bet · H901UbU25 · 2022-06-09 00:00:00 — Det är positivt, men att erbjuda platser som möter arbetsmarknadens behov är ingen garanti för att elevernas efterfrågan på dessa platser motsvarar utbudet. Regeringens förslag måste enligt vår mening kombineras med en ny ordning i där branscherna i större utsträckning kan styra innehållet och utformningen av yrkesprogrammen för att garantera en ändamålsenlig utbildning som motsvarar vad som sedan krävs på arbetsmarknaden. Dagens rådgivande roll har visat sig ha mycket begränsade påverkansmöjligheter. En yrkesutbildning med högt relevant innehåll kommer att öka attraktiviteten för yrkesprogrammen och öka träffsäkerheten för att utbildningarna leder till arbete. Att regeringen valt att inte lämna förslag på hur branscherna på ett tydligare sätt ska få inflytande över utformning av yrkesprogrammen är en stor brist i regeringens proposition. Regeringen måste mot denna bakgrund komma tillbaka med förslag om hur de svenska branscherna kan garanteras inflytande över innehåll och utformning av yrkesutbildningarna. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Regional försöksverksamhet med dimensionering, punkt 4 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4566 av m.fl. (L) yrkande 2. Jag instämmer i den analys som framförs från många håll, inte minst från arbetsgivarsidan, om att den gymnasiala utbildningen behöver dimensioneras efter andra principer än . Det är dock först när en reform genomförs som det går att avgöra genomslaget i praktiken. Därför menar jag att en väg framåt vore att låta olika modeller för dimensionering av utbildningsutbudet efter arbetsmarknadens behov och efterfrågan skulle kunna utgöra föremål för regionala försöksverksamheter. Sådana försöksverksamheter bör dock vara tidsbegränsade och utvärderas både löpande samt efter avslutad försöksverksamhet. Jag anser således att regeringen ska återkomma med förslag på regional försöksverksamhet med olika modeller av dimensionering. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Samverkan mellan kommuner, punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4512 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2021/22:4558 av m.fl. (KD) yrkande 1. Hela skolväsendet bör förstatligas inklusive gymnasieskolan och det hade varit önskvärt att utredningen hade lagt fram systemförändrande förslag. Eftersom det nu är ett kommunalt huvudmannaskap för gymnasieskolan delar jag uppfattningen om att det behövs ett samarbete mellan kommuner för att uppnå ett ändamålsenligt utbud av utbildningar och konstaterar att den här typen av samverkan redan existerar i stora delar av landet. Det är dock viktigt att påpeka att denna typ av samarbete är bäst när den är frivillig. Jag anser att samarbeten kräver ordnade, transparenta former som är likvärdiga över landet. Mot denna bakgrund behöver det göras förtydliganden om ansvarsfördelningen och styrkedjan. Det behöver också uttryckas en strävan efter frivilliga samarbeten i stället för tvång. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Samverkan mellan kommuner, punkt 5 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4558 av m.fl. (KD) yrkande 1 och 2021/22:4512 av m.fl. (V) yrkande 1. I propositionen föreslås det att det ska införas krav på att kommuner ska samverka med minst två andra kommuner för att åstadkomma ett ändamålsenligt utbud av utbildningar. Samverkan ska ske genom ett primärt samverkansavtal, som avser planering, dimensionering och erbjudande av viss utbildning i gymnasieskolan och vuxenutbildning på gymnasial nivå. Regeringen föreslår dock inte att enskilda huvudmän ska omfattas av kraven på samverkan eftersom kommuner och enskilda har olika ansvar. Vikten av samarbete mellan kommuner och enskilda huvudmän bör i detta sammanhang betonas för att kommunernas planering och dimensionering av utbildningen ska bli ändamålsenlig. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Samverkan får inte blockera nyetablering av fristående gymnasieskolor, punkt 6 (M, SD, KD) av (M), (SD), (M), (SD), (KD), (SD) och Noria Manouchi (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4611 av m.fl. (M) yrkande 2. Regeringen föreslår att ett godkännande av en ansökan som huvudman för gymnasieskolan ska förutsätta att utbildningen i fråga bidrar till att möta ungdomars efterfrågan och fylla ett arbetsmarknadsbehov. I kombination med förslaget om kommuners samverkan om utbud och dimensionering samt Skolinspektionens uppdrag att godkänna utbildningar som inte innebär påtagligt negativa följder för den del av skolväsendet som anordnas av det allmänna, finns en risk att detta sammantaget innebär ett hinder för friskoleetableringar. Vi anser att det framöver krävs ett förtydligande i lagen om att syftet med kommuners samverkan inte får vara att blockera nyetablering av fristående gymnasieutbildningar samt att samtliga skolhuvudmän ska behandlas lika genom dimensioneringsprocessen. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Likabehandling av huvudmän, punkt 7 (M, SD) av (M), (SD), (M), (SD), (SD) och Noria Manouchi (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4583 av m.fl. (SD) yrkande 2. Den modell som regeringen föreslår gynnar de kommunala huvudmännen på bekostnad av de fristående aktörerna. Det stämmer inte enligt vår mening med principen om likabehandling. Det faktum att minst två kommuner ska kunna träffa överenskommelser om hur olika utbildningar ska fördelas inom samverkansområdet riskerar att slå ut de fristående aktörerna, om inte även de är delaktiga i denna första del av processen. Därutöver krävs för att en enskild huvudman ska bli godkänd att utbildningen inte innebär påtagliga negativa följder på lång sikt för den del av skolväsendet som anordnas av det allmänna i den kommun där utbildningen ska bedrivas. Själva konstruktionen av regelverket gör att etableringsmöjligheterna för fristående aktörer försämras. I slutändan slår detta hårt mot elevernas valfrihet. Vi anser mot denna bakgrund att regeringen ska återkomma med förslag som likabehandlar de olika huvudmännen genom hela dimensioneringsprocessen. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Möjlighet att söka fritt inom det primära samverkansområdet, punkt 8 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4591 av och (båda C) yrkande 3 och 2021/22:4512 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2021/22:4558 av m.fl. (KD) yrkande 2. Jag välkomnar förslaget i propositionen om att det ska vara möjligt att fritt söka till yrkesämnen och sammanhållna yrkesutbildningar i komvux på gymnasial nivå som erbjuds inom det primära samverkansområdet där eleven bor (s.k. frisök). finns det skäl att vidare undersöka om det ska finnas en ökad möjlighet att läsa utanför det primära samverkansområdet. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Möjlighet att söka fritt inom det primära samverkansområdet, punkt 8 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4512 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2021/22:4558 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2021/22:4591 av och (båda C) yrkande 3. Jag anser att det är positivt att elever ska kunna söka utbildningar i andra delar av samverkansområdet, men förslaget bör utformas så att s.k. frisök ska gälla endast när utbildningen inte erbjuds i hemkommunen. Annars riskerar det att leda till en ohållbar situation för kommunerna i deras planering av utbildningsplatser för . Jag föreslår mot denna bakgrund att frisök ska gälla i de fall där utbildningen inte erbjuds i hemkommunen samt att det utreds vilka övriga särskilda fall som kan leda till att en elev ska ha rätt att söka i andra kommuner, exempelvis om eleven bor i olika kommuner eller har andra relevanta skäl. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Möjlighet att söka fritt inom det primära samverkansområdet, punkt 8 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4558 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2021/22:4512 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2021/22:4591 av och (båda C) yrkande 3. Regeringen föreslår i propositionen att en kommuns erbjudande av yrkesämnen och sammanhållna yrkesutbildningar ska omfatta all sådan utbildning som anordnas av huvudmännen i det primära samverkansområdet. Det ska vara möjligt att fritt söka till sådana yrkesämnen och sammanhållna yrkesutbildningar i komvux på gymnasial nivå som erbjuds inom det primära samverkansområde man bor i. Det är positivt men därutöver behöver möjligheten att införa ett fritt skolval i yrkesutbildning inom vuxenutbildning utredas, dvs. att om en viss utbildning inte tillhandahålls i den egna kommunen ska en person kunna söka en utbildningsplats i en annan del av landet utan att nekas detta. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Regionala planeringsunderlag, punkt 9 (M, KD) av (M), (M), (KD) och Noria Manouchi (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4558 av m.fl. (KD) yrkandena 4 och 5 samt 2021/22:4611 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2021/22:4512 av m.fl. (V) yrkande 3. I propositionen föreslår regeringen att ska få i uppdrag att ta fram regionala planeringsunderlag. Dessa ska vara ett stöd för dimensionering, planering och erbjudande av gymnasial utbildning. Det föreslås också att regionerna ska tillhandahålla bedömningar av länets kompetensbehov inom offentlig sektor, . Vi anser att det är av stor vikt att planeringsunderlag innefattar både ett regionalt och ett nationellt perspektiv samt att representanter från program- och branschråd medverkar vid framtagandet av regionala bedömningar såväl som myndighetens planeringsunderlag. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Regionala planeringsunderlag, punkt 9 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4512 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2021/22:4558 av m.fl. (KD) yrkandena 4 och 5 samt 2021/22:4611 av m.fl. (M) yrkande 5. Regeringen föreslår att ska få i uppdrag att ta fram regionala planeringsunderlag som stöd för planering, dimensionering och erbjudande av gymnasial utbildning. Regeringen menar också att uppdraget bör regleras i förordningen (2015:1047) med instruktion för . Jag anser att det kan finnas en risk att mindre kommuners kompetensbehov inte synliggörs om man ser till en hel region. Regeringens förslag riskerar att leda till att utarma landsbygden och mindre städer på gymnasieprogram till förmån för de större städerna i samverkansregionen när frågan centraliseras i ett skolsystem där kommuner är huvudmän. Det behövs därför ett kompletterande förslag som ger tydligare vägledning till att ta hänsyn till mindre kommuners kompetensbehov. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Kvalitet i utbildningarna, punkt 10 (M) av (M), (M) och Noria Manouchi (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4611 av m.fl. (M) yrkande 4. Vi saknar förslag från regeringen som rör kvaliteten av de utbildningar som erbjuds. Regeringens förslag tar endast sikte på kvantitet, och inte på utbildningarnas kvalitet. Vi menar att regeringen ska återkomma med förslag på hur kvaliteten i utbildningarna kan förbättras samt hur denna ska utvärderas. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Utvärderingsbara reformer, punkt 11 (M, KD) av (M), (M), (KD) och Noria Manouchi (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4611 av m.fl. (M) yrkande 3. Vi vill framhålla vikten av att planera för att göra reformerna i propositionen utvärderingsbara samt att bättre data om sökande och antagna på komvux skulle möjliggöra bättre effektutvärderingar av utbildningar. Mot denna bakgrund bör regeringens tilltänkta reformer inom gymnasial utbildning göras utvärderingsbara. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2021/22:159 Dimensionering av gymnasial utbildning för bättre kompetensförsörjning: 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800). 2.1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2022:147) om ändring i skollagen (2010:800). Behandlingen avser godtagande av lagförslaget. Behandlingen av det lagtekniska antagandet sker i ett annat sammanhang. antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800). Behandlingen avser godtagande av lagförslaget. Behandlingen av det lagtekniska antagandet sker i ett annat sammanhang. 4.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2010:630) om regionalt utvecklingsansvar. 5.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1991:1110) om kommunernas skyldighet att svara för vissa elevresor. 2021/22:4512 av m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med förtydliganden om ansvarsfördelningen och styrkedjan samt uttrycka en strävan efter frivilliga samarbeten i stället för tvång och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med ett nytt förslag där frisök ska gälla i de fall där utbildningen inte erbjuds i hemkommunen samt utreda vilka övriga särskilda fall som kan leda till att en elev ska ha rätt att söka i andra kommuner, exempelvis om eleven bor i olika kommuner eller andra relevanta skäl, och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med ett kompletterande förslag som ger tydligare vägledning till att ta hänsyn till mindre kommuners kompetensbehov och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med kompletterande förslag där även befintliga enskilda huvudmän ska uppfylla samma kriterier som nya, och detta tillkännager för regeringen. 2021/22:4558 av m.fl. (KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av samarbete mellan kommuner och enskilda huvudmän för att kommunernas planering och dimensionering av utbildningen ska bli ändamålsenlig och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att införa ett fritt skolval i yrkesutbildning inom vuxenutbildning i enlighet med motionens intentioner och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det krävs ett förtydligande i skollagen om att kravet på att utbildningen fyller ett arbetsmarknadsbehov inte ska utgöra ett hinder för konkurrens i förhållande till eller regional utbildningsverksamhet och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att planeringsunderlag ska anlägga både ett regionalt och ett nationellt perspektiv och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att representanter från program- och branschråd får medverka vid framtagandet av regionala bedömningar och planeringsunderlag och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4566 av m.fl. (L): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med förslag om regleringar av de nationella gymnasieprogrammen och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med förslag på regional försöksverksamhet med olika modeller av dimensionering och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4583 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen avslår propositionen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med förslag som likabehandlar de olika huvudmännen genom hela dimensioneringsprocessen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4591 av och (båda C): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att studie- och yrkesvägledningen ska stärkas för att fler ska kunna göra rätt yrkes- och utbildningsval och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återkomma med ytterligare förslag för att stärka yrkesutbildningarna och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med förslag för att öka möjligheten att läsa utanför det primära samverkansområdet och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4611 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen måste komma tillbaka med förslag om hur de svenska branscherna kan garanteras inflytande över innehåll och utformning av yrkesutbildningarna och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det krävs ett förtydligande i skollagen om att syftet med kommuners samverkan inte får vara att blockera nyetablering av fristående gymnasieskolor samt att skolhuvudmän ska behandlas lika genom hela dimensioneringsprocessen, och detta tillkännager för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringens tilltänkta reformer inom gymnasial utbildning ska göras utvärderingsbara och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med förslag om hur kvaliteten i utbildningarna kan förbättras och utvärderas och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att planeringsunderlag ska anlägga både ett regionalt och ett nationellt perspektiv och tillkännager detta för regeringen. Ändring i regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) Lydelse enligt prop. Enskilda får efter ansökan godkännas som huvudmän för förskola, förskoleklass, grundskola, grundsärskola, gymnasieskola, gymnasiesärskola och fritidshem. Godkännande ska lämnas om den enskilde 1. genom erfarenhet eller på annat sätt har förvärvat insikt i de föreskrifter som gäller för verksamheten, 2. har ekonomiska förutsättningar att följa de föreskrifter som gäller för verksamheten, och 3. i övrigt har förutsättningar att följa de föreskrifter som gäller för utbildningen. Vidare krävs att den enskilde i övrigt bedöms lämplig. I fråga om en juridisk person krävs att samtliga som anges i 5 a § andra stycket bedöms lämpliga. Vid lämplighetsbedömningen ska viljan och förmågan att fullgöra sina skyldigheter mot det allmänna, laglydnad i övrigt och andra omständigheter av betydelse beaktas. Om ansökan avser gymnasieskola ska utbildningen bidra till att dels möta ungdomars efterfrågan, dels fylla ett arbetsmarknadsbehov för att godkännande ska lämnas. För att godkännande ska lämnas krävs därutöver att utbildningen inte innebär påtagliga negativa följder på lång sikt för eleverna eller för den del av skolväsendet som anordnas av det allmänna i den kommun där utbildningen ska bedrivas. Om godkännandet avser gymnasieskola eller gymnasiesärskola ska följderna i närliggande kommuner för den del av skolväsendet som anordnas av det allmänna också beaktas. Avser godkännandet förskoleklass, grundskola eller grundsärskola krävs därutöver att elevunderlaget är tillräckligt för att verksamheten ska kunna bedrivas långsiktigt. För att godkännande ska lämnas krävs, utöver det som anges i andra–fjärde styckena, att utbildningen inte innebär påtagliga negativa följder på lång sikt för eleverna eller för den del av skolväsendet som anordnas av det allmänna i den kommun där utbildningen ska bedrivas. Om ansökan avser gymnasieskola eller gymnasiesärskola ska följderna i närliggande kommuner för den del av skolväsendet som anordnas av det allmänna också beaktas. Avser ansökan förskoleklass, grundskola eller grundsärskola krävs därutöver att elevunderlaget är tillräckligt för att verksamheten ska kunna bedrivas långsiktigt. Ett godkännande ska avse viss utbildning vid en viss skolenhet eller förskoleenhet och, i förekommande fall, att utbildningen har en konfessionell inriktning. Svensk arbetsmarknad står inför omfattande problem. Vi har en långtidsarbetslöshet som slår nya rekord. Vi har nära 1 miljon människor som inte kan försörja sig själva. skriker bransch efter bransch efter kompetens, som man behöver rekrytera för att kunna fortsätta utveckla sin verksamhet och för att bidra till svenskt välstånd. Vi behöver se omfattande reformer på svensk arbetsmarknad. Gymnasieutbildningen, som är en del av det vi kommer att diskutera här , är en viktig pusselbit i detta arbete. Från sida håller vi i stort med om den problembeskrivning som läggs fram i utredningen som ligger till grund för den proposition som ska diskuteras här . Vi välkomnar att betydande hänsyn tas till arbetsmarknadens behov vid planering och dimensionering av gymnasial utbildning. Det är viktigt. Det är nödvändigt för företagens kompetensförsörjning, och det är bra för arbetslinjen. Vi ser dock omfattande problem i utformningen av denna proposition. Vi är oroliga för att den riskerar att bidra till ökad byråkrati, hot mot fristående gymnasieskolor och bristande kvalitetsuppföljning inom gymnasieskolan. I propositionen föreslås att arbetsmarknadens behov ska få större betydelse vid planering och dimensionering av vissa utbildningar inom gymnasieskolan och vuxenutbildning. Det är positivt, men att dessa platser erbjuds är ju ingen garant för att eleverna kommer att efterfråga dem. Vi menar att regeringens förslag måste kombineras med en ny ordning där branscherna i större utsträckning kan styra innehållet i och utformningen av yrkesprogrammen för att garantera en ändamålsenlig utbildning som motsvarar vad som krävs på arbetsmarknaden. Dagens rådgivande roll är helt uppenbart bristfällig och lämnar begränsade påverkansmöjligheter. En yrkesutbildning med hög relevans i innehållet kommer att öka attraktiviteten för yrkesprogrammen och öka träffsäkerheten för utbildningar som leder till jobb. Att regeringen har valt att inte lämna förslag på hur branscherna på ett tydligare sätt ska få inflytande över utformningen av yrkesprogrammen är en stor brist i regeringens proposition. Regeringen föreslår att ett godkännande av en ansökan om att bli huvudman för gymnasieskolan ska förutsätta att utbildningen i fråga bidrar till att möta ungdomars efterfrågan och fylla ett arbetsmarknadsbehov.