bet · H901TU7 · 2022-02-04 00:00:00 — Tekniken kan också ge nya möjligheter till mobilitet och transporter i glesbygd samt för personer som har begränsade möjligheter till egna transporter . Utredningsbetänkandet har remissbehandlats, och ärendet bereds vidare inom . Regeringen beslutade att inrätta en kommitté för samordnad och accelererad policyutveckling kopplad till den fjärde industriella revolutionens teknologier (dir. 2018:85). Kommitténs uppdrag är att identifiera och påskynda policyutveckling kopplad till den fjärde industriella revolutionens teknologier inom inledningsvis tillämpningsområdena precisionsmedicin, uppkopplad industri samt uppkopplade och automatiserade fordon, farkoster och system. Detta arbete inbegriper automatiserad körning på väg men också automatiseringen inom hela transportområdet. Kommittén ska slutredovisa sitt uppdrag (dir. 2021:1). Företrädare för regeringen har enligt skrivelse 2020/21:75 deltagit aktivt i det internationella arbetet för att främja försök med och genomförande av automatiserad körning av fordon på ett säkert sätt inom både EU, FN:s ekonomiska kommission för (UNECE) och bilaterala samarbeten. Inom UNECE har arbetet bl.a. resulterat i förslag till ändringar vägtrafikkonvention sluten i , som tillåter automatiserad körning i högre nivåer. Vidare pågår enligt regeringen omfattande arbeten inom EU för att underlätta uppkopplad och automatiserad körning. Vad gäller de krav som kan ställas på infrastrukturen, data och uppkoppling bedrivs också arbete både nationellt och internationellt. En övergripande EU-strategi för automatiserad och uppkopplad rörlighet har föreslagits med anledning av kommissionens meddelande om en EU-strategi för automatiserad och uppkopplad rörlighet, COM(2018) 283. Den nya tekniken förväntas innebära möjligheter i form av säkrare, mer tillgängliga och mer hållbara transporter. Teknikutvecklingen är både ett sätt att möta samhällsutmaningar, såsom klimat och hälsa, och en möjlighet att stärka konkurrenskraften och exportindustrin och skapa nya arbetstillfällen, såväl i som på EU-nivå. Kommissionens uppfattning är att det behövs ett ökat samarbete mellan EU, medlemsstaterna, regionala och lokala myndigheter samt industrin och akademin för att påskynda en säker och hållbar marknadsintroduktion av automatiserade och uppkopplade fordon. Kommissionen menar också att det är viktigt att nyckeltekniken utvecklas i och att den rättsliga ramen är modern och skapar förutsättningar som gynnar teknisk utveckling. Vidare antog en gemensam strategi för smart och hållbar mobilitet. arbetsgrupp för forskning och framtid har tagit fram rapporten på landsbygder – forskningsöversikt och nulägesbeskrivning (2019/20:RFR10). I rapporten konstateras bl.a. att automatisering av fordon på landsbygden kan innebära möjligheter till ökad tillgänglighet. I rapporten framförs bl.a. att kollektivtrafik kan tillhandahållas till en lägre kostnad på stråk med få resande eftersom driftskostnaderna minskar stort när det inte behövs förare. Ansvarsregler vid automatiserad körning (Infrastrukturdepartementet) har det pågått ett utredningsarbete som syftat till att ta fram förslag om ansvarsregler vid automatiserad körning och tillämpning av s.k. geostaket. publicerades promemorian Ansvarsfrågan vid automatiserad körning samt nya regler i syfte att främja en ökad användning av geostaket (Ds 2021:28). I uppdragets första del om ansvar vid automatiserad körning ingick att utveckla och anpassa förslagen som lämnats i SOU 2018:16 mot bakgrund av de synpunkter som lämnats i remissvaren samt den utveckling som skett internationellt på området. Dessutom ingick att analysera ansvarsfördelningen mellan olika aktörer under automatiserad körning samt förarens roll, uppgifter och ansvar då ett fordon kan föras både manuellt och automatiserat. Vidare ingick att analysera behovet av straffrättsliga sanktioner eller andra sanktioner för trafikförseelser och trafikbrott vid automatiserad körning. Uppdragets andra del handlar bl.a. om att överväga regeländringar med syftet att ge kommuner och andra väghållare förutsättningar att prioritera eller på annat sätt särbehandla fordon som använder geostakettillämpningar. Uppdraget innefattade även att analysera ansvarsfrågor när ett fordons funktionalitet tillfälligt och automatiskt ändras genom styrning, främst via geostaket, möjlig-heter att styra fordons hastighet i förhållande till gällande hastighetsbegränsningar samt behovet av straffrättsliga sanktioner eller andra sanktioner för trafikförseelser och trafikbrott vid geostakettillämpningar. skickades promemorian på remiss. Remisstiden gick ut . Underhåll av vägmarkeringar och trafikskyltar tar löpande fram underhållsplaner för bl.a. vägmarkeringar och skyltar. gav regeringen i uppdrag att redovisa hur stor del av den statliga väginfrastrukturen som bedöms hålla en sådan kvalitet och standard att det medger möjlighet till användning av uppkopplade och automatiserade körsystem i fordon. I uppdraget ingår att redogöra för vilka krav som ska ställas på den statliga väginfrastrukturens tillstånd samt att bedöma och redogöra för behov av åtgärder för att möjliggöra användning av automatiserade fordon med förarstödjande teknik. ska redogöra för vilka åtgärder som behöver vidtas för att säkerställa att befintlig väginfrastruktur ska kunna användas av automatiserade fordon. Det kan t.ex. avse att säkerställa att vägmarkeringar är utformade och underhålls på ett sådant sätt att de kan avläsas maskinellt eller att trafikskyltar inte ger motstridig information. ska vidare ta fram en underhållsstrategi för vägmarkeringar och annan viktig vägutrustning i syfte att främja och stödja automatiserade fordon. Dessutom ska redogöra för om det finns alternativa tekniska lösningar som kan komplettera eller ersätta delar av dagens väginfrastruktur för att öka tillgängligheten och säkerheten vid framförandet av automatiserade fordon med förarstödjande teknik. Uppdraget ska redovisas till (Infrastrukturdepartementet) . Utskottet vill inledningsvis framhålla att digitaliseringen påverkar hela samhället och att utvecklingen går fort inom fordons- och transportindustrin. Självkörande fordon som drivs fossilfritt och framförs säkert kan få genomgripande konsekvenser och vara en viktig del i det framtida transportsystemet. Automatisering och elektrifiering går hand i hand och är avgörande för att ska ligga i den tekniska framkanten och nå klimatmålen. Utskottet välkomnar regeringens ambitioner när det gäller självkörande fordon. Utskottet vill särskilt framhålla de försöksverksamheter som pågår runt om i landet och delar regeringens ambition att ska vara en permanent världsutställning. Utskottet vill understryka att självkörande fordon förväntas innebära stora möjligheter och vill i sammanhanget lyfta fram betydelsen av en infrastruktur som är anpassad för och integrerad med uppkopplade, samverkande och självkörande fordon. Det är mycket positivt att det pågår en omfattande utrednings- och försöksverksamhet som syftar till att ställa om och förbereda transportsystemet för klimatsmarta och uppkopplade person- och godstransporter. Vidare genomförs utredningar för att se till att frågor om krav på infrastruktur samt juridiska och regulatoriska frågor tas om hand. Utskottet vill bl.a. peka på att det har tagits fram utredningsförslag om ansvarsregler vid automatiserad körning. Dessutom vill utskottet peka på att på regeringens uppdrag ska ta fram en underhållsstrategi för bl.a. vägmarkeringar för att främja och stödja automatiserade fordon. Vidare ska redovisa hur stor del av det statliga vägnätet som kan användas till självkörande fordon. Utskottet välkomnar detta uppdrag och ser fram emot redovisningen. Utskottet följer utvecklingen på området mycket noga. Mot bakgrund av det aktiva arbete som bedrivs och de initiativ som har tagits inom området finner inte utskottet att det finns skäl att vidta någon åtgärd med anledning av motionsförslagen. Motionerna 2021/22:872 (M), 2021/22:2968 (SD) yrkandena 56 och 57, 2021/22:3394 (L) yrkandena 14 och 15, 2021/22:3757 (M) yrkande 23 och 2021/22:3879 (KD) yrkande 12 avstyrks. Omregleringen av besiktningsmarknaden för fordon Utskottets förslag i korthet lägger skrivelsen om omregleringen av besiktningsmarknaden för fordon (skr. 2021/22:32) till handlingarna och avslår motionsyrkanden med anledning av skrivelsen. Utskottet konstaterar bl.a. att det finns en fungerande process för föreskriftsarbetet och välkomnar att regeringen avser att se över regleringen i fordonslagen i fråga om vandelsprövning av styrelser i besiktningsorgan. avslår även motionsyrkanden från den allmänna motionstiden om omregleringen av besiktningsmarknaden. Utskottet bedömer fortsättningsvis att marknaden bör få vidareutvecklas utan att det underliggande regelverket ändras. Jämför reservation 23 (M, C, KD, L) och 24 (V). Regeringens skrivelse med anledning av om omregleringen av besiktningsmarknaden för fordon har granskat omregleringen av besiktningsmarknaden för fordon. Resultatet av granskningen redovisades i rapporten av besiktningsmarknaden för fordon (RiR 2021:11). Utgångspunkten för granskningen var de förväntningar som framförde när det gällde omregleringen. konstaterade att förväntningarna innefattade att högt ställda krav på trafiksäkerhet och miljökontroll skulle kunna bibehållas även efter en omreglering. Vidare noterade att omregleringen dessutom förväntades leda till pressade priser, mer valfrihet för konsumenterna och högre kvalitet. Förväntningarna innefattade vidare att ökad konkurrens för de anställdas del skulle innebära fler arbetsgivare att välja mellan, vilket skulle leda till bättre utvecklingsmöjligheter, t.ex. vad gäller lönefrågor. Dessutom konstaterade att det fanns förväntningar på att fri konkurrens skulle gynna entreprenörskapet. granskning omfattade enbart besiktningsverksamheten för personbilar. konstaterade att konkurrensen på besiktningsmarknaden har ökat men att inslaget av entreprenörskap är litet. Vidare bedömdes att förväntningar vad avser prisutveckling inte har infriats. drog slutsatsen att priserna för kontrollbesiktning och efterkontroll har ökat mer än konsumentpriserna. konstaterade att antalet besiktningsstationer har ökat och att antalet personbilar per besiktningsstation har minskat efter omregleringen, sett över hela riket. Vidare konstaterades att antalet verksamma besiktningstekniker har ökat efter omregleringen. bedömde att detta kan innebära att tillgängligheten har ökat generellt sett. Dessutom angavs att andelen underkända fordon vid kontrollbesiktningar har minskat . bedömde vidare att Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (Swedac) förefaller arbeta ändamålsenligt med ackreditering och tillsyn, men däremot påpekades att fordonslagen (2002:574) inte ställer krav på att Swedac ska göra en fullständig vandelsprövning av besiktningsföretagens styrelser. Vidare gjordes bedömningen att Transportstyrelsen inte arbetar ändamålsenligt med sin tillsyn och därmed inte fullgör sitt uppdrag att utöva tillsyn över besiktningsbranschen. Slutligen bedömde att regeringen inte har styrt Transportstyrelsen så att den arbetar ändamålsenligt med sin tillsyn av besiktningsmarknaden. gav följande rekommendationer till regeringen: – Regeringen bör ombesörja att skrivningarna i fordonslagen justeras så att Swedac vandelsprövar alla styrelseledamöter i besiktningsföretagens bolagsstyrelser. – Regeringen bör säkerställa att Transportstyrelsen utövar tillsyn över besiktningsmarknaden. I regeringens skrivelse om omregleringen av besiktningsmarknaden för fordon (skr. 2021/22:32) välkomnar regeringen granskning. Regeringen delar bedömning att varken prisutvecklingen eller inslagen av entreprenörskap på besiktningsmarknaden kan sägas ha levt upp till de förväntningar som hade för omregleringen av besiktningsmarknaden. När det gäller frågan om tillgängligheten på besiktningsmarknaden delar regeringen bedömning till viss del. Det faktum att tillgängligheten har förbättrats, beräknat för landet som helhet, är enligt regeringen tydligt och positivt. Regeringen konstaterar dock att tillgängligheten till kontrollbesiktning försämrades på sju orter i landet då AB tog sina mobila besiktningsstationer ur bruk. Regeringen betonar att den ojämna fördelningen av tillgänglighet till besiktning inte är oproblematisk, särskilt i ljuset av den generella prisökning som har skett sedan omregleringen genomfördes. Regeringen gav därför Transportstyrelsen i uppdrag att särskilt utreda konsekvenserna av detta, och myndigheten redovisade sitt uppdrag till regeringen . Transportstyrelsen konstaterade i redovisningen att avståndet till den närmaste besiktningsstationen för de 9 600 fordonsägare som hade haft en mobil station som sin närmaste station ökat 2021 i genomsnitt. Regeringen redovisar i skrivelsen att aviserade att man har för avsikt att etablera mobila enheter för besiktning i glesbygden med start . Regeringen avser att fortsätta att följa besiktningsmarknadens utveckling vad gäller tillgängligheten till besiktning, med särskilt fokus på hur denna tillgänglighet är geografiskt fördelad över landet. När det gäller frågan om vandelsprövning av styrelseledamöter i besiktningsföretags styrelser konstaterar regeringen att besiktningsverksamheten är särpräglad och innefattar myndighetsutövning och att det t.ex. av trafiksäkerhetsskäl kan finnas anledning att överväga en mer långtgående vandelsprövning. Regeringen avser att ytterligare stärka förutsättningarna för Swedacs tillsyn genom att i enlighet med rekommendation se över den nu gällande regleringen i fordonslagen av vandelsprövning av styrelser i besiktningsorgan. Regeringen instämmer i slutsatser om att rutinerna för återkommande vandelsprövning hos Swedac bör kunna förbättras. Det bör enligt regeringen kunna ske inom ramen för nuvarande regelverk. När det gäller frågan om Transportstyrelsens tillsyn av besiktningsmarknaden delar regeringen till viss del problembeskrivning. Regeringen anför att det givetvis reser frågetecken om tillsynens ändamålsenlighet när resurserna till den har minskat . Regeringen menar dock att en rimlig tolkning är att tillsynen som sådan inte kan eller bör utvärderas utifrån dess omfattning utan utifrån hur väl besiktningsverksamheten som sådan fungerar. Transportstyrelsens tillsyn av besiktningsmarknaden ska i huvudsak inriktas på marknadens funktion och inte i första hand enskilda besiktningar. Regeringen framhåller att Transportstyrelsen kontrollerar hur besiktningsverksamheten fungerar när det gäller bl.a. prisutveckling och tillgänglighet. Regeringen konstaterar att rekommendationer till Transportstyrelsen och Swedac redan har lett till att myndigheterna har påbörjat en viss utveckling av sina respektive verksamheter; bl.a. har de intensifierat sin samverkan och tagit fram en handlingsplan för åtgärder som ska effektivisera tillsynen. Regeringen betonar i skrivelsen att den säkerställer att Transportstyrelsen fullgör sitt tillsynsansvar som en del i sin löpande styrning av myndigheten. Regeringen uppger att den avser att ge Transportstyrelsen i uppdrag att i detalj beskriva hur verksamhetsplaneringen för tillsynen av besiktningsmarknaden ser ut . Planeringen ska redovisas i samverkan med Swedac för att säkerställa en helhetssyn och att utgångspunkten är en väl fungerande besiktningsmarknad. I tas även frågor om Transportstyrelsens föreskriftsarbete upp. konstaterar att Transportstyrelsen har en process för sitt föreskriftsarbete i vilken det ingår att analysera hur föreskrifterna kan tillämpas av berörda aktörer och vilka konsekvenser föreskrifterna i övrigt får. Transportstyrelsen har även bildat en kommitté för dialog med berörda aktörer om Transportstyrelsens föreskrifter på besiktningsområdet. I och med skrivelsen anser regeringen att är slutbehandlad. I motion 2021/22:4284 anför m.fl. (C, M, KD, L) att regeringen som en del i sin löpande styrning av Transportstyrelsen bör se över och följa upp myndighetens föreskriftsarbete med syftet att få det att fungera mer effektivt (yrkande 1). Motionärerna framhåller att det finns flera exempel på föreskriftsändringar som inte har gjorts, bl.a. att det fortfarande saknas kontrollpunkter för laddbara fordon. Det är regeringens uppgift att säkerställa att Transportstyrelsen är en funktionell myndighet som utför sina uppdrag på ett tillfredsställande sätt, varför detta måste följas upp och åtgärdas. Vidare menar motionärerna att regeringen via en översyn av den nu gällande regleringen i fordonslagen bör säkerställa att vandelsprövning av styrelser i besiktningsorgan görs återkommande (yrkande 3). Motionärerna lyfter fram vikten av oberoende i förhållande till exempelvis fordonstillverkare, importörer och reparatörer, och därför kan kraven på vandelsprövning behöva skärpas ytterligare. Slutligen framhåller motionärerna att regeringen som en del i sin löpande styrning av Transportstyrelsen bör säkerställa att myndigheten fullgör sitt tillsynsansvar (yrkande 4). Motionärerna välkomnar att regeringen vill säkerställa att Transportstyrelsen fullgör sitt tillsynsansvar men finner det anmärkningsvärt att regeringen endast delvis delar bedömning när det gäller Transportstyrelsens otillräckliga tillsyn. Motioner från allmänna motionstiden I kommittémotion 2021/22:3195 yrkande 11 framför m.fl. (V) att regeringen bör utreda konsekvenserna av avregleringen av bilbesiktningen och hur den kan återtas i statlig regi. Motionärerna framhåller att avregleringen av bilbesiktningen har gett blandade resultat, bl.a. vad gäller priser och tillgänglighet. I motion 2021/22:1411 anför m.fl. (S) att konsekvenserna av privatiseringen av i syfte att tillförsäkra en i hela landet bör ses över. Motionärerna lyfter bl.a. fram negativa konsekvenser av privatiseringen för människor boende i gles- och landsbygd och att priset för att kvalitetskontrollera sin bil har ökat. Vid utskottssammanträdet informerade företrädare för bl.a. Fordonsbesiktningsbranschen om aktuella besiktningsfrågor. Fordonsbesiktningsbranschen betonade att utvecklingen av ny teknik och nya fordonsslag går i snabb takt. Fordonsbesiktningsbranschen framförde att Transportstyrelsens föreskriftsarbete inte fungerar tillräckligt bra, bl.a. att kontrollbesiktningens funktion i fråga om trafiksäkerhet och miljökontroll påverkas negativt av otillfredsställande föreskriftsarbete. Vidare menade branschföreträdarna att tillgängligheten har blivit bättre efter omregleringen och att antalet stationer har ökat i hela landet. När de mobila enheterna återinförs kommer det enligt branschen inte att finnas någon plats i landet som har sämre tillgänglighet än före omregleringen 2010. När det gäller priser framförde branschen att bolagen tillämpar differentierade priser, dvs. att priset skiljer sig beroende på framförhållning i bokningen och vilken station fordonsägaren besiktigar hos samt att är ett av de länder som har lägst pris för kontrollbesiktning i . Transportstyrelsen konstaterar i sin senaste redovisning av fordonsbesiktningsmarknaden att Transportstyrelsens tillsyn ska kontrollera att besiktningsverksamheten fungerar väl när det gäller trafiksäkerhet och miljö. Marknadsövervakningen fokuserar på pris, tillgänglighet och teknikutveckling. genomförde Transportstyrelsen inte någon tillsyn på besiktningsstationer på grund av både personalförändringar och coronapandemin. Utifrån fordonslagens krav utför Transportstyrelsen stickprovskontroller. Ett stickprov kan omfatta alltifrån samtliga besiktningsföretag till ett enskilt företag eller en enskild besiktningsstation. Stickprovskontroller görs antingen i form av administrativa kontroller i myndighetens register eller i form av ett fysiskt stationsbesök hos besiktningsföretagen. Ett administrativt stickprov kan vara en granskning av besiktningsprotokoll efter genomförd besiktning eller granskning av vad besiktningsföretagen rapporterar in till vägtrafikregistret efter avslutad besiktning. Transportstyrelsens arbete med kontroll av att besiktningsmarknaden fungerar väl inriktas i huvudsak mot marknadens funktion, inte i första hand de enskilda besiktningarna. Men enskilda kunders klagomål uppges utgöra en kunskapskälla för att skapa en bild över hur marknaden fungerar. Utskottet välkomnar inledningsvis granskning och delar regeringens bedömningar med anledning av revisionsrapporten. Transportstyrelsen har i uppgift att ta fram föreskrifter och allmänna råd för besiktningarna. Föreskrifterna rör de fyra besiktningsformerna, teknik hos kontrollorganen och krav på utbildning och kompetens för besiktningstekniker, polismän och bilinspektörer. har i sin granskning konstaterat att Transportstyrelsens föreskriftsarbete på besiktningsområdet följer ett generellt arbetssätt som Transportstyrelsen har när det gäller föreskrifter. initierades ett forum där Transportstyrelsen samverkar med en rad andra aktörer inom fordonsbranschen för att utveckla Transportstyrelsens föreskriftsarbete. Av rapporten framgår att Transportstyrelsen före omregleringen hade ett tätt samarbete med när det gällde föreskriftsarbetet. Vidare framgår bl.a. att Besiktningsföretagens branschorganisation har framfört synpunkter till Transportstyrelsen om myndighetens föreskriftsarbete och efterföljande remissförfarande. När det gäller motionsyrkandet om Transportstyrelsens föreskriftsarbete kan utskottet konstatera att Transportstyrelsen enligt bedömning har en fungerande process för sitt föreskriftsarbete för att formulera detaljerade föreskrivna regler. Utskottet har ingen anledning att ifrågasätta denna bedömning. Vandelsprövning av styrelseledamöter i besiktningsföretags styrelser Enligt 4 kap. 2 c § fordonslagen (2002:574) får ackreditering som besiktningsorgan bara meddelas en sökande som med hänsyn till ekonomiska förhållanden och allmänt gott anseende bedöms vara lämplig att bedriva verksamheten. När det gäller motionsyrkandet om återkommande vandelsprövning av styrelser i besiktningsorgan kan utskottet konstatera att regeringen instämmer i slutsatser om att rutinerna för återkommande vandelsprövning hos Swedac bör kunna förbättras. Regeringen menar att det bör kunna ske inom ramen för nuvarande regelverk. Utskottet delar denna bedömning. Swedac har i enlighet med rekommendationer inlett ett internt arbete för att anpassa rutiner för att göra återkommande vandelsprövningar. Utskottet välkomnar vidare att regeringen avser att i enlighet med rekommendation se över den nu gällande regleringen i fordonslagen av vandelsprövning av styrelser i besiktningsorgan. Transportstyrelsens tillsyn av besiktningsmarknaden Regler om tillsyn finns i 5 kap. 3 a § fordonslagen. Tillsynsansvaret är uppdelat mellan Swedac och Transportstyrelsen. Swedac ska kontrollera bl.a. att den tekniska kompetensen och utrustningsnivån i verksamheten samt kvalitetssäkringen av denna uppfyller föreskrivna krav. Transportstyrelsen ska kontrollera att besiktningsverksamheten fungerar väl i fråga om trafiksäkerhet, miljö, prisutveckling, teknikutveckling och tillgänglighet. När det gäller motionsyrkandet om Transportstyrelsens tillsynsansvar konstaterar utskottet att regeringen till viss del delar problembeskrivning. Utskottet delar regeringens bedömning att det reser frågetecken om tillsynens ändamålsenlighet när resurserna till den har minskat . innebär detta inte per automatik att Transportstyrelsen inte fullgör sitt tillsynsansvar. Tillsynens omfattning är inte reglerad i sig. Utskottet delar regeringens tolkning att tillsynen som sådan inte kan eller bör utvärderas utifrån dess omfattning utan utifrån hur väl besiktningsmarknaden som sådan fungerar. Regeringen ska se till att Transportstyrelsen utövar tillsyn över besiktningsmarknaden. Utskottet välkomnar att Transportstyrelsen och Swedac har intensifierat sin samverkan och tagit fram en handlingsplan för åtgärder som ska effektivisera tillsynen av besiktningsmarknaden med fokus på utbyte av statistikuppgifter från besiktningar och teknikutveckling.