bet · H901NU19 · 2022-04-29 00:00:00 — I kommittémotion 2021/22:3692 av m.fl. (M) yrkande 29 anför motionärerna att insatserna för svenska företags möjligheter att medverka i FN-upphandlingar bör utvecklas. I kommittémotion 2021/22:2389 av m.fl. (SD) framhåller motionärerna vikten av att bistå svenska företag i deras medverkan i upphandlingar inom FN. Ett tillkännagivande med denna inriktning föreslås i yrkande 22. I kommittémotion 2021/22:3692 av m.fl. (M) yrkande 16 anför motionärerna att den svenska livsmedelsexporten bör värnas och utvecklas. I kommittémotion 2021/22:2454 av m.fl. (SD) framhåller motionärerna vikten av att stödja livsmedelsföretagen med kompetensutveckling när det gäller export. Ett tillkännagivande med denna inriktning föreslås i yrkande 39. I kommittémotion 2021/22:3880 av m.fl. (KD) yrkande 40 förordar motionärerna att regeringen underlättar den svenska livsmedelsexporten, bl.a. genom inrättandet av livsmedelsattachéer. (M) förordar i motion 2021/22:2724 yrkande 2 att regeringen ska ta fram en tydlig strategi för ökad export av svensk mat. Privata aktörer inom exportrådgivningen I kommittémotion 2021/22:3692 av m.fl. (M) yrkande 19 anför motionärerna att det bör öppnas upp för privata aktörer inom exportrådgivning. I kommittémotion 2021/22:2389 av m.fl. (SD) yrkande 23 framhålls att regeringen bör utreda hur framtida regional exportrådgivning ska kunna upphandlas av fristående aktörer. Beräkningar av exportens klimatnytta I partimotion 2021/22:4030 av m.fl. (M) yrkande 1 anför motionärerna att klimatnyttan med export bör synliggöras och att utsläppen med hänsyn till exportens klimatnytta ska börja mätas och följas upp på samma sätt som mäter territoriella och konsumtionsbaserade utsläpp. I kommittémotion 2021/22:3436 av m.fl. (M) yrkande 7 anser motionärerna att regeringen bör ge i uppdrag att mäta den globala klimatnyttan av svensk export. I kommittémotion 2021/22:2455 av m.fl. (SD) yrkande 11 föreslås ett tillkännagivande om att klimatnyttan av den svenska exporten bör mätas. Regeringen bör enligt motionärerna ge ett sådant uppdrag. I partimotion 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 1 framhåller motionärerna vikten av att verka för ökad export av varor och tjänster med liten klimatpåverkan som ett verktyg i det globala klimatarbetet. Vidare föreslås i yrkande 4 ett tillkännagivande om att statens stöd till teknikutveckling inom klimatområdet i första hand ska styras mot teknik med potential att spridas till andra delar av världen. I kommittémotion 2021/22:3692 av m.fl. (M) yrkande 17 framhåller motionärerna vikten av att främja export av effektiv svensk klimatteknik. I kommittémotion 2021/22:2455 av m.fl. (SD) yrkande 10 förordas ett tillkännagivande om export som medel för att minska utsläpp globalt. I kommittémotion 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkande 37 förordar motionärerna ett tillkännagivande om att investeringar i grön teknik bör underlättas och att bör sträva efter att vara internationell föregångare inom utveckling av klimatsmart teknik som vid export också kan möjliggöra utsläppsminskningar i andra länder. Motionärerna föreslår vidare i yrkande 38 att mål för export av klimatsmart teknologi tas fram. I kommittémotion 2021/22:4220 av m.fl. (L) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om vikten av att verka för ökad export av varor och tjänster med liten klimatpåverkan som ett verktyg i det globala klimatarbetet. Exportfrämjande för små och medelstora företag I kommittémotion 2021/22:3692 yrkande 14 framhåller m.fl. (M) vikten av att underlätta steget till export för små och medelstora företag. Motionärerna anser bl.a. att tillsammans med Business och () bör arbeta mer med hur man underlättar exporten för små och medelstora företag. Motionärerna framhåller särskilt vikten av att bistå företagen med kunskap i immaterialrätt. Även i kommittémotion 2021/22:4131 av m.fl. (C) yrkande 24 förordas ett tillkännagivande om att underlätta steget till export för små och medelstora företag. Motionärerna framhåller bl.a. att är en begränsad testmarknad för små och medelstora företag att utveckla egna innovativa produkter och att ett logiskt steg för att öka antalet innovationer är att underlätta steget till export och skapa en större marknad för fler företag. Granskning av utländska direktinvesteringar I kommittémotion 2021/22:3692 av m.fl. (M) framhåller motionärerna i yrkande 24 att ska kontrollera utländska direktinvesteringar inom den privata och statliga sektorn hårdare. I kommittémotion 2021/22:2389 av m.fl. (SD) framhåller motionärerna behovet av en granskningsmekanism av utländska direktinvesteringar. Ett tillkännagivande med en sådan inriktning föreslås i yrkande 15. I kommittémotion 2021/22:3971 av m.fl. (L) yrkande 11 förordar motionärerna att ska kontrollera kinesiska direktinvesteringar inom den privata och statliga sektorn hårdare. Översyn av effekten av utländska direktinvesteringar I kommittémotion 2021/22:2389 av m.fl. (SD) yrkande 16 förordas ett tillkännagivande om att effekten av kinesiska direktinvesteringar i ska utredas. I kommittémotion 2021/22:3971 av m.fl. (L) yrkande 10 föreslår motionärerna ett tillkännagivande om att ska utreda effekten av kinesiskt ägande av svenska företag inom ramen för en institution liknande amerikanska in the (CFIUS). Övriga frågor om handels- och investeringsfrämjande I partimotion 2021/22:921 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 19 anför motionärerna att regeringen bör återkomma med förslag om ökad insyn i den verksamhet som och bedriver. Vidare anför motionärerna i yrkande 36 att bör följa exempel och införa ett förbud mot att bistånd, exportkrediter, investeringsstöd eller andra former av stöd till näringslivet kanaliseras via skatteparadis. I kommittémotion 2021/22:3436 av m.fl. (M) yrkande 9 förordas att ska ges i uppdrag att föreslå åtgärder för att öka klimatnyttan av svensk export. I kommittémotion 2021/22:3692 av m.fl. (M) finns flera förslag om handels- och investeringsfrämjande. Motionärerna framhåller i yrkande 13 att svenska exportmöjligheter bör stärkas. I yrkande 20 framhålls vikten av att bygga bort sårbarhet i infrastruktur för export och import. Motionärerna efterfrågar analyser av hur olika åtgärder inom infrastrukturområdet påverkar näringslivet och svensk konkurrenskraft. I yrkande 23 anför motionärerna att ytterligare bör främja utländska direktinvesteringar på ett sätt som inte innebär ett säkerhetshot mot . Vidare bör enligt vad som anförs i yrkande 25 arbeta för att säkerställa ett fungerande informationsutbyte inom den granskningsfunktion för utländska direktinvesteringar som upprättats inom EU. Motionärerna anser vidare att EKN bör ges i uppdrag att även analysera säkerhetspolitiska konsekvenser när affärer görs och föreslår ett tillkännagivande om detta i yrkande 26. I yrkande 27 framhåller motionärerna vikten av att dra lärdom av analyser av Business verksamhet. Motionärerna påtalar därtill i yrkande 28 vikten av att se över olika former av samarbete, samordning eller sammanslagning mellan Business , Visit och . I kommittémotion 2021/22:3774 av m.fl. (M) finns flera förslag som gäller främjandet av handeln med . I yrkande 10 förordar motionärerna ökade insatser via främst Business och för att bistå svenska företag att återta förlorad mark i handeln med samt att utveckla befintliga affärer. I yrkande 11 anför motionärerna att det behövs ökade insatser via relevanta myndigheter för att minska ledtider, byråkrati och ökade kostnader i och med den nya gränsen mellan och . Vidare föreslår motionärerna i yrkande 12 att direktinvesteringarna i och stimuleras genom utökade uppdrag för Business . I yrkande 14 förordar motionärerna att relevanta myndigheter såsom , Business och ges ett utökat uppdrag att bistå svenska företag med nödvändiga åtgärder som behövs för att utveckla handeln med . Motionärerna förordar därtill i yrkande 15 att det svenska handelsfrämjandet kopplas närmare ambassaderna generellt och i synnerhet vad gäller . Slutligen förordas i yrkande 21 att ska verka för en direkt flygförbindelse mellan och . I kommittémotion 2021/22:2389 av m.fl. (SD) yrkande 4 föreslår motionärerna ett tillkännagivande om att en utvärdering bör göras av svenska sektorers långsiktiga importbehov. I yrkande 5 framhåller motionärerna vidare vikten av att stärka svenska exportmöjligheter när det gäller produkter högt upp i värdekedjan. Motionärerna efterfrågar i yrkande 24 en nationell samordning av medel avsedda för exportfrämjande och andra statliga insatser. Vidare föreslår motionärerna i yrkande 25 att regeringen utreder hur Business verksamhet kan stärkas. I kommittémotion 2021/22:2567 av m.fl. (SD) yrkande 5 föreslår motionärerna ett tillkännagivande om att Business ska ge Somaliland ökad prioritet. I kommittémotion 2021/22:3970 av m.fl. (SD) yrkande 6 förordar motionärerna att regeringen breddar Business mandat i . I kommittémotion 2021/22:443 av m.fl. (V) yrkande 12 förordas ett tillkännagivande om att nya svenska exportkrediter och lån inte ska avtalas för investeringar längs hela den fossila bränslevärdekedjan senast . Vidare förordar motionärerna i yrkande 13 att regeringen i internationella samarbeten såsom for Future (E3F) verkar för att exportfinansiering ska ha som mål att fasa ut fossila bränslen . I kommittémotion 2021/22:4217 av m.fl. (KD) framhålls att det exportfrämjande arbetet bl.a. ska möjliggöra för svenska företag att expandera och nå nya marknader. Exempelvis menar motionärerna att EKN bör få ökad uppmärksamhet, att det är centralt att Visit , Business och har väl avgränsade uppdrag samt att välfärdstjänster bör uppmärksammas som potentiell exportframgång. I yrkande 61 förordas ett tillkännagivande med denna inritning. I kommittémotion 2021/22:3971 av m.fl. (L) yrkande 12 föreslås att utreder och för fram behovet av en granskningsfunktion för EU när det kommer till utländska direktinvesteringar inom strategiskt viktiga områden. (M) anför i motion 2021/22:878 att det finns ett behov av att se över möjligheten att införa ett exportstöd liknande det i andra länder för att få igång exporten hos svensk småbåtsindustri. och (båda M) anför i motion 2021/22:3103 yrkande 2 att helheten för svensk personal och deras medföljande och familjers livssituation i den svenska exportstrategin bör ses över. I yrkande 4 anförs att rätten till arbetstillstånd för den medföljande bör ses över för att i alla lägen bör företräda arbetslinjen för alla. Bakgrund och pågående arbete fattade regeringen beslut om export- och investeringsstrategi. Strategin är framtagen av regeringen samt och Liberalerna. I strategin har följande fem strategiska målsättningar formulerats: export ska öka, både i absoluta tal och som andel av BNP. Fler små och medelstora företag ska exportera. ska vara pådrivande för en fri, hållbar och rättvis internationell handel. innovationsledarskap ska användas för att stärka näringslivets exportförmåga och internationella konkurrenskraft. attraktionskraft för utländska investeringar, kompetens, talanger och besökare ska öka. Utskottet har i ett tidigare betänkande (bet. 2019/20:NU15) redogjort närmare för innehållet i strategin när det gäller inriktningen och pågående och aviserade insatsers för att nå de fem strategiska målen. Utskottet har i ett tidigare betänkande beskrivit innehållet i regeringens livsmedelsstrategi utifrån vilken politiken ska utformas (bet. 2019/20:NU15). beslutade regeringen om del 2 av livsmedelsstrategins handlingsplan. Handlingsplanen består av ett antal olika åtgärder som ska bidra till att nå livsmedelsstrategins övergripande mål –2025. Inom ramen för handlingsplanen ska det bl.a. genomföras en satsning för att få svenska anläggningar godkända för export till tredjeländer. För att öka marknadstillträdet för svenska livsmedel och jordbruksvaror ska arbetet med exportgodkännanden fortsätta att utvecklas. Vidare ska det genomföras ett livsmedelsexportprogram med fokus på små och medelstora företag och ett regionalt exportprogram för innovativa livsmedelsföretag och livsmedelsföretag med en stor potential att nå ut på exportmarknaden. Satsningen på livsmedelsexportansvariga stationerade på potentiella tillväxtmarknader som kan bidra till att svenska företag får en kontakt på den specifika marknaden och att svenska företag finner nya exportmöjligheter ska fortsätta. (Business ) ansvarar för det statligt finansierade export- och investeringsfrämjandet och ägs till lika delar av staten och (). Business bildades då och Invest slogs samman. I linje med ett årligt riktlinjebeslut som fattas av regeringen har Business både ett exportfrämjande uppdrag att hjälpa svenska företag att öka sin globala försäljning och ett investeringsfrämjande uppdrag att hjälpa internationella företag att investera och expandera i . Årsuppdraget till Business inom den export- och investeringsfrämjande verksamheten syftar till att stärka svenska företags export och expansion i utlandet samt attrahera och underlätta utländska ny- och expansionsinvesteringar i . Uppdraget ska därmed bidra till ökad sysselsättning och hållbar tillväxt i hela landet genom ökad export och ökade investeringar. Business ska utgå från vedertagna internationella normer och principer för hållbart företagande, såsom och utvecklings () riktlinjer för multinationella företag, FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter, FN:s Global Compact, Agenda 2030 för hållbar utveckling och feministisk handelspolitik. Särskild vikt ska fästas vid förebyggande och bekämpande av korruption. Denna verksamhet ska bl.a. baseras på plattformen för internationellt hållbart företagande (skr. UD2020/07048) och den nationella handlingsplanen för företagande och mänskliga rättigheter. Av riktlinjerna framgår bl.a. att Business i det statliga årsuppdraget aktivt ska bidra till målsättningarna för och genomförandet av regeringens export- och investeringsstrategi, liksom till arbetet för att vidareutveckla resultat- och effektutvärdering och uppföljning av politikområdet. Vidare framgår att Business ska samverka med andra nationella, regionala och lokala aktörer inom främjandet, däribland utrikesförvaltningen. Av riktlinjebrevet framgår också ett antal särskilda insatser . Business har tillförts för att förstärka den regionala exportrådgivningen för att företag i alla regioner ska kunna få tillgång till likvärdiga tjänster till stöd för internationalisering och export. Därtill förstärks även Småföretagsprogrammet för att nå små och medelstora företag i hela landet. Förstärkningen syftar till en långsiktig uppgradering av verksamheten och ska efter 2023 finansieras i den ordinarie verksamheten. Därutöver ska Business leda eller delta i arbetet med specifika insatser i regeringens export- och investeringsstrategi. I Business redovisning av statens uppdrag till Business för beskriver Business bl.a. några nya främjarinsatser som påbörjades . Innovation Connector syftar till att fånga möjligheten till långsiktiga affärer för svenska innovativa företag genom att rikta främjandeinsatser mot företagen i den tidiga utvecklingsfasen så att kommersialiseringen av innovativa svenska produkter kan accelereras, skalas upp och spridas snabbare på den globala marknaden och därmed öka exporten av svenska innovativa och hållbara produkter och lösningar. Satsningen görs i samverkan med och medfinansiering från . Business genomförde också insatser för att utveckla det långsiktiga, strategiska och samverkande initiativet Pioneer the Fossil Free som är en del av det större främjarkonceptet Pioneer the Possible. Satsningen identifierar och matchar globala klimatutmaningar med hållbara lösningar i syfte att öka svensk export av innovativa hållbara erbjudanden som genererar både affärs- och klimatnytta. I sammanhanget kan även nämnas att ett antal riktade satsningar gjorts mot s.k. startup- och scaleup-företag för insatser med fokus på klimat- och miljövänliga lösningar i samverkan med inkubatorer och science parks. När det gäller investeringsfrämjandet framgår det bl.a. att Business för att förstärka marknadsföringen av som investeringsland genomför en internationell marknadsförings- och kommunikationskampanj och en internationell investerarkonferens är planerad till den 20–. Utredning om ett effektivt offentligt främjande av utländska investeringar fick en särskild utredare i linje med vad som aviserats i exportstrategin i uppdrag att göra en översyn av investeringsfrämjandet i (dir. 2018:3). I direktivet angavs att investeringsfrämjandet har ökat i betydelse och att utländska investeringar som tillför kapital, kunskap, kompetenser och nya marknader till svenskt näringsliv har betydelse för svensk sysselsättning och export. Ett delbetänkande lämnades och ett slutbetänkande (SOU 2019:21) efter ett tilläggsdirektiv (dir. 2018:113). Utskottet har i ett tidigare betänkandet redogjort för utredarens förslag (bet. 2020/21:NU13.) Utredning av ett system för granskning av utländska direktinvesteringar inom skyddsvärda områden Regeringen beslutade om att ge en särskild utredare (f.d. ordföranden i ) uppdraget att lämna förslag på hur ett svenskt system för granskning av utländska direktinvesteringar inom skyddsvärda områden kan utformas (dir. 2019:50). Som en del i uppdraget ingick att ta fram kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om utländska direktinvesteringar. Ett delbetänkande med förslag till kompletterande bestämmelser överlämnades (SOU 2020:11) och har behandlats inom ramen för regeringens proposition 2020/21:193 Kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om utländska direktinvesteringar. Utredningen överlämnade sitt slutbetänkande till regeringen (SOU 2021:87). I betänkandet lämnar utredningen bl.a. förslag till en ny lag samt förordning om anmälan och granskning av utländska direktinvesteringar och förslag till vissa ändringar när det gäller offentlighet och sekretess. Utredningen föreslår att den nya lagen och lagändringarna träder i kraft . Betänkandet har remissbehandlats och remisstiden löpte ut . Med anledning av de aktuella motionerna kan särskilt nämnas att utredningens bedömning är att , och är de länder som utgör det största hotet. Det konstateras att regimerna i dessa länder har som mål att skapa stabilitet för den egna regimen och stärka sitt lands status som ekonomisk, politisk och militär stormakt. Det som kännetecknar dessa länder är att de lägger ned stora summor pengar, har stora personalresurser, är uthålliga och kan hålla på – ibland decennier – för att uppnå sina säkerhetspolitiska syften. Utav dessa tre är det framför allt som gör stora ekonomiska investeringar i , och de nästan tredubblades då investeringarna omfattade ett värde av enligt den officiella statistiken från . När det gäller antalet utlandsägda företag framgår det av utredningen att det finns en osäkerhet i statistiken över hur många företag i som kontrolleras av eller har förvärvats av kinesiska intressen. Enligt statistik från Tillväxtanalys kontrollerade 147 företag i . Denna statistik utgår från vem som är den yttersta ägaren av verksamheten, och när det gäller anger () i en rapport att två tredjedelar av de kinesiska investeringarna görs från skatteparadis och finansiella centrum utanför . Antalet kinesiskägda företag kan därför vara större än vad som framgår av Tillväxtanalys statistik. Vidare framgår att FOI i en rapport kartlagt hur många bolag i som förvärvats av kinesiska intressen. Rapporten visar att det finns bolag som inte har identifierats som kinesiskägda i befintliga register och sammanställningar. I rapporten konstateras att det finns ett mörkertal när man ska bedöma hur många bolag som förvärvats från . Utskottet yttrade sig till utrikesutskottet över den nämnda propositionen om kompletterande bestämmelser (yttr. 2020/21:NU1y). Utskottet har även yttrat sig till utrikesutskottet över ett förslag till utskottsinitiativ om ett system för granskning av utländska direktinvesteringar (yttr. 2019/20:NU9y). beslutade i enlighet med initiativet om ett tillkännagivande till regeringen att den ska genomföra åtgärder för att möjliggöra granskningen av utländska investeringar inom skyddsvärda områden, däribland återkomma till med förslag till ändringar i säkerhetsskyddslagen vad gäller överlåtelser av säkerhetskänslig verksamhet samt utse den myndighet som ska vara kontaktpunkt enligt EU-förordningen (2019/452) om utländska direktinvesteringar (bet. 2019/20/UU18, rskr. 2019/20:332). () är en statlig myndighet med uppdrag att främja svensk export genom att utfärda olika former av statliga garantier för att därigenom försäkra företagens risk att inte få betalt vid exportaffärer. EKN finansieras med garantitagarnas som speglar risken i affären. Verksamheten ska vara finansiellt självbärande . reviderades EKN:s regleringsbrev och en ny instruktion beslutades för att förtydliga styrningen ur ett hållbarhetsperspektiv. De nya uppdragen och återrapporteringskraven i regleringsbrevet grundar sig på förslagen i det uppdrag som EKN genomförde i nära samverkan med AB Svensk exportkredit (SEK) om hur det svenska internationella exportfinansieringssystemet kan bidra till en tydlig omställning och minskade utsläpp av växthusgaser. Enligt instruktionen ska myndigheten integrera ett jämställdhets- och hållbarhetsperspektiv i hela sin verksamhet. Agenda 2030 och de globala målen för hållbar utveckling ska vara vägledande för detta arbete. I sitt arbete med hållbart företagande ska myndigheten följa om korruption vid statsstödda exportkrediter och gemensamma förhållningssätt för exportkreditinstitut samt bidra till en hållbar skuldsituation genom att följa riktlinjer om hållbar långivning. Myndigheten ska vidare säkerställa att den exportfrämjande verksamheten bedrivs i enlighet med FN:s principer för företag och mänskliga rättigheter, riktlinjer för multinationella företag samt principerna om hållbart företagande i FN:s Global Compact. Mot bakgrund av de aktuella motionerna kan särskilt noteras att bland myndighetens återrapporteringskrav i regleringsbrevet återfinns bl.a. • hur garantier till verksamheter med höga växthusgasutsläpp ligger i linje med 1,5-gradersmål, bidrar till omställning och undviker inlåsningseffekter • resultatet av insatser för att utveckla information och produkter till framförallt små och medelstora företag, med särskild tonvikt vid företag vars produkter har hög exportpotential och kan bidra till klimatomställning globalt • fortsatt rapportering av insatserna att ställa ut garantier till klimat- och miljöinvesteringar i som kan bidra till klimatomställning i de fall de har direkt eller indirekt koppling till svensk export (s.k. gröna garantier) • insatser som gjorts för att öka kunskapen om EKN:s tjänster • åtgärder som vidtagits för att säkerställa transparens i verksamheten, inklusive informationstillgängligheten för allmänheten. SEK är ett av staten helägt bolag med uppdrag att på kommersiella och hållbara grunder bedriva kreditverksamhet i syfte att främja svensk exportnäring. SEK ska vara en marknadskompletterande aktör och sträva efter att samarbeta med andra statliga exportfrämjande aktörer samt med banker och andra finansiella aktörer. Bolaget har ett av särskilt beslutat samhällsuppdrag som består i att administrera statens system för statsstödda exportkrediter, det s.k. CIRR-systemet. Utgångspunkten för regeringens bolagsstyrning är den svenska bolagsstyrningsmodellen som bl.a. innebär att de bolag som ägs av staten styrs associationsrättsligt på samma sätt som privatägda bolag med bolagsstämman som det högsta beslutande organet. Bolag med statligt ägande lyder som utgångspunkt under samma lagar och regler som privatägda bolag. Som framgår av avsnittet om hållbart företagande i detta betänkande beslutade regeringen om en ny ägarpolicy för bolag med statligt ägande 2020. Ägarpolicyn ska tillämpas i bolag med statligt majoritetsägande, vilket därmed inkluderar SEK. I regeringens skrivelse till med redogörelse för bolag med statligt ägande (skr.