bet · H901TU16 · 2022-06-02 00:00:00 — Snabba förändringar i omvärlden kräver öppenhet och ett synsätt där digitaliseringen och teknikutvecklingen skapar nya förutsättningar och möjligheter för infrastrukturplaneringen. Infrastrukturminister framförde i sitt svar på en skriftlig fråga (fr. 2020/21:623) att det pågår en omfattande utrednings- och försöksverksamhet som syftar till att ställa om och förbereda transportsystemet till klimatsmarta, uppkopplade och automatiserade person- och godstransporter. Infrastrukturministern framhöll att regeringens ambition är att ska vara en permanent världsutställning, och i detta är testbäddar en viktig del. Infrastrukturminister framförde i sitt svar på en skriftlig fråga (fr. 2019/20:663) om fullskaleförsök med moderna transportlösningar att det pågår en omfattande utrednings- och försöksverksamhet som syftar till att ställa om och förbereda transportsystemet till klimatsmarta och uppkopplade person- och godstransporter. och Transportstyrelsen arbetar på regeringens uppdrag med den nationella handlingsplanen för intelligenta transportsystem. Vidare har regeringen uppdragit åt att skapa en arena om fossilfri tillgänglighet och transporteffektivitet i städer. och har ett uppdrag angående hållbara nordiska städer med fokus på klimatsmart mobilitet. deltar också i EU-arbetet i frågor som rör självkörande fordon och stod värd för det tredje högnivåmötet om uppkopplad och automatiserad körning i . Inom ramen för EU-direktivet om intelligenta transportsystem (2010/40/EU) finns en arbetsplan där arbete pågår med bl.a. att förbereda nödvändiga regleringar. I sitt svar på en skriftlig fråga (fr. 2020/21:3549) framförde infrastrukturminister bl.a. följande. Regeringen har ambitionen och arbetar aktivt för att öka överflyttningen av godstransporter från väg till både sjöfart och järnväg. Järnvägsfärjorna som trafikerar och i spelar en viktig roll för godsförsörjning men även för att kunna upprätthålla samhällets funktionalitet såväl i fred som i kris och krig. Ministern konstaterade att antalet järnvägsvagnar som transporteras på tågfärjorna har minskat kraftigt . Ministern påminde om att det inte minst ur ett redundansperspektiv är viktigt med järnvägsfärjor ifall det skulle uppstå störningar i tågtrafiken över exempelvis . fick i uppdrag av regeringen att analysera och redovisa vilken funktion tågfärjeförbindelsen mellan och har för en långsiktigt hållbar transportförsörjning. Infrastrukturministern upplyste om att uppdraget redovisats i en rapport tidigare och att i rapporten presenterade olika åtgärder som långsiktigt skulle kunna säkerställa tågfärjeförbindelsen mellan och . I sitt svar på en skriftlig fråga (fr. 2021/22:1206) framförde infrastrukturminister bl.a. att gränsöverskridande transporter har en stor betydelse för både tillväxt och tillgänglighet i de nordiska länderna. Det är viktigt att den gränsöverskridande infrastrukturen gör det attraktivt att bo och arbeta över landsgränserna och gör det möjligt att på ett mer hållbart sätt resa och transportera varor mellan länderna. Infrastrukturminister framförde i en interpellationsdebatt (ip. 2020/21:646) att det är ett bekymmer när många aktörer inom näringslivet väljer att använda järnvägstransporter enbart över och Fehmarn Bält. Statsrådet varnade för att logistikkedjan kan innebära att man undergräver finansiering och ekonomi för de andra alternativen, inte minst viktiga hamnar i , vilket innebär att man förlorar redundans (ersättningar och alternativ). framförde infrastrukturministern i sitt svar på en skriftlig fråga (fr. 2020/21:1023) att transportministrarna i EU hade initierat ett arbete med en beredskapsplan för den europeiska godstransportsektorn för att förbättra beredskapen inför framtida pandemier. Statsrådet anförde att det är en mycket viktig fråga eftersom många transporter är tätt sammankopplade över landsgränserna och det finns behov av en än starkare samverkan . Statsrådet konstaterade att arbetet med att analysera konsekvenserna av pandemin för transportsektorn pågick och att även flera initiativ hade tagits för att förstärka beredskapen inom transportsektorn. Infrastrukturministern framförde i sitt svar på en skriftlig fråga (fr. 2020/21:1015) att det är viktigt för trafiksäkerheten och förarnas arbetsmiljö att yrkesförare kan ta paus och rast på ett säkert sätt. Statsrådet uppgav att genomför uppdraget i nära samverkan med relevanta branschorganisationer och övriga myndigheter och avrapporterar arbetet . hade det inom ramen för uppdraget genomförts en utbudsanalys och behovet av uppställningsplatser hade studerats närmare. avsåg att kunna presentera en strategi för hur bristen på säkra uppställningsplatser ska kunna avhjälpas. Statsrådet uppgav att han följde detta arbete noga. Infrastrukturministern betonade vidare i sitt svar på en skriftlig fråga (fr. 2019/20:774) om säkra rastplatser för yrkeschaufförer att det inte är acceptabelt att yrkesförare känner en oro för att utsättas för brott. Det är viktigt att det finns trygga och säkra uppställningsplatser där föraren kan parkera för att ta sin rast eller vila. I uppdraget till ingår bl.a. att i samband med planering av ny infrastruktur och ombyggnader samt i samband med trimningsåtgärder i vägnätet planera för åtgärder som underlättar privat etablering av säkra uppställningsplatser i anslutning till vägnätet. ska även se över åtgärder som bidrar till att höja säkerheten på övriga rast- och uppställningsplatser efter vägnätet samt vilka utökade möjligheter den nya kamerabevakningslagen har att bidra till en ökad säkerhet i detta sammanhang. Statsrådet informerade även om att och hade gjort en omfattande inventering av landets trafikkontrollplatser. Detta hade resulterat i att påbörjat en upprustning av prioriterade kontrollplatser. Statsrådet framförde att han skulle fortsätta att följa frågan för att kunna agera vid behov. I betänkande 2020/21:TU16 Infrastrukturfrågor behandlade utskottet frågor om bl.a. ett transportsystem för medborgare och näringsliv i hela , ett jämställt transportsystem, ett långsiktigt hållbart transportsystem, forskning och innovation, ett gränsöverskridande transportsystem och ett robust transportsystem. Utskottet underströk att transporter knyter ihop landet och är en central förutsättning för en växande ekonomi, ökad befolkning och förbättrade möjligheter till pendling, besök och ökad sysselsättning. Utskottet avstyrkte motionsyrkandena och beslutade i linje med utskottets förslag. Ett tillgängligt transportsystem för hela landet Utskottet vill inledningsvis framhålla att hela ska ges goda förutsättningar att växa, leva och utvecklas och att transportsystemet är en viktig förutsättning för det. är ett avlångt land med olika förutsättningar och befolkningstäthet i olika delar av landet. Utskottet vill därför, liksom flera av motionärerna, betona att transportinfrastrukturen har stor betydelse för bl.a. näringsliv, tillväxt, bostadsförsörjning och regional utveckling i hela landet. Utskottet är positivt till de många åtgärder som regeringen har vidtagit för att åstadkomma ett tillgängligt transportsystem för hela landet. Utskottet kan konstatera att regeringen systematiskt har satsat på underhåll av såväl järnvägar som vägar, både i nu gällande infrastrukturplan, i infrastrukturpropositionen som presenterades och i ett flertal budgetar. Det skapar enligt utskottets mening förutsättningar för att bl.a. förbättra robustheten, höja standarden och förbättra tillgängligheten. Utskottet välkomnar även de uttalanden som infrastrukturministern gjort om att goda transportmöjligheter är avgörande för att hela landet ska växa och leva. I infrastrukturpropositionen lyfter regeringen fram vikten av ett tillgängligt transportsystem för hela landet och utskottet förutsätter att regeringens aviserade beslut om nationell plan för transportinfrastrukturen 2022–2033 fortsätter i samma riktning genom att återspegla satsningar på investeringar, reinvesteringar och underhållsåtgärder som bidrar till det transportpolitiska målet att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning i hela landet. Med anledning av motionsförslagen om rastplatser vill utskottet hänvisa till att regeringen i den senaste infrastrukturpropositionen har uppmärksammat bristen på säkra rastplatser och har gett ett uppdrag med anledning av detta. Sammantaget anser utskottet inte att det är nödvändigt för att föreslå några åtgärder med anledning av motionsförslagen. Motionerna 2021/22:359 (SD), 2021/22:776 (M) yrkande 2, 2021/22:1049 (S), 2021/22:1426 (S), 2021/22:1428 (S), 2021/22:2012 (M), 2021/22:2118 (M), 2021/22:2173 (M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:2432 (SD) yrkande 3, 2021/22:2953 (SD) yrkandena 34 och 35, 2021/22:2954 (SD) yrkande 9, 2021/22:2968 (SD) yrkande 41, 2021/22:3394 (L) yrkande 1, 2021/22:3686 (C) yrkande 14, 2021/22:3750 (M) yrkandena 3 och 6, 2021/22:3752 (M) yrkande 1, 2021/22:3997 (L) yrkande 68 och 2021/22:4219 (KD) yrkandena 16 och 17 avstyrks därmed. Utskottet vill inledningsvis betona vikten av att transportsystemet är jämställt. Det innebär att både män och kvinnor och flickor och pojkar ska ha likvärdig tillgång till olika färdsätt, men också kunna välja färdsätt utan att begränsas av attityder, normer, värderingar och ideal som påverkar livsvillkoren. Utskottet konstaterar också att transportinfrastrukturen genom sin utformning kan bidra till ett transportsystem som likvärdigt svarar mot mäns och kvinnors behov. I infrastrukturpropositionen konstaterar regeringen att en del av skillnaderna i kvinnors och mäns olika transportmönster kan förklaras med ekonomisk fördelning av resurser och traditionella könsrollsmönster, men det kan också finnas förklaringar i t.ex. hur transportsystemet planeras samt vilken vikt mäns och kvinnors syn på transportsystemets utveckling tillmäts i olika sammanhang. Därför bör det enligt utskottets mening även eftersträvas att transportsystemets beslutande församlingar har en jämn representation av män och kvinnor, dels för att tjäna som förebild i meningen att visa att det finns möjlighet för både kvinnor och män att göra yrkeskarriär inom transportsektorn, dels för att bidra till en jämställd verksamhet. Utskottet vill understryka betydelsen av att arbetet för att nå ett jämställt transportsystem är ständigt pågående såväl lokalt och regionalt som hos regeringen och förutsätter att det bedrivs ett aktivt arbete för att jämställdhetsperspektivet ska genomsyra transportsektorns beslutsprocesser och underlag. Utskottet förutsätter även att regeringen fortsätter att bedriva ett aktivt arbete för att minska klyftorna i samhället och uppnå det övergripande jämställdhetspolitiska målet. Utskottet vill också understryka att ingen ska känna sig otrygg i kollektivtrafiken. Utskottet kan konstatera att det har vidtagits åtgärder för att öka tryggheten i kollektivtrafiken, bl.a. genom möjligheten till kamerabevakning i kollektivtrafik. Utskottet vill dock framhålla att det förutsätter att det bedrivs ett aktivt arbete för att alla ska känna trygghet när de använder kollektivtrafik. Utskottet följer frågan noga men finner inte skäl att ta något initiativ med anledning av motionen. Motion 2021/22:3679 (C) yrkandena 3 och 25 avstyrks. Ett långsiktigt hållbart transportsystem Utskottet vill understryka att transportsystemets utformning som helhet har stor betydelse för en långsiktigt hållbar utveckling. Utskottet har också vid många tillfällen uttryckt att transportsektorns påverkan på klimatet är sektorns största utmaning. Det är mot den bakgrunden som utskottet planerar att återigen anordna en offentlig utfrågning om just transportsektorns klimatmål. Regeringen har slagit fast att ska bli världens första fossilfria välfärdsland. Utskottet välkomnar detta liksom att regeringen bedriver ett aktivt arbete för att minska utsläppen från transportsektorn. Utskottet vill särskilt peka på den som regeringen har tillsatt. Mot bakgrund av att utskottet ser elektrifiering som en nyckel till att minska transporternas klimatpåverkan har utskottet även tagit beslut om att genomföra ett uppföljningsprojekt om transportsektorns elektrifiering. Utskottet vill dock framhålla att även energieffektivisering, andelen hållbara förnybara drivmedel och trafikarbetets utveckling är faktorer som har stor betydelse för hur utsläppen av växthusgaser från transportsektorn utvecklas till 2030 och 2045. Likaså är transportinfrastrukturen tillsammans med bl.a. regelutveckling, ekonomiska styrmedel och teknisk utveckling av fordon, bränslen och digitala system avgörande för att klimatmålen ska nås. Därför behövs kraftfulla åtgärder inom alla dessa områden för att nå klimatmålen. Utskottet välkomnar att frågan om en hållbar transportsektor lyfts fram inom EU och vill i sammanhanget särskilt peka på att Europeiska kommissionen presenterade en ny strategi för hållbar och smart mobilitet (COM(2020) 789) baserad på den europeiska gröna given. Vidare vill utskottet uppmärksamma det arbete som bedrivs av respektive bransch inom transportsektorn för att bli fossilfri. När det gäller motionsförslag om etappmål för hållbar stadsutveckling vill utskottet påminna om att etappmålen inom miljömålssystemet ska förbättra möjligheterna att nå generationsmålet och miljökvalitetsmålen. Vad gäller hållbar stadsutveckling finns även etappmål för andelen gång-, cykel- och kollektivtrafik, integrering av stadsgrönska och ekosystemtjänster i miljöer, metod för stadsgrönska och ekosystemtjänster i miljöer samt dagvattenhantering i befintlig respektive ny eller ändrad bebyggelse. Utskottet vill också uppmärksamma att regeringen slog fast ett etappmål i miljömålssystemet om att andelen persontransporter med gång, cykel och kollektivtrafik i ska vara 2025, uttryckt i personkilometer, i riktning mot att fördubbla andelen gång-, cykel- och kollektivtrafik. När det gäller motionerna om åtgärder för att underlätta en överflyttning av godstransporter från väg till järnväg och sjöfart vill utskottet inledningsvis hänvisa till regeringens godstransportstrategi där det bl.a. tydligt framgår att klimatet är en av regeringens högst prioriterade frågor. Utskottet vill även peka på färdplan för överflyttning av godstransporter från väg till järnväg och sjöfart (2020/7472) som presenterades . När det gäller motionsförslag om transportplaner vill utskottet påminna om att regeringen beslutade om ett kommittédirektiv om samordningen mellan berörda parter i samhällsbyggnadsprocessen i kommuner med särskilt komplexa planeringsförutsättningar (dir. 2017:126). Utredningen redovisade sitt betänkande Stärkt planering för en hållbar utveckling (SOU 2021:23) och anförde bl.a. att krav på transportplaner bör ställas på kommuner och att det inte är lämpligt att införa en bestämmelse i PBL om kommuners rätt att ställa krav på byggaktörer. Sammanfattningsvis vill utskottet understryka att transportsystemets utformning har stor betydelse för en långsiktigt hållbar utveckling. Det behövs kraftfulla åtgärder för att utsläppen från transporter ska minska i snabbare takt än , för att kunna nå nettonollutsläpp . Utskottet välkomnar att frågan om hållbara transporter har mycket hög prioritet för regeringen och ser mycket positivt på regeringens ambition att kraftigt minska transportsektorns miljöpåverkan och utsläpp. Utskottet avser att följa utvecklingen mycket noga även i fortsättningen. Mot den bakgrunden avstyrker utskottet motionerna 2021/22:21 (MP) yrkande 3, 2021/22:2455 (SD) yrkande 28, 2021/22:3191 (V) yrkandena 4 och 6, 2021/22:3195 (V) yrkandena 2, 4, 6 och 8, 2021/22:3203 (V) yrkandena 1, 3, 4, 8 och 12, 2021/22:3277 (V) yrkande 3, 2021/22:3417 (MP) yrkande 36, 2021/22:3511 (C) yrkande 24, 2021/22:3663 (C) yrkandena 1 och 2, 2021/22:3684 (C) yrkande 49, 2021/22:3742 (S), 2021/22:3750 (M) yrkande 5, 2021/22:3798 (KD) yrkande 1, 2021/22:4066 (MP) yrkandena 20, 21, 34 och 52, 2021/22:4199 (L) yrkandena 44 och 74, 2021/22:4207 (MP) och 2021/22:4375 (V) yrkande 1. Godstransporter och näringslivets behov Godstransporter sker med samtliga trafikslag och i hela landet, liksom gränsöverskridande till andra länder. Det behövs en effektiv transportinfrastruktur som bidrar till ökad intermodalitet och underlättar för trafikslagen att samverka med varandra. Det gäller såväl järnvägar som vägar, flygplatser och hamnar. Utskottet delar regeringens bedömning att väl fungerande, regionalt, nationellt och globalt konkurrenskraftiga godstransporter är grundläggande för svensk välfärd, för att säkra arbetstillfällen, för näringslivet och för hållbar tillväxt. Utskottet delar därför också regeringens bedömning i infrastrukturpropositionen att transportinfrastrukturen behöver underhållas och utvecklas och bli ännu mer robust för att näringslivets konkurrenskraft ska kunna fortsätta att stärkas. Utskottet välkomnar även att regeringen i infrastrukturpropositionen betonar att näringslivets godstransporter är ett av de områden som man fortsätter att prioritera under den kommande planperioden. Utskottet vill liksom regeringen peka på att åtgärder som rör energieffektivitet, ruttoptimering och samordning av godstransporter eller som bidrar till klimatsmart teknik, utöver att bidra till minskad klimatpåverkan, även kan minska kostnaderna för näringslivets godstransporter och långsiktigt stärka konkurrenskraft. Utskottet vill också peka på att regeringen har vidtagit omfattande åtgärder för godstransporter, framför allt genom den nationella godstransportstrategi för effektiva, kapacitetsstarka och hållbara godstransporter som regeringen beslutade om . Vidare har regeringen tillsatt ett godstransportråd och en särskild nationell samordnare för inrikes sjöfart och närsjöfart. Utskottet välkomnar även de ytterligare åtgärder som regeringen har vidtagit för att främja godstransporterna, exempelvis miljökompensation för järnvägstransporter, ekobonus för sjöfarten och en ändring av stadsmiljöavtalen så att dessa även omfattar stöd till åtgärder för godstransporter. Utskottet är medvetet om att en förutsättning för intermodala transporter är väl fungerande terminaler och rangerbangårdar och anslutning till hamnar som kan binda ihop trafikslagen till en transportkedja. Utskottet förutsätter att det pågår ett aktivt arbete för att främja och öka tillgängligheten för godstransporter. Utskottet finner mot bakgrund av vad som anförts ovan inte anledning att ta något initiativ med anledning av motionsförslagen. Motionerna 2021/22:1939 (M) yrkande 2, 2021/22:2387 (SD) yrkande 2, 2021/22:2391 (SD) yrkande 11, 2021/22:2431 (SD) yrkande 2, 2021/22:2953 (SD) yrkandena 15 och 18, 2021/22:3214 (V) yrkande 13, 2021/22:3380 (L) yrkande 11, 2021/22:3394 (L) yrkandena 6, 7 och 37, 2021/22:3758 (M) yrkande 3, 2021/22:3879 (KD) yrkande 25, 2021/22:4131 (C) yrkande 3 och 2021/22:4199 (L) yrkande 45 avstyrks därmed. Utskottet kan konstatera att besöksnäringen är en växande sektor som har stor betydelse för flera branscher, såsom hotell och logi, restaurang, detaljhandel, transporter och aktivitetsföretag. Besöksnäringen finns i hela landet och spelar en viktig roll för hållbar tillväxt och sysselsättning i alla svenska regioner och har även i fortsättningen en stor potential att växa. Utskottet noterar att regeringen presenterade en ny strategi för besöksnäringen. Utskottet vill i detta sammanhang även påminna om att tidigare under har beslutat om ett nytt mål för turismpolitiken, som syftar till att ska ha en hållbar turism, med ett hållbart resande och en hållbar och konkurrenskraftig besöksnäring som växer och bidrar till sysselsättning och attraktiva platser för besökare, boende, företag och investeringar i hela landet. I infrastrukturpropositionen betonar regeringen vidare att en väl fungerande väginfrastruktur ökar landsbygdens tillgänglighet och konkurrenskraft men också säkrar väl fungerande vägtransporter i hela landet, vilket är viktigt för såväl den nationella som den regionala tillväxten. I den förra infrastrukturpropositionen (prop. 2016/17:21) anförde regeringen att brister i tillgängligheten riskerar att leda till att pendlare och turister inte når sina målpunkter. Utskottet förutsätter att regeringens beslut om nationell infrastrukturplan –2033 kommer att innefatta åtgärder som främjar besöksnäringens behov av transportinfrastruktur. Utskottet finner därför inte skäl att ta något initiativ med anledning av motionerna 2021/22:871 (M), 2021/22:1596 (C), 2021/22:1619 (C) yrkande 2, 2021/22:1628 (C) yrkande 3, 2021/22:2449 (SD) yrkande 12 och 2021/22:3242 (C) yrkandena 2 och 20 som därför avstyrks. Utskottet vill understryka att ett robust transportsystem på ett bra sätt ska kunna klara av både väntade och oväntade händelser och störningar till följd av trängsel, fordonsfel, olyckor och skador på infrastrukturen. Utskottet vill också betona att transporter och transportinfrastruktur är viktiga funktioner för att samhället ska fungera vid allvarliga störningar och vid en kris. I infrastrukturpropositionen konstaterar regeringen bl.a. att det behövs en ökad motståndskraft och redundans samt förstärkt säkerhetsskydd, informationssäkerhet och säkra kommunikationssystem inom transportområdet. Utskottet delar regeringens bedömning och ser positivt på det arbete som pågår inom området. Utskottet konstaterar att är en viktig myndighet inom totalförsvaret och välkomnar att regeringen har gett en operativ roll. När det gäller motionsförslag om sårbarhet och terrorhot vill utskottet understryka att det är oacceptabelt att samhällsviktig infrastruktur utsätts för störningar. Utskottet vill vidare lyfta fram att regeringen i infrastrukturpropositionen uppmärksammar att har framfört att det behövs säkerhetshöjande åtgärder i den egna anläggningen samt att en rad förmågehöjande insatser behöver genomföras så att objekt som har pekats ut som verksamhets- eller samhällskritiska i väg- och järnvägsanläggningen och som är byggda under andra förutsättningar kan anpassas till dagens och morgondagens förutsättningar och hotbild. Utskottet vill även peka på det arbete som görs av branschen för att öka säkerheten och robustheten i transportsystemet. Utskottet välkomnar detta och förutsätter att arbetet fortsätter för att förebygga sabotage mot samhällsviktig infrastruktur och för att effektivt undanröja störningar när de väl har inträffat. Utskottet noterar att strukturer och lagstiftning inom totalförsvaret och krisberedskapen ses över, och även har setts över i flera utredningar, och att regeringen bereder en rad utredningsförslag. Det har i motioner även uppmärksammats att en minskning av järnvägsfärjetrafiken kan öka sårbarheten för svensk export och import. Utskottet kan konstatera att den svenska tågfärjetrafiken har funnits länge, men allteftersom broar och tunnlar har byggts har tågfärjornas betydelse minskat. Utskottet avser att fortsätta att följa frågan om järnvägsfärjor. Utskottet vill sammanfattningsvis betona att frågor om åtgärder för att förstärka säkerheten och skyddet inom transportsystemet är av stor betydelse. En grundläggande funktionalitet inom transportområdet är också en förutsättning för att flera andra samhällsviktiga funktioner ska kunna upprätthållas vid kriser, höjd beredskap och ytterst i krig. Utskottet ser positivt på det säkerhetsfrämjande arbete som pågår inom transportsektorn. Utskottet välkomnar också att regeringen har identifierat angelägna behov av att förstärka och vidareutveckla den civila försvarsförmågan och robustheten inom transportområdet. Mot den bakgrunden avstyrker utskottet motionerna 2021/22:2953 (SD) yrkande 24, 2021/22:3394 (L) yrkande 4, 2021/22:3425 (M) yrkande 7, 2021/22:3640 (M) yrkande 3, 2021/22:3683 (C) yrkandena 1, 2, 6 och 7, 2021/22:3757 (M) yrkande 3, 2021/22:3758 (M) yrkande 8 och 2021/22:4197 (MP) yrkandena 30 och 34. är ett exportberoende industriland med behov av god tillgänglighet till och resten av världen.