bet · H901MJU18 · 2022-03-22 00:00:00 — I flera av presentationerna framhölls det svenska hållbara skogsbruket och tillgången på förnybar råvara som några av de stora fördelarna när det gäller att nå en fossilfri bioekonomi (2018/19:RFR10). Av budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 23) framgår att den årliga avverkningsnivån har ökat och har närmat sig den årliga tillväxten tillgänglig för avverkning alltmer. förväntas den framtida efterfrågan på svensk biomassa öka kraftigt i takt med övergången till en mer cirkulär och biobaserad ekonomi i enlighet med beslutade klimatmål. Regeringen anser att även biobaserade material bör återvinnas och bioekonomin utvecklas på ett sätt som är förenligt med arbetet för att nå andra miljö- och samhällsmål och med hänsyn till konsekvenserna för kolsänkor och biologisk mångfald . Det är av stor vikt att en hållbar skoglig tillväxt med god och säkerställd tillgång till biomassa från den svenska skogen kan öka, inom ramen för att de nationella miljömålen nås. har tillkännagett för regeringen att en nationell bioekonomistrategi bör inrättas för att tillsammans med de gröna näringarna skapa större miljö- och klimatnytta (bet. 2018/19:MJU8, rskr. 2018/19:147). Regeringen redovisar i skrivelse 2020/21:75 skrivelser till regeringen – åtgärder att regeringen i propositionen En samlad politik för klimatet – klimatpolitisk handlingsplan (prop. 2019/20:65) och i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 23) har angett att den tillsammans med de gröna näringarna bör ta fram en svensk bioekonomistrategi som bidrar till ökad tillgång till biomassa och sysselsättning i hela landet samt skapar miljö- och klimatnytta. En nära och fortlöpande dialog med de gröna näringarna har initierats. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas), Havs- och vattenmyndigheten, , samt SLU fick i regleringsbreven i uppdrag att bistå i arbetet med den nationella bioekonomistrategin och därtill knutna handlingsplaner. Uppdraget ska redovisas . ska även redovisa de insatser som myndigheten har gjort för att bidra till att den hållbara skogliga tillväxten med god och säkerställd tillgång till biomassa från den svenska skogen kan öka, inom ramen för att de nationella miljömålen nås. Tillkännagivandet är inte slutbehandlat. anförde dåvarande miljö- och klimatminister vid debatten av interpellation 2020/21:666 Biobränsle och klimat- och miljömålen följande om biomassa och bioekonomi: Regeringen har en tydlig ambition att skyddsvärda skogar inte ska avverkas utan bevaras, genom antingen formellt skydd eller frivilliga avsättningar, samt att miljöhänsynen i skogsbruket ska öka. Skogspolitiken bygger på två jämställda mål: miljömålet och produktionsmålet. Det är möjligt och önskvärt att utveckla bägge dessa delar. För att kunna genomföra klimatomställningen som vi uppnår våra miljökvalitetsmål har regeringen vidtagit flera åtgärder. Bonus-malus-systemet styr mot bränslesnåla fordon eller rena elfordon. Klimatpremien för tunga fordon och arbetsmaskiner bidrar till en allt snabbare elektrifiering av dessa, och energiskatterna styr mot ökad energieffektivitet. Anslagen för skydd av biologiskt värdefulla skogar har förstärkts kraftigt. Regeringen har också tagit fram en strategi och handlingsplan för en cirkulär ekonomi som visar vägen mot ett resurseffektivt samhälle där vi uppnår miljö- och klimatmålen. Strategin ska kompletteras med en bioekonomistrategi - arbetet med den har inletts. Bioekonomistrategin tas fram i samarbete med de gröna näringarna och ska bidra till ökad tillgång till biomassa, till sysselsättning i hela landet och till att skapa miljö- och klimatnytta. Hållbar biomassa, bland annat från skogen, jordbruket och fiskenäringen, kan bidra till substitution av fossil energi och fossila material. För att säkerställa tillgången till ett långsiktigt hållbart uttag av skogsråvara för den växande cirkulära bioekonomin behöver incitament skapas för ett hållbart skogsbruk och ett hållbart skydd av skog så att uppnår relevanta nationella och internationella åtaganden om biologisk mångfald. Reduktionsplikten ökar användningen av biobränslen i transportsektorn, och efterfrågan på biomassa förutspås öka inom flera sektorer framöver medan åtgärder för energieffektivisering eller tillvaratagande av spillvärme kan frigöra resurser från uppvärmningssektorn. Bioekonomin behöver baseras på ett effektivt nyttjande av resurser, där den skogliga resursen kan nyttjas mest effektivt för ett hållbart samhälle inom de ramar som sätts av miljö, klimat- och samhällsmål. hölls det första dialogmötet inom ramen för arbetet med den nationella bioekonomistrategin. På mötet presenterades upplägg och tidsram för regeringens arbete med strategin. Bioekonomistrategin ska komplettera och samverka med befintliga och kommande strategier och andra regeringsinitiativ för att skapa största möjliga mervärde. Strategin tas fram tillsammans med de gröna näringarna och är en del av den fortsatta omställningen till ett klimatsmart samhälle baserat på förnybara råvaror. Ett andra dialogmöte skedde . Mötet fokuserade på några av de teman som vid det första dialogmötet pekats ut som särskilt viktiga för att öka takten i omställningen till ett fossilfritt samhälle och skapa en bioekonomi i världsklass. Enligt information från pågår beredning av en bioekonomistrategi inom . Forskning inom ramen för bioekonomin Regeringen anförde i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 23) att den såg ett behov av fortsatta satsningar på skogsråvaror och biomassa till forskning och innovationsverksamhet för hållbar utveckling av den gröna och blå biobaserade ekonomin. Vidare såg regeringen behov av att stärka det innovationsfrämjande arbetet bl.a. genom samverkan mellan finansiärer och innovationssatsningar. Regeringen anförde att forsknings- och innovationssatsningar på bioekonomi också är viktiga byggstenar i det fortsatta arbetet med skogsprogrammet. presenterade regeringen den forsknings- och innovationspolitiska propositionen Forskning, frihet, framtid – kunskap och innovation för (prop. 2020/21:60). I propositionen presenteras fem övergripande globala samhällsutmaningar som ligger i linje med Agenda 2030. Regeringen anför att dessa utmaningar behöver mötas med mer kunskap, utbildning, forskning och innovation. En av samhällsutmaningarna är klimat och miljö. Enligt regeringen ska gå före på klimat- och miljöområdet, och det arbetet ska baseras på forskning och vetenskap. Regeringen bedömer att det behövs kraftigt ökade medel till forskning inom klimat- och miljöområdet. Därför tillförs nya medel till forskningssatsningar inom områden som klimat, hav och vatten, bioekonomi, hållbart samhällsbyggande och livsmedel. Regeringen anför att för att nå miljö- och klimatmålen och för att ska bli ett fossilfritt föregångsland behövs en utveckling mot en mer cirkulär och biobaserad ekonomi där bioekonomins andel ökar som den möjliggör tillväxt och sysselsättning i hela landet. Regeringen har antagit en strategi för cirkulär ekonomi (M2020/01133), med målet att omställningen till en cirkulär ekonomi ska bidra till att nå miljö- och klimatmålen samt de globala målen i Agenda , och har inlett arbetet med att ta fram en bioekonomistrategi. Regeringen anför att har god tillgång till förnybara resurser, teknisk spetskompetens och industriell infrastruktur, vilket ger utmärkta förutsättningar att utveckla en mer cirkulär och biobaserad ekonomi av högsta kvalitet, som bidrar till tillväxt och sysselsättning i hela landet och även kan bidra till klimatnytta och främja biologisk mångfald. Förutom skogsråvara finns även potential för utveckling av biobaserade värdekedjor från jordbruk, hav och vatten samt restströmmar, dvs. biprodukter som inte används från jord-, skogs- och vattenbruk samt från vidareförädlingsprocesser från industrier och samhällen. För att minska klimat- och miljöpåverkan är det enligt regeringen viktigt att även biobaserade material återanvänds och återvinns. Forskning och innovation behövs även för att säkra en klimatanpassad och konkurrenskraftig primärproduktion inklusive en god och säkerställd tillgång till hållbart producerad biomassa från skogen, i linje med strategin för det nationella skogsprogrammet (N2018/03142). Det möjliggör även resurseffektivare användning av grödor och restprodukter från jordbruk och biomassor från hav och vatten, inklusive vattenbruk. Satsningarna på bioekonomins utveckling och tillväxt kan komplettera och skapa positiva synergier med aktörer i andra nationella forskningsprogram och stärka det innovationsfrämjande samarbetet mellan finansiärer. Regeringen anser mot bakgrund av detta att det behövs en forskningssatsning som kan bidra till att den cirkulära och biobaserade ekonomin utvecklas i den gröna och blå näringen, dvs. från jord, skog och vatten. Med nya medel förstärks satsningarna på forskning och innovation inom nya biobaserade material inklusive teknologi som medför lönsamhet i tillvaratagande av restströmmar, dvs. biprodukter som inte används från jord‑, skogs- och vattenbruk samt från vidareförädlingsprocesser. Forskningssatsningen på skogsråvaror och biomassa som presenterades i den forskningspolitiska propositionen 2012 (prop. 2012/13:30) fortsätter och breddas till forskning och innovationsverksamhet för hållbar utveckling av den gröna och blå biobaserade ekonomin, inklusive nya varor, tjänster, återbruk och konsumtion. Detta rör kunskapsområden som också står högt på den globala agendan och där svensk forskning kan bidra. Inom ramen för Formas anslagsökning för forskning och utveckling har avsatts 2021, 2022, 2023 och 2024 för en satsning på hållbar tillväxt och utveckling av den gröna och blå biobaserade ekonomin. anvisade regeringen i Formas regleringsbrev för att finansiera forskning om livsmedel, den biobaserade ekonomin samt landsbygd och regional utveckling i enlighet med den forskningspolitiska propositionen. Av dessa avsattes för forskning och innovation för att ta till vara potentialen i utveckling av biobaserade värdekedjor från skog, jordbruk, hav och vatten samt restströmmar från industrier och samhällen. Regeringen anförde att en god och säkerställd tillgång till hållbart producerad biomassa från skogen eftersträvas, i linje med strategin för det nationella skogsprogrammet. , som är ett oberoende statligt forskningsinstitut, har ett forskningsprogram för bioekonomi. Det förra programmet, Forskningsprogram Bioekonomi 2018–2020, bestod av tio programområden. Dessa var utformade för att tillfredsställa behov av konkurrenskraft hos partnerföretag, skapa värde inom nya teknologier och bidra till ett hållbart cirkulärt samhälle baserat på effektiv användning av förnybara resurser. Syftet med Forskningsprogram Bioekonomi 2021–2024 är att hjälpa svensk och internationell industri att blicka längre fram och identifiera forskningsområden med potential. Områden som utvecklas är bl.a. effektivare användning av material, förädling av produkter till högre värde och att restprodukter görs till värdefulla varor. I Strategi för nationella skogsprogram framhålls att ökade forskningsinsatser inom området ett hållbart brukande och bevarande av skogen och dess hela värdekedja är en viktig del för att nå mål för forskning och innovation och för målen inom skogsprogrammet. Forsknings- och innovationsinsatser inom ett hållbart brukande och bevarande av skogen och dess hela värdekedja är nödvändiga för företagens konkurrenskraft och för att nå målet om det fossilfria samhället. För en fortsatt ekonomisk lönsamhet är det centralt att ta till vara skogens alla nyttor och hantera utmaningar kopplat till skogen i arbetet mot ett fossilfritt och hållbart samhälle. Detta arbete behöver understödjas med forskning och innovation. Skogens roll för att begränsa klimatförändringen och en omställning till ett fossilfritt innebär att forsknings- och innovationsinsatserna måste breddas till andra områden än de traditionella. Den svenska skogen är en viktig resurs för utvecklingen av en svensk biobaserad samhällsekonomi och tillkomsten av nya arbetstillfällen. Vidare anförs i strategin att samverkan mellan forskning, näringsliv och andra samhällsaktörer har blivit vanligare och att det finns starka forskningsmiljöer som inkluderar flera universitet och institut. Regeringen anser att konkurrenskraft kan stärkas genom en effektivare samverkan mellan universitet och högskolor och andra forskningsaktörer, näringslivet och det övriga samhället. För att utveckla styrmedel och incitament som stöder en ökad vidareförädling och omställning till bioekonomi behövs deltagande från staten, civilsamhället, skogsnäringen och aktörer i skogens hela värdekedja. Det finns möjligheter att utveckla svensk skoglig forskning, t.ex. genom ökat nordiskt och internationellt samarbete. Fortsatt samverkan mellan olika sektorer är viktigt för utvecklingen liksom i det internationella arbetet. Incitament för stärkt kolinlagring fick och i uppdrag av regeringen att strategiskt planera arbetet för ökad kolsänka, ett uppdrag som aviserats i budgetpropositionen . Uppdraget ska redovisas till regeringen och bygger på en överenskommelse mellan regeringen, och Liberalerna. Myndigheterna ska strategiskt planera arbetet, inklusive vidareutveckla metoder, för att minska avgången av växthusgaser från jord- och skogsbrukets organogena jordar och öka kolinlagringen i åker- och betesmark. Den strategiska planeringen ska omfatta metodutveckling för åtgärder, kriterier och urval av lämpliga marker. I uppdraget ingår även utvärdering av åtgärdernas effekt på utsläpp och upptag av växthusgaser samt enhetlig dokumentation av utförda åtgärder som möjliggör uppföljning, underlag för klimatrapportering och redovisning gentemot . och ska för uppdragets genomförande samråda med och berörda länsstyrelser. Uppdraget finansieras med per myndighet respektive 2022. Regeringen anför i budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 23) att bioekonomin bör utvecklas på ett sätt som är förenligt med arbetet för att nå andra miljö- och samhällsmål och med hänsyn till konsekvenserna för kolsänkor och biologisk mångfald . Det är av stor vikt att en hållbar skoglig tillväxt med god och säkerställd tillgång till biomassa från den svenska skogen kan öka, inom ramen för att de nationella miljömålen nås. årliga rapport , ekonomi och politik 2021 från studerar samspelet mellan skogen, klimatet och politiken. I rapporten förespråkas en klimatpolitik som uppmuntrar till ökat upptag av kol i skogen och att mer av skogens produktion används för långlivade produkter. I rapporten redovisas att mycket av skogs- och klimatdebatten handlar om att bevara skogen så att kol inte frigörs till atmosfären eller att bruka skogen för att kunna ersätta fossilintensiva bränslen och material. Eftersom de klimatmål som satts upp, med skogens mått mätt, ligger relativt nära finns enligt fördelar med att uppmuntra att kolet binds i skogen eller i långlivade träprodukter. Enligt bör ur ett kostnadseffektivitetsperspektiv en styrning mot skogens kolupptag komma till stånd. En sådan styrning bör vara flexibel och är med fördel prisbaserad. En möjlig lösning som förs fram i rapporten är att subventionera skogsägarna för skogens upptag av kol och beskatta utsläpp av biogen koldioxid. Detta skulle leda till ett större kollager i skogen, att förbränning av biomassa missgynnas och långlivade träprodukter premieras som biomassa för energiändamål – tack vare subventionen – fortsatt gynnas framför fossila bränslen. identifierar flera utmaningar med en sådan politik men menar att nya åtgärder oundvikligen kommer att behövas. har lämnat synpunkter på ett utkast av , ekonomi och politik 2021 – Skogen, klimatet och politiken (, NV 09361 21). anför att det är positivt och viktigt att främja skogen som kolsänka i en integrerad strategi där även andra miljö- och samhällsmål ingår i målbilden. Vidare anför att de håller med om vikten av det som lyfts i rapporten och delar av slutsatser men att de har andra perspektiv på vissa områden, vilket leder till andra slutsatser. Det gäller bl.a. bioenergins roll i den svenska skogssektorn, osäkerheten kring biogena utsläpp och upptag av koldioxid, förhållandet mellan svenska och europeiska klimatregelverk och den modellering som görs i EMEC (Environmental Medium Term Economic Model). anför bl.a. att de nationella incitamenten på ett väl avvägt sätt behöver förstärkas för att både bevara och förstärka nettoupptaget i skogen och i LULUCF-sektorn som helhet. anförde klimat- och miljöminister följande som svar på skriftlig fråga 2021/22:680 Åtgärder för att stärka skogens klimatnytta: har frågat mig om jag avser att verka för åtgärder som främjar skogens förmåga att binda kol och stärker våra möjligheter att uppnå ett hållbart skogsbruk för klimat och biologisk mångfald. När det gäller skogen ligger de två jämställda målen, ett miljömål och ett produktionsmål, fast. Skogen bidrar till att minska de globala klimatförändringarna. Det sker dels genom att skogsprodukter, restprodukter och avfall från skogsbruk och skogsindustri kan användas som förnybara material och bioenergi som kan ersätta fossila alternativ vars utsläpp är svåra att minska med andra metoder, dels genom att minska utsläpp av växthusgaser och öka upptag av koldioxid i skog, mark och träprodukter. Bioekonomin behöver baseras på ett effektivt nyttjande av resurserna, där den skogliga resursen kan nyttjas fullt ut inom de hållbarhetsramar som sätts av andra miljö- och samhällsmål, som den långsiktiga kolsänkan i skogen bibehålls eller förbättras. Upptaget av växthusgaser i skog och mark regleras inom EU genom det så kallade LULUCF-systemet. Storleken på nettoupptaget inom hela LULUCF-sektorn påverkas framför allt av den årliga tillväxten i skogen, avverkningsvolymen samt av olika typer av störningar, som exempelvis bränder, stormar och insektsangrepp. uppvisar den svenska skogen ett stort nettoupptag, vilket beror på att tillväxten i skogen är större än avgången. tillförs för att utveckla metoder för ökad kolsänka. Vidare får myndigheten ytterligare för insatser för att övervaka, förebygga och bekämpa skogsskador. Att motverka skogsskador kan bidra till minskad klimatpåverkan genom att skogens tillväxt främjas och att utsläpp genom naturlig avgång minskas. pågår utvecklingen av en grön infrastruktur som förväntas leda till utvecklade ekologiska samband i landskapet, underlätta klimatanpassning samt stärka förutsättningarna för biologisk mångfald och ekosystemtjänster. Våtmarker som dikats ur står för en betydande del av utsläpp. Regeringen bedömer att det behövs en satsning på särskilda naturbaserade lösningar för att återväta torvmarker, restaurera och anlägga våtmarker för att minska utsläppen av växthusgaser, balansera vattenflöden, öka tillskottet till grundvattnet och bidra till biologisk mångfald samt minska övergödningen. Regeringen satsar totalt 2021 och finansieringen beräknas bli 2022 samt 2023 för detta ändamål. Satsningen bedöms kunna bidra till en utsläppsminskning på totalt 1,5–3,koldioxidekvivalenter . Regeringen har dessutom lämnat ett flertal förslag i propositionen Stärkt äganderätt, flexibla skyddsformer och ökade incitament för naturvården i skogen med frivillighet som grund som syftar till att stärka äganderätten och en ökad hållbar skoglig tillväxt. har också ett ansvar internationellt och gentemot kommande generationer om att bevara, restaurera och utveckla den biologiska mångfalden i den svenska skogen. Det är av stor vikt att en hållbar skoglig tillväxt med god och säkerställd tillgång till biomassa från den svenska skogen kan öka, inom ramen för att de nationella miljömålen nås. Regeringen avser att ha en fortsatt hög ambition med naturvård, biologisk mångfald och ekosystemtjänster. Ett nationellt mål för ökad hållbar tillväxt i skogen Utskottet välkomnar regeringens intention att ett nationellt mål för ökad hållbar tillväxt i skogen ska fastställas. I och med övergången till en mer cirkulär och biobaserad ekonomi i enlighet med beslutade klimatmål kommer efterfrågan på skoglig biomassa att öka och därför är det viktigt med ett nationellt mål som ger en tydlig signal till skogsnäringen om betydelsen av nationell tillgång till skoglig biomassa. Vidare noterar utskottet att målets fokus bör ligga på ökad tillväxt i biomassa genom förbättrad skogsskötsel som klimatanpassning och den biologiska mångfalden ökar i produktionsskogen, inom ramen för skogspolitikens jämställda mål om produktion och miljö. Utskottet delar regeringens bedömning att underlag inför beslutet om målet bör tas fram inom ramen för samverkan mellan skogens intressenter och att det nationella skogsprogrammet utgör en bra plattform för detta. Det är viktigt att arbetet sker i god dialog med skogens intressenter då målet bör utformas för att öka incitamenten och motivationen för markägare för en förbättrad skogsskötsel. Mot bakgrund av att regeringen anser att målets fokus bör ligga på ökad tillväxt i biomassa och att det genom förbättrad skogsskötsel finns stora möjligheter att öka tillväxten på virkesproduktionsmarknaden anser utskottet att motion 2021/22:4335 (KD) yrkande 10 är tillgodosett. Utskottet anser i likhet med regeringen att de negativa effekterna på tillväxten av klimatförändringen bör begränsas genom ökad klimatanpassning av skogsbruket för att uppnå målet om ökad hållbar tillväxt. Därmed kan motion 2021/22:4334 (SD) yrkande 7 i denna del lämnas utan åtgärd. Förutsättningar för att öka skogens produktionsförmåga Utskottet noterar att fokus för det nationella målet för ökad hållbar tillväxt i skogen bör ligga på ökad tillväxt i biomassa genom förbättrad skogsskötsel och att målet bör utformas så att incitament och motivation för en förbättrad skogsskötsel ökar. Efterfrågan på biomassa kommer att fortsätta öka allteftersom övergången till den cirkulära och biobaserade ekonomin fortskrider. För att möta efterfrågan och möjliggöra fossilsubstitution utan att avverka skyddsvärda skogar är det viktigt att öka den hållbara tillväxten. Utskottet anser att det nationella skogsprogrammet är en viktig byggsten i arbetet med att främja en växande skogsnäring och ett hållbart skogsbruk. Utskottet delar bedömningen att det genom förbättrad skogsskötsel och ökad biologisk mångfald finns stora möjligheter att öka den hållbara tillväxten på virkesproduktionsmarknaden. Utskottet noterar på området och att den ger förslag till hur skogen kan skötas för att på ett hållbart sätt ge en hög skogsproduktion som man även kan nå andra samhällsmål med skogen. anger att de genom rådgivning, information och andra satsningar kommer att skapa förutsättningar för att genomföra åtgärderna i rapporten. Skogen har en central roll i klimatarbetet, både genom att den växande skogen utgör en kolsänka och genom att skogsråvaran möjliggör substitution av fossila material. Enligt utskottets mening är det viktigt med en balans mellan att använda skogen klimatsmart, att bevara den skyddsvärda skogen och att ha den produktivitet som behövs i skogen. Utskottet delar regeringens bedömning att en ökad hållbar tillväxt i skogen är viktig för den svenska skogsnäringens konkurrenskraft, för bioekonomin, för klimatpolitiken samt sysselsättningen och tillväxten i hela landet. Därmed anser utskottet att motionerna 2021/22:1917 (M), 2021/22:2456 (SD) yrkande 13, 2021/22:3020 (SD), 2021/22:3204 (C), 2021/22:3432 (M) yrkandena 15 och 21, 2021/22:3438 (M) yrkande 11, 2021/22:3682 (C) yrkande 16 och 2021/22:4199 (L) yrkande 59 kan lämnas utan åtgärd. Bioekonomins roll i klimatomställningen Utskottet delar regeringens bedömning att en ökad hållbar tillväxt i skogen är viktig för en växande, resurseffektiv och cirkulär bioekonomi. Utskottet noterar även regeringens ambition att utveckla det nationella skogsprogrammet för att främja en växande skogsnäring och ett hållbart skogsbruk.