bet · H901NU15 · 2022-03-29 00:00:00 — 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkandena 70 och 71. Vi har i en tidigare reservation lyft fram en del av biogasens fördelar. Här vill vi ytterligare understryka att har en outnyttjad potential för framställning av metan (biogas) från olika avfallsprodukter såsom avloppsslam, matrester, slaktavfall, stallgödsel och annan biomassa. Biogasen har dessutom ett brett användningsområde och kan användas till både el- och värmeproduktion, men eftersom den även fungerar utmärkt som fordonsbränsle är den extra intressant. Utöver att den svenskproducerade biogasen måste få likvärdiga förutsättningar för att kunna konkurrera med sådan importerad biogas som har fått produktionsstöd, vill vi framhålla betydelsen av att producenterna kan ansluta sig till gasnätet. Sådana anslutningar finns på vissa håll, men eftersom gasnätet är begränsat till de sydvästra delarna av finns det enligt vår uppfattning skäl för regeringen att verka för en utbyggnad av gasnätet. Primärt bör målsättningen vara att nätet når ut till de jordbruksintensiva regionerna, där potentialen att utnyttja stallgödsel för biogasproduktion är stor. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vissa övriga frågor om energigaser och elektrobränslen, punkt 22 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4195 av m.fl. (KD) yrkande 23 och 2021/22:2390 av m.fl. (SD) yrkande 19 och 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkandena 70 och 71. Naturgas är den största energigasen i . Den distribueras via en rörledning från . En betydande del av den importerade naturgasen används inom industrin, men den är också viktig vid produktion av el och fjärrvärme. Cirka två tredjedelar av naturgasen i används i industrin och resterande i kraft- och fjärrvärme, övriga näringar och bostäder. Det svenska gasnätet har dock en tämligen begränsad geografisk räckvidd, vilket gör att naturgas inte svarar för mer än av energitillförseln i landet och att gasen främst används i . Att de nordiska och europeiska energimarknaderna blir alltmer integrerade gör dock att påverkas av vad som händer på den europeiska naturgasmarknaden. har en inflytelserik position på den marknaden och deras agerande påverkar därför marknadsförutsättningarna, vilket i sin tur kan få konsekvenser för marknaderna för andra energislag, t.ex. marknaden för el. Naturgasen kan komma att spela en betydelsefull roll när det gäller att ersätta stora delar av den europeiska användningen av olja och kol. kan detta innebära att hamnar i en än starkare beroendeställning i förhållande till . Av det skälet ser jag med oro på gasledningen Nord Stream som går från till genom . I stället för att satsa på ett sådant projekt bör det beslutas om en bortre parentes för användningen av detta fossila energislag. Att är på väg att öka sitt naturgasberoende är mycket olyckligt och går helt på tvärs med vad som har överenskommits inom ramen för . Enligt min uppfattning bör verka för att det upprättas en avvecklingsplan i för deras naturgasanvändning inklusive för den infrastruktur som är kopplad till Nord Stream 1 och 2. bör även sträva efter att öka exporten av fossilfri el till vårt södra grannland. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vissa övriga frågor om energigaser och elektrobränslen, punkt 22 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkandena 70 och 71 samt 2021/22:2390 av m.fl. (SD) yrkande 19 och 2021/22:4195 av m.fl. (KD) yrkande 23. Omställningen av det svenska energisystemet kommer att präglas av en betydande elektrifiering, där fossila bränslen ersätts av fossilfri el inte minst inom transport- och industrisektorerna, där beroendet av olja, gas och kol alltjämt är för högt. Vatten- och kärnkraft anser jag bör vara basen i det framtida energisystemet, men förnybara kraftslag som vind- och solkraft kommer också att vara viktiga, liksom biobränslen. Biobränslen har exempelvis en viktig roll att spela för att ersätta fossila bränslen i sektorer som inte är rationella att elektrifiera. De behövs också som en övergångslösning medan elektrifieringen genomförs. Styrkan i att använda biobränslen är att de ofta tämligen enkelt kan ersätta fossila bränslen i t.ex. förbränningsmotorer eller som råvara för industrin. Den stora dominansen av förbränningsmotorer i fordon och maskiner gör dock att det kommer att dröja länge, vara dyrt och ha stor påverkan på klimatet och miljön innan alla motorer är utbytta. Därför måste fossila bränslen inklusive bensin, diesel, flygfotogen, gasol och flytande fossilgas (LNG) bytas ut mot fossilfria alternativ. Det finns redan flera lämpliga biodrivmedel, men för att fasa ut dagens mycket stora volymer fossila drivmedel kommer det att behövas syntetiskt framställda flytande kolväten. Dessa kan tillverkas av infångad koldioxid och vätgas. Tillverkningsprocessen är energikrävande och kapitalintensiv, vilket talar för att bränslet till de kvarvarande förbränningsmotorerna kommer att bli dyrare när de petroleumbaserade produkterna fasas ut. För underlätta framväxten av en produktion av s.k. elektrobränslen anser jag att sådana bränslen som har framställts med hjälp av fossilfria energislag ska jämställas med hållbart framställda förnybara bränslen i svenska lagar och regelverk. Vidare anser jag att linje ska vara att elektrobränslen framställda med fossilfria energislag ska jämställas med hållbart framställda förnybara bränslen i EU-lagstiftningen. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Energieffektivisering, punkt 23 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2390 av m.fl. (SD) yrkande 23 och 2021/22:3277 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 23 och 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkandena 44, 45 och 47. Vi anser att energieffektivisering har en betydande potential inom transportsektorn, industrin och den offentliga sektorn. Denna potential måste tas till vara. Effektiv användning av energi är ofta samhällsekonomiskt lönsamt, bl.a. eftersom det ofta är billigare att hushålla med energi genom att använda den mer effektivt än att öka elproduktionen. Dessutom är miljöeffekten större när utsläpp minskas till följd av ett lägre energibehov än när den uppnås genom att produktionen görs renare. Ur ett resurs- och konkurrensperspektiv ser vi det som en självklarhet att använda resurserna på ett så effektivt sätt som möjligt, och ett sådant agerande innebär också en konkurrensfördel. För den energiintensiva svenska basindustrin har energieffektivisering stor potential att resultera i betydande kostnadsbesparingar och därmed även i att konkurrenskraften stärks. Vi vill även understryka vikten av att energieffektiv verksamhet eftersträvas inom den offentliga sektorn. Detta kan exempelvis uppnås genom upphandling av ny, innovativ och energieffektiv teknik inom alla led, från produktion till slutanvändning. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Energieffektivisering, punkt 23 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3277 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 23 och 2021/22:2390 av m.fl. (SD) yrkande 23 och 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkandena 44, 45 och 47. Klimatkrisen är akut och en ödesfråga för mänskligheten. Ett ständigt överutnyttjande av naturens resurser leder till kraftig utarmning av den biologiska mångfalden och klimatskadliga utsläpp av växthusgaser. För att ska nå de målsättningar som är knutna till det klimatpolitiska ramverket och ambition om en begränsning av den globala temperaturhöjningen till krävs det ett åtgärdspaket med omfattande investeringar och styrmedel som innebär en kraftig politisk kursändring. Politiken kan och måste ställa krav på att industrin och andra näringar ställer om, och staten måste bidra med massiva satsningar som ligger i linje med den senaste forskningen och som bygger på solidaritet med framtida generationer och andra delar av världen. Det går inte att överlåta framtiden till marknadskrafternas godtycke eftersom framtiden tillhör oss alla. Som ett led i omställningen vill jag se en hållbar energiförsörjning som klarar att möta klimatutmaningen såväl som leveranssäkerheten. Med satsningar på förnybar energi, energieffektiv teknik och energieffektivisering kan ställa om till en hållbar produktion och användning av energi. Energieffektivisering är alltså en viktig komponent för att uppnå en hållbar energiförsörjning. Investeringar i energieffektivisering är dessutom ofta mycket lönsamma. Trots det uppkommer sådan energieffektivisering sällan av sig själv. Utöver att minskad eller effektivare energianvändning leder till lägre kostnader kan det finns behov av att minska efterfrågetrycket på biomassa. Tillgången till biomassa är begränsad och för att minska efterfrågan bör åtgärder vidtas för att öka energieffektiviteten. Jag anser därför att regeringen bör införa styrmedel för en ökad energieffektivitet i skogsindustrin, fjärrvärmesektorn och transportsektorn för att därigenom hushålla med den begränsade tillgången till biomassa. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Energieffektivisering, punkt 23 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkandena 44, 45 och 47 samt 2021/22:2390 av m.fl. (SD) yrkande 23 och 2021/22:3277 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 23. För att vara i linje med måste utsläppen från energisystem vara nära noll . För att ställa om energisystemet måste politiken rikta in sig på att fasa ut alla fossila bränslen och bygga ut de förnybara energikällorna, på att minska och effektivisera energianvändningen, på att öka flexibiliteten i elsystemet samt på investeringar i elnätet. I det här sammanhanget vill jag påminna om att den mest miljövänliga kilowattimmen är den som inte produceras. Jag anser att det finns en stor potential att minska och effektivisera energianvändningen inom alla samhällssektorer, men att denna potential inte tas till vara i tillräckligt stor utsträckning. Därför behöver incitamenten stärkas och politiken förtydligas. Enligt min uppfattning bör regeringen främja energieffektivisering även fortsättningsvis, bl.a. genom att införa en kvotplikt för den elintensiva svenska industrin. Det bör även inrättas en energieffektiviseringsfond för industrin, där företag kan ansöka om stöd för energieffektivisering. Fonden kan finansieras genom en kvotplikt eller en avgift. För att styra från de mest energi- och resurseffektiva produkterna och till de minst energi- och resurseffektiva bör det även införas ett s.k. bonus malus-system som gör energisnåla varor billigare och energislösande dyrare. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Strategi för fjärrvärme och kraftvärme, punkt 24 (S, V, L) av (S), (S), (S), (V), (S), (L) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24 borde ha följande lydelse: 2021/22:2390 av m.fl. (SD) yrkande 13, 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkande 91, 2021/22:3688 av m.fl. (M) yrkande 27, 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 39 och 2021/22:4195 av m.fl. (KD) yrkande 25. I flera motioner efterfrågas en strategi för kraft- och fjärrvärme. Vi delar motionärernas uppfattning om att en hållbar fjärr- och kraftvärmeproduktion är viktiga delar i energisystemet och betydelsefulla pusselbitar i omställningen av detta system. Mot den bakgrunden ser vi positivt på att regeringen i den elektrifieringsstrategi som presenterades meddelade avsikten att ta ett helhetsgrepp om fjärr- och kraftvärmens långsiktiga roll i det framtida hållbara energisystemet och att även ta fram en fjärr- och kraftvärmestrategi inom ramen för detta arbete. Med hänvisning till det anförda anser vi att det helt saknas skäl för att uttala sig till förmån för att en sådan strategi ska tas fram i linje med vad som efterfrågas i de aktuella motionerna. Motionsyrkandena bör därmed kunna anses vara tillgodosedda. Därmed avstyrks motionsyrkandena. Vissa övriga frågor om värme och kraftvärme, punkt 25 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3431 av m.fl. (M) yrkande 41 och 2021/22:3601 av (M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:4195 av m.fl. (KD) yrkande 29 och 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkandena 52 och 72. Vi anser att det är viktigt att skapa goda förutsättningar för ett resurseffektivt samhälle. Det finns många fördelar ur både ett miljömässigt och ett ekonomiskt perspektiv med att återvinna mer och fler material samt att optimera användningen av de resurser som finns. Trots ett ökat fokus på återanvändning och återvinning är det oundvikligt att det uppkommer olika typer av avfall som måste tas till vara på något annat sätt. Energiåtervinning är det näst sista steget i den s.k. avfallstrappan. Många kommuner har byggt kraftvärmeverk för att kunna dra nytta av hushållens sopor, biobränsle och annat avfall och därigenom bidra till att avgifta kretsloppen som det omgivande samhället förses med nyttigheter i form av värme, kyla och el. Vid vissa kraftvärmeverk prövas även koldioxidinfångning med hjälp av s.k. CCS-teknik, vilket t.o.m. kan resultera i negativa utsläpp. Vi är positiva till ökade satsningar på CCS och bio-CCS-teknik samt menar att kraftvärmeverken måste värnas. Skattepålagor som äventyrar dessa aktörers ekonomiska bärkraft måste analyseras både ur ett miljöperspektiv och ur ett samhällsekonomiskt perspektiv. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vissa övriga frågor om värme och kraftvärme, punkt 25 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4195 av m.fl. (KD) yrkande 29 och 2021/22:3431 av m.fl. (M) yrkande 41, 2021/22:3601 av (M) yrkandena 1 och 2 samt 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkandena 52 och 72. På våra breddgrader utgör uppvärmning en stor del av energibehovet, vilket gör geoenergi till en mycket lämplig energiform. Dessutom har förnybar geoenergi den fördelen att den inte är lokalt begränsad eftersom förutsättningar finns överallt i landet. Geoenergi utvinns redan i stor utsträckning i från mark, vattendrag eller mer ytliga borrhål i berggrunden, inte minst för uppvärmning av småhus med hjälp av värmepumpar. Geotermisk energi är värme som bildas vid radioaktivt sönderfall av vissa tyngre grundämnen i jordens inre. I har geotermi bara utnyttjats i begränsad omfattning. Geotermisk energi passar dock utmärkt i storskaliga fjärr- och kraftvärmesystem. Man kan använda geotermi för både uppvärmning och elproduktion, beroende på den temperatur som grundvattnet har på det aktuella djupet i berggrunden. För att uppnå klimatmålen krävs en ökad användning av fossilfria energislag och här kan geoenergin utgöra en viktig del. Jag ser mycket positivt på de försök med att utvinna geotermisk energi som pågår i och som bl.a. bekostas av . Detta är väl använda medel för att främja utvecklingen av ny fossilfri teknik som förhoppningsvis kan visa sig vara livskraftig och stå på egna ben utan stöd eller andra subventioner. Jag ser det som angeläget att geoenergin förs fram som en viktig del i landets utveckling till ett än mer hållbart energisystem. Det finns dock ett fortsatt behov av forskning och utveckling innan geotermins potential kan tas till vara. I sammanhanget kan man lyfta fram områden med nedlagda kärnkraftsreaktorer i som intressanta platser. Mycket av den infrastruktur som djupgeotermin behöver finns redan på plats där och en sådan användning förtjänar att utredas närmare. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vissa övriga frågor om värme och kraftvärme, punkt 25 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkandena 52 och 72 samt 2021/22:3431 av m.fl. (M) yrkande 41, 2021/22:3601 av (M) yrkandena 1 och 2 samt 2021/22:4195 av m.fl. (KD) yrkande 29. Inom många industriella processer är det nödvändigt med uppvärmning. Det finns dock en risk för att olämpligt utformade styrmedel gör att exempelvis biomassa används som bränsle för uppvärmning i stället för att användas för att tillverka produkter med ett högre förädlingsvärde. Jag vill betona vikten av att subventioner utformas så att den begränsade biobränsleresursen styrs till verksamheter där den har ett högt förädlingsvärde och där kol kan bindas in som möjligt. Mot den bakgrunden anser jag att fossila bränslen för processvärmeändamål ska fasas ut och att staten ska underlätta en övergång till biobränslen, nukleär värme eller andra fossilfria alternativ. När det gäller uppvärmning kan jag också konstatera att den svenska fjärrvärmen är näst intill fossilfri. Det används dock fortfarande en del fossila bränslen i de svenska fjärrvärmeanläggningarna. Detta är inte bra och därför måste kol, gas, olja och det enda inhemska fossila bränslet i – torven – fasas ut. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Forskningsreaktor, punkt 26 (M, SD, KD) av (M), (SD), (M), (SD), (KD), (SD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 26 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2390 av m.fl. (SD) yrkande 33, 2021/22:2843 av och Kopparklint (båda M), 2021/22:3688 av m.fl. (M) yrkande 9, 2021/22:4030 av m.fl. (M) yrkande 39 och 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 131. Vi har tidigare i detta betänkande klargjort att vi anser att kärnkraften kommer att behöva spela en central roll i det framtida svenska energisystemet. Kärnkraftens förmåga att tillhandahålla stabil baskraft och nödvändiga systemtjänster kommer inte att kunna ersättas med förnybar kraftproduktion. Efter många års försummelser när det gäller kärnteknisk forskning och utveckling ses äntligen en liten ljusning i och med den satsning på att etablera en mindre reaktor vid som är med och finansierar. Vid denna reaktor kommer nya kärntekniska lösningar att kunna demonstreras. Oavsett den beskrivna satsningen anser vi att det fortfarande finns ett behov av att satsa på nästa generations kärnkraft. Forskningsområdet är brett, och större kunskap om hur avfall från dagens kärnkraft kan återanvändas som kärnbränsle med hjälp av ny teknik bör eftersträvas. Mer kärnteknisk forskning kommer också att bidra till att vidmakthålla en sådan kärnteknisk grundkompetens som behövs såväl för driften av de befintliga reaktorerna som för en framgångsrik utveckling av nästa generations kärnkraft. Vi anser att regeringen bör ge ett tydligare uppdrag om att finansiera kärnkraftsforskning och att finansiera fler test- och demoanläggningar som kan utveckla nästa generations kärnkraft. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vissa övriga frågor om energiforskning, punkt 27 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 27 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3436 av m.fl. (M) yrkandena 41 och 42 samt 2021/22:3754 av m.fl. (M) yrkande 19 och 2021/22:439 av m.fl. (V) yrkande 2, 2021/22:1670 av (M) yrkande 11, 2021/22:1671 av (M) yrkande 6, 2021/22:2390 av m.fl. (SD) yrkande 18, 2021/22:2455 av m.fl. (SD) yrkandena 18 och 32, 2021/22:3879 av m.fl. (KD) yrkandena 68 och 70, 2021/22:4195 av m.fl. (KD) yrkande 34 och 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkandena 33 och 69. För att öka produktionen av biodrivmedel som t.ex. biobränslen, biogas och även vätgas anser vi att det behövs stöd till forskning, utveckling och investeringar i alternativa gröna bränslen för både transporter och för industrin. Kostnaderna för att utveckla och producera biobränslen och vätgas i är generellt högre än för fossila bränslen och motsvarande importerade produkter, och tekniken behöver därför utvecklas ytterligare för att stå sig i konkurrensen. Kommersiell flygtrafik drivs nästan uteslutande med fossila bränslen. Eftersom vi inte tror på en minskning i flygresandet är det angeläget med åtgärder för att minska flygets utsläpp av växthusgaser. Utvecklingen för att minska flygets klimatpåverkan går framåt, med bränsleeffektivare tekniker, biobränslen och elflyg. De klimatpåverkande utsläppen minskar både under flygningen och vid tillverkningen av planen. Flygbranschen måste dock ges förutsättningar att investera i ny teknik, effektivisering, modernisering, flygsätt och drivmedel. Vidare måste omställningen av hela flyget, inte bara nationellt utan också globalt, accelerera med hjälp av stöd till forskning om och utveckling av ny teknik. Vi vill att det införs ett teknikneutralt forskningsstöd för att reducera flygets utsläpp, och regeringen bör inom ramen för det övergripande arbetet med att göra flyget fossilfritt på ett mer systematiskt sätt än stötta sådan forskning som kan göra flygtrafiken fossilfri. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vissa övriga frågor om energiforskning, punkt 27 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 27 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2390 av m.fl. (SD) yrkande 18 och 2021/22:2455 av m.fl. (SD) yrkandena 18 och 32 samt 2021/22:439 av m.fl. (V) yrkande 2, 2021/22:1670 av (M) yrkande 11, 2021/22:1671 av (M) yrkande 6, 2021/22:3436 av m.fl. (M) yrkandena 41 och 42, 2021/22:3754 av m.fl. (M) yrkande 19, 2021/22:3879 av m.fl. (KD) yrkandena 68 och 70, 2021/22:4195 av m.fl. (KD) yrkande 34 och 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkandena 33 och 69. Vi anser att ambitionen med energiforskningen ska vara att reducera beroende av fossila bränslen och att utveckla den inhemska energiindustrin. Det som på allvar skulle kunna åstadkomma sänkta utsläppsnivåer av klimatgaser menar vi är att och andra nationer lyckas konkurrera ut de fossila bränslena genom sådana teknikinnovationer – framför allt på området energiframställning – som sedan kan exporteras. Enligt vår uppfattning innebär högt ställda ambitioner att sänka utsläppen av klimatgaser – utan att dessa är kopplade till nya innovationer som kan stå på egna ben på en konkurrensutsatt marknad – höga kostnader och negativ påverkan på jobben och på välfärden både i och i övriga . och fokus måste därför riktas mot energiforskning, där målet är att nya energislag ska bli så billiga att de konkurrerar ut fossila bränslen. Dagens förnybara energislag håller sällan måttet för att klara vare sig ekonomiska, tekniska eller miljömässiga hållbarhetsmål, och så länge detta är fallet kommer fossila bränslen att vara den dominerande energin i världen, framför allt i länder som är på väg att resa sig ur fattigdom, med sikte på att uppnå levnadsförhållanden som mer liknar de i västvärlden. Vi efterfrågar därför ett större fokus på energiforskning och andra insatser för att åstadkomma teknisk utveckling för att minska beroendet av fossila bränslen .