bet · H901UbU19 · 2022-06-09 00:00:00 — 22.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökade studiemöjligheter i EU och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4006 av m.fl. (L): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett nytt övergripande mål för den högre utbildningen i och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om kontinuerlig utveckling av högskolepedagogiken och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om den högre utbildningens ansvar för livslångt lärande och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta ett svenskt Nobelstipendium och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en ansvarsfull och kvalitetsinriktad expandering av den högre utbildningen i och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka lärosätens arbete med förbättrad arbetsmiljö för studenter samt tillgången till stöd för studenter som drabbas av psykisk ohälsa och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om mer omfattande åtgärder mot fuskvid högskoleprovet samt större möjligheter för lärosäten att stänga av hotfulla studenter och tillkännager detta för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om reformer för ökad trygghet och bättre anställningsformer inom och tillkännager detta för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över antagningen till högre utbildning och tillkännager detta för regeringen. 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökad tillgänglighet till högre utbildning och tillkännager detta för regeringen. 26.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om akademisk frihet och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4019 av m.fl. (M): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att studenter som är gravida med risker i sin praktikmiljö bör likställas med arbetstagare med risker i sin arbetsmiljö, för att få rätt till anpassade arbetsuppgifter, och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4033 av m.fl. (M): 57.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att knyta övningsskolor i utsatta områden till lärarutbildningen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4086 av m.fl. (MP): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att alla vårdutbildningar bör inkludera moment om diskriminering ur både personal- och patientperspektiv och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4090 av m.fl. (MP): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utgå från studentens perspektiv för att höja kvaliteten i den högre utbildningen och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka den studiesociala miljön och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka studerandeinflytandet och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förtydliga studenthälsans uppdrag och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa studieavgifterna för utländska studenter och tillkännager detta för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en översyn av hur det pedagogiska arbetet kan stärkas vid lärosätena och tillkännager detta för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att stärka anställningstryggheten för den forskande och undervisande personalen vid lärosätena och tillkännager detta för regeringen. 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om mer lärarledd tid för studenter i högskolan och tillkännager detta för regeringen. 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett starkare innovationsstöd och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4105 av och (båda MP): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur svenska högskolor och lärosäten ska få särskilda stöd för avgiftsfri distansundervisning riktad mot utvecklingsländer och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4161 av m.fl. (KD): 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om försäkringsfrågan vid utlandspraktik för studerande vid enskild högskola och tillkännager detta för regeringen. 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om regeringens föreslagna lärosätesspecifika styrning avseende kompetensförsörjning, jämställdhet, goda anställningsvillkor och samverkan mellan lärosäten och det omgivande samhället, och detta tillkännager för regeringen. 19.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbättra valideringen av tidigare akademisk utbildning och yrkeserfarenhet och tillkännager detta för regeringen. 20.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av säkra, tydliga och förutsägbara karriärvägar baserade på meriteringsanställningar inom akademin och tillkännager detta för regeringen. 21.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om förändringar i högskoleförordningen i syfte att förbättra förutsättningar för anställning som biträdande lektor och tillkännager detta för regeringen. 22.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna för att en kombinationsanställning ska omfatta en anställning vid ett lärosäte och en anställning vid en gymnasieskola och tillkännager detta för regeringen. 28.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att göra lärosätena delaktiga i utformningen av samverkansindikator kopplat till den tredje uppgiften och tillkännager detta för regeringen. 29.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en utredning med ett helhetsgrepp om vilka principiella kvalitetskriterier som ska gälla för högskolor respektive universitet och tillkännager detta för regeringen. 30.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur många universitet och högskolor som bör finnas i landet samt var de ska ligga geografiskt, och detta tillkännager för regeringen. 2021/22:4163 av m.fl. (KD): 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en kortare pedagogisk utbildning (KPU) bör inrättas för akademiker som vill bli förskollärare, och detta tillkännager för regeringen. 48.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om högre betygskrav samt lämplighetstest vid antagningen till lärarutbildningen och tillkännager detta för regeringen. 50.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en statlig utredning för att reformera lärarutbildningarna i syfte att säkerställa kvalitetssäkrade och likvärdiga lärarutbildningar i hela landet och tillkännager detta för regeringen. 52.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förkorta kompletterande pedagogisk utbildning (KPU) från 90 högskolepoäng till 60 högskolepoäng för att skapa fler och snabbare vägar in i läraryrket för dem som redan har ämneskunskaper, och detta tillkännager för regeringen. 2021/22:4168 av m.fl. (KD): 54.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om fler utbildningsplatser för vårdyrken och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4175 av m.fl. (M): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en kompletterande pedagogisk utbildning för akademiker och yrkesverksamma som vill bli förskollärare, och detta tillkännager för regeringen. 2021/22:4178 av m.fl. (M): 49.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppdatera dagens lärarutbildning för att säkerställa att blivande lärare behärskar digitala läromedel och kan integrera dem i undervisningen, och detta tillkännager för regeringen. 2021/22:4212 av m.fl. (KD): 31.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppdra till att se över utbildningsplaner för att öka kompetensen och kunskapen om hedersrelaterat våld och förtryck och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4217 av m.fl. (KD): 30.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att högskolornas samverkansuppdrag behöver tydliggöras och tillkännager detta för regeringen. Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet i förslagspunkt 9 Motioner som bereds förenklat Amineh Kakabaveh (-) Amineh Kakabaveh (-) m.fl. (SD) och (båda SD) m.fl. (V) m.fl. (KD, M, SD, L) m.fl. (S) m.fl. (S) och (båda MP) m.fl. (S) och (båda M) och (båda M) m.fl. (S) och (båda S) m.fl. (M) m.fl. (SD) m.fl. (SD) m.fl. (SD) m.fl. (SD) m.fl. (SD) m.fl. (SD) 1–9, 11–13 och 15–17 m.fl. (SD) 3, 24 och 29 m.fl. (SD) m.fl. (V) m.fl. (V) m.fl. (V) 1 och 4–9 m.fl. (SD) m.fl. (S) m.fl. (M) m.fl. (C) m.fl. (C) 34, 67–71, 77–79 och 83 Alireza Akhondi m.fl. (C) m.fl. (C) m.fl. (M) m.fl. (S) m.fl. (M) m.fl. (L) m.fl. (M) m.fl. (C) m.fl. (C) m.fl. (C) m.fl. (C) m.fl. (C) och (båda M) m.fl. (M) m.fl. (C) m.fl. (M) m.fl. (M) m.fl. (M) m.fl. (S) m.fl. (M) Serkan Köse m.fl. (S) m.fl. (KD) m.fl. (C) m.fl. (L) m.fl. (L) m.fl. (L) m.fl. (L) m.fl. (L) m.fl. (L) 5, 10, 13–15 och 17 m.fl. (L) m.fl. (M) m.fl. (M) 1–4, 7–9, 11–13, 16–19, 21 och 22 m.fl. (M) m.fl. (M) m.fl. (M) 1–8, 10–16 och 18–22 m.fl. (L) 1–3, 8–12 och 14 m.fl. (M) m.fl. (MP) 2–4, 11, 13 och 14 m.fl. (KD) 14, 16, 19–22 och 28–30 m.fl. (KD) 8, 48 och 52 m.fl. (KD) m.fl. (M) m.fl. (M) m.fl. (KD) m.fl. (KD) Det har varit en väldigt intressant förmiddag med debatter om utbildning, vilket jag tycker är ett av de viktigaste och mest spännande ämnena. Min kollega pratade på ett förtjänstfullt sätt om hur vi måste utveckla gymnasiet. Vi måste anpassa det efter samhällets behov och även se till att det är hög kvalitet på gymnasiet. Vidare har vi pratat om fusk vid högskoleprovet, och högskoleprovet är ju ett sätt att komma in på högskolan. Man kan alltså säga att vi har följt en röd tråd, och det kanske är talmanspresidiet som har stått för den smarta planeringen: Vi började med gymnasiet, som ska hålla hög kvalitet, och sedan kom vi till att man måste kunna komma in på högskolan. Sedan går vi in på just högskolan, som det ska handla om . I går var jag på en paneldebatt som anordnade och som hade rubriken . Det var en ganska tuff rubrik, och tyvärr var det en ganska tuff rapport som det handlade om. Man har sett att det finns en stor brist vad gäller kopplingen mellan vad det utbildas i på högskolor och universitet och vad som krävs i samhället. Det är en stor förändring som sker snabbt , och utbildningsområdet hinner inte med. Flera branschföretag var där, bland annat Teknikföretagen och Northvolt. De var rörande överens om att högskolan måste förändras och kunna anpassa sig mycket mer. Det måste finnas mer flexibilitet när det gäller innehållet i utbildningar, och det måste finnas både korta och långa kurser. Utbildningarna måste helt enkelt anpassas både till studenterna och till arbetsmarknadens behov. instämmer i detta. Det finns även många studenter som berättar att den som går en längre utbildning inom till exempel it upptäcker att den är irrelevant när man kommer ut på arbetsmarknaden, för det har hänt mycket mer än vad man hunnit studera under sin utbildning. Vi måste alltså finnas med . Vi får inte hamna på efterkälken, utan vi måste ställa om på högskolor och universitet . Vi måste hänga med i vad som händer i samhället. Det som händer är väldigt spännande, men utbildningarna måste hänga med. Detta är viktigt både för individen och för samhället. Det är viktigt för och hela vår utveckling. Det är alltså ganska stora krav på ställer på våra högskolor. Vi står förstås bakom alla våra reservationer, men jag kommer att yrka bifall endast till reservation nummer 6 som handlar om akademisk frihet. vill värna den akademiska friheten. Den debatterades ganska flitigt här när vi diskuterade högskolepropositionen, och den kom in som en principbestämmelse från . Det kom alltså in som princip att det ska vara akademisk frihet, och det krävs ganska mycket aktivt arbete på lärosätena för att implementera det i praktiken. Man har också diskuterat en lagstiftning kring detta, för det är så pass viktigt. Vi vill se nya innovationer, och vi vill se nyfikenhetsstyrd forskning och utveckling. Det är oerhört viktigt. vill vi i ställa krav på samhällsnytta både i utbildning och i forskning, alltså att det - som vi har pratat om tidigare - ska matcha samhällets behov och utveckling. När det gäller ledning och styrning av universitet och högskola vill vi se en förändring av hur högskolestyrelser ser ut. Vi vill ha färre politiska pekpinnar, och vi vill att det ska finnas mer kunskapsbaserad kompetens i dessa styrelser. Vi vill alltså se en ordentlig förändring av hur man styr högskolor och universitet. Stora krav kommer att ställas på styrelserna, men det ska vara färre politiska pekpinnar. Tyvärr ser vi en del negativt inflytande som inte passar på högskola och universitet, så det är viktigt att vi får denna förändring. Slutligen, fru talman, vill vi se ytterligare en förändring. Det finns två statliga myndigheter som styr över lärosäten. Det ena är UKÄ, , och det andra är UHR, Universitets- och högskolerådet. De fyller en stor funktion båda två, men vill se en samsyn här. har därför som förslag att man ska se över om det går att slå ihop dessa myndigheter och på så sätt få ett ännu effektivare nyttjande av dem. Det skulle göra att vi styr lärosätena bättre. Just eftersom det är så mycket som händer just nu och så mycket som påverkar vad som ska hända inom lärosätena vill vi se en förändring på detta område relativt snart. Jag vill avsluta med att återigen säga att det har varit en väldigt bra förmiddag. Det är intressant att diskutera de här viktiga frågorna - hur gymnasiet måste utvecklas, anpassas och få högre kvalitet samt hur högskolorna kommer att utvecklas. ser också ett bekymmer, och det är att de som kommer till högskolan från gymnasiet ibland har bristfälliga kunskaper inom till exempel matematik. Många högskolor erbjuder sommarkurser och baskurser för att studenterna ska klara matematiken på utbildningen, till exempel inom ingenjörsyrken. Man ser nämligen att det tyvärr är så få som som klarar utbildningen . Ganska många hoppar också av utbildningen för att den är för svår. Det är alltså en röd tråd, kan vi säga: Om vi inte har tillräckligt hög kvalitet på gymnasiet kommer studenterna inte heller att klara högskolan. Det behövs faktiskt en stor kvalitetsförbättring inom hela utbildningsområdet. Jag är därför väldigt glad att vi har haft om detta - och vi kommer ju att fortsätta till. Jag hoppas att det blir rätt nu när jag yrkar bifall till reservation 2. Förra gången blev det fel därför att det var skillnad mellan utkastet och det färdiga betänkandet. Det brukar stämma, men i det fallet gjorde det inte det. När vi står här och pratar om högskole- och universitetssystemet pratar vi ofta om enskildheter - delar - i systemet. Vi glömmer den viktiga uppgift som hela vårt högskolesystem har, nämligen att förse arbetsmarknaden med kvalificerad arbetskraft. Det har redan talats jättemycket om detta , vilket jag inte visste om när jag funderade på det här anförandet. Det blev bara så att det föll in, så jag känner ett massivt bifall här. Matchningen mellan våra högskoleutbildningar och arbetsmarknaden fungerar inte riktigt bra . Det kommer och ska aldrig matcha till , men matchningen är för dålig . Ett tecken på det är det förslag från någon obskyr studentorganisation som jag läste, nämligen att vi bör inrätta en arbetslöshetskassa för studenter som gått färdigt sin utbildning. Då tänkte jag att något har gått fel. När studenter har genomgått en lång och dyr utbildning är det meningen att de ska börja jobba; vi kan inte starta en arbetslöshetskassa för dessa studenter. Publiken ler, fru talman, men det var ett seriöst förslag - och det är ett tecken på att vi behöver skruva i systemet. Regeringen har verktyg med ett maxantal studenter på ett antal olika utbildningar vid olika lärosäten. Det redskapet, verktyget, bör användas skarpare än vad som görs . Därmed är inte sagt, som vi också har varit inne på , att vi ska tvinga in en konstnärssjäl på en spetsingenjörsutbildning på KTH. Det kommer aldrig att fungera, och det är heller inte meningen. Det är fråga om lite nudging. Det var ett populärt ord . Vi ska försöka putta in studenter på utbildningar där samhället har ett behov också för studenternas egen skull. De vill väl naturligtvis ha ett jobb när de kommer ut och blir färdiga, känna sig meningsfulla och behövda. Vi sverigedemokrater har ett förslag. Det är ett jättebra förslag tycker vi. Det handlar om att ge studenter som går en utbildning där det råder samhällsbrist en extra tusenlapp . Vi tror att det kommer att ha stor effekt. Det kommer att bli vinn-vinn för både samhället och studenter. Jag tar de stora dragen i här dag. En annan mycket viktig princip för vårt högskolesystem är högskolesystemets arv från upplysningstiden. Det innebär att undervisningen ska vila på vetenskaplig grund, vara objektiv och utgå från verkligheten utan starka politiska influenser. Jag läser artiklar, jag hör på sociala medier och jag talar med människor och vet att så icke alltid är fallet. Det finns lärare - jag vet inte hur många de är, och jag hoppas att de är ganska få - som ägnar sig mer åt politisk aktivism är renodlad undervisning. Är de få är det jättebra. Men det förekommer. Vi får rapporter om det. På våra universitet och högskolor ska man acceptera verkligheten och inte försöka förändra den. Det får man göra efteråt i sådana fall. Det har ingenting med akademisk frihet att göra, tvärtom. De lärare det handlar om är inte folkvalda. De representerar i vissa fall uppfattningen hos en extremt liten del av befolkningen. Jag tycker att vi alla bör markera mot det. En annan långkörare som jag har pratat väldigt mycket om i den här kammaren är bristen på studentbostäder. Jag kom över och läste en rapport från som hade gjort en undersökning. Det hade undersökt situationen när det gäller studentbostäder på 17 olika stora lärosäten. Man fann att det råder brist på studentbostäder på alla dessa 17 lärosäten. Det kanske är ett svårt problem att rätta till. Annars skulle det väl ha rättats till för länge sedan. Men vi måste göra någonting åt det. Vi är en civiliserad industrination och ingen bananrepublik. Vi föreslår att högskolor och universitet ska få hyra ut studentbostäder i andra hand till alla studenter och inte bara, vilket är på försök , till utländska forskare och utländska betalande studenter. Det här är ingen verksamhet som de ska driva i någon jättestor omfattning. Dessa akademiker är förmodligen inga hejare på att förvalta och driva bostäder. Det var därför vi skapade Akademiska Hus. Men möjligheten bör finnas. Det finns ett gammalt förslag från oss som är lika vettigt som . Har vi en högskola där det råder uppenbar brist på studentbostäder får de inte höja antalet studieplatser förrän de har ordnat fler studentbostäder. Det är ingen raketforskning. Det är enkla samband. Utökar man antalet studieplatser utan att göra någonting åt tillgången på studentbostäder blir problemet ännu värre. Man ska inte få göra så, helt enkelt. Det kommer att vara ett effektivt redskap för att se till att det blir fler studentbostäder. Kommunerna har ett stort ansvar. Det är de som till stor del ska ordna studentbostäder. Skrivningarna kanske bör bli kraftigare. Det bör skrivas in att de har ett ansvar att tillse att det finns studentbostäder. De har ett ansvar för bostadsförsörjningen i den egna kommunen. Den skrivningen bör bli starkare. Sedan får man se över skrivningarna och direktiven också för Akademiska Hus. Det ska väl inte vara ett affärsverk, som jag antar att det är . Det ska tillse att det finns studentbostäder, helt enkelt. Det behöver inte heller gå med förlust. Det är inte bra. En annan viktig fråga är kvaliteten på vår undervisning. Jag tror att vi ligger i topp i och förmodligen i världen när det gäller andelen studerande som går teoretisk högskoleutbildning. Där ligger vi i topp. Det finns inte så mycket mer att göra. Kvaliteten har sjunkit i samma grad som vi har ökat andelen högskolestudenter, tyvärr. Det verkar vara lite som kommunicerande kärl. Utbildningarna blir ingenting värda om de inte håller en viss kvalitet. De blir ingenting värda för studenterna, och de blir ingenting värda för samhället. som vi ligger i topp när det gäller andel som går teoretiska högskoleutbildningar ligger vi i botten när det gäller lärarledd undervisningstid. Vi ligger lägst i , enligt den rapport jag läste för inte länge sedan. Det här är inte okej. Den här regeringen och framtida regeringar, vilken det nu blir efter valet, bör fokusera på kvaliteten på undervisningen i stället för kvantiteten, och finansieringssystemet bör förändras. Jag tror att det är det som är kvantitetsdrivande Vi bör ha ett kvalitetsdrivande finansieringssystem. I samband med det har vi vårt gamla förslag om att man ska skippa produktivitetsavdragen. Det var helt rätt att införa dem. Jag tror att det var 1992, 1993. Vi hade kris och alldeles för stor administration på våra statliga myndigheter och kanske på högskolorna. Vi införde ett produktivitetsavdrag för att slimma överbyggnaden. Det var helt rätt då. är det lika rätt att ta bort det, i varje fall på våra högskolor och universitet. De pengar som blir över på våra högskolor ska användas till kvalitetshöjande åtgärder. Det handlar till exempel om mer lärarledd undervisningstid. Jag ser att tiden går. Jag måste också nämna någonting om . Jag var alltid emot att polisutbildningen fördes över och blev en universitetsutbildning. är den en universitetsutbildning. Vi kan inte och kommer inte att rulla tillbaka den, utan den måste fortsatt vara kvar på universiteten och högskolorna. Det var en lärare på som skrev en artikel om hur illa det var med nivån på dem som hade blivit antagna på polisutbildningen. Det var brist på basala läs- och skrivkunskaper. Läraren som gick ut med artikeln fick visa på körkortet var personnumret stod för dem som hade blivit antagna till polisutbildningen. Så här kan vi inte ha det, mina vänner. Det kommer att bli en framtida katastrof, helt enkelt. Det här är inte okej. Läraren skrev bland annat att de som blivit antagna till polisutbildningen aldrig skulle ha blivit antagna till militärtjänsten, för de uppfyllde inte kraven. Alla härinne förstår att det måste ställas lika höga krav på våra framtida poliser. Ingen kan säga att ingen såg det komma. har vi fått en varningssignal. Vi måste höja kraven på polisutbildningen. Ja, vi har en polisbrist. Men vi kanske får acceptera några färre poliser hellre än att ha vandrande katastrofer som poliser . Blir ni stoppade på och polisen frågar: Vet ni varför ni blev stoppade? kanske det inte är en retorisk fråga. Det kanske är en uppriktigt menad fråga. Så kan vi inte ha det. Vi måste se över kraven på antagningen till . Jag ska till slut säga något jättekort om styrelserna. Jag tror att jag håller med om at vi måste ha mer kollegial vikt på styrelserna på högskolan. Det är dels för att få mer kvalitet, dels för att högskolor och universitet inte är några företag. De kan inte drivas som företag. Vi har ett förslag. Det finns i vår kommittémotion, och alla kan läsa den. Det innebär att det blir fler människor från universitetsvärlden i styrelserna. De ska dock inte bara vara från universiteten. Då blir det en ny bubbla, och vi ska inte ha några bubblor. Jag hade tänkt ta upp någon mer punkt, men jag ser att tiden har rusat iväg. Av respekt för denna ärorika institution avrundar jag och tackar för mig. Vi debatterar ett betänkande gällande motioner om högskolan från allmänna motionstiden. Vi i har ett antal reformer som vi skulle vilja få på plats. närmar vi oss en valrörelse.