bet · H901JuU23 · 2022-04-12 00:00:00 — Beredningen av utredningen bör dock inte föregripas och utskottet finner därför inte anledning för att nu ta något initiativ med anledning av motionerna om skärpt straff vid återfall i brott. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2021/22:421 (M), 2021/22:2527 (SD) yrkande 8, 2021/22:3709 (M) yrkande 7, 2021/22:3710 (M), 2021/22:3786 (M) yrkande 4, 2021/22:3974 (L) yrkande 70 samt 2021/22:4031 (M) yrkandena 57 och 59. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om förvaring och tillkännager detta för regeringen. avslår motionsyrkanden om skyddstillsyn med elektronisk övervakning och rättspsykiatrisk vård. Jämför reservation 50 (M), 51 (S, C, V, MP) och 52 (M). Skyddstillsyn med elektronisk övervakning I kommittémotion 2021/22:3779 av m.fl. (M) yrkande 27 begärs ett införande av skyddstillsyn med elektronisk övervakning. I partimotion 2021/22:4031 av m.fl. (M) yrkande 18, i kommittémotionerna 2021/22:3779 av m.fl. (M) yrkande 23 och 2021/22:2527 av m.fl. (SD) yrkande 12 samt i motionerna 2021/22:1968 av (M) och 2021/22:3451 av Kopparklint och (båda M) yrkande 5 begärs att förvaringsstraff för samhällsfarliga brottslingar ska införas. Även i kommittémotion 2021/22:3974 av m.fl. (L) yrkande 73 vill motionärerna se frågan om samhällsskydd vid farlighetsbedömning av personer som begått mord eller andra mycket grova våldsbrott utredas. Motionärerna anser vidare att det i samband med en sådan utredning även bör göras en översyn av påföljdssystemet för personer som begår brott under inflytande av psykisk störning. I kommittémotion 2021/22:3779 av m.fl. (M) yrkande 15 begärs att rymningar från rättspsykiatrisk vård ska kriminaliseras. I motion 2021/22:1474 av (KD) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att rättssäkerheten ska stärkas för personer med intellektuell funktionsnedsättning som begår brott. I yrkande 2 begär motionären att det ska återinföras ett krav på tillräknelighet i strafflagstiftningen. För den som döms till fängelse finns en möjlighet att ansöka om att verkställa fängelsestraffet utanför anstalt, enligt lagen (1994:451) om intensivövervakning med elektronisk kontroll. Verkställigheten sker i form av intensivövervakning i förening med ett förbud för den dömde att vistas utanför bostaden annat än på särskilt angivna tider och för bestämda ändamål såsom förvärvsarbete, utbildning, vård, nödvändiga inköp och liknande. Efterlevnaden av förbudet ska kontrolleras med elektroniska hjälpmedel (s.k. fotboja). Enligt lagen (1988:688) om kontaktförbud kan i vissa fall även den som åläggs ett kontaktförbud övervakas elektroniskt med hjälp av fotboja. Förutsättningarna att skjuta upp villkorlig frigivning Den centrala bestämmelsen om villkorlig frigivning finns i 26 kap. 6 § . Enligt den gäller som huvudregel att villkorlig frigivning ska ske när den dömde har avtjänat två tredjedelar av ett tidsbestämt fängelsestraff, dock minst en månad. Villkorlig frigivning kan dock enligt 26 kap. 6 a § skjutas upp vid misskötsamhet. är det tillräckligt att det finns särskilda skäl, i stället för synnerliga skäl, mot villkorlig frigivning för att den ska skjutas upp. Villkorlig frigivning kan skjutas upp med åt gången. Vid bedömningen av om det finns särskilda skäl mot villkorlig frigivning ska det särskilt beaktas om den dömde på ett allvarligt sätt har brutit mot de föreskrifter och villkor som gäller för verkställigheten. 2020/21:18, bet. 2020/21:JuU8, rskr. 2020/21:166). I 30 kap. 6 § anges att den som har begått ett brott under påverkan av en allvarlig psykisk störning i första hand ska dömas till en annan påföljd än fängelse. Rätten får döma till fängelse endast om det finns synnerliga skäl. Vid bedömningen av om det finns sådana skäl ska rätten beakta om brottet har ett högt straffvärde, om den tilltalade saknar eller har ett begränsat behov av psykiatrisk vård, om den tilltalade i anslutning till brottet själv har vållat sitt tillstånd genom rus eller på något annat liknande sätt, samt omständigheterna i övrigt. Rätten får inte döma till fängelse, om den tilltalade till följd av den allvarliga psykiska störningen har saknat förmåga att inse gärningens innebörd eller att anpassa sitt handlande efter en sådan insikt. Detta gäller dock inte om den tilltalade har vållat sin bristande förmåga på det sätt som anges i första stycket. Om rätten finner att någon påföljd inte bör dömas ut, ska den tilltalade vara fri från påföljd. I svaret på skriftlig fråga 2020/21:1234 om rymningar från rättspsykiatrisk vård angav socialministern bl.a. följande: Det är avgörande för förtroendet för rättssamhället att påföljder verkställs på ett säkert sätt. Detta gäller all verkställighet, inte bara inom ramen för den rättspsykiatriska vården. Säkerheten får inte äventyras, som de dömdas rättigheter behöver tillgodoses. Det är givetvis inte acceptabelt att personer som vårdas inom rättspsykiatrin begår våldsdåd. Detta är lyckligtvis mycket ovanligt. Det är de rättspsykiatriska klinikerna själva, genom chefsöverläkaren, som fattar beslut om patientens möjligheter att vistas utanför sjukvårdsinrättningens område. I fall likt detta, när den rättspsykiatriska vården är förknippad med särskild utskrivningsprövning, ska beslutet även underställas Förvaltningsrätten. Min bedömning är att det finns rigorösa rutiner för hur detta ska hanteras. Den sjukdomshistorik och det våldskapital som patienterna vid dessa kliniker uppvisar innebär dock att de rättspsykiatriska enheterna kontinuerligt behöver arbeta målmedvetet med det säkerhetshöjande arbetet på flera fronter. Detta inbegriper rutiner och riskbedömningar vid vistelser utanför vårdinrättningens område eller permissionsgång. I svaret på ytterligare en skriftlig fråga 2020/21:2170 på området angav socialministern bl.a. följande: Det är naturligtvis mycket allvarligt när rymningar från anstalter och andra institutioner för slutenvård sker. Detta i synnerhet när det finns risk för eller förekommer att personer som avviker begår nya brott. Jag ser mycket allvarligt på att rymningar förekommer men anser att gällande regelverk ger tillräckliga möjligheter att reagera kraftfullt. Säkerhetsplaneringen i samband med permissioner och andra vistelser utanför institutionen är en fråga för de regioner som ansvarar för verksamheten och jag ser positivt på att regionerna nu ser över säkerheten inom rättspsykiatrin. I förra årets motionsbetänkande om straffrättsliga frågor behandlades motioner om förvaring. Utskottet anförde följande: Vad […] gäller motionsyrkanden om förvaring är utskottets utgångspunkt att samhället har ett ansvar att skydda dess invånare från att utsättas för allvarliga brott, i synnerhet i de fall som en sådan brottslighet kan förutses. Enligt utskottet finns det därmed anledning att låta utreda möjligheten att göra en farlighetsbedömning av personer som dömts för allvarlig brottslighet innan de friges, liknande den ordning som enligt uppgift finns i . Utredningen bör överväga om det finns anledning att införa en möjlighet för lämplig instans att kunna besluta att en person ska kvarbli i förvar om personen bedöms kunna komma att återfalla i sådan allvarlig brottslighet som kan utgöra en fara för andras liv eller hälsa om han eller hon friges. Detta bör ge regeringen tillkänna. Utskottet tillstyrkte motionerna, men ledamöterna från Socialdemokraterna, reserverade sig mot förslaget och ansåg att det inte borde göras något tillkännagivande i denna fråga. biföll reservationen (bet. 2020/21:JuU24 s. 108 f., rskr. 2020/21:344). Skyddstillsyn med elektronisk övervakning Utskottet finner att det inte finns skäl att ta något initiativ med anledning av motion 2021/22:3779 (M) yrkande 27 om skyddstillsyn med elektronisk övervakning. Utskottet vidhåller sin bedömning att samhället har ett ansvar att skydda dess invånare från att utsättas för allvarliga brott, i synnerhet i de fall som en sådan brottslighet kan förutses. Utskottet anser därför att bör tillkännage för regeringen att den ska låta utreda möjligheten att göra en farlighetsbedömning av personer som dömts för allvarlig brottslighet innan de friges. Därmed tillstyrks motionerna 2021/22:1968 (M), 2021/22:2527 (SD) yrkande 12, 2021/22:3451 (M) yrkande 5, 2021/22:3779 (M) yrkande 23 och 2021/22:4031 (M) yrkande 18. Motion 2021/22:3974 (L) yrkande 73 tillstyrks delvis. Utskottet konstaterar att säkerheten vid de rättspsykiatriska anstalterna måste vara hög och att varje rymning är ett misslyckande som måste tas på största allvar. Utskottet noterar därvid att det finns ett regelverk för detta och att det i stor utsträckning är respektive regions ansvar att se till att regelverket följs. Enligt utskottet finns det inte anledning att ta något initiativ med anledning av motion 2021/22:3779 yrkande 15. Vidare finner utskottet att bestämmelser om den som begår brott under allvarlig psykisk störning är väl avvägda och att motion 2021/22:1474 (KD) yrkandena 1 och 2 bör avslås. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår ca 100 motionsyrkanden med olika förslag som har behandlats och avslagits tidigare . Jämför särskilt yttrande 2 (M), 3 (SD), 4 (C), 5 (V), 6 (KD) och 7 (L). I betänkandet behandlas motionsförslag som rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare , se bilaga 2. Motionsyrkandena behandlades i betänkandena /19:JuU11, 2019/20:JuU8, 2019/20:JuU22, 2019/20:JuU26, 2020/21:JuU23, 2020/21:JuU24 och 2020/21:JuU35. avslog yrkandena i enlighet med utskottets förslag. Utskottet avstyrker de nu aktuella motionerna med hänvisning till detta. Svensk straffrättslig domsrätt, punkt 1 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3509 av m.fl. (C) yrkande 40. Jag anser att i större omfattning än ska använda sig av principen om universell jurisdiktion för att utreda, åtala och döma personer för krigsbrott, brott mot mänskliga rättigheter och brott mot mänskligheten. Med vårt goda internationella anseende och kunniga rättsväsende har goda förutsättningar att via universell jurisdiktion se till att denna typ av brott uppmärksammas och att brottsoffren får upprättelse. Det bör därför göras en översyn av den befintliga svenska lagstiftningen om universell jurisdiktion för att avgöra om den är ändamålsenlig. Illegala vägspärrar, punkt 2 (S, C, V, MP) av (S), (S), (S), (C), (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: 2021/22:2527 av m.fl. (SD) yrkande 38, 2021/22:3965 av m.fl. (L) yrkande 70 och 2021/22:3975 av m.fl. (L) yrkande 47. Som utskottet anförde är det viktigt att den typ av illegala vägspärrar som motionärerna beskriver kan beivras på ett tydligt och effektivt sätt. Med hänsyn till att då tillkännagav för regeringen att den borde utreda ett särskilt straffansvar för illegala vägspärrar finns det dock enligt vår mening inte nu anledning till ytterligare ett tillkännagivande i frågan. Omvandlingsterapi, punkt 3 (C, L) av (C) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2361 av och (båda L) yrkande 1 och 2021/22:3340 av m.fl. (S) yrkande 1. Omvandlingsterapi handlar om att omvandla personer som identifierar sig som homo- eller bisexuella personer till heterosexuella. Även transpersoner kan utsättas för liknande psykologiskt våld i syfte att få dem att identifiera sig med rätt könsidentitet eller könsuttryck. Att införa ett lagbrott mot omvandlingsterapi hade räddat många fall där den utsatta anmält händelsen om olaga tvång, men där det inte lett till en fällande dom, då det är ett brott som är svårt att bevisa i dessa situationer. Vi vill därför se ett särskilt lagrum som tar sikte på omvandlingsterapi. Fridskränkningsbrott m.m., punkt 4 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2561 av m.fl. (SD) yrkande 10 i denna del och 2021/22:3514 av m.fl. (C) yrkande 22. Fridskränkningsbrott innefattar upprepade och systematiska brottsliga kränkningar mot närståendes liv, hälsa, frihet och sexuella integritet. Den sneda könsfördelningen visar att kvinnor oftast är offer vid att dessa brott. Även brottens natur vittnar om detta. Att motverka dessa brott är därför en viktig del i arbetet med att motverka kvinnovåld och i att öka kvinnors trygghet. Vi vill att straffen för dessa brott ska skärpas till den grad att de både upplevs som en rättvis upprättelse och verkligen skyddar samhället från redan debuterade gärningsmän. Fridskränkningsbrott m.m., punkt 4 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3514 av m.fl. (C) yrkande 22 och 2021/22:2561 av m.fl. (SD) yrkande 10 i denna del. När en gärningsman döms för återfall gällande våld i nära relation anser jag att det bör finnas en möjlighet att utfärda en s.k. restriktionsdom, som t.ex. skulle kunna innehålla krav på elektronisk övervakning eller vistelseförbud. Det är enligt min mening därför viktigt att regeringen, t.ex. i den översyn av lagen om kontaktförbud som riktat ett tillkännagivande om, vidtar åtgärder för att tillgodose detta. Barnfridsbrott, punkt 5 (M, KD) av (M), (M), (M), (KD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3778 av m.fl. (M) yrkande 16. Då minimistraffet för grov fridskränkning och grov kvinnofridskränkning har höjts till fängelse menar vi att även minimistraffet för barnfridsbrott ska höjas till samma nivå. Vidare bör maximistraffet höjas till fängelse. Som anförts ovan har tidigare riktat ett tillkännagivande till regeringen om att skärpa straffskalan för barnfridsbrott. Det är enligt vår mening viktigt att detta arbete leder fram till en sådan skärpning som vi här efterfrågar. Hämndporr, punkt 6 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3787 av m.fl. (M) yrkande 5. Antalet anmälningar om olaga integritetsintrång, s.k. hämndporr, ökade . Vi anser att det finns skäl att se över straffskalorna för hämndporr i skärpande riktning så att straffet motsvarar brottets allvar. Förtal m.m., punkt 8 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3368 av m.fl. (M) yrkande 23 och 2021/22:552 av och (båda M), 2021/22:1093 av (M), 2021/22:2412 av (M), 2021/22:2443 av (M), 2021/22:3045 av Boriana (M) och 2021/22:3935 av m.fl. (SD). När det gäller ärekränkningsbrotten är huvudregeln är att den som anser sig ha blivit utsatt för brott måste driva fallet själv som enskilt åtal, och det är sällsynt att det sker. Hindren handlar om bristande kunskap och resurser samt risken för rättegångskostnader. Detta är särskilt ovälkommet i den digitala tidsåldern där fler utsätts för förtal. Vi anser att den enskildes möjligheter att få sådana fall prövade bör stärkas. En väg är att se över hindren för enskilda att själva driva sina fall, exempelvis genom att dagens regler ändras så att den enskilde aldrig ska behöva stå för mer än sina egna rättegångskostnader även om man förlorar, om man haft skäl att driva sitt fall. Skärpta straff för sexualbrott m.m., punkt 9 (S, C, V, MP) av (S), (S), (S), (C), (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3579 av m.fl. (C) yrkande 46 och 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkande 90 och 2021/22:2527 av m.fl. (SD) yrkande 25 och 2021/22:2561 av m.fl. (SD) yrkande 10 i denna del. Vi anser att varje människa har en ovillkorlig rätt att själv bestämma över sin sexualitet och sitt sexuella umgänge, och att sex alltid ska bygga på frivillighet. Sexualbrotten är till sin natur särskilt integritetskränkande. Det är viktigt att straffsatserna för sexualbrott speglar detta på ett rättvisande sätt. Den utredning som tillsattes för att se över straffen för sexualbrott i skärpande riktning har återkommit med sitt betänkande. Vi emotser därmed att regeringen skyndsamt lägger fram förslag om skärpta straff för sexualbrott. Sexualbrott mot barn, punkt 12 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3218 av m.fl. (C) yrkandena 19 och 30, 2021/22:3579 av m.fl. (C) yrkande 50 och 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkande 93, 2021/22:3489 av Kopparklint (M) och 2021/22:2047 av Kopparklint och (båda M), 2021/22:3129 av och (båda M) yrkande 1 och 2021/22:3634 av och Kopparklint (båda M) yrkandena 1 och 2. Jag välkomnar förslagen sexualbrottsutredning som innebär strängare straff för sexualbrott mot barn. Jag anser dock att man bör gå längre och göra en generell höjning av straffen för sexualbrott mot barn, och i inget fall ska något av dessa brott leda till endast böter. Jag vill också se ett avskaffat krav på att ett barn ska ha medverkat för att kunna döma till ansvar för utnyttjande av barn för sexuell posering. Det är välkommet att utredningen lämnar ett sådant förslag, och det är viktigt att detta också leder till ett lagförslag. Köp av sexuell handling av barn mellan , punkt 14 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3218 av m.fl. (C) yrkande 35. Enligt utredningen förstärkt skydd mot sexuella kränkningar har möjligheterna för vuxna att komma i kontakt med barn i syfte att utnyttja dem för prostitution ökat som en följd av digitaliseringen. Jag anser därför att det straffrättsliga skyddet för barn mellan som utsatts för brottet utnyttjande av barn genom köp av sexuell handling behöver stärkas. Rubricering på köp av sexuell handling av barn, punkt 15 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3387 av m.fl. (L) yrkande 3. Jag anser att en vuxen inte kan köpa sexuella handlingar av ett barn, utan när detta sker är det en form av våldtäkt. Detta bör återspeglas i brottsrubriceringen, som jag därför menar bör ses över. Koppleri, punkt 17 (C, L) av (C) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3579 av m.fl. (C) yrkande 52 och 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkande 95. Enligt uppgift är den belgiska kopplerilagstiftningen mer långtgående än den svenska och innebär att även den som försöker locka in personer i prostitution gör sig skyldig till koppleri. Den belgiska lagen förbjuder därmed även uppmuntran till prostitution. Svensk kopplerilagstiftning kräver att det sker ett faktiskt främjande eller utnyttjande i ett specifikt fall för att kunna döma för koppleri. En mer allmän uppmaning som inte riktar sig till en specifik person faller därmed utanför det straffbara området. Jag vill se en översyn av detta för att i fler fall kunna utdöma straff för koppleri. Sexualbrott på internet, punkt 18 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3218 av m.fl. (C) yrkande 31 och 2021/22:2904 av (M). Jag anser att den som, utan att delta vid själva inspelningstillfället, förmår någon att spela in en film med sexuellt innehåll och skicka filmen, givetvis också ska kunna dömas för det sexuella övergreppet på samma sätt som om gärningspersonen själv hade närvarat när övergreppet begicks. Detta är en brist i svensk lagstiftning som också påpekats av den s.k. . Det är därför välkommet att det nu presenterats förslag för att komma till rätta med denna brist, men då det är angeläget att detta också leder till ett lagförslag anser jag att borde ge detta till känna för regeringen. Översyn av bestämmelserna om sexualbrott m.m., punkt 19 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2599 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 11. är våldtäktsparagrafen utformad så att samlagsbegreppet enligt lagen endast omfattar sexuella handlingar mellan personer av olika kön. Samlag mellan personer av samma kön benämns i lagen som annan sexuell handling. I syfte att göra våldtäktsbestämmelsen mer könsneutral har utredningen förstärkt skydd mot sexuella kränkningar föreslagit att anala och orala samlag ska inkluderas i samlagsbegreppet. På så sätt ska lagstiftaren visa att dessa sexualhandlingar i kränkningshänseende är lika allvarliga som vaginala samlag. Enligt utredningen bör det tydligt framgå av lagtexten att samlag kan genomföras såväl mellan personer av samma kön som av olika kön och genom kontakt mellan personers kön. Jag ser positivt på förslaget att inkludera alla typer av samlag i våldtäktsbestämmelsen, men jag vill att det ska framgå redan i lagtexten att det främst är män som våldtar och att offret oftast är en kvinna. Jag anser att regeringen bör tillsätta en översyn av våldtäktsparagrafen i syfte att det av lagtexten ska framgå om brottet begåtts av en man mot en kvinna eller om det varit en annan konstellation mellan gärningsperson och offer, då det huvudsakligen är män som våldtar främst kvinnor. Sexsomni, punkt 20 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2065 av m.fl. (C). Allt fler sexualbrottslingar i har börjat åberopa den sällsynta diagnosen sexsomni, där de påstår sig ha våldtagit kvinnor och barn i sovande tillstånd, och i flera fall har det lett till friande domar. Det här är en skrämmande utveckling som jag anser måste bromsas. Regeringen måste göra allt som går att göra för att kompensera den bristfälliga forskning som finns på området. Brottsoffer ska aldrig behöva lida för att förövaren eventuellt har en sjukdom. Det är alltid förövaren som är ansvarig för sina handlingar, oavsett om han eller hon är påverkad av alkohol, droger, läkemedel eller lider av en sjukdom. Att ens försätta sig i en situation där ett barn kan bli brottsoffer på grund av att du lider av sexsomni är oförsvarbart. Det finns bristande kunskap och forskning i ämnet sexsomni i synnerhet och somnambulism i allmänhet. Detta borde åtgärdas genom att riktade medel satsas på forskning i ämnet. Detta borde regeringen åtgärda innan för många kvinnor och barn blir brottsoffer på grund av en osäker bedömningsgrund inom rättsväsendet. Grov stöld, punkt 21 (S, V, MP) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: 2021/22:3758 av m.fl. (M) yrkande 11, 2021/22:3786 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2021/22:4189 av m.fl. (KD) yrkande 27. Som framgår ovan tillkännagav 2020 för regeringen att minimistraffet för grov stöld bör höjas till fängelse. Enligt uppgift bereds tillkännagivandet i .