bet · H901SoU17 · 2022-05-12 00:00:00 — beslutade regeringen att bevilja en ansökan från SKR om att genomföra en fördjupad behovsanalys och ta fram en kravspecifikation för en sådan jämförelsetjänst. SKR redovisade den fördjupade behovsanalysen . Vidare uttalas att genom överenskommelsen om god och nära vård mellan staten och SKR har medel avsatts till regionerna för arbete med patientkontrakt. Patientkontrakt innebär en sammanhållen planering av patientens samtliga vård- och omsorgskontakter som bl.a. ska kunna visualiseras digitalt via 1177 Vårdguiden. Syftet med patient-kontrakt är bl.a. att säkerställa att vårdinsatser genomförs inom rimlig tid och bidra till ökad trygghet (avsnitt 4.3). Överenskommelsen God och nära vård 2022 slöt regeringen och SKR överenskommelsen God och nära vård 2022 – En omställning av hälso- och sjukvården med primärvården som nav. Överenskommelsen finns även redovisad i avsnittet om digitalisering i hälso- och sjukvården nedan. Överenskommelsen innehåller bl.a. insatser inom ramen för Vision e-hälsa 2025 (avsnitt 5). Insatserna avser bl.a. strukturerad vårdinformation och standardisering innefattande nya vårdinformationsmiljöer eller utvecklingar av de befintliga. I överenskommelsen uttalas att detta kommer att föra med sig helt nya tekniska möjligheter att hantera och utbyta information för vård av enskilda patienter. I vårdinformationsmiljöerna ska informationen kunna användas som underlag för olika åtgärder, ibland göras tillgänglig för människor att läsa, men också kunna användas av system, t.ex. för automatiserade beslutsstöd. Information behöver också i större utsträckning kunna användas över professions-, verksamhets- och huvudmannagränser, för olika syften (avsnitt 5.1.1). Utskottet föreslog i betänkande 2017/18:SoU9 ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen borde ge en lämplig myndighet i uppdrag att ta fram förslag på hur de nationella kvalitetsregistren kan bli tillgängliga för den enskilde så att kvaliteten mellan olika vårdmottagningar kan jämföras. följde utskottet (rskr. 2017/18:293). Utskottet anförde följande i betänkandet (s. 52, reservation av S, MP, V): saknas en enkel och samlad information för patienter om vårdens tillgänglighet och kvalitet. De nationella kvalitetsregistren fyller en viktig funktion för att få fram data om resultat i vården, men de bör kunna vidareutvecklas så att de kan användas av patienter för att se kvalitetsskillnader mellan olika vårdmottagningar. Utskottet anser därför att regeringen bör ge lämplig myndighet i uppdrag att ta fram förslag på hur de nationella kvalitetsregistren kan bli tillgängliga för den enskilde så att kvaliteten mellan olika vårdmottagningar kan jämföras. Motionsyrkanden om uppföljning och jämförelse behandlades senast i socialutskottets betänkande 2020/21:SoU16. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (prot. 2020/21:132). Utskottet anser liksom tidigare att det är av stor vikt för såväl vårdgivare som patienter att kunna följa och jämföra kvalitet och olika resultat i vården. Utskottet bedömer att patienters möjlighet att ta del av lättillgänglig information om skillnader i kvalitet, väntetider och bemötande i vården behöver förbättras. Mot den bakgrunden anser utskottet att det behövs en nationell plattform som är lättåtkomlig för alla patienter och som innehåller tydlig information om t.ex. möjliga val av slutenvård och annan vård, kvalitet, väntetider och patientbemötande. Med hjälp av plattformen bör patienter kunna ta del av bl.a. information om medicinska resultat, måluppfyllelse gällande väntetider, kvalitet, patientnöjdhet m.m. Regeringen bör ge lämplig myndighet i uppdrag att ta fram plattformen. Utskottet föreslår att ställer sig bakom det som utskottet anfört och tillkännager detta för regeringen. Motion 2021/22:4042 (M) yrkande 4 bör bifallas och motion 2021/22:3695 (M) yrkande 5 bör bifallas delvis. Utskottet konstaterar att arbete pågår med en nationell väntetidsdatabas, patientregistret hos , strukturerad vårdinformation och standardisering inom ramen för Vision e-hälsa 2025 samt en fortsatt utveckling av . Mot den bakgrunden anser utskottet att något tillkännagivande enligt motion 2021/22:3363 (M) yrkande 6 inte behövs. Motionen bör avslås. Av samma skäl som ovan är utskottet inte heller berett att föreslå något initiativ med anledning av motion 2021/22:3244 (C) yrkande 11 som bör avslås. Vidare har utskottet tidigare bedömt att det inte bör ställa sig bakom några motionsförslag om att satsningar ska göras på enskilda sjukdomar eller att vården av patienter med dessa sjukdomar bör organiseras på ett särskilt sätt (senast i bet. 2021/22:SoU14 s. 29). Att bedöma sådana frågor är enligt utskottet i första hand sjukvårdshuvudmännens ansvar. Utskottet noterar att har ett uppdrag att ta fram rekommendationer om nationella screeningprogram. Utskottet anser därför att inte bör ta något initiativ med anledning av motion 2021/22:3363 (M) yrkande 33 som bör avslås. Av de skäl som anförts ovan är utskottet inte heller berett att föreslå något initiativ med anledning av motion 2021/22:3696 (M) yrkande 8. Motionen bör avslås. Digitalisering i hälso- och sjukvården Utskottets förslag i korthet avslår motioner om ersättningsmodeller för digifysisk vård m.m., strategi samt avtalsformer för digifysisk vård, internetbaserad terapi och nationell bedömning av ny teknik. Jämför reservation 7 (M), 8 (M, L), 9 (C, L) och 10 (C, KD, L). Ersättningsmodeller för digifysisk vård m.m. I partimotion 2021/22:4042 av m.fl. (M) yrkande 10 föreslås ett tillkännagivande om att det ska tas fram och genomföras gemensamma ersättningsmodeller gällande digifysisk vård och omsorg. I motion 2021/22:3229 av och (båda M) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om vikten av att kunna realisera robotisering av sjukvården. Strategi samt avtalsformer för digifysisk vård I kommittémotion 2021/22:3762 av m.fl. (M) yrkande 10 föreslås ett tillkännagivande om att ta fram en nationell strategi för digifysisk vård och omsorg. I kommittémotion 2021/22:4001 av m.fl. (L) yrkande 39 föreslås ett tillkännagivande om att införa nationella avtalsformer för digifysisk vård. Motionärerna menar att vårdavtal ska uppmuntra utveckling av nya digitala lösningar. I kommittémotion 2021/22:3244 av m.fl. (C) yrkande 24 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen i samråd med SKR bör se över hur regionerna i större utsträckning kan erbjuda dem som det är lämpligt för snabb och enkel tillgång till internetbaserad terapi. Nationell bedömning av ny teknik I kommittémotion 2021/22:3244 av m.fl. (C) yrkande 49 föreslås ett tillkännagivande om att i samråd med professionerna utreda om det bör inrättas ett vetenskapligt nationellt råd som värderar och eventuellt certifierar digitala stöd och appar som används i hälso- och sjukvård och äldreomsorg. I kommittémotion 2021/22:4001 av m.fl. (L) yrkande 44 föreslås ett tillkännagivande om att ge en statlig myndighet ansvaret för bedömning av säkerhet, integritetsaspekter och etik i ny medicinsk teknik. Dataskyddsförordningen och vissa kompletterande bestämmelser Det primära regelverket när det gäller behandling av personuppgifter är och rådets förordning (EU) 2016/679 av om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv /46/EG (allmän dataskyddsförordning). Bestämmelser som kompletterar förordningen finns i lagen (2018:218) med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning och förordningen (2018:219) med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning samt föreskrifter meddelade av . Patientdatalagen och föreskrifter från I patientdatalagen (2008:355) finns bestämmelser som kompletterar dataskyddsförordningen vid vårdgivares behandling av personuppgifter inom hälso- och sjukvården. I lagen finns även bestämmelser om inre sekretess och elektronisk åtkomst inom en vårdgivares verksamhet (4 kap.). Ytterligare bestämmelser om detta finns i föreskrifter och allmänna råd (HSLF-FS 2016:40). I offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), förkortad OSL, finns bestämmelser om tystnadsplikt i det allmännas verksamhet och om förbud att lämna ut allmänna handlingar. Bestämmelserna avser förbud att röja uppgifter, vare sig detta sker muntligen, genom utlämnande av allmän handling eller på något annat sätt (1 kap. 1 § andra stycket). En uppgift för vilken sekretess gäller enligt denna lag får inte röjas för enskilda eller för andra myndigheter, om inte annat anges i denna lag eller i lag eller förordning som denna lag hänvisar till (8 kap. 1 §). I lagen finns bestämmelser om sekretess till skydd för enskild i verksamhet som avser hälso- och sjukvård, m.m. (25 kap.). I patientsäkerhetslagen (2010:659) finns bestämmelser som syftar till att främja hög patientsäkerhet inom hälso- och sjukvård och därmed jämförlig verksamhet. Den som tillhör eller har tillhört hälso- och sjukvårdspersonalen inom den enskilda hälso- och sjukvården får inte obehörigen röja vad han eller hon i sin verksamhet har fått veta om en enskilds hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden. Som obehörigt röjande anses inte att någon fullgör sådan uppgiftsskyldighet som följer av lag eller förordning (6 kap. 12 § första stycket). ansvarar för register och it-funktioner som öppenvårdsapotek och vårdgivare behöver ha tillgång till för en patientsäker och kostnadseffektiv läkemedelshantering. Myndigheten ska samordna regeringens satsningar på e-hälsa samt övergripande följa utvecklingen på e-hälsoområdet. Enligt regleringsbrev ska myndigheten följa utvecklingen av digitalisering inom hälso- och sjukvård och socialtjänst och lämna en uppföljningsrapport till regeringen. Rapporten ska baseras på det indikatorsbaserade ramverk för uppföljning av Vision e-hälsa 2025 som myndigheten utvecklat . beslutade regeringen och SKR att ställa sig bakom Vision e-hälsa 2025 – gemensamma utgångspunkter för digitalisering i socialtjänst och hälso- och sjukvård. Inledningsvis uttalas bl.a. att och hälso- och sjukvården är välfärdsområden där digitaliseringen bär med sig stora möjligheter. Dessa sektorer står för en stor del av de offentliga utgifterna och är också sektorer som de flesta invånare kommer i kontakt med. Vidare uttalas i inledningen att det är viktigt att digitalisering och utvecklingen av it-stöd är icke-diskriminerande och sker utifrån olika gruppers behov. I grunden handlar det om att stödja ett individanpassat arbetssätt där verksamheterna tar vara på och utgår från individens resurser, vilket kan leda till såväl bättre hälsoresultat som ökad delaktighet och en effektivare verksamhet. Arbetet med strategin ska bl.a. drivas utifrån ett antal grundläggande principer som tillgänglighet, användbarhet och digital delaktighet, samt integritetsskydd och informationssäkerhet. Digitala tjänster ska i möjligaste mån vara universellt utformade utifrån tanken om design för alla, dvs. it-stöd bör vara tillgängliga och användbara för alla människor, oavsett ålder, funktionsnedsättning, kunskapsnivå eller andra förutsättningar utan behov av anpassning eller specialutformning. publicerade vårdtjänster riktade till patienter – Kartläggning och uppföljning. Den innefattar en kartläggning av omfattningen av och inriktningen på de digitala vårdtjänster som riktas till patienter samt förslag på hur kvaliteten på den vård som ges kan följas upp. har tagit fram fyra övergripande principer som ska uppfyllas för att vård och behandling ska lämpa sig för digitala vårdtjänster. De övergripande principerna publicerades i rapporten vårdtjänster – Övergripande principer för vård och behandling. lämnade utredningen för en mer jämlik vård sitt betänkande Digifysiskt vårdval – Tillgänglig primärvård baserad på behov och kontinuitet (SOU 2019:42). I betänkandet lämnas förslag med det övergripande syftet att säkerställa möjligheterna för en jämlik vård. lämnade regeringen proposition 2021/22:72 Ökad kontinuitet och effektivitet i vården – en primärvårdsreform till . I propositionen behandlar regeringen förslag som lämnats genom betänkande SOU 2019:42. I propositionen gör regeringen bl.a. bedömningen att regionerna bör ställa höga krav på både fysisk och digital tillgänglighet hos utförare och tydligt ange sådana krav i förfrågningsunderlag (prop. 2021/22:72 s. 53). för utomlänsvård innehåller bestämmelser om vad som gäller när en person får vård utanför sin egen hemregion. beslutade (dnr 18/05148) att rekommendera regionerna att tillämpa gemensamma utomlänsersättningar för följande digitala vårdtjänster i primärvården: läkarkontakter och kontakter med psykolog, kurator eller psykoterapeut samt annan legitimerad sjukvårdspersonal. Rapporter från Myndigheten för vård- och omsorgsanalys lämnade Myndigheten för vård- och omsorgsanalys (Vårdanalys) rapporten perspektiv på digitala vårdbesök – Befolkningens, patienternas och vårdpersonalens uppfattningar (2020:1). Syftet med rapporten är att bidra med kunskap om hur befolkning, patienter och vårdpersonal ser på digitala vårdbesök i primärvården. lämnade Vårdanalys rapporten via nätet - Resursutnyttjande och jämlikhet kopplat till digitala vårdbesök. I rapporten analyserar myndigheten vårdbesökens påverkan på resursutnyttjande och jämlikhet inom primärvården. Rapporten belyser bl.a. i vilken utsträckning de digitala besöken ersätter fysiska besök och vilka grupper som använder digitala respektive fysiska besök. I budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 9) uttalas att regeringen fortsätter att arbeta aktivt med frågor kring e-hälsa och digitalisering inom hälso- och sjukvården, bl.a. inom ramen för överenskommelsen med SKR om Vision e-hälsa 2025. I en rapport beskriver SKR att utvecklingen av digitala tjänster har tagit fart och att fler patienter fått möten med vården i sina hem antingen via mobila team eller på andra sätt. Rapporten visar att mottagningsbesök i primärvården minskade med mellan och . ökade distanskontakter och telefonrådgivning via 1177 Vårdguiden (avsnitt 4:3). Regeringen bedömer att insatser inom digitalisering och hälsodata bidragit till att vården blivit effektivare. Digitalisering utgör ett medel för att säkerställa tillgång till god och nära vård i hela landet samt för att öka tillgänglighet, jämlikhet och effektivitet. Utvecklingen av 1177 Vårdguiden som första linjens digitala vård är en satsning som bidrar till en god och nära vård för alla. Digitala vårdmöten via video och chatt har fått allt större spridning . Det syns en tydlig ökning, som samman-faller med spridningen av covid-19 i samhället (avsnitt 4.4). Överenskommelse om en strategi för genomförande av Vision e-hälsa 2025 slöts en överenskommelse mellan staten och SKR om en strategi för genomförande av Vision e-hälsa 2025. Genom överenskommelsen kompletteras visionen med en strategi för genomförande. Syftet med strategin är dels att fastställa hur det gemensamma arbetet mellan staten och SKR ska utformas, dels att peka ut ett antal prioriterade områden inom vilka insatser ska göras för att uppnå visionen. Strategin ska vara vägledande för det gemensamma arbetet och för de insatser parterna gör var för sig, samt i övrigt ge vägledning till det digitaliseringsarbete som bedrivs i kommuner och regioner och av näringslivet. Överenskommelse om etablering och införande av infrastruktur för säker digital kommunikation slöt regeringen och SKR en överenskommelse om etablering och införande av infrastruktur för säker digital kommunikation i offentlig sektor. SKR och regeringen avser att gemensamt ta ansvar för att infrastruktur för säker digital kommunikation etableras och långsiktigt tillhandahålls till välfärdens aktörer. Målsättningen är att infrastrukturen för säker digital kommunikation ska kunna användas av, och vara till nytta för, hela den offentliga sektorn. Målsättningen är också att den ska kunna användas för kommunikation med privata utförare av helt eller delvis offentligt finansierad verksamhet och andra organisationer som offentlig sektor kommunicerar med (avsnitt 2). SKR åtar sig bl.a. att tillhandahålla stöd till struktur och etablering av innehåll i den centrala funktionaliteten för kommunala och regionala verksamheter, verka för att kravställningar för att realisera säker digital kommunikation inkluderas i kommungemensamma upphandlingar samt tillhandahålla gemensamma tekniska stödtjänster (avsnitt 2.4). Överenskommelsen God och nära vård 2022 slöt regeringen och SKR överenskommelsen God och nära vård 2022 – En omställning av hälso- och sjukvården med primärvården som nav. Överenskommelsen finns även redovisad i avsnittet om uppföljning och jämförelse ovan. I överenskommelsen uttalas att en datadriven hälso- och sjukvård där bästa tillgängliga kunskap finns i varje patientmöte är grundläggande i strävan efter en mer jämlik vård. Digitaliseringen ger nya möjligheter både att effektivisera hälso- och sjukvårdens informationsförsörjning och att anpassa it-stöd efter olika professioners behov (avsnitt 5.1). Motionsyrkanden om digitala vårdtjänster i hälso- och sjukvården behandlades senast i socialutskottets betänkande 2021/22:SoU22. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (prot. 2021/22:94). Utskottet anser liksom tidigare att digitaliseringen bör säkerställa tillgång till god och nära vård i hela landet samt leda till ökad tillgänglighet, jämlikhet och effektivitet i vården. Digital vård är alltså en viktig del i vårdutvecklingen enligt utskottets mening. Utskottet har i betänkande 2021/22:SoU22 Ökad kontinuitet och effektivitet i vården – en primärvårdsreform föreslagit att ska besluta om två tillkännagivanden till regeringen om nationella principer för ersättningssystem och ersättningssystem för digital vård. Utskottet uttalade i sammanhanget att regeringen bör ta fram nationella principer för ersättningar och avgifter som bygger på behovsprincipen samt att det behövs ett särskilt ersättningssystem för digital vård som inte är en integrerad del i en vårdkedja. Vidare uttalade utskottet att sådan vård inte bör ersättas som utomlänsvård och att regeringen därför bör ge en lämplig myndighet i uppdrag att ta fram förslag till nationella ersättningssystem för digital vård (bet. 2021/22:SoU22 s. 31). I samma betänkande uttalade utskottet att det liksom regeringen bedömde att regionerna bör ställa höga krav på fysisk och digital tillgänglighet hos utförare och tydligt ange sådana krav i förfrågningsunderlagen (bet. 2021/22:SoU22 s. 32). följde utskottet (rskr. 2021/22:225). Utskottet kommer att följa frågan. Mot den bakgrunden anser utskottet att inte behöver ta något initiativ med anledning av motionerna 2021/22:3229 (M) yrkande 1 och 2021/22:4042 (M) yrkande 10 som bör avslås. Vad gäller utvecklingen av digitala vårdtjänster noterar utskottet att utvecklingen av sådana tjänster omfattas av Vision e-hälsa 2025 samt flera överenskommelser mellan regeringen och SKR om en strategi för genomförande av Vision e-hälsa 2025, etablering och införande av infrastruktur för säker digital kommunikation samt God och nära vård 2022. Med hänsyn till redan pågående arbeten i frågan är utskottet inte berett att föreslå att ska ta några initiativ med anledning av motionerna 2021/22:3762 (M) yrkande 10, 2021/22:4001 (L) yrkande 39. Motionerna bör avslås. Av samma skäl som ovan är utskottet inte heller berett att föreslå något initiativ med anledning av motion 2021/22:3244 (C) yrkande 24 som bör avslås. När det gäller den närmare utformningen av de digitala vårdtjänster och it-stöd som används i vården noterar utskottet att det enligt Vision e-hälsa 2025 gäller som utgångspunkt att digitala tjänster i möjligaste mån bör vara universellt utformade utifrån tanken om design för alla, dvs. it-stöd bör vara tillgängliga och användbara för alla människor, oavsett ålder, funktionsnedsättning, kunskapsnivå eller andra förutsättningar utan behov av anpassning eller specialutformning. Utskottet noterar även att SKR genom överenskommelsen om etablering och införande av infrastruktur för säker digital kommunikation i offentlig sektor bl.a. åtagit sig att tillhandahålla stöd gällande struktur och etablering av innehåll i den centrala funktionaliteten för kommunala och regionala verksamheter, verka för att kravställningar för att realisera säker digital kommunikation inkluderas i kommungemensamma upphandlingar samt tillhandahålla gemensamma tekniska stödtjänster. Sammantaget anser utskottet därför att det inte finns skäl för att ta några initiativ med anledning av motionerna 2021/22:3244 (C) yrkande 49 och 2021/22:4001 (L) yrkande 44. Motionerna bör avslås. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om en långsiktig patientdatareform och tillkännager detta för regeringen. avslår motioner om ramlagstiftning för data och integritet och heltäckande e-hälsokonto. Jämför reservation 11 (S, V, MP), 12 (SD, C, KD, L) och 13 (C). I partimotion 2021/22:3909 av m.fl. (C) yrkande 16 föreslås ett tillkännagivande om att säkerställa individens äganderätt över sin medicinska information i ramlagstiftningen samt om att den som inte vill ge vårdpersonalen tillgång till detta ska ha möjlighet att genom sitt e-hälsokonto dra in tillgången till sin information med vissa undantag. I kommittémotion 2021/22:3695 av m.fl. (M) yrkande 12 föreslås ett tillkännagivande om att ta fram en patientdatareform med inriktningen att patienten ska äga sina patientdata. I kommittémotion 2021/22:3762 av m.fl. (M) yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om att genomföra en långsiktig patientdatareform. Ramlagstiftning för data och integritet I partimotion 2021/22:3909 av m.fl. (C) yrkande 14 föreslås ett tillkännagivande om att en ramlagstiftning för data och integritet inom vård- och omsorgssektorn ska tas fram som ersätter dagens olika överlappande och motstridiga lagar i fråga om personuppgiftshantering. I kommittémotion 2021/22:3244 av m.fl. (C) yrkande 44 föreslås ett tillkännagivande om att en ramlagstiftning för data och integritet inom vård- och omsorgssektorn bör tas fram som ersätter dagens olika överlappande och motstridiga lagar för personuppgiftshantering. I partimotion 2021/22:3909 av m.fl. (C) yrkande 17 föreslås ett tillkännagivande om att heltäckande e-hälsokonton och sammanhållen journalföring bör införas för alla invånare. I kommittémotion 2021/22:3244 av m.fl. (C) yrkande 47 föreslås ett tillkännagivande om att heltäckande e-hälsokonton och sammanhållen journalföring bör införas för alla invånare. Dataskyddsförordningen och vissa kompletterande bestämmelser Det primära regelverket när det gäller behandling av personuppgifter är förordning (EU) 2016/679 (den s.k. dataskyddsförordningen). Bestämmelser som kompletterar förordningen finns i lagen (2018:218) med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning och förordningen (2018:219) med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning samt föreskrifter meddelade av . Patientdatalagen, lagen om nationell läkemedelslista och föreskrifter från I patientdatalagen (2008:355) finns bestämmelser som kompletterar dataskyddsförordningen vid vårdgivares behandling av personuppgifter inom hälso- och sjukvården. I lagen finns även bestämmelser om inre sekretess och elektronisk åtkomst inom en vårdgivares verksamhet (4 kap.). Ytterligare bestämmelser om detta finns i föreskrifter och allmänna råd (HSLF-FS 2016:40). Vissa bestämmelser som kompletterar dataskyddsförordningen finns även i lagen (2018:1212) om nationell läkemedelslista. I offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) finns bestämmelser om tystnadsplikt i det allmännas verksamhet och om förbud att lämna ut allmänna handlingar. Dessa bestämmelser avser förbud att röja uppgift, vare sig detta sker muntligen, genom utlämnande av allmän handling eller på något annat sätt (1 kap. 1 § andra stycket).