bet · H901MJU25 · 2022-06-08 00:00:00 — Det är alltså inte möjligt att endast utgå från konkurrenskraften. För att säkerställa en hög skyddsnivå för människors hälsa och miljön får ett verksamt ämne eller ett växtskyddsmedel bara godkännas om ämnet eller medlet inte har några skadliga hälsoeffekter på människor eller djur och om det inte påverkar miljön på ett oacceptabelt sätt. Mot bakgrund av det som anförts ovan anser vi att inte ska göra ett sådant tillkännagivande som motionärerna efterfrågar. Ledamoten från utvecklar skälen till sitt ställningstagande i ett särskilt yttrande. Det ömsesidiga erkännandet av produktgodkännanden, punkt 6 (S, V, MP) av (MP), (S), (S), (S), (V), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: 2021/22:2482 av m.fl. (SD) yrkande 14, 2021/22:3437 av m.fl. (M) yrkande 34 och 2021/22:3880 av m.fl. (KD) yrkande 18. Principen om ömsesidigt erkännande används och är ett av medlen för att säkerställa den fria rörligheten för varor inom gemenskapen. För att undvika dubbelarbete, minska den administrativa bördan för industrin och medlemsstaterna samt sörja för tillgång till växtskyddsmedel på mer harmoniserade villkor bör de produktgodkännanden som beviljas av en medlemsstat godtas av andra medlemsstater med jämförbara jordbruks-, växtskydds- och miljöförhållandena (inklusive klimatförhållandena). Myndigheterna måste dock ta hänsyn till de enskilda medlemsländernas specifika miljö- eller jordbruksförhållanden. Efter ansökan kan myndigheten erkänna eller ändra det produktgodkännande som beviljats av en annan medlemsstat eller avstå från att godkänna växtskyddsmedlet på sitt territorium, om det är motiverat till följd av särskilda miljö- eller jordbruksförhållanden eller om den höga skyddsnivå för både människors och djurs hälsa och för miljön som fastställs i denna förordning inte kan uppnås. Vi menar att det heller inte är regeringens uppgift att ge instruktioner eller uppdrag till myndigheter om tillämpningen av EU-rättsakter. Mot bakgrund av det som anförts ovan anser vi att inte ska göra ett sådant tillkännagivande som motionärerna efterfrågar. Ledamoten från utvecklar skälen till sitt ställningstagande i ett särskilt yttrande. Godkännandeprocessen för glyfosat, punkt 7 (V, MP) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: 2021/22:1823 av (M), 2021/22:2482 av m.fl. (SD) yrkande 16 och 2021/22:3437 av m.fl. (M) yrkande 35. Glyfosat är ett verksamt ämne i växtskyddsmedel med en bred användning inom jordbruket och trädgårdsnäringen. Ämnet ingår i ett tjugotal godkända växtskyddsmedel i . Glyfosat är ett s.k. totalbekämpningsmedel och har stor påverkan på levande organismer och växtlighet och utgör dessutom en fara för människors hälsa. Det finns olika uppfattningar om huruvida glyfosat är cancerframkallande, har koppling till infertilitet, fosterskador och skador på nervsystem och njurar. Echa menar att det inte finns tillräckligt med bevis för att glyfosat ska klassas som cancerframkallande medan det internationella centret för cancerforskning (IARC) klassar glyfosat som misstänkt cancerframkallande. Medlet är dessutom direkt giftigt för vattenlevande organismer. av proverna från ytvatten i jordbruksintensiva områden innehöll glyfosat när mätningar gjordes 2019. har hårdare regler för användningen av glyfosat jämfört med många andra länder. I tillåts t.ex. inte användning av ämnet skörd av spannmål eftersom det ger höga resthalter av bekämpningsmedlet. För att skydda miljön och människors hälsa, särskilt känsliga grupper som barn och gravida, införde regeringen ett förbud mot användning av glyfosat och andra farliga bekämpningsmedel i vissa områden, som exempelvis tomtmark, kolonilotter, skolgårdar, lekplatser och andra allmänna platser. föreslog kommissionen att godkännandet för glyfosat som verksamt ämne skulle förnyas . Godkännandet gäller fram till . Vi vill inte se en fortsatt användning av glyfosat inom EU. I stället för att arbeta för en likvärdig användning av medlet, vill vi se att regeringen med hänvisning till försiktighetsprincipen och till medlets bevisade miljöpåverkan arbetar för att det förbjuds inom hela unionen. Utskottsmajoritetens förslag till tillkännagivande lyfter frågan om vetenskapliga underlag. Vi anser vi att det är viktigt att de studier som vetenskapliga bedömningar ska utgå från ska vara tillgängliga för allmänheten och därmed öppna för vetenskaplig granskning. EU har lovat full öppenhet i fråga om vilka studier som ingår i utvärderingen som ska ligga till grund för ett nytt beslut om glyfosat. Mot bakgrund av det som anförts ovan anser vi att inte ska göra ett sådant tillkännagivande som motionärerna efterfrågar. Mål för användning och utfasning av växtskyddsmedel, punkt 8 (M, SD, KD) av (M), (M), (SD), (KD), Kopparklint (M), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3437 av m.fl. (M) yrkande 32 och 2021/22:3279 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 44, 2021/22:3981 av m.fl. (L) yrkande 7 och 2021/22:4062 av m.fl. (MP) yrkande 39. Från jord till bord-strategin med tillhörande lagstiftning är viktiga verktyg för jordbrukspolitiken. I detta sammanhang är åtgärder för att stärka produktionen viktiga. Kraven på att minska användningen av viktiga insatsvaror i jordbruket så som gödsel och växtskyddsmedel måste vara balanserade och ta hänsyn till skillnader mellan medlemsländerna. Användningen måste vara hållbar och ansvarsfull i hela EU. Svenska jordbrukare är bäst i EU på att maximera effekten av och minimera mängden växtskyddsmedel. Därmed finns en risk att kvantitativa mål inom EU innebär en konkurrensnackdel för svenska bönder. Vi anser att regeringen ska verka för att det på EU-gemensam nivå inte sätts kvantitativa mål vad gäller växtskyddsmedel. Mål för användning och utfasning av växtskyddsmedel, punkt 8 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3981 av m.fl. (L) yrkande 7 och 2021/22:3279 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 44, 2021/22:3437 av m.fl. (M) yrkande 32 och 2021/22:4062 av m.fl. (MP) yrkande 39. Forskning pekar på att artrikedomen av främst fåglar, insekter och växter är högre i ekologiskt brukade jordbruksfält än i konventionellt brukade fält där kemiska växtskyddsmedel används. Omställning till ekologisk odling innebär dock många förändringar av brukningsmetoder, utöver växtskyddsmedelsanvändning. Det gör det svårt att göra en entydig tolkning av sådana här resultat. Det kan dock inte uteslutas att avsaknad av växtskyddsmedel kan antas vara en bidragande orsak till en generellt högre biologisk mångfald på områden som är ekologiskt brukade. Därför bör regeringen verka för att begränsa användningen av växtskyddsmedel där det är möjligt. Riskbedömning av biologiska bekämpningsmedel, punkt 9 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2454 av m.fl. (SD) yrkande 13. Användning av biologiska bekämpningsmedel kan minska användningen av kemiska bekämpningsmedel, vilket minskar belastningen på miljön och är fördelaktigt ur arbetsmiljösynpunkt. Men exempel finns på att insekter som har använts som biologiska bekämpningsmedel har spridit sig från utsättningsplatsen, förökat sig kraftigt och orsakat miljöproblem genom att livnära sig på eller konkurrera ut naturligt förekommande arter. Ett sådant exempel är harlekinnyckelpigan. Goda riskbedömningar måste göras före godkännande och en hög försiktighetsnivå måste iakttas. Utsättningen bör dessutom följas för att upptäcka oförutsedd spridning och oförutsedda effekter. Därför bör en utredning tillsättas om hur dagens bedömnings- och tillståndssystem fungerar. PFAS, punkt 10 (M, SD, C) av (C), (M), (M), (SD), (C), Kopparklint (M), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3433 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3 samt 2021/22:3665 av m.fl. (C) yrkandena 61 och 63 samt 2021/22:3881 av m.fl. (KD) yrkande 27 och 2021/22:4062 av m.fl. (MP) yrkande 35. Kemikalier är nödvändiga i vår vardag, men vissa ämnen kan utgöra ett hot mot hälsan, inte minst hos barn. Runt om i finns områden och vattentäkter som förorenats till följd av att människor använt farliga ämnen, ofta för länge sedan. Rapporter om sådana föroreningar har kommit löpande , men politiken har ännu inte satt ned foten i fråga om lämpliga åtgärder. En grupp ämnen som omnämnts allt oftare är högfluorerade ämnen, PFAS. Det är viktigt att är fortsatt pådrivande inom EU för att begränsa användningen av PFAS och fasa ut farliga ämnen. I de brandskum som bl.a. försvaret använder är det svårt att helt fasa ut PFAS, men användningen kan begränsas och regler införas för kontroll av användning och uppsamling. I konsumentprodukter ska försiktighetsprincipen kunna tillämpas och PFAS fasas ut i en betydligt snabbare takt. ska därför verka för en harmoniserad lagstiftning i EU med strikta gränsvärden för PFAS i konsumentprodukter. Vidare anser vi att EU:s lagstiftning om matförpackningar har varit kraftigt eftersatt. Arbetet med en översyn har påbörjats. Konkret bör regeringen kräva en harmoniserad lagstiftning med strikta gränsvärden för PFAS i papp, kartong, bläck, lim och bindemedel genom en starkare koppling till Reachförordningen. Det är särskilt viktigt eftersom det sker en övergång till fler papp- och kartongförpackningar. Regeringen bör därtill verka för att långsiktigt fasa ut PFAS ur konsumentprodukter samt verka för att åtgärder vidtas för att successivt fasa ut PFAS i förpackningsmaterial som är avsett för livsmedelsändamål inom hela EU. Vidare bör regeringen verka för att snabbare fasa ut samt sänka gränsvärdena för hormonstörande ämnen, i synnerhet på EU-nivå. PFAS, punkt 10 (KD, L) av (KD) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3881 av m.fl. (KD) yrkande 27 och 2021/22:3433 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3, 2021/22:3665 av m.fl. (C) yrkandena 61 och 63 samt 2021/22:4062 av m.fl. (MP) yrkande 35. Många dricksvattentäkter i är förorenade med långlivade och giftiga per- och polyfluorerade kemikalier som går under samlingsnamnet PFAS. Olika PFAS-föreningar förekommer i ett antal tillämpningar, däribland brandsläckningsskum samt inom olika industriella processer. är endast en av PFAS-föreningarna förbjuden, nämligen PFOS. Även många av de andra föreningarna har liknande negativa miljö- och hälsoegenskaper. Därför är det angeläget med ett helhetsgrepp på denna kemikaliegrupp. Vi anser att det ska införas ett förbud mot alla PFAS, förutom de ämnen där det kan bevisas att miljö- och hälsoegenskaperna är acceptabla. PFAS, punkt 10 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4062 av m.fl. (MP) yrkande 35 och 2021/22:3433 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3, 2021/22:3665 av m.fl. (C) yrkandena 61 och 63 samt 2021/22:3881 av m.fl. (KD) yrkande 27. Trots att många av de hundratusentals kemikalier som är i omlopp i samhället kan utgöra ett hot mot dricksvattensäkerheten saknas det kunskap om dessa ämnen. Kunskapen är otillräcklig om vilka kemikalier som utgör en fara och som därmed bör övervakas och om hur s.k. faroämnen sprids i mark och når dricksvattentäkter. Vi behöver veta mer om hur dessa ämnen kan upptäckas på ett tidigt stadium genom avancerade analyser och hur dricksvattnet kan renas från faroämnen, oavsett vilka de är. Vilka verksamheter som orsakar föroreningar och var behöver med andra ord kartläggas bättre, och vi behöver uppdaterade riskanalyser av vattentäktsområden. Särskilt viktig är sådan systematiserad information om PFAS-utsläpp, vilket är avgörande för att sätta in rätt åtgärder. Kombinationseffekter, punkt 11 (M) av (M), (M) och Kopparklint (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3433 av m.fl. (M) yrkande 11 och 2021/22:4062 av m.fl. (MP) yrkandena 37.1 och 38. Det finns åtskillig forskning om kemikaliers påverkan på miljö och människors hälsa. Kemikaliemixen som människor utsätts för blir alltmer komplex och kopplas till olika cancerformer, infertilitet, inlärningssvårigheter, fetma och diabetes. Det här är effekter som inte bara kan påverka människor negativt utan också vara mycket allvarliga ur ett samhällsekonomiskt perspektiv. Hälsoriskerna med kemikalieblandningar, den s.k. kombinationseffekten, är större än man trott. Det är därför viktigt att regeringen agerar skyndsamt när det gäller lagstiftning på området. Lika viktigt är det att regeringen arbetar för att stärka samverkan inom EU för att hantera riskerna med kombinationseffekter av kemikalier. Begreppet kombinationseffekter är välkänt, bl.a. inom sjukvården eftersom olika mediciner till och med kan motverka varandra. Det är därför viktigt att detta begrepp belyses ytterligare när det gäller kemikalier och människors exponering för dessa. Kombinationseffekter, punkt 11 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4062 av m.fl. (MP) yrkandena 37.1 och 38 samt 2021/22:3433 av m.fl. (M) yrkande 11. Risken för samverkande effekter kan öka med antalet bekämpningsmedel som används inom ett område, och det finns också risk för samverkande effekter med andra miljögifter som PCB och bromerade flamskyddsmedel. är kunskapen väldigt låg om hur olika bekämpningsmedel samverkar i vattenmiljön. Samverkanseffekter är inte reglerade i lagstiftningen men blir alltmer uppmärksammade. Det finns ett uppenbart behov av att reglera användningen av flera växtskyddsmedel med samma verksamma ämne som används på samma fält. Risker med kombinationseffekter av kemikalier, såsom växtskyddsmedel, måste därför regleras i lagstiftningen. Vidare bör regeringen vidta åtgärder för att genomföra förslagen i utredningen kemikaliekontroll – Hantering av kombinationseffekter och gruppvis bedömning av ämnen (SOU 2019:45). Inrättande av ett europeiskt substitutionscentrum, punkt 12 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4062 av m.fl. (MP) yrkande 45. Regeringen ska verka för att inrätta ett europeiskt substitutionscentrum enligt svensk modell för att främja ersättande av farliga ämnen med mindre farliga ämnen eller alternativ teknik. En sådan satsning behövs för att kunna växla upp arbetet både i och inom EU och bör inbegripa ett nära samarbete med näringslivet. Övriga åtgärder för att minska förekomsten av kemiska föroreningar i miljön, punkt 15 (M) av (M), (M) och Kopparklint (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3433 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2021/22:1230 av (S) yrkande 1 och 2021/22:3982 av m.fl. (L) yrkande 24. Den moderatledda regeringen gjorde flera satsningar som främjade avancerad rening av avloppsvatten i syfte att långsiktigt säkerställa att vårt dricksvatten är fritt från skadliga halter av läkemedelsrester och bevisat farliga ämnen. Problemen med läkemedelsrester i vatten blir dock bara större, och regeringen bör därför vidta flera åtgärder för att hejda utvecklingen. har det vid ett flertal tillfällen uppmärksammats att miljöhänsynen vid framställning av kopior på läkemedel, s.k. generika, är sämre än i de fabriker som producerar originalmedicinen. Detta är mycket oroväckande resultat. På europeisk nivå bör även ett producentansvar för såväl kemiska föroreningar och läkemedelsrester som mikroplaster utredas, och bör verka för att detta sker. Övriga åtgärder för att minska förekomsten av kemiska föroreningar i miljön, punkt 15 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3982 av m.fl. (L) yrkande 24 och 2021/22:1230 av (S) yrkande 1 och 2021/22:3433 av m.fl. (M) yrkande 5. Plast bryts ned till mikroplast som tar sig in i näringskedjan, vilket är skadligt för människor, djur och natur. Arbetet för att begränsa spridningen av mikroplaster behöver fortsätta. Plast som redan från början är finfördelad och som riskerar att hamna i avloppet bör fasas ut. Tillståndsprövning av växtskyddsmedel, punkt 5 (MP) (MP) anför: Utöver vad som anförs i reservation 4 vill jag i detta särskilda yttrande framföra följande skäl till varför inte bör göra ett sådant tillkännagivande som motionärerna efterfrågar. Regelverket för utsläppande av växtskyddsmedel på den inre marknaden är totalharmoniserat inom EU (EU-förordning 1107/2009 som baseras på artikel 37.2 i Lissabonfördraget). Att godkännandeprocessen för växtskyddsmedel ska bli ”mer likvärdig andra medlemsstaters godkännandeprocesser” antyder att så inte redan är fallet i . Detta är i grunden helt felaktigt. Den norra zonen, där ingår, beskrivs av kommissionen som den mest harmoniserade och välfungerande av de tre zoner som EU är indelat i. Att det fortfarande finns vissa skillnader i tillämpningen beror främst på att det finns länder i den centrala och södra zonen som väger in jordbrukspolitik i sina avgöranden, t.ex. det egna landets konkurrenskraft. Detta strider mot förordningens grundläggande principer. Huvudsyftet med regelverket är att säkerställa en hög skyddsnivå både för människors och djurs hälsa och för miljön samt att förbättra den inre marknadens funktionssätt genom att harmonisera reglerna och förbättra jordbruksproduktionen. När det gäller syftet att förbättra jordbruksproduktionen så framgår av beaktandesats 24 att ”särskilt då växtskyddsmedel produktgodkänns måste målet att skydda människors och djurs hälsa och miljön väga tyngre än målet att förbättra växtproduktionen”. har följt förordningen och regeringen bör fortsätta att göra så. Det ömsesidiga erkännandet av produktgodkännanden, punkt 6 (MP) (MP) anför: Utöver vad som anförs i reservation 5 vill jag i detta särskilda yttrande framföra följande skäl till varför inte bör göra ett sådant tillkännagivande som motionärerna efterfrågar. Som jag anför ovan är huvudsyftet med det EU-gemensamma regelverket för växtskyddsmedel är att säkerställa en hög skyddsnivå både för människors och djurs hälsa och för miljön samt att förbättra den inre marknadens funktionssätt genom att harmonisera reglerna och förbättra jordbruksproduktionen. Det framgår dock av beaktandesats 24 att ”särskilt då växtskyddsmedel produktgodkänns måste målet att skydda människors och djurs hälsa och miljön väga tyngre än målet att förbättra växtproduktionen”. har följt förordningen och regeringen bör fortsätta att göra så. Godkännandeprocessen för glyfosat, punkt 7 (S) (S), (S), (S), (S) och (S) anför: Vi har i det föregående ställt oss bakom utskottets förslag om att bifalla motionsyrkanden om godkännandeprocessen för glyfosat. I detta särskilda yttrande vill vi dock tydliggöra följande. Vi delar uppfattningen att godkännandeprocesser för växtskyddsmedel ska vara faktabaserade och utgå från vetenskapliga kriterier och de ramverk som EU har satt upp. Det görs också . För att ett verksamt ämne ska kunna ingå i ett växtskyddsmedel som sätts ut på den europeiska marknaden måste det godkännas på unionsnivå. Mål för användning och utfasning av växtskyddsmedel, punkt 8 (V) (V) anför: Jag har i det föregående ställt mig bakom utskottets ställningstagande i fråga om att avslå motionsyrkanden om mål för användning och utfasning av växtskyddsmedel. Utskottet hänvisar i denna del till det arbete som redan bedrivs på såväl EU-gemensam som nationell nivå. I detta särskilda yttrande vill jag dock framföra följande: Kemikalieinspektionen har konstaterat att som det konventionella jordbruket blir intensivare ökar risken för negativa effekter på vattenlevande organismer. Myndigheten anser att det krävs genomgripande förändringar för att komma bort från det kemikalieberoende som livsmedelsproduktionen nu lider av vilket förutsätter insatser för att utveckla och införa alternativ till kemisk bekämpning. anser att , i likhet med och , bör använda nationell reglering och nationella styrmedel i större utsträckning för att minska användningen av bekämpningsmedel och att en handlingsplan bör antas med detta syfte. Jag avser att fortsätta följa frågan för att vid behov återkomma till den men bedömer i detta sammanhang att miljö- och jordbruksutskottet ska lämna det aktuella motionsyrkandet utan vidare åtgärd. Mål för användning och utfasning av växtskyddsmedel, punkt 8 (MP) (MP) anför: Jag har i det föregående ställt mig bakom utskottets ställningstagande i fråga om att avslå motionsyrkanden om mål för användning och utfasning av växtskyddsmedel. Utskottet hänvisar i denna del till det arbete som redan bedrivs på såväl EU-gemensam som nationell nivå. I detta särskilda yttrande vill jag dock framföra följande: Användningen av kemiska bekämpningsmedel, också kallat växtskyddsmedel, är fortfarande omfattande i konventionell jordbruksproduktion i , även om den svenska användningen är låg i ett europeiskt och internationellt perspektiv. Bekämpningsmedel hittas i en mycket stor andel ytvattenprov och det kan gå innan dessa rester upptäcks i vattnet. Inte bara mängden utan även val av preparat har lett till ökade miljö- och hälsorisker. Bekämpningsmedel och bekämpningsmedel i samverkan med andra kemikalier i miljön utgör inte bara en hälsorisk för människor utan kan rubba hela ekosystemen i vattendrag. Jag anser att det för att uppnå en bättre dricksvattenkvalitet krävs en samlad bild av omfattningen av dispensgivningen för spridning av olika kemiska substanser i vattenskyddsområden, vilket skulle kräva att frågan utreds. Jag avser att fortsätta följa frågan för att vid behov återkomma till den men bedömer i detta sammanhang att miljö- och jordbruksutskottet ska lämna det aktuella motionsyrkandet utan vidare åtgärd. beredskapsförsörjning av kritiska kemikalier, punkt 13 (S) (S), (S), (S), (S) och (S) anför: Vi har i det föregående ställt oss bakom utskottets förslag om att bifalla motionsyrkanden om beredskapsförsörjning av kritiska kemikalier. I detta särskilda yttrande vill vi dock påminna om följande: Tillgången på kemikalier som behövs för rening av vatten och avlopp är en viktig del av beredskap, och regeringen har vidtagit en rad åtgärder och fler är under beredning för att säkerställa en robust tillgång på kemikalier för vattenrening. Regeringen har också informerat utskottet om problematiken. Echas förslag till förbud mot avsiktligt tillsatt mikroplast i kemiska produkter, punkt 14 (S) (S), (S), (S), (S) och (S) anför: Vi har i det föregående ställt oss bakom utskottets förslag om att bifalla motionsyrkanden om Echas förslag till förbud mot avsiktligt tillsatt mikroplast i kemiska produkter.