas att totalt tre gula kort har delats ut sedan Lissabonfördraget trädde i kraft. Det gäller utöver den s.k. (se ovan) ett förslag till en ny europeisk åklagarmyndighet (COM(2013) 534) som prövades av justitieutskottet . Det gäller vidare det s.k. utstationeringsdirektivet (COM(2016) 128) som prövades av arbetsmarknadsutskottet . ansåg inte att förslaget stred mot subsidiaritetsprincipen, vilket meddelades kammaren genom ett protokollsutdrag. På EU-nivå uppnåddes dock tröskeln för ett gult kort. lämnade arbetsmarknadsutskottet på förslag av en minoritet i utskottet ett utlåtande om kommissionens förslag till direktiv om balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare m.m. (COM(2017) 253, utl. 2016/17:AU17). Förslaget gällde socialpolitik. Utskottets majoritet ansåg att förslaget inte stred mot subsidiaritetsprincipen och föreslog att skulle lägga utlåtandet till handlingarna. I utlåtandet fanns två reservationer (M, C och KD samt SD). biföll utskottsmajoritetens förslag, vilket innebar att något motiverat yttrande inte lämnades till , rådets och kommissionens ordförande och att utlåtandet lades till handlingarna (prot. 2016/17:129). lämnade utskottet tre utlåtanden med förslag till motiverade yttranden. biföll utskottets förslag i samtliga fall. Det var kommissionens förslag till direktiv om tydliga och förutsägbara arbetsvillkor i Europeiska unionen (COM(2017) 797) som rörde socialpolitik (utl. 2017/18:AU11, rskr. 2017/18:167). Utskottet lämnade även, som nämnts, ett utlåtande om kommissionens förslag till förordning om inrättande av Europeiska arbetsmyndigheten (COM(2018) 131) som rörde fri rörlighet för arbetstagare, social trygghet, etableringsrätt, fri rörlighet för tjänster och transportpolitik (utl. 2017/18:AU17, rskr. 2017/18:292). Utskottet lämnade även ett utlåtande om kommissionens förslag till förordning om inrättande av Europeiska fonden för justering av globaliseringseffekter (COM(2018) 380) som rörde strukturfonder (utl. 2017/18:AU19, rskr. 2017/18:444). Som tidigare nämnts lämnade utskottet även ett utlåtande med förslag till motiverat yttrande om kommissionens förslag till direktiv om tillräckliga minimilöner i Europeiska unionen (COM(2020) 682, utl. 2020/21:AU6). Förslaget grundade sig på artikel 153 i EUF-fördraget, dvs. biföll utskottets förslag och ett motiverat yttrande översändes till , rådets och kommissionens ordförande (rskr. 2020/21:138). Tabell 19 Uppdelning per politikområde, rättslig grund och antal utkast till lagstiftningsakter inom arbetsmarknadsutskottets område Antal utkast till lagstiftningsakter* Art. 42, 43 Fri rörlighet för arbetstagare Art. 45, 46 Fri rörlighet för arbetstagare (social trygghet) Fri rörlighet för tjänster Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning (strukturfonder) Art. 175, 177 Särskilda åtgärder till skydd för de yttersta randområdena * Vissa av utkasten berör flera politikområden, vilket innebär att summan av antalet utkast i tabellen är större än antalet prövade utkast. Kommissionens motiveringar med avseende på subsidiaritetsprincipen Enligt artikel 5 i protokoll nr 2 om tillämpningen av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna ska utkasten till lagstiftningsakter motiveras med avseende på subsidiaritetsprincipen. Detta gäller oavsett om kommissionen eller någon annan är förslagsställare. Som regel finns det i utkasten till lagstiftningsakter en särskild rubrik, , under vilken kommissionen brukar lämna sin motivering i fråga om subsidiaritetsprincipen. I vissa förslag finns det (även) en motivering i ingressen till själva förslaget till rättsakt. En översiktlig genomgång har gjorts av motiveringarna av subsidiaritets-principen i de utkast till lagstiftningsakter som prövades . Motiveringarna är inte sällan relativt kortfattade, vilket har kunnat konstateras även i tidigare uppföljningar. I tabell 20 nedan nämns de utkast till lagstiftningsakter som helt saknar motivering eller där motiveringen är mycket kortfattad och därmed bedöms som otillfredsställande. Av de subsidiaritetsprövningar som genomfördes bedöms tillfredsställande motiveringar saknas i sex av förslagen, dvs. i av de förslag som prövades. Detta kan jämföras med att det vid förra årets uppföljning saknades motivering i ett förslag (bet. 2020/21:KU5 s. 62). Därutöver var motiveringarna knapphändiga i några förslag. Vid uppföljningen som gällde de subsidiaritetsprövningar som genomfördes bedömdes tillfredsställande motiveringar saknas i totalt tolv av förslagen, dvs. i av förslagen (bet. 2019/20:KU5 s. 78). Tabell 20 Utkast till lagstiftningsakter som saknar tillfredsställande subsidiaritetsmotiveringar COM(2020) 445 Ändrat förslag till beslut om systemet för Europeiska unionens egna medel COM(2020) 309 Förslag till ändring av förordning (EU) nr 514/2014 vad gäller förfarandet för tillbakadragande COM(2020) 141 Förslag till ändring av förordning (EU) nr 223/2014 vad gäller införandet av särskilda åtgärder för att hantera covid-19-krisen COM(2020) 142 Förslag till ändring av förordning (EU) nr 1379/2013 och förordning (EU) nr 508/2014 vad gäller särskilda åtgärder för att lindra de effekter som covid-19-utbrottet får inom fiskeri- och vattenbrukssektorn COM(2020) 113 Förslag till ändring av förordning (EU) nr 1303/2013, förordning (EU) nr 1301/2013 och förordning (EU) nr 508/2014 vad gäller särskilda åtgärder för att mobilisera investeringar i medlemsstaternas hälso- och sjukvårdssystem samt i andra sektorer av deras ekonomier som reaktion på covid-19-utbrottet (Investeringsinitiativ mot coronaeffekter) COM(2020) 206 Förslag till ändring av förordning (EU) nr 1303/2013 vad gäller medlen för den särskilda tilldelningen för sysselsättningsinitiativet för unga En iakttagelse i årets uppföljning är att det i vissa förslag som rör ändringar i tidigare förslag inte finns någon motivering utan i stället görs det hänvisningar till motiveringen i det ursprungliga förslaget, se t.ex. kommissionens ändrade förslag till förordning om inrättande av Horisont , beslut om inrättande av det särskilda programmet för genomförande av Horisont , förordning om inrättande av instrumentet för grannskapspolitik, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete, förordning om fastställande av regler om stöd för de strategiska planer som medlemsstaterna ska upprätta m.m. (COM(2020) 459). Detta förslag subsidiaritetsprövades av finansutskottet. I förslaget hänvisas till motiveringen i de ursprungliga förslagen. Det gäller även kommissionens förslag till ändring av förordning (EU) 2017/1601 om inrättande av Europeiska fonden för hållbar utveckling m.m. (COM(2020) 407) som subsidiaritetsprövades av utrikesutskottet. Även i detta förslag hänvisas till motiveringen i det ursprungliga förslaget. Sådana hänvisningar har förekommit även när det gäller förslag som subsidiaritetsprövats , men intrycket är att det har skett en ökning av sådana fall. Undantag från tidsfristen enligt artikel 4 i protokoll nr 1 under covid-19-pandemin Enligt artikel 4 i protokoll nr 1 om de nationella parlamentens roll i EU ska en tidsfrist iakttas mellan den dag då ett utkast till lagstiftningsakt görs tillgängligt för de nationella parlamenten på unionens officiella språk och den dag då utkastet förs upp på rådets preliminära dagordning för antagande. I brådskande fall kan dock undantag göras, varvid skälen ska anges i rättsakten. Utom i vederbörligen motiverade, brådskande fall får inga överenskommelser komma till stånd om ett utkast till lagstiftningsakt under dessa . Enligt artikel 6 i protokoll nr 2 om tillämpningen av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna har de nationella parlamenten på sig då ett utkast på unionens officiella språk översänds att lämna ett motiverat yttrande. översände kommissionens vice ordförande Šefčovič ett brev till de nationella parlamenten (dnr 1694-2019/20). I brevet anförs att den rådande covid-19-krisen sätter alla institutioners kapacitet på prov. Kommissionens vice ordförande noterade vidare att de nationella parlamenten, under de rådande exceptionella omständigheterna, kan ha svårt att hinna med att bedöma huruvida kommissionens utkast till lagstiftningsakter är förenliga med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna i protokoll nr 2 om tillämpningen av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna inom åttaveckorsfristen. Kommissionens vice ordförande konstaterade att inte kan förlängas enligt protokollet, men att kommissionen i möjligaste mån kommer att ta hänsyn till nationella parlaments motiverade yttranden inom ramen för subsidiaritetsprövningen även om de på grund av covid-19-krisen kommer in efter åttaveckorsfristen. Kommissionen åtog sig också att informera de nationella parlamenten när den antar sådana förslag till lagstiftningsakter som kan behöva antas i syfte att mildra konsekvenserna av covid-19-krisen av och rådet enligt det brådskande förfarandet i artikel 4 i protokoll nr 1, innan åttaveckorsfristen för de nationella parlamentens subsidiaritetsprövning har löpt ut. Vid förra årets uppföljning uppmärksammade trafikutskottet i sitt yttrande till att vid ett av trafikutskottets subsidiaritetsprövningar och vid ett flertal fall hade undantag gjorts från den tidsfrist som anges i artikel 4 i protokollet om de nationella parlamentens roll i EU, vilket möjliggjorde för EU:s institutioner att fatta beslut om lagstiftningsakten innan de nationella parlamenten hade hunnit genomföra sina subsidiaritetsprövningar (yttr. 2020/21:TU2y). Mot denna bakgrund påminde om vikten av att de nationella parlamentens subsidiaritetsprövningar kan genomföras innan förhandlingarna om förslagen inleds. I annat fall kan de nationella parlamentens subsidiaritetsprövningar förlora i betydelse. [7] Som trafikutskottet framhöll kunde kravet på en snabb hantering i ett flertal av trafikutskottets subsidiaritetsprövningar härledas till externa orsaker såsom brexit och covid-19-pandemin. uttalade också att det kunde finnas anledning att återkomma till frågan om hur covid-19-pandemin har påverkat de nationella parlamentens möjlighet att genomföra subsidiaritetsprövningar vid kommande uppföljning (bet.