bet · H901UbU16 · 2022-03-25 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden om lärare och elever med hänvisning till gällande bestämmelser, pågående arbete och aviserade och vidtagna åtgärder. Motionerna tar upp frågor om bl.a. läraryrket, fortbildning, rektorer och skolledare, grundsärskolan och gymnasiesärskolan, särskilt begåvade elever och elever med särskilda behov, elever med skolfrånvaro, undervisning för nyanlända samt elevers hälsa. I betänkandet finns 35 reservationer, (M, SD, C, V, KD, L) och fem särskilda yttranden (M, SD, C, KD, L). Cirka 210 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Särskilt begåvade elever och elever med särskilda behov Elevers hälsa mm. Motioner som bereds förenklat 1.Läraryrket, punkt 1 (M) 2.Läraryrket, punkt 1 (V) 3.Läraryrket, punkt 1 (KD) 4.Läraryrket, punkt 1 (L) 5.Personalens arbetsmiljö, punkt 2 (V) 6.Dokumentationskraven m.m., punkt 3 (SD, KD) 7.Tryggheten i lärarkåren, punkt 4 (SD, L) 8.Överlämnande av registerutdrag m.m., punkt 5 (SD, KD) 9.Utökad och regelbunden registerkontroll, punkt 6 (M, C, KD) 10.Nyare registerutdrag, punkt 7 (SD, C) 11.Fortbildning, punkt 8 (M) 12.Fortbildning, punkt 8 (SD) 13.Fortbildning, punkt 8 (C) 14.Fortbildning, punkt 8 (KD) 15.Handlingsplan mot hedersrelaterat våld och förtryck m.m., punkt 9 (SD, KD) 16.Rektorer och skolledare, punkt 10 (M) 17.Rektorer och skolledare, punkt 10 (C) 18.Rektorer och skolledare, punkt 10 (KD) 19.Fristående rektorsutbildningar, punkt 11 (M, KD) 20.Grundsärskolan och gymnasiesärskolan, punkt 12 (V) 21.Särskilt begåvade elever, punkt 13 (M) 22.Elever med särskilda behov m.m., punkt 14 (KD) 23.Elever med skolfrånvaro, punkt 15 (M, KD) 24.Undervisning för nyanlända, punkt 16 (SD) 25.Undervisning för nyanlända, punkt 16 (C) 26.Undervisning för nyanlända, punkt 16 (KD) 27.Samhällsorientering för nyanlända elever, punkt 17 (M, KD) 28.Elevers hälsa m.m., punkt 18 (M) 29.Elevers hälsa m.m., punkt 18 (SD) 30.Elevers hälsa m.m., punkt 18 (C) 31.Elevers hälsa m.m., punkt 18 (KD) 32.Hälsosamtal och psykisk hälsa, punkt 19 (M, KD) 33.Vissa sjukdomar, punkt 20 (M, KD) 34.Rutinmässiga frågor om våld, punkt 21 (KD, L) 35.Förebyggande arbete mot psykisk ohälsa, punkt 22 (M) 1.Motioner som bereds förenklat, punkt 23 (M) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 23 (SD) 3.Motioner som bereds förenklat, punkt 23 (C) 4.Motioner som bereds förenklat, punkt 23 (KD) 5.Motioner som bereds förenklat, punkt 23 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2021/22:1549 av Serkan Köse (S), 2021/22:2609 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 7, 2021/22:3984 av m.fl. (L) yrkande 8, 2021/22:4002 av m.fl. (L) yrkandena 2 och 5, 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkande 55, 2021/22:4114 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 44. Reservation 1 (M) Reservation 2 (V) Reservation 3 (KD) Reservation 4 (L) 2021/22:2609 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 8. Reservation 5 (V) 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkandena 46 och 47. Reservation 6 (SD, KD) 2021/22:3969 av m.fl. (L) yrkande 12. Reservation 7 (SD, L) Överlämnande av registerutdrag m.m. 2021/22:1290 av (S) yrkande 1, 2021/22:2545 av m.fl. (SD) yrkande 31 och 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 101. Reservation 8 (SD, KD) Utökad och regelbunden registerkontroll 2021/22:3222 av m.fl. (C) yrkande 10. Reservation 9 (M, C, KD) 2021/22:3218 av m.fl. (C) yrkandena 17 och 34. Reservation 10 (SD, C) 2021/22:1272 av (S), 2021/22:1717 av (MP), 2021/22:2542 av m.fl. (SD) yrkande 21, 2021/22:3222 av m.fl. (C) yrkande 15, 2021/22:3810 av m.fl. (SD) yrkande 23, 2021/22:3990 av m.fl. (M) yrkande 11, 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkande 56 och 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkandena 7 och 13. Reservation 11 (M) Reservation 12 (SD) Reservation 13 (C) Reservation 14 (KD) Handlingsplan mot hedersrelaterat våld och förtryck m.m. 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 22. Reservation 15 (SD, KD) 2021/22:2802 av (M), 2021/22:3224 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 9, 2021/22:3510 av m.fl. (C) yrkande 2, 2021/22:3991 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 60. Reservation 16 (M) Reservation 17 (C) Reservation 18 (KD) 2021/22:3991 av m.fl. (M) yrkande 6. Reservation 19 (M, KD) 2021/22:2606 av m.fl. (V) yrkande 6 och 2021/22:3160 av (M). Reservation 20 (V) Särskilt begåvade elever och elever med särskilda behov 2021/22:4178 av m.fl. (M) yrkande 25. Reservation 21 (M) Elever med särskilda behov m.m. 2021/22:2870 av (M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:4113 av (MP) yrkandena 1–3 och 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 72. Reservation 22 (KD) 2021/22:82 av Amineh Kakabaveh (-) yrkande 2 och 2021/22:4178 av m.fl. (M) yrkande 29. Reservation 23 (M, KD) 2021/22:83 av Amineh Kakabaveh (-) yrkandena 2, 5 och 7, 2021/22:3224 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 5, 2021/22:3308 av (M) och 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 93. Reservation 24 (SD) Reservation 25 (C) Reservation 26 (KD) Samhällsorientering för nyanlända elever 2021/22:4178 av m.fl. (M) yrkande 22. Reservation 27 (M, KD) 2021/22:2147 av (S) yrkande 6, 2021/22:2542 av m.fl. (SD) yrkande 13, 2021/22:3424 av m.fl. (M) yrkande 28, 2021/22:3512 av m.fl. (C) yrkande 36, 2021/22:3719 av och (båda S), 2021/22:4158 av Acko Ankarberg m.fl. (KD) yrkandena 4 och 5 samt 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkandena 62–64. Reservation 28 (M) Reservation 29 (SD) Reservation 30 (C) Reservation 31 (KD) Hälsosamtal och psykisk hälsa 2021/22:4178 av m.fl. (M) yrkande 40. Reservation 32 (M, KD) 2021/22:3700 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2021/22:3813 av och (båda M) yrkande 3. Reservation 33 (M, KD) Rutinmässiga frågor om våld 2021/22:3972 av m.fl. (L) yrkande 38. Reservation 34 (KD, L) Förebyggande arbete mot psykisk ohälsa 2021/22:3990 av m.fl. (M) yrkande 32. Reservation 35 (M) Motioner som bereds förenklat Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (L), (M), (S), (M), (SD), (S), (C), (V), (M), (SD), (KD), (S), (SD) och (S). Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlar utbildningsutskottet 213 motionsyrkanden om lärare och elever från allmänna motionstiden /22. Av dessa bereds 146 motionsyrkanden förenklat eftersom de tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . Motionerna tar upp frågor om bl.a. läraryrket, fortbildning, rektorer och skolledare, grundsärskolan och gymnasiesärskolan, särskilt begåvade elever och elever med särskilda behov, elever med skolfrånvaro, undervisning för nyanlända samt elevers hälsa. En förteckning över de behandlade förslagen finns i bilaga 1. Motionsyrkanden som bereds förenklat finns i bilaga 2. Skolväsendet omfattar enligt skollagen (2010:800) skolformerna förskola, förskoleklass, grundskola, grundsärskola, specialskola, sameskola, gymnasieskola, gymnasiesärskola, vuxenutbildning, som inkluderar utbildning i svenska för invandrare (sfi), samt särskild utbildning för vuxna. I skolväsendet ingår också fritidshem. Utbildning inom skolväsendet anordnas av det allmänna eller av enskilda när det gäller förskolan, förskoleklassen, , grundsärskolan, gymnasieskolan, gymnasiesärskolan och fritidshemmet. Regelverket är så långt det är möjligt gemensamt för alla skolformer och skolhuvudmän. I det här betänkandet behandlar utskottet främst frågor om lärare och elever i skolväsendet. behandlar utskottet även motionsyrkanden om frågor inom utbildningsväsendet i två andra betänkanden: 2021/22:UbU14 Övergripande skolfrågor och 2021/22:UbU15 Grundläggande frågor om utbildning. Utskottets förslag i korthet avslår yrkanden om läraryrket, personalens arbetsmiljö, dokumentationskraven och tryggheten i lärarkåren. Jämför reservation 1 (M), 2 (V), 3 (KD), 4 (L), 5 (V), 6 (SD, KD) och 7 (SD, L). Enligt motion 2021/22:1549 av Serkan Köse (S) bör åtgärder övervägas för att förbättra skyddet av barn från sexuella övergrepp. I partimotion 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkande 55 begärs karriärtjänster för lärare och rektorer på utsatta skolor och förskolor. Motionärerna anför att fler av de skickligaste lärarna behöver söka sig till de skolor som har störst utmaningar. I kommittémotion 2021/22:4114 av m.fl. (M) yrkande 7 begärs resurser till språkförskola i utsatta områden. Motionärerna framhåller att man på förskolor i utanförskapsområden kan överväga att förstärka satsningen på karriärtjänster till förskolan och ”förste förskollärare” för förskollärare som kan leda förskolans språkutvecklande arbetssätt. I partimotion 2021/22:2609 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 7 begärs en utredning för att ta fram förslag på lagändringar för att stoppa undantagen som gäller för vissa privata skolverksamheter från kravet på lärarlegitimation. Motionärerna framhåller att vissa privata skolkoncerner får undantag i lagstiftningen från kravet på lärarlegitimation eftersom deras skolor t.ex. har engelskspråkig profil och att skolor med internationella profiler bör följa den läroplan som gäller för alla andra skolor i . Vidare begärs att regeringen återkommer med förslag på åtgärder som förbättrar personalens arbetsmiljö i skolan (yrkande 8). Enligt kommittémotion 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 44 bör det finnas lektorstjänster på alla gymnasier. Vidare begär motionärerna att en utredning ser över dokumentationskraven (yrkande 46) och lärarnas tidsanvändning, och de vill att förslag bör lämnas på hur mer tid kan frigöras till planering, kvalitetssäkring och undervisning (yrkande 47). I partimotion 2021/22:4002 av m.fl. (L) yrkande 2 begärs åtgärder för att motverka den pedagogiska segregationen. Motionärerna framhåller att skolorna i många av utsatta områden präglas av låga kunskapsresultat, hög andel obehöriga lärare samt akuta problem med trygghet och studiero. En särskild prioritet borde läggas vid att förstatliga skolor i utsatta områden som underpresterat . Motionärerna begär vidare åtgärder för att återupprätta läraryrkets attraktivitet (yrkande 5) och anför att lärarrollen ska respekteras som profession genom att ges goda förutsättningar att prioritera undervisningen, och på så vis stärka skolans kunskapsförmedlande uppdrag. I kommittémotion 2021/22:3969 av m.fl. (L) yrkande 12 föreslås att otryggheten i lärarkåren bekämpas. Motionärerna anför att skolan som arbetsgivare – oavsett om den är i eller privat regi – måste vidta kraftfulla åtgärder för att förebygga otrygghet i skolpersonalens arbetsmiljö. Enligt kommittémotion 2021/22:3984 av m.fl. (L) yrkande 8 bör Skolinspektionen få särskilda medel för att kartlägga lärarnas upplevda trygghet vad gäller undervisning om exempelvis antisemitism, homofobi eller rasism. I 5 kap. skollagen (2010:800) finns bestämmelser bl.a. om arbetsmiljö och ordningsregler. Av 5 kap. 3 § framgår att utbildningen ska utformas på ett sådant sätt att alla elever tillförsäkras en skolmiljö som präglas av trygghet och studiero. I 5 kap. 4 § hänvisas till arbetsmiljölagens (1977:1160) bestämmelser om krav på en god arbetsmiljö. Vidare framgår det av 5 kap. 5 § bl.a. att ordningsregler ska finnas för varje skolenhet. De ska utarbetas under medverkan av eleverna och följas upp på varje skolenhet. Det är rektorn som beslutar om ordningsregler. I 5 kap. 6 § första stycket anges att rektorn eller en lärare får vidta de omedelbara och tillfälliga åtgärder som är befogade för att tillförsäkra eleverna trygghet och studiero eller för att komma till rätta med en elevs ordningsstörande uppträdande. I arbetsmiljölagen (1977:1160) finns bestämmelser om kraven på en god arbetsmiljö. Arbetsmiljölagen gäller för både elever och skolpersonal i fr.o.m. förskoleklassen och i gymnasieskolan. Av 6 kap. 17 § arbetsmiljölagen framgår att huvudmannen ska ge de som genomgår en utbildning tillfälle att medverka i arbetsmiljöarbetet på arbetsstället, om det är rimligt med hänsyn till utbildningens art och utbildningsperiodens längd. Legitimationssystemet för lärare och förskollärare regleras dels i skollagen, dels genom kompletterande bestämmelser i förordningen (2011:326) om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare (behörighets-förordningen) och dels i föreskrifter från . Enligt huvudregeln i 2 kap. 13 § skollagen får endast den som har legitimation som lärare eller förskollärare och är behörig för viss undervisning bedriva undervisning i skol-väsendet. Vidare får i huvudsak endast legitimerade lärare eller förskollärare anställas som lärare eller förskollärare i skolväsendet utan tidsbegränsning (2 kap. 20 §). Det är endast lärare eller förskollärare som har en behörighetsgivande examen enligt behörighetsförordningen som efter ansökan kan beviljas legitimation av (2 kap. 16 § skollagen). Det ska anges på legitimationen vilken behörighet läraren eller förskolläraren har att bedriva undervisning i skolväsendet, dvs. vilken eller vilka skolformer eller fritidshem, årskurser eller motsvarande, ämnen eller ämnesområden som behörigheten avser (2 kap. 16 § fjärde stycket skollagen och 4 kap. 4 § behörighetsförordningen). Det är alltså inte legitimationen i sig utan behörigheten som styr var i skolväsendet läraren eller förskolläraren får undervisa. I skollagen finns även vissa undantag från kraven på legitimation och behörighet för att få bedriva undervisning i skolväsendet (2 kap. 17 § skollagen). Enligt en lagändring fr.o.m. är det möjligt att göra undantag från kraven på legitimation och behörighet för lärare som bedriver viss undervisning inom riksrekryterande utbildning på nationella program i gymnasieskolan (prop. 2020/21:152, bet. 2020/21:UbU19, rskr. 2020/21:309). Lärare som inte uppfyller kraven i 2 kap. 13 § skollagen får trots det bedriva annan undervisning på ett visst främmande språk än språkundervisning om de har a) en utländsk lärarutbildning som motsvarar en svensk lärarexamen-, och b) kompetens att undervisa på det främmande språket, undervisning i fristående skolor och fristående fritidshem med viss särskild pedagogisk inriktning, viss undervisning inom riksrekryterande utbildning på nationella program i gymnasieskolan. Förskollärare som inte uppfyller kraven i 13 § får trots det bedriva undervisning i fristående förskolor med viss särskild pedagogisk inriktning. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela vissa föreskrifter om regleringen enligt 2 kap. 17 § tredje stycket. Om det inte finns någon att tillgå inom huvudmannens organisation som uppfyller kraven enligt 2 kap. 13 § eller om det finns något annat särskilt skäl med hänsyn till eleverna eller barnen, får en annan lärare eller förskollärare bedriva undervisningen. En sådan lärare eller förskollärare ska vara lämplig att bedriva undervisningen och i så stor utsträckning som möjligt ha en utbildning som motsvarar den utbildning som är behörighetsgivande. En sådan person får undervisa under högst i sänder. Detta gäller dock inte om undervisningen avser modersmål, ett yrkesämne i gymnasieskolan, gymnasiesärskolan, vuxenutbildning på gymnasial nivå eller vuxenutbildning som särskild utbildning på gymnasial nivå eller avser individuella kurser eller orienteringskurser i vuxenutbildning (2 kap. 18 §). Till lektor får en legitimerad lärare utses som har avlagt en examen på forskarnivå (licentiat- eller doktorsexamen) och under tjänstgöring som lärare i skolväsendet har visat pedagogisk skicklighet. Lärare som har undervisat på universitet eller högskola behöver inte uppfylla sistnämnda krav, se 6 § förordningen (2019:1288) om statsbidrag till skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för lärare. Statsbidraget ger skolhuvudmän möjlighet att utse särskilt yrkesskickliga lärare till förstelärare och lektorer som får en löneökning med 5 000 respektive . Statsbidraget utökades med en ny satsning där även en socioekonomiskt viktad del ingår och som riktas till skolor med särskilt svåra förutsättningar. På dessa skolor kan förstelärare och lektorer få en löneökning med 10 000 respektive (se särskilt förordningens 9–11 §§). Indragning av lärar- och förskollärarlegitimation m.m. () prövar om lärare eller förskollärare som misskött sig ska få en varning eller bli av med sina legitimationer. Prövningen sker efter att Skolinspektionen gjort en anmälan. Den som vill anmäla en lärare eller förskollärare gör det till Skolinspektionen. Det är bara Skolinspektionen som kan anmäla ärendet vidare till . Skolinspektionen kan också själv ta initiativ till att ska pröva ett ärende, t.ex. om myndigheten upptäcker missförhållanden när de besöker skolor eller utövar någon annan typ av tillsyn. En legitimerad lärare eller förskollärare kan få en varning om han eller hon varit oskicklig i sin yrkesutövning eller i samband med sin yrkesutövning gjort något brottsligt som gör att man kan ifrågasätta om han eller hon är lämplig som lärare eller förskollärare eller på något annat sätt visat att han eller hon är mindre lämplig att undervisa. En lärare eller förskollärare kan förlora sin legitimation om han eller hon varit grovt oskicklig i sin yrkesutövning i, eller utanför sin yrkesutövning begått ett allvarligt brott som gör att man kan ifråga sätta om han eller hon är lämplig som lärare eller förskollärare. Vidare kan en lärare eller förskollärare förlora legitimationen om han eller hon på grund av sjukdom eller någon liknande omständighet inte kan utöva sitt yrke på ett bra sätt, eller om han eller hon på något annat sätt visat sig vara särskilt olämplig att undervisa, eller inte följt ett föreläggande från om att göra en läkarundersökning, eller om han eller hon själv begär att ska återkalla legitimationen. Läroplansändringar för trygghet och studiero och en god arbetsmiljö fattade regeringen beslut om ändringar i läroplanen för förskoleklassen, och fritidshemmet, i läroplanen för sameskolan och i läroplanen för gymnasieskolan. Läroplanerna kompletterades bl.a. så att de markerar att elever ska visa respekt för, och hänsyn mot, skolans personal och andra elever. Vikten av att eleven genom egen ansträngning och delaktighet tar ansvar för sitt lärande och för att bidra till en god arbetsmiljö betonas också. I läroplanerna förtydligades även rektorns ansvar när det gäller trygghet och studiero. Ändringarna trädde i kraft . En internationell skola är i skollagen definierad som en skola där utbildningen, i stället för att följa en svensk läroplan, bedrivs enligt ett annat lands läroplan eller en internationell läroplan, och som i första hand riktar sig till elever som är bosatta i för en begränsad tid, se 24 kap. 2 § skollagen (prop. 2015/16:17, bet. 2015/16:UbU5, rskr. 2015/16:53). Ett godkännande av en internationell skola med enskild huvudman på grundskolenivå är utformat på ett sätt som i huvudsak motsvarar systemet för fristående skolor. Detta innebär att ett godkännande medför en rätt till bidrag. Internationella skolor på gymnasienivå med enskild huvudman behöver enligt gällande rätt inte godkännas utan endast få bidragsrätt. Kommuner kan vara huvudmän för internationella skolor på grundskolenivå, efter medgivande från Skolinspektionen, om utbildningen följer en internationell läroplan och det finns behov av en sådan utbildning. Utbildningen i en skola ska även vara avgiftsfri (se särskilt 24 kap. 3–7 §§ skollagen och förordningen [2015:801] om internationella skolor). Bakgrund och pågående arbete Särskilt om förbättrad arbetsmiljö och ökad arbetsro Ett flertal åtgärder har vidtagits och pågår som syftar till att minska lärarnas administrativa arbete och höja läraryrkets attraktivitet. I det följande redovisas ett urval av det arbete och de insatser som pågår. Samling för fler lärare Regeringen anförde i budgetpropositionen att tillgången till fler lärare är en av viktigaste framtidsfrågor (prop. 2021/22:1 utg. omr. 16 s. 58). Alla barn och elever ska få möta kunniga och kompetenta lärare, oavsett skolform eller var i landet man bor. Regeringen prioriterar arbetet för att få fler att vilja bli lärare, förbli lärare och att lärare som lämnat skolan ska återvända till yrket. Regeringen anför att omfattande insatser har genomförts. Antalet som börjar på lärarutbildningarna har ökat och fler examineras nu från en lärarutbildning. Arbetet för fler utbildade lärare behöver enligt regeringen fortsätta eftersom antalet examinerade förskollärare och lärare ännu inte är uppe i tillräckliga nivåer för att tillförsäkra alla barn och elever och framöver så goda förutsättningar som möjligt. Situationen kräver ett fortsatt intensivt arbete för fler behöriga lärare och ett attraktivt läraryrke. Regeringen har därför, inom ramen för initiativet Samling för fler lärare, bjudit in nyckelaktörer inom skolan och högskolan för att föra en dialog om hur fler lärare kan utbildas, hur lärarbristen kan hanteras och hur läraryrket kan bli mer attraktivt. Regeringen kommer även fortsättningsvis att göra breda insatser för att – få fler att påbörja och examineras från lärarutbildningarna – höja kvaliteten i lärarutbildningarna – få fler obehöriga lärare att bli behöriga – göra läraryrket mer attraktivt – stärka rektorers, lärares och förskollärares professionsutveckling – hålla kvalitet i undervisningen trots att det råder lärarbrist – förbättra lärarnas arbetsmiljö – skapa fler vägar in i läraryrket. Regeringen anför vidare i budgetpropositionen att verksamma lärare och förskollärare behöver få goda förutsättningar för att utvecklas i sin profession och utveckla sin undervisning. En god arbetsmiljö och rätt förutsättningar för att bedriva undervisning är angeläget. Ett nationellt professionsprogram för rektorer, lärare och förskollärare ska inrättas. Lärar- och förskollärarutbildningarna byggs ut och rekryteringen till utbildningarna måste fortsätta öka och breddas (prop. 2021/22:1 utg. omr. 16 s. 58). Mindre administration och avlastning av lärarassistenter m.m. beslutade att resultaten från de nationella proven ska ha en särskild betydelse i betygsättningen och att uppsatser och andra uppgifter som prövar skriftlig framställning bör få genomföras på dator. Ett av syftena med förändringarna var att minska den tid som lärare lägger på administration (prop. 2017/18:14, bet. 2017/18:UbU5, rskr. 2017/18:44). Arbetet med att införa digitala nationella prov pågår inom (U2017/03739/GV). redovisade en del av uppdraget till regeringen (U2021/03346). Av redovisningen framgår att föreslår ett stegvis införande av central rättning för de delprov som innehåller uppsatsskrivning. Hela systemet med central rättning bygger på att de nationella proven genomförs digitalt. En digital provplattform är fortfarande under uppbyggnad och proven övergår successivt till att genomföras digitalt –2026. föreslår även att central rättning av nationella prov ska införas i gymnasieskolan för svenska och svenska som andraspråk (kurs 3) och engelska (kurs 6) samt i årskurs 9 i i ämnena svenska, svenska som andraspråk och engelska. Bedömarna föreslås vara legitimerade och ämnesbehöriga lärare för aktuell årskurs, anlitade av , och bedömningen ska utföras som bisyssla. Myndigheten föreslår att de lärare som bedömer nationella prov ska få på sig att genomföra bedömningen i den digitala provtjänst som är under uppbyggnad, innan systemet med central rättning träder i kraft, detta för att bättre kunna förstå och tolka de egna elevernas provresultat när systemet med central rättning trätt i kraft och proven rättas av andra lärare. föreslår även att ansvaret för att bedöma muntliga delprov samt de kortsvarsuppgifter som inte kan rättas automatiskt även fortsättningsvis ska utföras på skolorna. Vidare framgår att vill utreda hur central rättning av nationella prov inom den kommunala vuxenutbildningen (komvux) skulle kunna utformas.