bet · H901MJU24 · 2022-05-05 00:00:00 — – Mål 7: ska områden som används för jordbruk, vattenbruk och skogsbruk förvaltas på ett hållbart sätt så att biologisk mångfald bevaras. – Mål 11: är av alla land- och sötvattensområden samt av kust- och havsområden, särskilt områden av särskild betydelse för biologisk mångfald och ekosystemtjänster, bevarade genom effektivt och rättvist förvaltade, ekologiskt representativa och väl förbundna system av reservat och andra effektiva områdesbaserade skyddsåtgärder, som också är väl integrerade i omgivande landskap. Vidare kan noteras att delmål 15.2 inom Agenda 2030 handlar om att främja hållbart skogsbruk, stoppa avskogningen och återställa utarmade skogar. Till 2020 ska genomförandet av hållbart brukande av alla typer av skogar främjas, avskogningen stoppas, utarmade skogar återställas och ny- och återbeskogningen kraftigt öka i hela världen. Regeringen beslutade (dir. 2019:46) att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att undersöka möjligheterna till och lämna förslag på åtgärder för stärkt äganderätt till skog, nya flexibla skydds- och ersättningsformer vid skydd av skogsmark samt hur internationella åtaganden om biologisk mångfald ska kunna förenas med en växande cirkulär bioekonomi, den s.k. . presenterade betänkandet Stärkt äganderätt, flexibla skyddsformer och naturvård i skogen (SOU 2020:73). När det gäller frågan om internationella åtaganden anförde utredningen att internationella åtaganden enligt konventionen om biologisk mångfald och EU-rättsliga åtaganden enligt art- och habitatdirektivet har analyserats i betänkandet. Utredningen framhåller att de internationella åtagandena lämnar stort handlingsutrymme för staten att tolka sina förpliktelser. Det finns inte alltid någon konkret vägledning i hur åtagandena i alla delar ska tolkas. I betänkandet föreslås därför att regeringen beslutar vad internationella åtaganden innebär och ställer upp ett långsiktigt mål för hur dessa åtaganden ska uppfyllas i skogen. Regeringens beslut bör även innehålla ett tydligt ställningstagande om vilka arealer och vilka skogstyper som bör avsättas för naturvård, för att på kort, respektive lång sikt bidra till uppfyllandet av internationella åtaganden och nationella mål om biologisk mångfald. Betänkandet har remissbehandlats och bereds inom . Utskottet behandlade i betänkande 2020/21:MJU16 ett yrkande motsvarande det som framställs i motion 2021/22:4069 av m.fl. (MP) yrkande 1. Utskottet konstaterade då att det framgår av kommissionens strategi för biologisk mångfald att frågan om skydd för skogar är prioriterad för kommissionen och att det pågår ett arbete när det gäller handelsavtalens inverkan på den biologiska mångfalden. Utskottet noterar särskilt att kommissionen har aviserat ett lagstiftningsförslag i syfte att dels minimera utsläppande på EU-marknaden av produkter som är förknippade med avskogning eller skogsförstörelse, dels främja import och värdekedjor som är skogsvänliga. Därmed ansåg utskottet att motionen kunde lämnas utan åtgärd. Utskottet behandlade även i betänkande 2021/22:MJU20 frågan om avskogning. Utskottet uttalade då följande: Utskottet välkomnar att kommissionen uppmärksammat frågan om avskogning och skogsförstörelse. Kommissionens förslag syftar bl.a. till att minska förlusten av biologisk mångfald på global nivå. Det är ett internationellt problem som kan motivera åtgärder även på den europeiska marknaden. Som framgått av utskottets subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag till förordning om avskogning och skogsförstörelse ser dock utskottet flera problem med förslaget när det gäller frågan om nationellt självbestämmande. Det är angeläget att det slutliga regelverket är förenligt med det nationella självbestämmandet i skogliga frågor och att det inte riskerar att kringskära möjligheterna att utforma en kostnadseffektiv politik. Regeringen redogjorde i skrivelse 2020/21:7 för strategi för den arktiska regionen. Skrivelsen syftar till att lyfta fram vad som är regeringens mål och huvudprioriteringar i förhållande till den arktiska regionen och ange den politiska inriktningen för det fortsatta arbetet med inom sex tematiska områden: internationell samverkan, säkerhet och stabilitet, klimat och miljö, polarforskning, hållbar ekonomisk utveckling och näringslivsintressen samt tryggande av goda levnadsvillkor. Regeringen anför i skrivelsen att vill verka för att den biologiska mångfalden bevaras i enlighet med målen i konventionen om biologisk mångfald. Regeringen kommer att verka för att den biologiska mångfalden i bevaras och nyttjas på ett hållbart sätt och att känsliga områden samt områden med höga natur- och kulturvärden i arktiska miljöer ges adekvat skydd. Vidare avser regeringen att verka för ett långsiktigt och hållbart förvaltande av våtmarker och ekosystem i . Regeringen uppger i skrivelsen att kommer att fokusera på insatser som bidrar till resultat inom framför allt tre områden: att begränsa uppvärmningen av genom en minskning av de globala utsläppen av såväl långlivade som kortlivade klimatgaser, att bevara den biologiska mångfalden i inklusive den miljön samt att skapa en global giftfri cirkulär ekonomi. Miljö- och jordbruksutskottet anförde bl.a. följande i sitt yttrande till utrikesutskottet över skrivelsen (yttr. 2020/21:MJU6y): Miljö- och jordbruksutskottet ser positivt på att regeringen har tagit fram en ny strategi för den arktiska regionen. Utskottet vill särskilt uppmärksamma att regeringen framhåller klimatarbetets betydelse och tydligt åtar sig att dels gå före i genomförandet av , dels arbeta med som utgångspunkt i . Detta är betydelsefullt eftersom är särskilt utsatt för klimatförändringarna och den arktiska regionen värms upp mer än dubbelt så fort som övriga jordklotet. Utskottet ser också positivt på att regeringen tydligt anger att kommer att fokusera på insatser som bidrar till att uppnå resultat inom framför allt tre områden: att begränsa uppvärmningen av genom en minskning av de globala utsläppen av såväl långlivade som kortlivade klimatgaser, att bevara den biologiska mångfalden i inklusive den miljön samt att skapa en global giftfri cirkulär ekonomi. Utskottet noterar vidare att regeringen avser att verka för att känsliga områden samt områden med höga natur- och kulturvärden i arktiska miljöer ges ett adekvat skydd och att exploatering sker på ett sådant sätt att förlusten av biologisk mångfald minimeras och kompenseras. Detta arbetssätt kombinerat med regeringens åtagande att stödja arbetet inom när det gäller att skapa ett panarktiskt nätverk av skyddade områden är enligt utskottets bedömning viktiga utgångspunkter för att säkerställa ett förbättrat skydd av känsliga och unika miljöer. Utskottet vill också framhålla att regeringen åtar sig att verka för att ska vara en region präglad av ett välfungerande internationellt samarbete där folkrätten, inklusive havsrätten respekteras. Utskottet ansåg mot denna bakgrund att utrikesutskottet borde avstyrka bl.a. ett motionsyrkande som motsvarade det som framställts i kommittémotion 2021/22:2553 av m.fl. (SD) yrkande 3. delade denna bedömning och beslutade i enlighet med utskottets förslag (bet. 2020/21:UU6, rskr. 2020/21:217). Kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik presenterade ett gemensamt meddelande om för – Ett starkare EU-engagemang för ett fredligt, hållbart och välmående ((2021) 27). Meddelandet innehåller förslag till både kortsiktiga och långsiktiga strategiska mål för politikområden där utvecklingen i är av betydelse för EU. Meddelandet innehåller 30 konkreta åtgärder inom ramen för de tre angivna strategiska prioriteringarna för EU:s förhållande till : – bevara säkerheten och stabiliteten i genom upprätthållandet av internationellt samarbete kring arktiska frågor – bemöta klimatförändringar och deras konsekvenser på flera plan och åberopa skydd av den arktiska miljön – hållbar utveckling i och omkring , med fokus på urfolk, kvinnor och unga. I strategin slår EU fast att klimatförändringarna innebär det mest omfattande hotet mot och dess känsliga natur. Det är en internationell angelägenhet som kräver en global respons. Kommissionen framhåller sambandet mellan klimatförändringarna och den biologiska mångfalden och anför att EU vill samarbeta regionalt och multilateralt för att tackla den globala, gränsöverskridande klimatkrisen och arbeta för biologisk mångfald med anpassning och resiliens. Bakgrunden till förslaget är att , tillsammans med och , har varit pådrivande för en uppdatering av . Den nya strategin innebär ett förstärkt EU-engagemang i i enlighet med tidigare prioriteringar och har ett tydligare aktörsfokus. EU:s lagförslag inom ramen för den europeiska gröna given är också en central del för EU:s engagemang för . I faktapromemoria 2021/22:FPM15 Meddelande om för välkomnar regeringen meddelandet och anför att den på ett övergripande sätt ligger väl i linje med den svenska Arktisstrategin . Regeringen välkomnar vidare att strategin adresserar den påverkan som klimatförändringarna har på miljö och invånare och att den gröna given ges en central roll i strategin. Regeringen välkomnar även den övergripande inriktning som EU stakar ut i strategin kopplat till klimatförändringarna och miljötillståndet i . Regeringen ställer sig bakom EU:s ställningstagande att nya globala avtal med tydliga åtgärder och mekanismer för skydd av miljöer utanför nationell jurisdiktion är nödvändigt för att möjliggöra ett effektivt och långsiktigt skydd av den biologiska mångfalden. Regeringen välkomnar vidare att meddelandet framhåller vikten av att olja, kol och gas stannar i marken. Regeringen noterar att EU-institutionerna uppger att EU kommer att inleda en dialog om ett multilateralt bindande åtagande om stopp för nya utvinningsprojekt när det gäller fossila bränslen i . Vidare välkomnar regeringen att EU avser att bidra till en hållbar grön, blå och digital omställning i och till skapandet av gröna jobb i den arktiska regionen. Regeringen ser positivt på att samtliga relevanta principer till skydd för miljön och den biologiska mångfalden i haven inkluderas i arbetet med . intentioner i det internationella arbetet och inom EU Situationen för den biologiska mångfalden på global nivå är allvarlig. Som framgår av Ipbes rapport är det dock ännu inte för sent att agera, men det måste ske nu och på alla nivåer: lokalt, regionalt och globalt. De pågående förhandlingarna om det nya ramverket inom konventionen om biologisk mångfald är av avgörande betydelse för det fortsatta arbetet med dessa frågor. Utskottet ser därför positivt på regeringens initiativ i samband med förhandlingarna. Bland annat har undertecknat en avsiktsdeklaration om skydd av vatten och anslutit sig till den globala koalitionen för skydd av biologisk mångfald som vill öka ambitionerna i det globala ramverket. Utskottet välkomnar regeringens prioriteringar i förhandlingsarbetet och noterar särskilt att regeringen bl.a. driver på för ett ambitiöst ramverk som är inkluderande och har mätbara och tidsbundna mål. När det gäller frågan om internationella åtaganden i skogen noterar utskottet vidare att det uppdrag som redovisat även omfattade frågan om hur internationella åtaganden om biologisk mångfald ska kunna förenas med en växande cirkulär bioekonomi. Betänkandet har remissbehandlats och bereds nu inom . När det gäller frågan om avskogning välkomnar utskottet att kommissionen uppmärksammat frågan om avskogning och skogsförstörelse. Som framgått av utskottets subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag till förordning om avskogning och skogsförstörelse ser dock utskottet flera problem med detta förslag när det gäller frågan om nationellt självbestämmande. Som utskottet tidigare framhållit är det angeläget att det slutliga regelverket är förenligt med det nationella självbestämmandet i skogliga frågor. Utskottet har även överlagt med regeringen om förslaget och kommer att fortsätta att följa denna fråga noggrant. Utskottet finner mot bakgrund av det som anförts ovan inte skäl att vidta någon åtgärd med anledning av motionerna 2021/22:2456 (SD) yrkande 54, 2021/22:3279 (V) yrkandena 1–6, 2021/22:3438 (M) yrkande 13, 2021/22:3650 (C) yrkandena 67 och 68 och 2021/22:4069 (MP) yrkande 1. Utskottet välkomnar att regeringen i sin strategi för den arktiska regionen framhåller bevarandet av den biologiska mångfalden som ett av de områden som kommer att fokusera på. Utskottet noterar vidare att regeringen avser att verka för att känsliga områden samt områden med höga natur- och kulturvärden i arktiska miljöer ges ett adekvat skydd och att exploatering sker på ett sådant sätt att förlusten av biologisk mångfald minimeras och kompenseras. Vidare konstaterar utskottet att kommissionens förslag till för ligger väl i linje med den svenska Arktisstrategin. Mot denna bakgrund anser utskottet att motion 2021/22:2553 (SD) yrkande 3 kan lämnas utan åtgärd. Det nationella arbetet för biologisk mångfald Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om ålgräsängar och tillkännager detta för regeringen. avslår motionsyrkanden om nationella åtgärder för biologisk mångfald, färdplaner för ökad biologisk mångfald och rödlistan. Jämför reservation 10 (C), 11 (L), 12 (C, MP) och 13 (SD, KD) samt särskilt yttrande 5 (S). Arbetet för biologisk mångfald Nationella åtgärder för biologisk mångfald I kommittémotion 2021/22:3650 av m.fl. (C) yrkande 70 anförs att statliga myndigheter och kommuner i sin samhällsplanering i högre grad ska värna den biologiska mångfalden. Motionärerna framhåller att åtgärder för att stärka den biologiska mångfalden måste integreras tydligare i stadsplaneringen och i kommunernas ansvar. Det ska vara en självklarhet att ytor som det offentliga förfogar över brukas och används på ett sätt som gynnar den biologiska mångfalden, exempelvis som boplatser för bin och spridningsvägar för pollinatörer. I yrkande 74 anförs att berörda myndigheter bör fördjupa sitt samarbete med näringslivet och forskningen i syfte att lyfta in arbetet med biologisk mångfald i företagens hållbarhetsredovisningar. Motionärerna framhåller att det finns ett stort värde i att se över hur svenska företag arbetar med biologisk mångfald i sin årliga hållbarhetsredovisning. En del större bolag och koncerner har gått före och fler bör ta efter detta arbete. Det är därför angeläget att berörda myndigheter fördjupar sitt samarbete med såväl näringslivet som forskningen i syfte att förstärka och utveckla denna positiva trend. I kommittémotion 2021/22:3981 av m.fl. (L) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att vidta åtgärder för att bevara våra ekosystem. Motionärerna framhåller att naturen och den biologiska mångfalden måste skyddas och bevaras. Vi har ett ansvar för att förvalta miljö och natur så att vi lämnar välmående ekosystem och en värld i ekologisk balans till kommande generationer. Vi är också beroende av de ekosystemtjänster som välmående ekosystem levererar. De är en förutsättning för mycket av det vi tar för givet. Ekonomin vilar till stor del på ekosystemtjänsterna. Färdplaner för ökad biologisk mångfald Enligt kommittémotion 2021/22:3650 av m.fl. (C) yrkande 73 bör regeringen verka för fler branschspecifika färdplaner för ökad biologisk mångfald. Motionärerna framhåller att det krävs att flera aktörer bidrar till arbetet med att bevara, återställa och öka den biologiska mångfalden i . Bidragen från både civilsamhället och näringslivet är på framväxt. Detta är en positiv utveckling och motionärerna vill särskilt se att kopplingen mellan näringslivet och biodiversitetsfrågan stärks och blir naturlig, som den blivit i fråga om klimatutsläppen. Ett möjligt och innovativt sätt att göra detta är att uppmuntra fler sektorer att ta fram branschspecifika färdplaner för en ökad biologisk mångfald. Enligt kommittémotion 2021/22:3650 av m.fl. (C) yrkande 55 bör möjligheterna att förstärka insatserna för att anlägga och restaurera ålgräsängar längs kusterna ses över. Motionärerna framhåller att ålgräsängarna är viktiga och produktiva livsmiljöer för många arter av djur och växter men att deras ekologiska status har försämrats . Det har utförts flera lovande pilotprojekt som visar goda resultat vad gäller att återställa ålgräsängarna och den lokala artrikedomen. Dessa insatser bör skalas upp och utföras i flera områden. I kommittémotion 2021/22:3982 av m.fl. (L) yrkande 9 anförs att det krävs åtgärder för att skydda, bevara och restaurera ålgräsängarna. Motionärerna framhåller att ålgräsängar är en viktig livsmiljö för många arter som de skyddar stränder mot erosion och minskar effekterna av övergödning och klimatförändringar. Enligt kommittémotion 2021/22:2456 av m.fl. (SD) yrkande 37 behöver arterna i rödlistans klasser och de senares definitioner ses över för att skapa ett rimligare förhållande mellan antalet arter som faktiskt dött ut i och arter som klassas som hotade i olika grad. I kommittémotion 2021/22:2462 av m.fl. (SD) yrkande 4 anförs att rödlistan bör revideras. Klasserna i rödlistan bör tydligt återspegla sannolikheten för att arterna ska försvinna från inom en given tidsperiod för varje klass. Arbetet för biologisk mångfald Miljöpolitiken i utgår från miljömålssystemet som består av ett generationsmål och 16 miljökvalitetsmål som beslutats av . Målen är styrande för allt miljöarbete som bedriver nationellt, inom EU och internationellt (prop. 2009/10:155, bet. 2009/10:MJU25, rskr. 2009/10:377). Generationsmålet innebär att målet för miljöpolitiken är att till nästa generation lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen i är lösta, utan att orsaka ökade miljö- och hälsoproblem utanför gränser. Regeringen framhåller i budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 20) att välmående och livskraftiga ekosystem är viktiga för människans livsmiljö och inte kan tas för givna. Regeringens miljöpolitik är att nå miljömålen och att till nästa generation lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta, utan att orsaka ökade miljö- och hälsoproblem utanför gränser. Regeringen anför vidare att det brådskar att ställa om samhället eftersom klimatet förändras fort och många arter hotas till sin existens. Klimat- och miljöfrågorna behöver fortsätta att integreras i alla politikområden och sektorer och på alla nivåer i samhället. I den omställning som krävs för att nå miljömålen är det avgörande att alla aktörer tar sitt ansvar. Miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv innebär att den biologiska mångfalden ska bevaras och användas på ett hållbart sätt, för nuvarande och framtida generationer. Arternas livsmiljöer och ekosystemen samt deras funktioner och processer ska skyddas. Arter ska leva kvar i långsiktigt livskraftiga bestånd med tillräcklig genetisk variation. Människor ska ha tillgång till en god natur- och kulturmiljö med rik biologisk mångfald som grund för hälsa, livskvalitet och välfärd. Varje miljökvalitetsmål har preciseringar som förtydligar målet och används i det löpande uppföljningsarbetet. En av preciseringarna av miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv rör ekosystemtjänster och resiliens och innebär att ekosystemen har förmåga att klara av störningar samt anpassa sig till förändringar, som ett ändrat klimat, så att de kan fortsätta att leverera ekosystemtjänster och bidra till att motverka klimatförändringarna och deras effekter. När det gäller miljökvalitetsmålet redovisar regeringen i budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 20) att och länsstyrelserna fortsatte sitt kommunikationsarbete om värdet av ekosystemtjänster för att uppmuntra myndigheterna att integrera ekosystemtjänster i olika verksamheter. Pollinering är en viktig ekosystemtjänst, men situationen för vilda pollinatörer är allvarlig. påbörjades genomförandet av regeringens särskilda satsning för att stärka förutsättningar för vilda pollinatörer. I kommunerna har 118 lokala naturvårdsprojekt fått stöd för att stärka villkoren för pollinatörer. Länsstyrelser och statliga myndigheter har tillsammans med företag och föreningar gjort en mängd insatser genom slåtter och röjningar, spridning av erfarenheter, sådd av lokala blomsorter och framskrapning av sandmiljöer för att förbättra pollinatörernas boplatser och gynna blomrika livsmiljöer. I de nordliga länen har länsstyrelserna påbörjat mer grundläggande inventeringar för att öka kunskapen om vilda pollinatörer. Regeringen anför vidare att uppföljningen av länsstyrelsernas regionala handlingsplaner för grön infrastruktur har visat att medvetenheten om möjligheten att värna den biologiska mångfalden i detaljplaner ökar. Inom ramen för den lokala naturvårdssatsningen () har nya våtmarksprojekt beviljats medel. Projekten bidrar bl.a. till förbättrade förutsättningar för biologisk mångfald. av de fördelade medlen för åtgärder för värdefull natur går till skötsel av natur. beviljades medel för projektet för perioden –2027 från . Syftet med projektet är att restaurera skötselkrävande naturtyper i behov av hävd inom Natura 2000-områden, vilket innebär en ökad förmåga att leverera ekosystemtjänster och funktioner för grön infrastruktur. Regeringen framhåller vidare att naturbetesmarker hyser en stor biologisk mångfald som de genererar ekosystemtjänster av stor betydelse för kulturarv, rekreation och andra kollektiva nyttigheter. Det pågår ett arbete med att ta fram en prioriteringsmodell för formellt skydd i odlingslandskapet. startades även projektet och möjligheter för att stärka kunskapen om lönsamt bete och för att öka och återuppta bete på fler naturbetesmarker. Regeringen bedömer i budgetpropositionen att trenden är negativ och att nuvarande beslutade eller planerade styrmedel inte är tillräckliga för att nå miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv. Den främsta orsaken är att användandet av naturresurser inte är hållbart och att de åtgärder som genomförts inte förmår väga upp för detta. Enligt regeringen är genomförda åtgärder för att nå uppsatta miljömål kopplade till ekosystemtjänster inte tillräckliga. Regeringen bedömer att arbetssätt, kommunikation, vägledning och uppföljning kan utvecklas till att också omfatta nyttan av ekosystemtjänster och grön infrastruktur, inklusive friluftsliv, och kopplingen till den biologiska mångfalden. Även om kunskapen ökar finns fortfarande stora kunskapsbrister om var i landskapet olika ekosystemtjänster produceras, hur de kan skötas för att främja många olika ekosystemtjänster och hur dessa tjänster påverkas av planerings- och exploateringsbeslut. Regeringen framhåller vidare att förekomsten av en grön infrastruktur där olika genotyper, arter och ekosystem finns representerade i tillräcklig omfattning och kvalitet är grundläggande. De regionala handlingsplanerna om grön infrastruktur är viktiga planerings- och beslutsunderlag i det arbetet. Enligt regeringen saknas det tillräcklig kunskap om nyttan av att arbeta utifrån ett landskapsperspektiv och ny kunskap är inte tillräckligt införlivad i arbetet med kartläggning av ekosystemtjänster. Regeringen framhåller vidare att grön infrastruktur förväntas leda till utvecklade ekologiska samband i landskapet, underlätta klimatanpassning och stärka förutsättningarna för biologisk mångfald och ekosystemtjänster. Ett annat av miljökvalitetsmålen, God bebyggd miljö, innebär att städer, tätorter och annan bebyggd miljö ska utgöra en god och hälsosam livsmiljö samt medverka till en god regional och global miljö. Natur- och kulturvärden ska tas till vara och utvecklas. Byggnader och anläggningar ska lokaliseras och utformas på ett miljöanpassat sätt som en långsiktigt god hushållning med mark, vatten och andra resurser främjas. Ett av etappmålen för miljökvalitetsmålet är Integrering av stadsgrönska och ekosystemtjänster i miljöer. Etappmålet innebär att en majoritet av kommunerna ska ta till vara och integrera stadsgrönska och ekosystemtjänster i miljöer vid planering, byggande och förvaltning i städer och tätorter. I budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr.