bet · H901UU5 · 2022-06-02 00:00:00 — Valet av strategier och förhållningssätt kring hur covid-19 ska bekämpas har resulterat i olika lösningar som fått konsekvenser för utbyte och möjligheter att ta sig mellan länderna. Detta är något som en nordisk covidkommission borde få uppdrag att utvärdera så att vi tillsammans står starkare . Nordiskt samarbete under covid-19-pandemin, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2573 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2021/22:4677 av m.fl. (M) yrkande 1. Pandemin borde om något visa på vikten av att vi kan agera gemensamt och att vi snabbt kan bistå varandra i krissituationer i syfte att rädda såväl liv och hälsa som ekonomi. För att så ska bli möjligt måste korten på bordet och vi måste få till en gedigen granskning av pandemiåren 2020 och 2021. Regeringen bör tillsätta en nordisk coronakommission med syftet att utvärdera samarbetet och åtgärderna bland de nordiska länderna under coronakrisen. Näring, transport och energi, punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4679 av m.fl. (SD) yrkandena 2, 4, 7, 16, 18–20, 34–36, 38, 42 och 46. Av pandemin har vi lärt oss att det behöver finnas förberedda regelverk som möter samhällskriser. Därför föreslår vi att det inrättas en gemensam nordisk krismekanism som ska vara beredd att omgående träda i kraft vid pandemier. Den ska bl.a. innefatta ett särskilt nordiskt inresebevis som möjliggör gränspendlares frihet att driva sitt företag eller anställdas frihet att komma till sin arbetsplats trots pandemi och allmänna restriktioner. Regeringens profilering genom podcasten Nordic Tasks är endast ett digitalt och medialt verktyg som för övrigt bedöms vara relativt okänt för de flesta medborgare i . De nordiska länderna är redan kända för de värderingar som gäller här i fråga om jämlikhet och miljö främst och andra kvalitativa mjuka värden. För att lyckas bättre med en framgångsrik profilering behöver också visa omvärlden vad vi åstadkommer i form av kvantitativa resultat, t.ex. i fråga om återvinning, välfärd, säkerhet och framför allt våra exporterade produkter i vår handel. Vi behöver profilera oss på ett sådant sätt att det bidrar till en förstärkt ekonomisk ställning att finansiera vår trygghet och välfärd och en förmåga att synliggöra nordiska värden i form av inte minst platsbunden kultur och natur, vilket också kan stimulera besöksnäringen. Handel och investeringar sker mellan de nordiska länderna, men för att öka integrationen inom näringslivet bör samarbetsministrarna ta initiativ till att utreda en reform av de nordiska ländernas aktiebolagslagstiftning så att den harmoniseras. Inspiration kan t.ex. hämtas hos den danska lagstiftningen om lägre krav på uppstartskapital och det senare kravet på buffert för att undvika likvidation. En utredning bör tillsättas om en ny gemensam nordisk bolagsrätt. I skrivelsen anges att ”även under det ordinarie näringsministermötet diskuterade ministrarna gemensamma återstart och att de önskar säkerställa synergieffekter mellan ekonomisk återuppbyggnad och grön omställning”. Den gröna omställningen med nedlagd kärnkraftsproduktion av el, instabil vindkraft och höjda bränsleskatter leder dock till högre priser och i förlängningen driver det inflationen, vilket försämrar den reala ekonomiska tillväxten. Därför bör samtalen i stället handla om energipolitik och skattepolitik samt gemensamma infrastruktursatsningar som på allvar kan skapa goda förutsättningar för ekonomisk tillväxt med starka reala inkomstökningar. De nordiska regionerna måste bli självförsörjande på energi. Vi kan inte förlita oss på energiimport från andra länder eller energiöverföring långa sträckor från norra till södra delarna av eftersom dessa metoder innebär stora risker, driver upp energipriserna för hushåll, företag och välfärd och förstör vackra nordiska kulturlandskap. I stället krävs många små energienheter satta att bidra till självförsörjning i de lokala och regionala samhällena, vilket också sänker risker för energiförsörjningen och kostnader för användarna. För att upprätthålla den nordiska välfärdsmodellen med ekonomisk utveckling och fler arbetstillfällen behövs också fler lönsamma innovationer. Runt om i våra länder finns dock redan ett antal innovationshubbar där startup-företag verkar. Det nordiska samarbetet skulle kunna dra nytta av den sammanbindande kraften för alla dessa innovationshubbar, vilket också skulle kunna skapa en mer gemensam marknad av innovativa produkter och tjänster. Inom ramen för samarbetet bör vi se över möjligheterna att öppna ett till stöd för nordiska startup-företag i liknande det man gjorde i och i flera andra större städer i flera världsdelar, för att stärka det nordiska varumärket även på vår egen kontinent men också för att göra mer synligt utanför gränser. Den samlade strategin skulle verka för både en stärkt inre marknad och export i andra världsdelar. är ett starkt varumärke i världen och ses som en politiskt stabil region med långvarig demokrati. ses som intressant också för våra innovationer och handelsutbyte samt i egenskap av besöksmål. Naturligtvis har coronapandemin slagit in som en broms och kraftigt påverkat resandet och utbytet till vår region, liksom i världen i övrigt. Den nordiska attraktionskraften och vår långa tradition av diplomati tjänar emellertid såväl diplomatiska kontakter som ökad handel då vi inte sällan är förknippade med kvalitativ industri, varor och tjänster, numera inte minst inom teknikindustrin och den digitala utvecklingen. Sammantaget har vi ett flertal styrkor. Det gäller förstås också som besöksmål. Stora nordiska kultur- och profileringssatsningar som Nordic Cool eller Nordic Matters som hölls på i och nyinvigningen av Nordic Heritage Museum i , där man framhäver olika fenomen, arv och miljö som är unika för , bör uppmuntras, likt – detta för att sprida intresse och förståelse för nordisk kultur, innovation och design i omvärlden, inte minst i syfte att öka intresset för som besöksmål och handelspartner. Våra möjligheter att marknadsföra resurser som inte går att utlokalisera, såsom kultur- och naturturism, är utan tvekan viktiga pull-faktorer för att förstärka framför allt turism och besöksnäring i . Förslag kan mejslas fram redo att sjösättas i takt med att vaccineringen och resandet efter pandemin återigen tilltar. Den svenska Myndigheten för digital förvaltning (Digg) arbetar med att digitalisera det som i samhället och i den offentliga sektorn inte är digitaliserat. Digg bör skapa ett gemensamt samråd med sina motsvarigheter i de andra nordiska länderna för att synkronisera digitaliseringen på nordisk nivå. Detta skulle bidra till målet om att bli världens mest integrerade region. Det handlar om kommunicerande applikationer i de olika länderna inom samhällets alla områden, inte minst när det gäller rättspolitiken, migrationen och folkbokföringen. Utöver dessa kulturutbyten mellan de nordiska länderna och en systematisk hantering av nordiska språk inom myndighetssfären så att alla ländernas myndigheter och deras kontakt med nordiska medborgare alltid självklart finns tillgängliga på samtliga nordiska språk. Inom ramen för det nordiska samarbetet bedrivs finansmarknadsforskning. Vi ser inte riktigt behovet av att sådan forskning utan tydlig riktning ska bedrivas i regi, särskilt eftersom sådan forskning redan bedrivs på en hel del handelshögskolor runt om i . Däremot är det av stor vikt för de nordiska länderna att kriminaliteten stävjas genom forskning och utredningar som tar fasta på hur de finansiella marknaderna i och över gränser kan utnyttjas genom olika skalbolag och diverse lukrativa upplägg för att tvätta pengar och finansiera kriminell verksamhet. har de nordiska valutorna hållit sig relativt stabila utan några större fluktuationer. har räntorna successivt sjunkit och ligger på relativt låga nivåer. En generation senare ser vi återigen hur inflationen tagit fart och risken för en ny ekonomisk kris av liknande typ är påtaglig. drabbades av mycket höga räntor när försökte motverka spekulation i den svenska kronan. Det lyckades inte och innebar en ekonomisk kris där hushåll och företag gick i konkurs. Till skydd för de nordiska ländernas ekonomier vill vi se att en utredning tillsätts för att utveckla en framtida modell för hur en krisfond ska fungera som försäkring för att hantera extrema räntor och avvikelser i valutakurser. planerar för att inrätta ett nordiskt transportministerium. Det är positivt om detta kan komma på plats då det förmodligen kan minska flaskhalsar i den ekonomiska utvecklingen. Dock är det viktigt att känna till att behoven av investeringar kan se något olika ut i de olika länderna baserat på avstånd. Det är också viktigt att förstå att fördelningen och delaktigheten behöver beröra hela och inte enbart storstadsregionerna. Därför bör transportministeriet ha personal lokaliserad på flera geografiska platser, både i huvudstäderna och i andra större städer och framför allt en nordlig geografisk representation. Vi vill därför se att transportministeriet får en decentraliserad organisation väl förankrad i regioner och kommuner som tar in viktiga aspekter utifrån de regionala och lokala förutsättningarna med hänsyn till lokalsamhällen och landsbygd. är ett föredöme när det gäller upprättandet av en stabil egen energiförsörjning genom olja, gas och vattenkraft. Det har lagt en god grund för energiförsörjningen, och dess starka arbetsmarknad. Många svenskar jobbar eller har jobbat i och vi bör följa upp erfarenheter av tillväxt och arbetsliv i och dra lärdomar av vad som fungerar bättre i . bör därför inom ramen för de bilaterala samtalen med fokusera på dessa frågor. har lämnat EU och en del personer i har ibland identifierat sig mer som nordbor än som engelsmän. Det gör relationen mellan de nordiska länderna och intressant. är också en av viktigaste handelspartner och med utträdet ur EU och en ny ordning för rörlighet och tull av varor behöver vi öka arbetet med att säkerställa en långsiktigt stabil handel mellan och de anglosaxiska öarna. I områdessamarbetet med de anglosaxiska öarna behöver handelsfrågan prioriteras på högsta nivå. Miljö, jordbruk och klimat, punkt 3 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4679 av m.fl. (SD) yrkandena 21, 26, 28 och 44. Hållbarhetsbegreppet handlar om balans mellan olika värden, oftast mellan miljö, sociala värden och ekonomi. Utan denna balans blir ambitioner lätt både utopiska och skadliga. Nordisk frihet (NF), där ingår, har agerat och fått gehör för att de sociala och ekonomiska värdena inte ska glömmas vid hållbarhetsansatser, t.ex. inför COP 26 och plus 50. Vidare har NF hållit emot klimatförslag som vi bedömer skulle skada ekonomier och de nordiska folkens livskvalitet eller vara ogenomförbara. Till exempel har NF tillsammans med andra stoppat ett gemensamt nordiskt datum för fossilfrihet. Länderna är alltför olika för att kunna enas om ett datum. Ett gemensamt datum skulle ge ett ganska litet mervärde, med tanke på de åtaganden som de respektive länderna redan har gjort. Ett sådant gemensamt datum skulle inte heller på ett lika träffsäkert sätt kunna beakta negativa effekter på de värden som står i konflikt med ambitionen i de olika länderna. Vi anser att regeringen bör verka för att en översyn görs av samtliga projekt inom nordiska ministerrådet för förbättrad hållbarhet. Översynen bör syfta till att se till att minst följande tre beståndsdelar av hållbarhet beaktas och balanseras: miljömässig, social och ekonomisk hållbarhet. Helst bör även kulturell hållbarhet beaktas och ingå i avvägningarna. miljöstatus är dålig. Ett av de största problemen är övergödningen och de följdeffekter som den leder till. Tillförseln av fosfor till måste minska. Problemen för de olika länderna runt är delvis likartade men inte identiska. Det är möjligt både att utbyta lärdomar och att hjälpa varandra med det som saknas. Ofta kan det också ge större resultat per krona att åtgärda brister utanför . De nordisk-baltiska relationerna är en mycket god grund för att komma överens om samarbetslösningar för bästa. Därför bör regeringen agera på rekommendation 54/2021 och medverka aktivt till att förhandla fram modeller för nordisk-baltiskt samarbete för att minska fosforutsläppen. Skrivelsen anger att ”programmet Ny nordisk mat bidrar till gemensamma nordiska satsningar där måltidsupplevelser och de nordiska värderingarna är en viktig del av profileringen”. Det kulturarv som finns i den nordiska matkulturen är något som vi värnar som en viktig del av våra värderingar. Vi anser att det därför vore värdefullt om livsmedelspolitiken dels betonade kulturarvet i mat och livsmedel, dels lyfte fram frågor som exempelvis maten och sjukdomar samt livsmedelslager inför kriser, eftersom folkhälsa och förberedelse för eventuellt kommande kriser är av stor vikt. ekonomi består till en mycket stor del av fiske, havspolitik och marin miljö. Detta är någonting som kan dra lärdomar av inte minst när det gäller vår egen politik för fiskeindustri och miljö i havsområdena Skagerak, , och . Vi bör i de bilaterala samtalen med lyfta vårt intresse för dessa frågor. Arbetsmarknad, utbildning och hälsa, punkt 4 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4679 av m.fl. (SD) yrkandena 8, 9, 14 och 29–33. De nordiska länderna har i praktiken anpassat sig till EU:s mervärdesskattedirektiv, så även , men vi har valt olika skattesatser och olika antal reduktioner. Det har förstås statsfiskala motiveringar i de olika länderna, men med tanke på att våra länder handlar mycket med varandra bör en utredning tillsättas med förslag om ökad harmonisering mellan de nordiska ländernas momssatser för att skapa en mer harmoniserad nordisk marknad – en utredning som syftar till att långsiktigt trygga vår handel, stärka arbetsmarknaden och öka den nordiska integrationen. ska inte vara något främmande inom det svenska skolväsendet, eller för den delen i andra nordiska länders skolväsen, utan något återkommande som man naturligt kan känna en stark samhörighet med. Inom ramen för utbildningsutbytet bör man därför öka omfattningen av studiebesök hos de nordiska myndigheterna och till andra nordiska skolor. Det officiella nordiska samarbetet och däribland och ministerrådet bör vara lika självklart och känt som och . har inom ramen för vår partigrupp NF framställt ett förslag om nordiska vänskapsskolor, vilket vid tiden för denna motions framställande bereds i utskottet för kunskap och kultur inom . Detta är ett av flera förslag med verktyg och vägar som skulle leda till mer kontakt med de nordiska språken för skolelever i hela och därigenom vara en av flera byggstenar för att vända trenden av nedåtgående språkförståelse. Den neddragning i kulturbudgeten som gjorts av nordiska ministerrådet till följd av att miljö- och klimatbudgeten expanderat kraftigt menar vi är djupt olycklig och skadar det nordiska samarbetet . Om vi ska kunna fortsätta att utveckla vårt gränsöverskridande samarbete på kultur- och utbildningsområdet måste även de ekonomiska förutsättningarna för det finnas på plats. har man i stället slagit in på ett sluttande plan. Den budgetneddragning som är verklighet försvårar samverkan och utveckling på de arenor som är grunden för det nordiska samarbetet och dess legitimitet och återväxt i de yngre generationerna. förespråkar i motsats till detta ett förstärkt samarbete inom kultur- och utbildningsområdet, vilket bl.a. innefattar den nordiska språkförståelsen, en nordisk kulturkanon som en naturlig utveckling av den litteraturkanon som redan existerar, ett tätare samarbete kring friluftslivet och marknadsföring av som besöksmål. Sjukvårdspersonal vittnar om att sjukvården är mycket ansträngd – att det är en ständig brist på personalresurser. Samordning av vårdens resurser är därför en kritisk fråga. Vi förespråkar därför en nationell samordning av vårdresurser. vore det bra om de som ansvarar för nationell samordning i alla de nordiska länderna gemensamt utbyter information och kartlägger totalt resursbehov i hela . Det skulle öppna för att de nordiska länderna kan avlasta varandra när det under vissa perioder uppstår ett ökat tryck på vårdresurserna i något av länderna och på något särskilt område. Utbudet av nordiska privata vårdaktörer som kompletterar och bidrar på hälsovårdsmarknaden är en möjlighet som skulle kunna ge ökad kvalitet och kortare kötider. Det skulle bidra till en större avlastning av vården i de olika länderna. Därför skulle en standardisering och harmoniserad lagstiftning för privata vårdföretag och en enhetligare marknad inom de nordiska länderna innebära ytterligare integration inom och vara ett verktyg för att avlasta den offentliga vården och för att bättre kunna täcka det totala vårdbehovet. Därför föreslår vi att det tillsätts en utredning om hur en harmoniserad lagstiftning på området skulle kunna se ut. Den svenska modellen med goda arbetsvillkor för alla yrkesgrupper är något vi i de nordiska länderna tagit för givet . har en ny svart sektor vuxit fram, inte sällan i samband med en okontrollerad och ansvarslös invandringspolitik. Vi anser att de nordiska länderna behöver ta ett samlat grepp över den svarta sektorn och genomföra en genomlysning och rapportering av tillstånden på arbetsmarknaden särskilt gällande arbetsplatser och sektorer med stor andel otrygga anställningar med låga löner. Rapporten bör presenteras för att belysa hur väl de nordiska länderna arbetar med att motverka sådana arbetsförhållanden. förhåller sig kritiska till beslutet att genomföra nordiska ministerrådets samarbetsprogram på integrationsområdet med hänvisning till att integration av flyktingar inte är en uppgift som ankommer på eftersom det inte utgör kärnan i det nordiska samarbetet. delar nordiska ministerrådets bedömning att utbildning och arbete är två av nyckelförutsättningarna för en framgångsrik integrationsprocess. Att se till att invandrare har digital kompetens och språkförståelse är avgörande, liksom att arbeta för icke-diskriminering och jämlikhet och mot en ”hederskultur”. saknar dock från det nordiska samarbetet tydliga riktlinjer om invandrarens eget ansvar och viljan att bli integrerad i majoritetssamhället. Integration kan inte bara ske genom social- och utbildningspolitik utan förutsätter ett individuellt ansvar att anpassa sig och bli en del av det nya landet som något helt centralt. Arbetsuppgifter följer därmed också med arbetsuppgifter. anser att detta är något som bör förtydligas mer i nordiska ministerrådets program. Det gäller även i förhållande till ansvaret för att lära sig språket och ta ansvar för sin egen försörjning. Det intryck som ges av regeringens politik för jämställdhet är att man inte håller alla berörda grupper jämställda utan lyfter fram vissa grupper framför andra. Därför anför en jämställdhetspolitisk linje inom som i stället syftar till att hålla alla grupper jämställda. Vi vill inte lyfta fram utvalda grupper inom jämställdhetsområdet. I stället ska området kort och gott betecknas jämställdhet – lika för alla berörda grupper. Rättsliga frågor, punkt 5 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4679 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 5, 17, 40 och 43 samt 2021/22:3248 av m.fl. (C) yrkande 4. Många av de besvärligheter som existerat och fortfarande existerar mellan länderna är inte resultat av överlagda politiska beslut utan snarare just av det faktum att länderna inte samordnat sig innan nya nationella lagar stiftats eller restriktioner införts. Därtill är i princip hela bundet av direktiv som antagits av EU, men det saknas i mångt och mycket en nordisk koordinering när dessa ska införas i nationell rätt. För att kriser bättre ska kunna hanteras behöver inrätta en koordinerad lagstiftning mellan länderna på alla berörda områden. Regeringen ger i skrivelsen konkreta angivelser på antalet gränshinder den avser att lösa. Det är generellt sett bra med kvantifierbara målsättningar, men för att nå den övergripande visionen om världens mest integrerade region bör de nordiska samarbetsministrarna tillämpa en annan metod – de bör mötas för att samla hela den fullständiga listan av gränshinder och föreslå konkreta lösningar på varje hinder med målsättningen att dessa ska vara lösta när året är slut. Denna procedur bör upprättas för att snabbt mota hindren och få en översiktsbild över vilka nya hinder som har uppstått. Då kan man säkerställa att gränshinder inte växer fram och blir liggande i långbänk utan att de snabbt och effektivt motverkas och löses. Ofta deklareras målsättningen att ska vara världens mest integrerade region. Men för att lyckas med det behöver varje kommun som angränsar till ett annat nordiskt land etablera en officiell lokal nordisk myndighetsstruktur på ett lokalt anpassat vis som kan skapa och utgöra reell nordisk nytta. Utöver det ryska hotet finns fortfarande hotet från radikal islamism kvar och har dessutom eskalerat och yttrat sig i upplopp i flera svenska samhällen och utanförskapsområden. Vi har sett hur Islamiska staten (IS) har rekryterat medlemmar, inte minst i . Diskussionen kring hur dessa individer med barn antingen ska hållas kvar där de har stridit eller få återvända till efter de terrorhandlingar som de har begått har varit en politisk fråga högt uppe på dagordningen i våra länder. Vi har sett hur personer i nordiska länder radikaliserats och valt att stödja terrorism, antingen genom aktiviteter inom och eller genom att resa utanför gränser. verkar för ett ökat samarbete mot detta mellan de nordiska länderna. Med ett näst intill besegrat IS har problemet med terrorresor till avtagit. I stället har vi sett en ökande våg av återvändande terrorister till . Det är viktigt att varje land tar sitt eget ansvar och genomför nödvändiga lagändringar för att stoppa terrorism och terrorresor, såväl från som till . Här har ett stort ansvar då vi i normala fall genom öppna gränser och bristande id-kontroller jämte en omfattande immigration saknat förmåga att upprätthålla kontroll och trygghet, vilket har lett till att frågan om gränskontroller mellan de nordiska länderna har aktualiserats. Målet måste vara fungerande yttre gränskontroller i EU och en gemensam nordisk yttre gränskontroll, så att passfrihet och smidig rörlighet inom kan återupprättas, men på kort sikt kommer gränskontroller tyvärr ändå att krävas. Vi efterfrågar ett fördjupat samarbete och dialog mellan våra nordiska länder mot terrorrörelser och radikalisering, detta för att göra arbetet så effektivt som möjligt. Det här är viktigt ur flera perspektiv, dels för att inte ytterligare bidra till att destabilisera regionen i framför allt och och för att avhjälpa det mänskliga lidande som pågår, dels för att värna säkerheten i , förhindra ytterligare radikalisering och minska risken för terrorbrott i och . Politisk islam vinner också framsteg genom civilsamhället i framför allt , och även här behöver vi utbyta erfarenheter och modeller för att förebygga att västerländska fri- och rättigheter begränsas i och . Tillsätt därför en nordisk projektgrupp som ska bedriva löpande operativ granskning av de islamistiska samfunden i i syfte att beivra eventuell terrorism motiverad av politisk islam.