bet · H901MJU24 · 2022-05-05 00:00:00 — vilken tid och vilket område som avses de villkor som i övrigt behövs för att så långt som möjligt undvika skador eller olägenheter av betydelse för den berörda bestånd den kontroll som kommer att ske. har i enlighet med 24 a § jaktförordningen delegerat rätten att besluta om skyddsjakt till . Nuvarande delegation gäller t.o.m. . tog på regeringens uppdrag fram riktlinjer för beslut om skyddsjakt. Riktlinjerna utgår från gällande jaktlagstiftning och innehåller tolkningar och rekommendationer som ska ge stöd till länsstyrelserna vid beslut om skyddsjakt. I riktlinjerna anges bl.a. följande när det gäller 9 b § p. Jakten bör få bedrivas så länge problemet kan förutses kvarstå. Vid jakt efter arter som kan röra sig över stora områden bör dock jakttiden begränsas i syfte att säkerställa att rätt individ fälls. Jakttiden kan förlängas i det fall skadorna fortsätter, eller förväntas fortsätta, och individen är kvar i området vid jakttidens slut. När det gäller länsstyrelsernas tillsynsarbete kan följande noteras. Samtliga 21 länsstyrelser i landet omfattas av rovdjurspolitiken. Alla länsstyrelser har ansvar för inventering av rovdjur. Utöver inventering ansvarar länsstyrelserna bl.a. för beslut om bidrag och ersättningar för viltskador (utom på ren), besiktning av sådana skador och besiktning av fällda rovdjur samt arbete med att förebygga jaktbrott. Länsstyrelserna har även det regionala ansvaret för information och kommunikation. Länsstyrelserna har även ett tillsynsansvar enligt artskyddsförordningen. Dåvarande landsbygdsminister svarade följande på en skriftlig fråga (fr. 2020/21:2151): har frågat civilministern om hon och regeringen anser att en kampanj för anonyma anmälningar är i enlighet med länsstyrelsernas uppdrag och om så inte är fallet, om statsrådet avser att ta något initiativ i frågan. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Frågan ställs mot bakgrund av att i på sin sida på Facebook uppmanar folk att komma in med anonyma tips om illegal jakt till . Jag förutsätter att myndigheten följer gällande lagstiftning och samråder med andra berörda myndigheter i denna fråga liksom i andra frågor. Regeringen ser allvarligt på illegal jakt och det är viktigt att jaktbrott utreds och beivras. Det är i första hand uppgift att förebygga, förhindra och upptäcka brottslig verksamhet. har dock också ett ansvar som tillsynsmyndighet i fråga om bl.a. skydd för den biologiska mångfalden. har även det regionala ansvaret för viltförvaltningen och regeringen anser att samverkan mellan olika myndigheter och organisationer är viktigt för att motverka jaktbrott. Mot bakgrund av ovanstående avser jag därför inte ta några initiativ i frågan. Den nationella operativa gruppen för artskydd (NOGA) är en fast grupp för myndighetssamverkan som startades . I samverkansgruppen, som leds av , ingår ett antal berörda myndigheter, bl.a. , Havs- och vattenmyndigheten, , , , och representanter för länsstyrelserna. Den operativa gruppen har möten och kan sammankallas vid behov. föreslår i sitt betänkande (SOU 2021:51) att de myndigheter som ingår i NOGA i sina regleringsbrev ska få i uppdrag att ta fram en gemensam handlingsplan med syftet att bedöma risker och utvärdera, förankra och fastställa nationella prioriteringar i fråga om artskydd och artskyddsbrottslighet. Utredningen bedömer att det finns ett stort behov av att samordna och effektivisera myndigheternas arbete med artskydd och artskyddsbrottslighet. Därmed bör alla berörda myndigheter få i uppdrag att ta fram en gemensam handlingsplan för arbetet framåt, fr.o.m. . Handlingsplanen ska därefter revideras löpande med mellanrum. Handlingsplanen bör medföra att myndigheternas arbete med artskyddet i struktureras och får ett tydligare mål. Arbetet med att ta fram en handlingsplan kommer i sig att stärka samverkan mellan myndigheterna och ge en plattform för att effektivisera myndigheternas insatser när det gäller artskydd. Det övergripande och långsiktiga målet för rovdjurspolitiken är att varg, björn, järv, lodjur och kungsörn (de s.k. stora rovdjuren) i ska uppnå och bibehålla en gynnsam bevarandestatus enligt art- och habitatdirektivet, som tamdjurshållning inte påtagligt försvåras och socioekonomisk hänsyn tas (prop. 2013/14:191, bet. 2013/14:MJU7). Enligt nationella förvaltningsplan för varg är ett av de fyra delmålen med vargförvaltningen att minska omfattningen av de skador som uppstår till följd av förekomsten av rovdjur. Skador ska i första hand förebyggas och i andra hand ersättas. I budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 20) redovisar regeringen att täta eller stora viltstammar fortsätter att medföra skador inom såväl skogs- som jordbruk samt orsakar olyckor på väg och på spårbunden trafik. Ersättning för skador erhålls från anslaget 1:7 Ersättning för viltskador m.m. Enligt viltskadestatistik från SLU betalades ut i stöd till åtgärder som förebygger skador av fredat vilt och i ersättning för sådana skador. Ersättning för förekomst av rovdjur inom renskötselområdet erhålls från anslaget 1:22 Främjande av rennäringen m.m. betalades ut i rovdjursersättning samt till förebyggande åtgärder inom rennäringen. Klimat- och miljöminister svarade bl.a. följande på en skriftlig fråga (fr. 2021/22:502): Regeringen har beslutat att bidrag lämnas till av kostnaden för förebyggande åtgärder, till exempel rovdjursavvisande stängsel och ersättning för skador orsakade av rovdjur, och även för sekundära konsekvenser för lantbrukare och tamdjur efter rovdjursangrepp. Det ska vara möjligt för människor att leva, bo och verka i sina gröna näringar på landsbygden. Regeringen arbetar kontinuerligt med åtgärder för att uppfylla mål om rovdjurspolitiken, om livsmedelsstrategin och om skyddet av den biologiska mångfalden samt våra EU-rättsliga åtaganden på detta område. Det handlar inte om att värdera dessa mål mot varandra utan att arbeta med att uppnå samtliga de mål som slagit fast och de krav som ställer på . Enligt viltskadeförordningen får lämna bidrag till åtgärder för att förebygga viltskador och för att ersätta viltskador på annat än ren, fisk och fiskeredskap. Ersättning för skador får lämnas om det är uppenbart oskäligt att den skadelidande själv ska svara för de kostnader som skadan gett upphov till (1 och 11 §§). gällde enligt 11 a § viltskadeförordningen att bidrag enligt 11 § samma förordning fick lämnas med högst av de stödberättigade kostnaderna. Regeringen beslutade att paragrafen skulle upphöra att gälla . Beslutet innebär att nu kan besluta om att ge stöd av den faktiska kostnaden som fredat vilt orsakar. Enligt förordningen (2017:1254) om statligt stöd av mindre betydelse inom jordbrukssektorn för viltskador och förebyggande av viltskador ges stöd till företag som är verksamma inom primärproduktion av jordbruksprodukter för åtgärder för att förebygga viltskador på annat än ren, fisk och fiskeredskap och för ersättning för sådana skador (2 §). Av föreskrifter (NFS 2018:5) om bidrag och ersättning för viltskador framgår att länsstyrelserna får använda viltskadeanslaget till att vidta åtgärder som är avsedda att förebygga viltskador som kan orsakas av fredat vilt samt att ersättning får betalas ut för viltskador som orsakats av fredat vilt. Fredat vilt definieras i föreskrifterna som annat vilt än klövvilt (3 och 4 §§). Enligt 11 § gäller för företag som är verksamma inom primär jordbruksproduktion att bidrag för förebyggande åtgärder endast får ges för investeringar. Ersättning får dock, utöver vad som anges i 11 §, även ges för underhåll av rovdjursavvisande stängsel samt kostnader, inbegripet arbetstid, för förebyggande åtgärder i samband med rovdjursangrepp bl.a. för underhåll av rovdjursavvisande stängsel, för att flytta djur till mindre skadeutsatta beten, för att stalla in djur än planerat och för att bevaka djur (13 §). När det gäller företag verksamma inom primär jordbruksproduktion gäller vidare enligt 31 § att får lämna ersättning endast för följande direkta kostnader: materiella skador på jordbruksbyggnader, jordbruksmaskiner och lager, inklusive arbete med reparation. får vidare enligt samma paragraf lämna ersättning endast för följande indirekta kostnader: veterinärkostnader för behandling av skadade djur medicin ordinerad av veterinär arbetskostnader i samband med sökandet efter saknade djur. I 34 § anges vidare att stöd enligt 2 § förordningen om statligt stöd av mindre betydelse inom jordbrukssektorn för viltskador och förebyggande av viltskador, utöver vad som anges i 31 §, får lämnas till företag verksamma inom primär jordbruksproduktion för kostnader i samband med viltskada, inbegripet arbetstid, för följande: hemtagning av djur efter angrepp egenvård av skadade djur värdeminskning på skadade djur avlivning av djur med anledning av angreppet extrakostnader för inköp av foder med anledning av viltskador transport av kadaver till destruktionsanläggning och destruktion merarbete för sortering av skadad gröda omsådd av skadad gröda. Vidare kan noteras att regeringen har lämnat ett förslag till strategisk plan för den gemensamma jordbrukspolitiken 2023–2027 till kommissionen för granskning. Arbetet med att skapa ett enklare stödsystem och regelverk samt åstadkomma en mer fokuserad politik har lett till att vissa av dagens stödformer kommer att hanteras nationellt i stället för att ingå i den strategiska planen; det rör bl.a. stöd till rovdjursavvisande stängsel. Tack vare en framgångsrik rovdjurspolitik har våra fem stora rovdjur – björn, varg, lodjur, järv och kungsörn – gynnsam bevarandestatus i . En ökad rovdjursstam, som etablerar sig i fler områden, ökar dock konflikterna med människan. Detta är bakgrunden till den nuvarande rovdjurspolitiken som togs fram 2013 och vars målsättning är att de svenska rovdjuren ska kunna uppnå och bibehålla gynnsam bevarandestatus enligt art- och habitatdirektivet, som tamdjurshållning inte påtagligt försvåras och socioekonomisk hänsyn tas. beslutade i samband med att rovdjurspolitiken antogs 2013 att vargens referensvärde för gynnsam bevarandestatus ska vara 170–270 individer för att uppnå minsta livskraftiga population. Beslutet byggde på analys och art- och habitatdirektivet, som styr riktlinjerna för förvaltningen av vargen. redovisade inför riksdagsbeslutet en analys om att minsta livskraftiga vargpopulation i och är minst 100 individer. Analysen gjordes utifrån EU-kriterierna för referensvärdet för gynnsam bevarandestatus. Det är enligt utskottets mening avgörande för vargförvaltningens legitimitet att beslut om vargstammens storlek efterlevs i praktiken. En rovdjurspolitik som kan accepteras av de som lever och verkar inom vargrevir är en förutsättning för att vi ska kunna ha en levande landsbygd. Utskottet anser därför att den beslutade rovdjurspolitiken fortsatt ska ligga fast. Riksdagsbeslutet om referensnivå för vargstammen ska därmed ligga till grund för förvaltning av vargen. Under rådande omständigheter, med en mer förtätad vargpopulation i landet, bör referensvärdet ligga i det nedre spannet om 170 individer. Eftersom den svenska vargstammen ingår i den s.k. skandinaviska populationen och denna population rör sig över gränsen mellan och bör vargstammens storlek även samordnas med . En utgångspunkt bör vara att den skandinaviska vargstammen inte ska överstiga 230 individer, där tar ansvar för sin del enligt vad som anförts ovan om referensvärdet för vargstammen. En stark lokal förvaltning av rovdjur medför bättre förutsättningar att uppnå balans mellan upprätthållandet av en gynnsam bevarandestatus och hänsynen till de som bor och verkar på landsbygden. Eftersom vargstammen varierar över landet behöver förvaltningen av varg vara lokalt anpassad. Utskottet anser därför att det bör tas fram regionala förvaltningsplaner för att reglera antalet vargar på regional nivå. Det som utskottet anför om referensvärdet för varg och regionala förvaltningsplaner bör tillkännage för regeringen. Därmed tillstyrker utskottet motionerna 2021/22:3429 (M) yrkandena 14 och 15 och 2021/22:3877 (KD) yrkande 14 och tillstyrker delvis motionerna 2021/22:1890 (M), 2021/22:2656 (M), 2021/22:2661 (M) och 2021/22:2939 (M) yrkande 2. Som utskottet nämnt ovan ingår den svenska vargen i den s.k. skandinaviska populationen, dvs. varg som lever i och . Eftersom det finns en gränsöverskridande vargpopulation vore det naturligt med ett samarbete och en gemensam förvaltning av den skandinaviska vargstammen. Det bör därför utarbetas en skandinavisk samförvaltningsplan för varg. Planen bör präglas av såväl ekosystemansatsen som försiktighetsprincipen. Förvaltningen ska vara adaptiv, där verifierade data inhämtas och analyseras systematiskt kopplat till samverkan mellan varg, människa och miljö. Den gemensamma förvaltningsplanen, med mål och åtgärder, bör följas upp löpande och revideras allteftersom stammen utvecklas. Regeringen bör därför undersöka möjligheterna till och förutsättningarna för en genomgripande samförvaltning med och verka för att det tas fram en gemensam förvaltningsplan för den skandinaviska vargstammen. Detta bör tillkännage för regeringen. Därmed tillstyrker utskottet motionerna 2021/22:3438 (M) yrkande 17 och 2021/22:3877 (KD) yrkande 20 och tillstyrker delvis motion 2021/22:1012 (S) yrkande 2. Det är viktigt att skyddsjakt fungerar när djur skadas av rovdjur. Det är dock även viktigt att regelverket för skyddsjakt säkerställer att det är just det djur som orsakat skadan som jagas. Enligt jaktförordningen ska det därför i beslut om skyddsjakt bl.a. anges vilken tid och vilket område som avses. Av riktlinjer framgår att jakten bör få bedrivas så länge problemet kan förutses kvarstå och att jakttiden kan förlängas om skadorna fortsätter eller förväntas fortsätta och det skadegörande djuret är kvar i området vid jakttidens slut. Utskottet anser därmed att det inte finns skäl att vidta någon åtgärd med anledning av motion 2021/22:2939 (M) yrkande 5. När det gäller frågan om länsstyrelsernas tillsynsarbete noterar utskottet att länsstyrelserna är ansvariga tillsynsmyndigheter för bl.a. artskyddsfrågor. Utskottet förutsätter att länsstyrelserna följer gällande lagstiftning och samråder med andra berörda myndigheter i sitt arbete med tillsyn över artskyddsfrågor liksom i andra frågor. Motion 2021/22:1895 (M) avstyrks därmed. Ett av delmålen med vargförvaltningen är att minska omfattningen av de skador som uppstår till följd av förekomsten av rovdjur. Detta är en förutsättning för att det ska vara möjligt att leva, bo och verka i de gröna näringarna på landsbygden. Utskottet konstaterar att regeringen har vidtagit flera åtgärder för att minska förekomsten av rovdjursangrepp och de ekonomiska konsekvenserna av dessa. Regeringen har bl.a. beslutat att bidrag kan lämnas till av kostnaden för förebyggande åtgärder och ersättning för skador orsakade av rovdjur, inklusive för indirekta kostnader. Utskottet noterar även att det är möjligt att få ersättning för veterinärkostnader. Mot bakgrund av det nu anförda anser utskottet att motion 2021/22:4080 (MP) yrkandena 1–4 kan lämnas utan åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om skydd av områden, skyddade områden, tätortsnära natur och skötsel av skyddade områden. Jämför reservation 22 (V), 23 (L), 24 (V, MP), 25 (V), 26 (L) och 27 (MP). I partimotion 2021/22:3279 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 10 anförs att bör anta en målsättning om att av skogsmarken långsiktigt ska skyddas i ekologiskt sammanhängande nätverk med avseende på naturtyp och geografisk utbredning. m.fl. (L) framhåller i kommittémotion 2021/22:3981 yrkande 4 att behovet av sammanhängande habitat med stor geografisk utsträckning, inom vilka arter kan röra sig och sprida sig, har ökat och kommer att öka än mer i takt med att klimatförändringarnas konsekvenser blir mer kännbara. som den mest värdefulla naturen måste skyddas, t.ex. genom naturreservat och nationalparker, behövs därför ett skydd av mellanliggande områden som inte har lika höga naturvärden, för att skapa sammanhängande områden. Enligt partimotion 2021/22:3279 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 35 bör regeringen i enlighet med Miljömålsberedningens förslag besluta om ett etappmål för skydd av områden och s.k. andra effektiva områdesbaserade skyddsåtgärder (OECM). Motionärerna framhåller att det fortsättningsvis kommer att behövas ett särskilt etappmål för att få till ett nätverk av skyddade områden och det behöver förtydligas i vilken omfattning skyddet ska gälla. I motion 2021/22:3406 av och (båda MP) yrkande 1 anförs att regeringen skyndsamt bör arbeta för att skydda mer hav, i och i världen. Motionärerna framhåller att vi måste öka takten och skydda mer av våra hav. Enligt EU:s nya strategi för biologisk mångfald ska av europeiska hav vara skyddade till av dessa ska ha strikt skydd. Liknande målsättningar diskuteras internationellt. Detta överensstämmer med Miljömålsberedningens förslag och vi behöver agera skyndsamt för att genomföra dessa. I partimotion 2021/22:3279 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 14 anförs att regeringen bör anta ett etappmål för skydd av tätortsnära natur. Motionärerna framhåller att skogen på de flesta håll i landet är vår viktigaste friluftsmiljö och att människor trivs i skogar där man ser stor variation i struktur, trädslag och ålder. Tillgång till tätortsnära natur har också en positiv påverkan på folkhälsan. Enligt kommittémotion 2021/22:3981 av m.fl. (L) yrkande 11 bör skogens ekosystemtjänster skyddas genom inrättande av naturreservat och skyddande av tätortsnära skogar. Motionärerna framhåller att naturreservat skapar möjligheter att värna skogens ekosystemtjänster och att skyddade tätortsnära skogar kan fylla en mycket viktig funktion. Naturreservat kan även mildra konsekvenserna av klimatförändringarna. Markanvändningens betydelse för biologisk mångfald bör även omfatta tätortsnära natur. I motion 2021/22:2268 av (L) yrkande 3 framhålls att gröna kilar bör säkerställas och utvecklas så att de inte fragmenteras och bryts upp i flera separata delar. Motionären framhåller att de gröna kilarna är viktiga i storstadsregionerna. Närheten till natur, vatten och grönområden har en avgörande betydelse för attraktiviteten och att utveckla natur- och rekreationsområden skapar mervärden för människor som det bidrar till hållbara ekosystem. (L) anför i motion 2021/22:2300 yrkande 1 att tätortsnära skog i bör skyddas. Motionären framhåller att naturreservat kan användas för att skydda den mest värdefulla naturen men även bidra till det rörliga friluftslivet och folkhälsan. Naturreservat i tätbebyggda områden har ett betydande värde för folkhälsan genom att ge invånarna möjlighet till rekreation och träning i sin närmiljö. I motion 2021/22:4067 av (MP) yrkande 5 anförs att det är viktigt att bevara och skydda tätortsnära natur. Motionären framhåller att tillgången till natur är beroende av att det finns natur nära bostad och skola. Skötsel av skyddade områden I motion 2021/22:3166 av (M) yrkande 3 framhålls att regeringens fokus på att skydda fler och större områden har lett till att skötseln av skyddade områden har negligerats. Motionären framhåller att anslaget 1:14 Skydd av värdefull natur är betydligt större än anslaget 1:3 Åtgärder för värdefull natur. Regeringen bör därför i arbetet med nästa budgetproposition pröva möjligheten att vid behov använda medel från anslaget 1:14 för skötsel av värdefull natur. Ett av etappmålen inom miljömålssystemet innebär att av land- och sötvattensområden samt av områden till ska vara skyddade eller bevarade på olika sätt. Detta ska ske genom skydd eller annat bevarande av områden som har särskild betydelse för biologisk mångfald och ekosystemtjänster. Bevarandet ska ske med ekologiskt representativa och väl förbundna system där reservat, andra effektiva områdesskyddsåtgärder eller miljöanpassat brukande ingår. I budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 20) redovisar regeringen att av land- och sötvattensområdena och av de områdena var formellt skyddade . Regeringen redovisar vidare att arealen formellt skyddade skogar nedan fjällnära skog ökade med produktiv skogsmark och frivilliga avsättningar ökade med ca –2020. Regeringen bedömer dock att etappmålet för skydd av områden inte har uppnåtts och att det behövs ett kompletterat och förstärkt skyddsarbete och en kunskapsuppbyggnad om värdefull natur för att hitta representativt utvalda områden som bildar ett ekologiskt representativt, sammanhängande och funktionellt nätverk av skyddade områden. Brist på kunskap innebär en risk för negativ påverkan vid brukande. Etappmålets delar om skydd av areal samt kvalitetskriterier för skog och våtmarker har inte kunnat tillgodoses med befintliga styrmedel. För värdefulla skogar har varken arealmålet för formellt skyddade eller frivilliga avsättningar uppnåtts och de frivilliga avsättningarna har oklar varaktighet och kvalitet. Stärkta ekologiska samband i landskapet har motverkats, dels på grund av att betydande arealer skogar med höga naturvärden har avverkats, dels på grund av att andelen hänsynskrävande biotoper som påverkats negativt av skogsbruk –uppgick till . Av budgetpropositionen framgår vidare att staten formellt skyddat totalt produktiv skogsmark som naturreservat och biotopskydd. Länsstyrelserna har skyddat som naturreservat med medel från anslaget 1:14 Skydd av värdefull natur och som biotopskydd med medel från anslaget 1:2 Insatser för skogsbruket inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Staten har också skyddat ca produktiv skogsmark som naturvårdsavtal. Som framgått tidigare i detta betänkande pågår förhandlingar om ett nytt globalt ramverk för biologisk mångfald inom konventionen om biologisk mångfald. Bland annat diskuteras ett mål om att se till att av jordens land och hav skyddas genom ekologiskt representativa och sammanhängande skyddade områden och andra effektiva områdesbaserade åtgärder. har haft flera uppdrag som rör genomförandet av konventionen om biologisk mångfald. Bland annat rapporterade ett uppdrag om att redovisa hur ett aktivt deltagande från berörda samhällssektorer kan säkerställas vid genomförande av det nya ramverket för konventionen om biologisk mångfald (NV-00198-21). I redovisningen redogör bl.a. för att parterna till konventionen om biologisk mångfald ska ta fram en nationell plan för genomförande av konventionen. nationella plan för biologisk mångfald består av strategin för biologisk mångfald och ekosystemtjänster som beslutades av 2014 (prop. 2013/14:141, bet. 2013/14:MJU27). Den nationella planen kommer sannolikt att behöva ses över när det nya ramverket inom konventionen är på plats. fick därefter i regleringsbrevet i uppdrag att ta fram förslag till en nationell strategi och handlingsplan kopplat till konventionen om biologisk mångfald med utgångspunkt i det globala ramverk som förväntas beslutas på partsmötet . Uppdraget ska redovisas . Kommissionen presenterade sin EU-strategi för biologisk mångfald 2030 (COM(2020) 380) som en central del av den europeiska gröna given (COM(2019) 640). Strategin avspeglar kommissionens ambition att visa ledarskap i de pågående förhandlingarna om det nya ramverket inom konventionen om biologisk mångfald. Strategin beskriver mål och åtgärder för att skydda och återställa naturen i den europeiska unionen genom att utvidga nätverket av skyddade områden och utarbeta en plan för återställande av natur och restaurering av ekosystem på land och i havet. Strategin anger centrala åtaganden till då biologiska mångfald ska vara på väg att återhämta sig till nytta för människor, planeten, klimatet och ekonomin. Enligt strategin är de viktigaste målen att inrätta skyddade områden som täcker av EU:s land- och havsområden och utöka täckningen för befintliga Natura 2000-områden. Regeringen har överlagt med utskottet om förslaget (prot. 2020/21:6) och lämnade vid överläggningen bl.a. följande ståndpunkt när det gäller mål för områdesskydd: