bet · H901UU9 · 2022-06-08 00:00:00 — debatterar vi både regeringens skrivelse om vapenexporten och regeringens förslag till ny lagstiftning om det som kallas produkter med dubbla användningsområden, alltså produkter som kan ha både ett civilt och ett militärt användningsområde. Detta är resultatet av en ny EU-förordning. har i båda fallen lämnat följdmotioner, och jag ska nu förklara vad som är skillnaden mellan och regeringens förslag. En del i den svenska vapenexportlagstiftningen är det som kallas produkter med dubbla användningsområden, eller PDA, vilket alltså står för produkter som har både ett civilt och ett militärt användningsområde. visade i en granskning hur ett svenskbaserat företag hjälpt diktaturer runt om i världen att bevaka oppositionen genom digital övervakning. Detta är ett bra typexempel på hur civila produkter kan få ett militärt användningsområde och användas till internt förtyck mot den egna befolkningen och landets opposition. Ett annat exempel är . Sedan militären genom en statskupp grep makten har många hundra - troligtvis tusentals - dödats för att de har protesterat för landets demokrati. Tusentals människor har arresterats, och hur många som skadats av juntan går bara att spekulera om. Det svenska företaget har sålt forensisk teknik för att läsa av innehåll i beslagtagna mobiltelefoner till polis. I och med att försäljningen skett till polis och inte till militär har inget tillstånd krävts. Även om man senast sålde sin teknik till polis 2019 hade polisen redan tidigare begått grova brott mot den muslimska folkgruppen rohingya. I har polis och militär suttit tätt ihop . FN refererar inte längre till militären utan till att det är säkerhetsstyrkorna, vilket innebär både polis och militär, som förgriper sig på människor. Därför går det inte heller att säkerställa att den teknik man exporterar bara går till just polisen. Vid militärt förfogande hade tillstånd från ISP krävts under exportkontroll för produkter med dubbla användningsområden. Dessutom har EU exportrestriktioner mot med hänvisning till internt förtryck. Risken finns nu alltså att svensk export har använts av militärjuntan för inhemskt förtryck efter militärkuppen. är kritiskt mot dessa brister inom den svenska exportkontrollen. Regeringen bör därför initiera en utredning av hur exportkontrollen gällande produkter med dubbla användningsområden kan skärpas ytterligare utöver dagens beslut, som är ett steg i rätt riktning. Dagens beslut kommer sannolikt inte att vara tillräckligt för att få bukt med den huvudlösa export från vårt land som det finns exempel på. För att begränsa tolkningsfriheten gällande vad som ska anses utgöra allvarliga kränkningar av mänskliga rättigheter finns det behov av en mer utförlig referensram för vad som innebär allvarliga kränkningar. Därför bör regeringen återkomma med kriterier för att avgöra vad som räknas som allvarliga kränkningar av mänskliga rättigheter. Regeringens föreslagna lagändring innebär att regeringen får meddela föreskrifter om tillståndskrav och underrättelseskyldighet för export av cyberövervakningsprodukter och så kallat tekniskt bistånd. Att tillstånd ska krävas för export av cyberövervakningsprodukter är en bra och välkommen förändring i den nya lagen. Flera remissinstanser har dock påpekat behovet av att tydligare definiera vad begreppet innebär. Enligt förordningens artikel 2.20 definieras cyberövervakningsprodukter som produkter som är särskilt konstruerade för att möjliggöra dold övervakning av fysiska personer genom monitorering, extraktion, inhämtning eller analys av data från informations- och telekommunikationssystem. delar tillsammans med uppfattningen att det ska tydliggöras vilka produkter som avses och vilka som inte gör det och anser därför att regeringen bör återkomma med en tydligare definition av begreppet cyberövervakningsprodukter - ett långt ord för övrigt. Jag går över till regeringens skrivelse om vapenexporten . Skrivelsen visar att den svenska vapenexporten fortsatt befinner sig på historiskt höga nivåer. exporterade svenska företag krigsmateriel till ett värde av . Sett ur ett längre perspektiv visar en sammanställning av att vapenexporten är mer än sex gånger så stor som . Bland köparna av svenska vapen återfinns en rad diktaturer, krigförande stater och länder som begår grova och omfattande brott mot mänskliga rättigheter. Vi återfinner även länder som tar stora steg tillbaka i sin demokratiutveckling och där vi ser att våld och förföljelse av minoriteter och politisk opposition ökar. Dubbelmoralen i den svenska vapenexporten blir tydligast i vapenexporten till de stater som krigar i . som regeringen talar om vikten av fred, demokrati och kvinnors rättigheter beväpnar de krigförande diktaturerna som systematiskt kränker kvinnors rättigheter och bombar det jemenitiska folket. kommer inte med trovärdighet att vara en röst för mänskliga rättigheter någonstans på jorden så länge denna vapenexport fortsätter. var den svenska vapenexporten till den så kallade saudiskledda koalitionen 17 gånger större än biståndet till och utgjorde totalt av den totala vapenexporten från . Här pratar andra företrädare om att man måste dela med sig för att försvara sig mot diktaturer. Men faktum är att snarare ökar diktaturernas kapacitet. vill att ska vara ett land som konsekvent står upp för demokrati och folkstyre, ett land som aktivt arbetar för fred och nedrustning och ett land som fördömer varje brott mot mänskliga rättigheter, oavsett var, av vem eller med vilka motiv de begås. har alla förutsättningar att vara en sådan röst, men då krävs det att vi slutar beväpna auktoritära regimer, länder som befinner sig i krig och stater som begår grova och omfattande brott mot de mänskliga rättigheterna. , 2011, i ljuset av förtrycket mot demokratikämparna under den arabiska våren, fick regeringen av i uppdrag att ta fram en ny krigsmateriellagstiftning i syfte att skärpa vapenexporten till diktaturer. Först trädde den nya lagstiftningen i kraft. Resultatet av den nya lagstiftningen är mycket nedslående. Den svenska exporten till diktaturer ökar och står för , vilket är helt otroligt. Man kan utan några större problem konstatera att den nya lagstiftningen är ett misslyckande i förhållande till vad man ville uppnå 2011. Varför blev det då så här? Framför allt handlar det om att den nya lagstiftningen har två stora luckor. Den första luckan är att det nya regelverket bara gäller tillstånd för affärer som ingåtts efter , vilket är . Alla affärer som anses ha en koppling till affärer som beviljades innan demokratikriteriet infördes och trädde i kraft klassas som följdleveranser och kan därigenom undkomma ny prövning. Följdleveranser är ett helt unikt påhitt i den svenska lagstiftningen. Det kan handla om reservdelar, ammunition eller helt nya system av samma typ som tidigare levererats. Följdleveranser har ingen tidsgräns utan kan fortsätta hur länge som helst. Det finns exempel på system till vilka följdleveranser pågått . Följdleveranser har länge varit ett av de största kryphålen i den svenska exportlagstiftningen och kommer sannolikt att fortsätta vara det. De innebär att export kan fortsätta till förtryckarstater utan att någonting görs. Den andra luckan i den nya lagstiftningen är att den inte innebär ett stopp för export till icke-demokratiska stater. Brister i den demokratiska statusen ska bara påverka bedömningen och utgöra hinder för export. Om det sedan anses finnas avsevärda nationella försvars- eller säkerhetspolitiska intressen kan export ändå beviljas. Ställningstagandet att inte stödja och legitimera odemokratiska och förtryckande regimer kan därmed åsidosättas om andra svenska intressen anses väga tyngre. Att svensk politik när det gäller vapenexport och utrikespolitik är fylld med dubbelmoral har varit känt . I och med redogörelsen för exporten blir det än tydligare att gärna använder sig av vackra ord om fred och mänskliga rättigheter som man förser olika konflikter med vapen. Det är under all kritik att den nya lagstiftningen om vapenexport inte bidragit till att minska den svenska vapenexporten till krigförande och odemokratiska länder, som syftet var. Det har blivit precis tvärtom. Därför bör en grundlig utvärdering av det förändrade regelverket göras omgående. Det tycker jag att borde fatta beslut om . presenterade regeringen sin nya utrikespolitiska deklaration efter att ha bestämt sig för att ansöka om ett svenskt Natomedlemskap. har varit en enda lång diplomatisk kris med president, despoten , sagt att han tänker motsätta sig ett svenskt Natomedlemskap. var han nog den viktigaste mottagaren för utrikesminister budskap. Och som en blixt från klar himmel meddelades det att regeringen inte utesluter vapenexport till . var riksdag, regeringen och nästan hela EU tydliga. Då handlade det om det anfallskrig som inlett mot de minoritetsdominerade områdena i nordöstra . Resultatet blev att och ett flertal EU- och Natoländer stoppade vapenexporten till . Budskapet var tydligt: Våra vapen ska inte användas för att döda civila och bidra till ännu mer instabilitet i . verkar det som att den socialdemokratiska regeringen svänger. Genom kryptiska uttalanden utesluter inte längre regeringen vapenexport till utan säger att ett eventuellt svenskt Natomedlemskap också kan innebära en ändring av svensk vapenexport. Detta sägs trots att Socialdemokraterna har sagt att ett Natomedlemskap inte ska förändra hållning om demokrati, mänskliga rättigheter och nedrustning. Det är uppenbart att regeringen talar med kluven tunga, fru talman. Jag yrkar bifall till vår reservation i UU18 från och gällande PDA-lagstiftningen och till reservation nummer 5 i UU9 gällande skrivelsen om vapenexport. Jag vill börja med att yrka bifall till reservation nummer 8. Efter påtryckningar från bland andra infördes det 2018 genom den så kallade KEX-överenskommelsen ett demokratikriterium för prövningen av svensk krigsmaterielexport. hade velat se tuffare skrivningar, särskilt om demokratikriteriet och följdleveranser. Vi varnade för att den positiva presumtionen i fråga om följdleveranser riskerade att undergräva demokratikriteriet. Dessvärre tycks våra farhågor ha besannats. Svensk krigsmaterielexport har nära nog har fördubblats . Detta faktum ger anledning till ett förnyat ställningstagande om huruvida gällande regler är tillräckligt tydliga för att ska kunna leva upp till ambitionen att stärka fred, frihet och utveckling samt försoning och mänskliga rättigheter. Det är därför nödvändigt att regeringen kallar partier till förhandlingar för att adressera den positiva presumtionen i fråga om följdleveranser och hur dessa förhåller sig till demokratikriteriet. anser att ska bedriva en värderingsbaserad utrikespolitik som syftar till att stärka fred, frihet och utveckling samt försoning och mänskliga rättigheter. Vapenexport till auktoritära stater står i direkt motsats till politik för global utveckling och genomförande av Agenda 2030, som har beslutat om och som har åtagit sig att genomföra. Det är allvarligt att regeringen ser mellan fingrarna när svenska företag exporterar vapen till stridande parter i inbördeskrigets . är den största importören av svensk krigsmateriel: motsvarande av det samlade exportvärdet. Enligt skrivelsen som vi behandlar har exporten inte skett inom ramen för nya affärer utan utgörs i sin helhet av följdleveranser av det luftburna radarsystemet Global . konstaterar att den här typen av system kan komma att användas för att upprätthålla den blockad av som hindrar förnödenheter från att nå civilbefolkningen. När det gäller fortsätter följdleveranser av krigsmateriel som kan användas i strid dit. Både och är inblandade i det fasansfulla inbördeskriget i , och likt övriga aktörer skyr de inga medel för att uppnå sina politiska mål. Konflikten har inte bara lett till vad som av FN kallas världens största humanitära katastrof, utan den har även stärkt och Islamiska staten. För att illustrera situationen vill jag citera en beskrivning från : "Miljoner av jemenitiska familjer är nära svält. Tyvärr är hunger bara en effekt av den utdragna konflikten, nu inne på sitt åttonde år. Det finns mycket mer, förutom hunger, som måste åtgärdas, särskilt när man tittar på utbildning och bredare skyddsbehov över hela landet. Berättelsen om , med en betoning på hunger, ignorerar grundläggande skyddsutmaningar som vi ser, inklusive sexuellt våld (mot pojkar och flickor), rekrytering av barn, användning av explosiva vapen i befolkade områden, urskillningslösa attacker mot civila och civila föremål, tortyr (och annan misshandel), påtvingade försvinnanden, förnekande av grundläggande rättigheter och friheter (särskilt för kvinnor och flickor), bland en lång rad utmaningar orsakade av konflikten som kommer i skymundan om vi endast fokuserar på hunger. Det finns inget tvivel om att barn i inte endast dör av bomber men också av hunger och sjukdom som följer i dess spår. Att i ljuset av det fortsätter sin vapenexport till parter i konflikten i form av följdleveranser på tidigare tecknade avtal är både oförsvarligt och omoraliskt. Utan ett slut på konflikten kommer vapen och svält att fortsätta att döda fler barn och driva landet nära social, ekonomisk och institutionell kollaps. FN:s panel av oberoende experter för har tidigare konstaterat att samtliga aktörer i kriget i har brutit mot internationell rätt. 2020 tog panelen särskilt upp vapenexporten till parterna som en aspekt som göder den väpnade konflikten. Tyvärr förnyade inte panelens mandat vilket riskerar att övergreppen inte syns och konflikten faller allt mer i glömska. Parallellt med humanitärt stöd och engagemang för en politisk lösning fortsätter vapenexport till parter i konflikten i , en konflikt där barn har förlorat allt. Den innevarande vapenvilan ger hopp men framsteg i fredsförhandlingarna känns långt borta. Om inte konflikten får ett verkligt slut är det osannolikt att alla de andra insatserna kommer att kunna ge några bestående effekter för barn och deras familjer. Barnen i förtjänar en samstämmig svensk politik för fred." Eftersom krigsmateriel har långa ledtider och de skärpta riktlinjerna inte har kunnat tillämpas retroaktivt har det varit svårt att utvärdera om dessa är tillräckligt långtgående. Det råder emellertid ingen tvekan om att fortsatta vapenexport till diktaturer och offensivt krigförande länder som och står i direkt motsats till åtaganden. Det riskerar också att urholka vår trovärdighet som en röst för demokrati, mänskliga rättigheter och fred i världen. Att man försöker mäkla fred i och står för ett generöst humanitärt bistånd förändrar inte det faktum att svensk krigsmateriel kan komma att användas i ett krig som har pågått och som har skördat hundratusentals liv varav många barn. Med ena handen delar regeringen ut bistånd och mäklar fred. Med den andra säljer man vapen till de stridande parterna. Dubbelmoralen måste få ett slut. kräver ett stopp för vapenexporten till länder som och så länge som det fasansfulla kriget i pågår. Detta behöver även omfatta följdleveranser av krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden. Vi lever i när fred är något vi behöver bygga, bevara och kämpa för. Flera parallella kriser pågår runt om i världen. I spåren av covidpandemin har auktoritära regimer flyttat fram sina positioner och tryckt tillbaka demokratiska krafter. Demokratin är på tillbakagång globalt. Klimatkrisen innebär redan nu extremväder, torka och svält och att människor tvingas på flykt. Världen befinner sig i ett klimatnödläge. Vi står inför en fruktansvärd global svältkatastrof på grund av bland annat höjda spannmålspriser i spåren av folkrättsvidriga invasion av . I av ökande spänningar i världen behövs mer än någonsin globala aktörer som kan verka för fred, arbeta konfliktförebyggande och medla i pågående konflikter. behöver driva en självständig feministisk utrikes- och utvecklingspolitik, och stämma in i de röster som står upp för fred. Vi ska visa att vi är beredda att göra vad som krävs och ta krafttag för konfliktförebyggande arbete och nedrustning. har en vision om global nedrustning. I den visionen ingår ett övergripande mål om att avskaffa världens kärnvapen och att avveckla vapenexporten. har drivit igenom skärpta regler för vapenexporten, bland annat genom införandet av ett demokratikriterium som innebär att vapen inte ska exporteras till diktaturer. Det var ett viktigt steg, men lagstiftningen räcker inte till. Den svenska vapentillverkningen och vapenexporten får inte urholka arbetet för fred, demokratisering och mänskliga rättigheter. självständiga utrikes- och utvecklingspolitik är än mer väsentlig nu när vi står inför en utdragen Natoansökan. Kort efter att det blev uppenbart att och skulle ansöka om medlemskap ställde president politiska krav på en förändrad svensk politik för att inte stoppa ansökningarna. Det är inte en slump att använder vår vapenlagstiftning för att sätta press på regeringen. För är det självklart att inte ska exportera vapen till , till diktaturer eller till folkrättsbrytande invasionsmakter. Svensk utrikes- och säkerhetspolitik ska inte dikteras av auktoritära regimer, och vår vapenexportlagstiftning ska inte ändras för att vi blir medlem i Nato. Det går att helt stoppa vapenexporten till ett land om den politiska viljan finns. Ingen export till genomfördes efter ett beslut om att stoppa all vapenexport till landet på grund av militäroffensiv mot . När angrep det kurdiskdominerade området Rojava i nordöstra 2019 fördömde EU agerande på svenskt initiativ. var inte EU-länderna beredda att gå lika långt i åtgärderna mot som den svenska och regeringen förespråkade. I stället för ett vapenembargo mot enades man i EU om att rekommendera sina medlemsländer att se över sin militära export till landet. Några länder, inklusive , stoppade då all vapenexport till som andra länder fortsatte sin. militära aktioner i pågår alltjämt, och den humanitära situationen är katastrofal. Vi anser att fortsatt bör verka för ett EU-gemensamt vapenembargo mot . Trots det nya regelverket för krigsmaterielexport fortsätter, som flera har tagit upp här, vapenexporten till flera av de stridande parterna i kriget i . Bland mottagarna av exporten 2021 finns flera av de stridande parterna med, nämligen , , och . Främst gäller det följdleveranser, men det finns även exempel på nya tillstånd som har beviljats. Att fortsätter att förse icke-demokratiska och krigförande stater med krigsmateriel är allvarligt, vanhedrande och högst oansvarigt. Det finns möjligheter inom det svenska regelverket att ge avslag för följdleveranser och dra tillbaka redan godkända vapenaffärer om det finns särskilda skäl för det. Det brutala krig som pågår i är ett tillräckligt starkt skäl. All vapenexport till de länder som deltar militärt i kriget i , inklusive följdleveranser, bör upphöra omgående. har antagit flera resolutioner med krav på vapenembargon mot de stater som ingår i den saudiskledda koalitionen, och enligt strider exporten av vapen till exempelvis mot EU:s egna regler. Jag instämmer i kravet i resolutionen och anser att skyndsamt bör ta initiativ i EU och FN för ett internationellt vapenembargo mot samtliga krigförande länder i . Angående regeringens förslag om förstärkt kontroll av produkter med dubbla användningsområden, som vi debatterar , innebär lagändringarna bland annat att det införs bemyndiganden för regeringen att meddela föreskrifter om tillståndskrav och underrättelseskyldighet för export av cyberövervakningsprodukter och tillhandahållande av tekniskt bistånd. Att tillstånd ska krävas för export av cyberövervakningsprodukter är bra och välkommet. Jag delar flera remissinstansers uppfattning att det ska vara tydliggjort vilka produkter som avses och vilka som inte gör det och anser därför att regeringen bör återkomma med en tydligare definition av begreppet cyberövervakningsprodukter. Jag vill avsluta med att yrka bifall till reservation 5 i betänkande UU9 och till reservationen i UU18. anses tillhöra de tre fyra länder i världen som har den striktaste lagstiftningen när det gäller export av krigsmateriel. På vissa punkter har den hårdaste lagstiftningen, och på andra punkter har andra länder hårdare lagstiftning. Men samlat anses alltså den svenska lagstiftningen vara bland de tre fyra striktaste i världen. När jag möter kollegor från andra parlament runt om i världen är de ofta både förvånade och imponerade över den debatt som finns i om krigsmaterielexporten. I de flesta länder finns oftast ingen offentlig debatt alls om detta. Hur kommer det sig då att skiljer ut sig på det viset? Något alldeles säkert svar på frågan har jag inte hittat, men mitt eget antagande är att det har sin grund i att det i finns ett långt och djupt engagemang för demokrati, mänskliga rättigheter, global utveckling och fredsfrämjande. Det är just i ljuset av dessa värden som den svenska lagstiftningen för krigsmaterielexport är formad, numera också med ett demokratikriterium. Regeringen redogör för sin politik när det gäller strategisk exportkontroll i en skrivelse till . var inledningsvis bland de första länderna i att redovisa det gångna årets aktiviteter på området. Som ett led i arbetet för ökad öppenhet och transparens redovisas i årets skrivelse bland annat detaljerad information om avslagsbeslut, som jag ska återkomma till . Krigsmaterielexportens historiska utveckling och avtal om samarbete och licenstillverkning är också saker som redovisas. , , och , , bidrar på begäran av regeringen med statistikunderlag till skrivelsen. Försvarsindustrin är en central del av den svenska säkerhets- och försvarspolitiken. Krigsmaterielexporten stärker den svenska försvarsindustrins möjligheter att hålla en hög konkurrenskraftig tekniknivå och därigenom den kompetens som krävs för att underhålla och vidmakthålla Försvarsmaktens materielsystem. En internationellt konkurrenskraftig tekniknivå bidrar i sin tur till att förblir ett intressant land för internationellt samarbete och medför bättre möjligheter för att påverka det internationella samarbetet inom exportkontroll. Det ligger i säkerhetspolitiska intresse att värna ett långsiktigt och kontinuerligt samarbete i materielfrågor med ett antal traditionella samarbetsländer, vilket bygger på både export och import av krigsmateriel. hade 331 företag, myndigheter och privatpersoner tillstånd att tillverka eller tillhandahålla krigsmateriel. har antalet tillståndsinnehavare ökat med , som vi kunde höra här tidigare i inlägg. Den huvudsakliga anledningen till ökningen är att ändringar i lagen om krigsmateriel innebär att vissa ytterligare verksamheter kräver tillhandahållandetillstånd. Ökningen avser främst underleverantörer till systemtillverkare av krigsmateriel. tog 59 länder emot leveranser av krigsmateriel från , och värdet av krigsmaterielexporten uppgick till . Värdet ökade därmed med jämfört med föregående år. När det gäller enskilda mottagarländer får den tidigare redovisade exporten av det luftburna radarsystemet Global till mycket stort genomslag i statistiken. Exportvärdet av den enskilda affären är knappt 7 ½ miljard kronor, och det utgjorde mer än en tredjedel av det totala exportvärdet från . Det är viktigt att komma ihåg att exporttillstånd till affären beviljades ursprungligen 2016 och att de leveranser som skedde utgjorde följdleveranser till tidigare levererad materiel. har det inte skett någon export inom ramen för nya affärer med vare sig eller något annat land i . Vid sidan av följdleveranserna till följde exporten mönstret , och merparten av exportvärdet avsåg EU-länder och andra samarbetsländer. Vid sidan av var , med , och , med , de största mottagarländerna. Exporten till utgjordes av bland annat markstridssystem och artillerisystem, medan exporten till i huvudsak utgjordes av fortsatta leveranser rörande flygplanet 39. Antalet tillstånd för nya affärer med länder utanför den etablerade samarbetskretsen har varit mycket lågt.