bet · H901TU19 · 2022-06-14 00:00:00 — Regeringen har bl.a. tagit fram en nationell arbetsmiljöstrategi som innebär att målet är att ingen ska dö till följd av arbete. Det pågår ett mycket aktivt arbete vid de ansvariga myndigheterna för att på olika sätt öka trafiksäkerheten i anslutning till vägarbeten och utryckningar. Utskottet välkomnar särskilt att regeringen har gett i uppdrag att ta fram och genomföra en handlingsplan för ökad säkerhet i och runt arbetet på väg. En central del i handlingsplanen ska vara åtgärder för bättre hastighetsefterlevnad. Utskottet avser att fortsätta att följa utvecklingen av det som görs för att stärka säkerheten för personal som har vägen som sin arbetsplats. När det gäller motionen om skyddsanordningar vid vägarbeten kan utskottet konstatera att TMA-fordon är en typ av skyddsanordning som ofta används vid vägarbeten och servicearbeten, ofta med god effekt, men utskottet anser att det vore orimligt att ställa krav på att just sådana fordon alltid ska nyttjas. Utskottet menar att varje vägarbete i stället bör bedömas noga och att arbetsgivaren i varje situation ska säkerställa att arbetet på och vid vägen sker på ett säkert sätt. När det gäller frågan om straffskärpningar vid trafikbrott i samband med vägarbeten och utryckningar menar utskottet att överträdelser är något som bör ses i relation till omständigheterna på platsen, överträdelsens art m.m. och att detta vägs in i bedömningen när påföljden ska bestämmas. Utskottet vill även peka på att en promemoria om ett stärkt straffrättsligt skydd mot upprepad trafikbrottslighet m.m. har tagits fram och att ett utkast till lagrådsremiss bereds inom . Utskottet avser att även fortsättningsvis noga följa vilka eventuella åtgärder som kan komma att vidtas till följd av beredningsarbetet. I avvaktan på det fortsatta beredningsarbetet är utskottet inte berett att vidta någon åtgärd. Utskottet konstaterar att utryckningskörning med sirener och blåljus är en riskfylld verksamhet som kräver snabba beslut och stor koncentration. Utskottet vill därför även särskilt betona vikten av att förare av utryckningsfordon har kunskap om trafiksäkerhet och körteknik, och utskottet välkomnar de åtgärder som de olika huvudmännen inom utryckningsverksamheterna har vidtagit för att säkra att utryckningsförarna har de kunskaper som krävs för att kunna framföra fordonen på ett trafiksäkert sätt. Utskottet vill dock framhålla att det skulle kunna finnas fördelar med ytterligare samordning inom området och ser positivt på fortsatta initiativ för att främja gemensamma riktlinjer för utryckningsförare. Utskottet vill betona att detta är en viktig trafiksäkerhetsfråga och därmed en del av arbetet för att uppnå nollvisionen. Utskottet menar att det därför är viktigt att fortsätta att följa denna fråga. När det slutligen gäller motionsyrkandet om vägarbeten under dygnets alla timmar kan utskottet konstatera att det i vissa fall redan finns tidsrestriktioner för när vägarbeten genomförs med syftet att undvika onödiga köer. Utskottet utgår från att den behöriga myndigheten hanterar denna fråga och finner inga skäl att vidta någon åtgärd. Mot den bakgrunden avstyrker utskottet motionerna 2021/22:538 (M), 2021/22:810 (S), 2021/22:1295 (S), 2021/22:1558 (S), 2021/22:1568 (S), 2021/22:2015 (M), 2021/22:2618 (M), 2021/22:2863 (M) yrkandena 1–3, 2021/22:2968 (SD) yrkandena 73 och 74, 2021/22:3162 (M) och 2021/22:3757 (M) yrkande 25. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om trafiksäkerhet för motorcyklar. Utskottet betonar vikten av att öka säkerheten genom att både förebygga olyckor och lindra konsekvenserna av olyckor. Utskottet framhåller att åtgärder vidtas och utgår från att väghållarna använder den typ av räcke som bedöms vara bäst på respektive plats. Jämför reservation 20 (M, SD, KD). I kommittémotion 2021/22:3755 yrkande 13 pekar m.fl. (M) på behovet av att intensifiera arbetet med att förebygga olyckor på motorcyklar. Motionärerna menar att en utredning bör tillsättas som bl.a. ser över vägräckenas utformning och grus vid asfaltering. I kommittémotion 2021/22:2968 yrkande 38 understryker m.fl. (SD) vikten av att det tas hänsyn till motorcyklister vid planering av vägräcken. Motionärerna konstaterar att vajerräcken är dödsfällor för motorcyklister. I kommittémotion 2021/22:3878 yrkande 10 föreslår m.fl. (KD) att ska ta fram en åtgärdsplan för att byta ut vajerräcken mot traditionella moderna vägräcken. Motionärerna konstaterar att en av orsakerna till olyckor som leder till dödsfall eller allvarliga skador är vägräcken med vajer. I motion 2021/22:3518 yrkande 1 menar (C) att det krävs ett förtydligande av likabehandlingsprincipen i de regelverk som styr underhåll och utveckling på våra vägar, så att inte motorcyklister missgynnas. Motionären uppmärksammar bl.a. att mitträcken måste utformas på ett sådant sätt att de inte utgör en onödig fara för motorcyklister och att säkra sidoområden bör användas i stället för sidoräcken när det är lämpligt. fanns det enligt Motorcyklister () drygt 328 000 motorcyklar i trafik, vilka ägdes av 263 196 personer. har i samverkan med berörda organisationer arbetat fram en strategi för ökad säkerhet på motorcykel och moped. Målet med strategin var att visa hur antalet omkomna motorcyklister kan halveras och hur antalet mycket allvarligt skadade kunde minska till 2020. Syftet med den gemensamma strategin var att systematisera säkerhetsarbetet och därmed öka säkerheten på motorcykel. En ny gemensam inriktning för hållbart resande på motorcykel planeras . menar att det viktigaste för att öka motorcykeltrafikens säkerhet är att vidta åtgärder som förebygger olyckor, men det är också viktigt att lindra konsekvenserna om en olycka trots allt skulle inträffa. De prioriterade insatsområdena för ökad motorcykelsäkerhet är att öka andelen motorcyklister som håller hastighetsgränsen, minska extremt beteende på motorcykel, säkrare motorcyklar, säkrare vägar och gator samt ökat fokus på synbarhet och uppmärksamhet. har bl.a. infört ändringar i styrande dokument (VGU) som innebär ökade krav på räckens släthet och skydd mot underglidning av räcken på vissa platser, genomfört och utvärderat försök med underglidningsskydd på räcken och utvärderat möjligheten att eftermontera underglidningsskydd på befintliga räcken. Verket har vidare genomfört ett projekt om livscykelkostnader för olika typer av räcken samt risknivåer på olika vägtyper, systematiserat mätningar av mc-flöden i syfte att få fram ett bra planeringsunderlag, i samverkan med olika organisationer utvecklat en gemensam motorcykel- och mopedstrategi, inventerat vägräcken på det nationella stamvägnätet och påbörjat utbyte av gamla föråldrade vägräcken. har i samverkan med SMC sammanställt en beskrivning av motorcyklisternas särskilda behov som bör beaktas i samband med planering, utformning, byggande samt drift och underhåll. har därutöver utvecklat ett inriktningsdokument för väg- och broräcken, där motorcykeltrafiken beaktas på ett bättre sätt. standard för drifts- och underhållsåtgärder samt vägkonstruktionskraven har också höjts. Vidare har SMC utsett särskilda vägspanare som ska vara lokalt ansvariga för vägfrågor gentemot och kommunerna. har utsett regionala kontaktpersoner för mc och moped i syfte att bl.a. guida SMC:s vägspanare rätt i kontakter med . Kontaktpersonerna ska också sprida ny kunskap om motorcykel- och mopedfrågor i regionen samt göra planerarna medvetna om dessa trafikanters särskilda behov vid planering. uppger att antalet omkomna på motorcykel har minskat , men antalet omkomna varierar stort . omkom 30 motorcyklister. Av de som förolyckas är det ca 4–5 motorcyklister som omkommer i kollision med räcken. Lika många bilister omkommer i kollision med räcken. har åtagit sig att vidta riktade trafiksäkerhetsåtgärder inom det nationella stamvägnätet, genom bl.a. räckesåtgärder, för i storleksordningen –2022. uppger att alla räckestyper har sina fördelar och nackdelar för olika fordonstyper och att väghållarna använder den typ av räcke som bedöms vara bäst på respektive plats. Enligt finns det utredningar och krockprover som pekar på att räcken som är släta på trafiksidan och uppåt och inte medger risk för underglidning är bättre för oskyddade trafikanter såsom motorcyklister än räcken som har utstickande delar. slutrapporterade en undersökning av hur motorcykeltyp, underglidningsskydd och överglidningsskydd påverkar skaderisken hos motorcykelförare. –2015 genomförde krocktester med olika motorcyklar mot olika typer av stålräcken för att undersöka hur motorcykelns design samverkar med vägräckets utformning. Analysen visar att underglidningsskydd gör nytta även i en upprätt kollision, då underglidningsskyddet kan göra räckets undersida slätare och mjukare, vilket minskar risken för att framhjulet, andra mc-delar eller motorcyklistens ben trycks in i räcket. Krocktesterna visade också att i en upprätt kollision är det en stor risk att föraren fastnar i ovansidan eller baksidan av ett s.k. W-räcke och att ett skydd mot stolparna också är nödvändigt (s.k. överglidningsskydd). beslutade att installera och utvärdera underglidningsskydd på vägräcken på fyra testplatser under tre vintersäsonger. Erfarenheterna från uppföljningen påverkade de krav som ställer på underglidningsskydd i regelsamlingen VGU. Kraven på när sådana räcken ska användas skärptes i 2015 respektive utgåvor. utgåva av VGU tillkom krav på att sidan mot trafiken ska vara slät på räcken i anslutning till gång- och cykelbanor, på vägar som ingår i det transeuropeiska transportnätet (TEN-T), i ytterkurvor på avfartsramper och på övriga vägar med betydande motorcykeltrafik (100 eller fler motorcyklar per genomsnittligt dygn ). Det tillkom också krav på att underglidningsskydd ska användas i ytterkurvor på avfartsramper på trafikplatser samt i vissa ytterkurvor med liten radie på tvåfältsvägar. gäller något förändrade räckesregler. Det ställs nu krav på att vägräcken ska uppfylla krav på släthet på vägar med minst 50 motorcyklar per genomsnittligt dygn . Därtill ska vägräcken uppfylla krav på skydd mot underglidning i vissa typer av ytterkurvor. gav regeringen i uppdrag att utreda och föreslå åtgärder på det statliga vägnätet som ökar trafiksäkerheten för motorcyklister. I uppdraget ingick att ta fram förslag på sträckor med slätare räcken och skydd mot underglidning. skulle vidare utreda och föreslå andra trafiksäkerhetshöjande åtgärder för motorcyklister. redovisade utredningen , där verket redogör för förslag och åtgärder som ska öka trafiksäkerheten för motorcyklister på det statliga vägnätet. Det handlar om att genomföra enkla åtgärder som bedöms vara bra för alla men i synnerhet för motorcyklister, t.ex. släta räcken med underglidningsskydd, borttagning av uppstickande brunnar och resning av sidoområden. Verket konstaterar att det saknas tydliga effektsamband mellan släta räcken och minskad dödlighet vid kollision med räcken. Det pekas på att det behövs mer forskning för att klargöra åtgärdernas effekt och hur dessa räcken fungerar i samband med kollision. I rapporten föreslås bl.a. att slätare räcken med underglidningsskydd ska monteras vid ca 140 trafikplatser med mycket motorcykeltrafik, på det nationella vägnätet och med räcken i snäva avfartsramper. Vidare föreslås att vägmärken som varnar för skarp kurva byts ut mot kantstolpar som är eftergivliga för motorcyklister vid ca 60 trafikplatser med mycket motorcykeltrafik på det nationella vägnätet. Alla insatser som föreslås i rapporten är tänkta att genomföras . Förslagen ska vägas mot helheten vad gäller riktade åtgärder i nationell plan. Kostnaden för att byta ut befintliga räcken mot släta räcken på det statliga stamvägnätet beräknas till ca . Kostnaden för föreslagna åtgärder, räcken och kantstolpar vid trafikplatser i närtid beräknas till . uppger vidare att en mer långsiktig plan håller på att tas fram, där arbete pågår med att bl.a. ta fram underlag i form av analyser av olyckor, mätning av motorcykelflödet och inventering av brister i säkerhetsstandard för motorcyklister. Arbetet beräknas vara klart . Infrastrukturminister har i en kommentar betonat att ligger i framkant i trafiksäkerhetsarbetet men att ytterligare steg måste till för att nå nollvisionen om att ingen ska dödas eller skadas allvarligt till följd av trafikolyckor i . Med anledning av ett motionsförslag om en strategi för säkrare vägar föreslog utskottet att skulle rikta ett tillkännagivande till regeringen om att den borde ge i uppdrag att ta fram en strategi för att i det framtida trafiksäkerhetsarbetet säkerställa att vägarna blir säkrare för alla trafikanter, däribland motorcyklister (bet. 2016/17:TU11, rskr. 2016/17:205). I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 22) konstaterade regeringen att tillkännagivandet är slutbehandlat, bl.a. med hänvisning till nystarten för nollvisionen och olika uppdrag till myndigheterna. Motionsyrkanden om trafiksäkerhet för motorcyklar behandlades senast i utskottets betänkande 2020/21:TU6 Trafiksäkerhet. Utskottet föreslog att skulle avslå yrkandena, bl.a. med hänvisning till att myndigheterna bedriver ett aktivt arbete med att bl.a. förbättra reglerna för vägräcken. biföll utskottets förslag. Utskottet vill inledningsvis betona vikten av att öka motorcykeltrafikens säkerhet genom att både förebygga olyckor och lindra konsekvenserna av eventuella olyckor. Utskottet vill framhålla att det vidtas olika åtgärder för ökad trafiksäkerhet för motorcyklister. Utskottet vill också lyfta fram vikten av att såväl fordon som räcken fortsätter att utvecklas. Utskottet välkomnar att regeringen har låtit utreda och föreslå åtgärder för att öka trafiksäkerheten för motorcyklister och ser fram emot att ta del av den långsiktiga plan som verket avser att ta fram. När det gäller motionerna om vägräcken vill utskottet betona att vägräcken har sina fördelar och nackdelar för olika fordonstyper, och utskottet utgår från att väghållarna använder den typ av räcke som bedöms vara bäst på respektive plats. Utskottet välkomnar det arbete som bedrivs vid för att kontinuerligt se över och förbättra räckesreglerna och konstaterar att verket har utrett frågan på uppdrag av regeringen. Mot den bakgrunden avstyrker utskottet motionerna 2021/22:2968 (SD) yrkande 38, 2021/22:3518 (C) yrkande 1, 2021/22:3755 (M) yrkande 13 och 2021/22:3878 (KD) yrkande 10. Trafiksäkerhet för mopedbilar och A-traktorer Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om trafiksäkerheten för mopedbilar och A-traktorer. Utskottet uppmärksammar att antalet fordon och olyckor ökar och välkomnar därför regeringsuppdraget om att se över regelverket för A-traktorer. Utskottet betonar också att det är viktigt att fortsätta att följa utvecklingen av fordonens inverkan på trafiksäkerheten. Jämför reservation 21 (M), 22 (SD), 23 (C), 24 (V) och 25 (L). Säkerhetskrav m.m. för mopedbilar och A-traktorer I kommittémotion 2021/22:3757 yrkande 33 betonar m.fl. (M) vikten av att regeringen aktivt verkar för att A-traktorer ska kunna finnas kvar som en del av befintligt undantag inom EU. Motionärerna konstaterar att har ett undantag i EU för A-traktorer och att Transportstyrelsen har rapporterat att undantaget är ifrågasatt inom unionen. I kommittémotion 2021/22:2932 anför m.fl. (SD) att det bör införas bälteskrav i A-traktorer (yrkande 4). Motionärerna konstaterar att det saknas krav på bilbälte i en , vilket kan leda till allvarliga personskador eller dödsfall när en olycka inträffar och airbagen löser ut. I kommittémotion 2021/22:2968 yrkande 53 efterlyser m.fl. (SD) en utredning om att höja viktgränsen för mopedbilar. Motionärerna konstaterar att mopedbilar byggs av plast för att klara viktkraven, vilket medför viktbesparingar på säkerhetsdetaljer och därmed mindre säkra fordon ur ett tekniskt perspektiv. I kommittémotion 2021/22:3679 tar m.fl. (C) upp behovet av att förbättra trafiksäkerheten för förare och passagerare i en (yrkande 55). Trafiksäkerheten för förare och passagerare kan förbättras genom att t.ex. bilbälte blir obligatoriskt, att vinterdäck blir standard vid vinterväglag och att körkortsutbildningen blir längre. Motionärerna betonar även vikten av att förenkla regelverken för fordon för ungdomar och göra dessa enhetligare för både A-traktorer och EU-mopeder (yrkande 56). När regelverket blir enklare kommer enligt motionärerna fler att göra rätt. I kommittémotion 2021/22:3195 anför m.fl. (V) att regeringen bör ge Transportstyrelsen i uppdrag att se över reglerna för A‑traktorer (yrkande 12). Motionärerna pekar på att A-traktorerna har börjat bli ett problem och att situationen behöver ses över och åtgärdas, exempelvis när det gäller reglerna för omvandling av bil till , begränsningar av var och när A-traktorer får framföras, plikt att köra undan för att släppa förbi övrig trafik och sanktioner. Motionärerna menar vidare att regeringen bör ge Transportstyrelsen i uppdrag att se till att även A-traktorers utsläpp ska regleras och ingå i besiktningen av dessa fordon (yrkande 13). De konstaterar att det är orimligt att besiktningen inte kontrollerar fordonets utsläpp och att det inte finns några regler eller gränsvärden för A-traktorers utsläpp. I kommittémotion 2021/22:3394 anför m.fl. (L) att ansvarig myndighet bör få i uppdrag att utvärdera mopedbilar och A-traktorer (yrkande 17). Motionärerna konstaterar att har uppmärksammat den dåliga trafiksäkerheten i mopedbilar och menar att det är väsentligt att det görs en utvärdering , inte minst vad gäller olycksstatistik, trafiksäkerhet och användning. I motion 2021/22:729 begär och (båda S) en översyn av regelverken för A-traktorer. Motionärerna uppmärksammar olika hastighets- och säkerhetsfrågor, bl.a. kraven på förarutbildning, bälteskrav och högsta tillåtna hastighet för att fordonen på ett mer trafiksäkert sätt ska kunna interagera i trafikmiljön. I motion 2021/22:1752 uppmärksammar och (båda S) behovet av att överväga att se över möjligheterna till en samlad översyn av regelverken för A-traktorer. Motionärerna lyfter fram olika problem och pekar på behovet av att t.ex. höja den högsta tillåtna hastigheten för A-traktorer till samma som för mopedbilarna, införa ett körkort eller förarbevis för båda fordonstyperna, införa bältestvång för A-traktorer och se över påföljderna för förare och vårdnadshavare vid brott och förseelser, framför allt vid exempelvis grova hastighetsöverträdelser och rattfylleri. I motion 2021/22:3112 yrkande 2 anför m.fl. (M) att Transportstyrelsen bör ges i uppdrag att omgående analysera eventuella nackdelar i fråga om trafiksäkerhet, utbildning och liknande vad gäller fordon av samma karosskaraktär eller mer omfattande jämfört med hastighetsbegränsningar. I motion 2021/22:3610 framför (M) att det bör arbetas för att höja trafiksäkerheten för A-traktorer och därigenom kunna höja hastigheten till samma hastighet som för mopedbilar. Motionären menar att trafiksäkerheten i A-traktorer skulle kunna utvecklas ännu mer genom krav på bilbälten liksom årliga besiktningar i enlighet med vad som gäller för personbilar, och då skulle hastigheten kunna öka för att underlätta trafikflödet på många vägar liksom att det borde vara möjligt att ha passagerare i baksätet. I motion 2021/22:698 menar (SD) att och kommunerna bör ges rättighet att begränsa tillgängligheten för A-traktorer och mopeder klass I med kaross på det allmänna vägnätet. Motionären uppmärksammar att det kan bildas långa köer bakom en eller en mopedbil under vissa tider på vissa hårt belastade vägsträckor där det endast finns två filer och otillräckliga vägrenar. I motion 2021/22:2993 uppmärksammar (SD) behovet av att införa bälteskrav för framförandet av epa- och A-traktorer samt mopedbilar (yrkande 1). Vidare tar motionären upp frågan om att införa krav på vinterdäck i vissa sammanhang för epa- och A-traktorer samt mopedbilar (yrkande 2). Motionären menar att vinterdäck i stadsmiljö kan göra en stor skillnad och förhindra en lång rad olyckor. I motion 2021/22:786 betonar (C) vikten av att minska olyckorna med A-traktorer som en del av nollvisionen i trafiken. Motionären menar att det mot bakgrund av den betydande ökningen av antalet A-traktorer i trafiken och ökningen av antalet olyckor måste övervägas om utbildningen är tillräcklig liksom om säkerhetskraven är tillräckliga. I motion 2021/22:1181 yrkande 2 anför (C) att villkoren för vilka fordon som får registreras som bör ses över (yrkande 2). Motionären lyfter fram bl.a. frågan om bälteskrav. I motion 2021/22:1188 pekar (C) på vikten av att vidta förebyggande åtgärder som gör att olyckor med A-traktorer kan undvikas. Motionären betonar att antalet A-traktorer har ökat kraftigt, liksom antalet olyckor, varför det bl.a. behöver göras en översyn av utbildningen för och vidtas åtgärder som ökar synligheten och innebär att olyckor kan undvikas. I motion 2021/22:3937 understryker (C) vikten av att ökningen av antalet A-traktorrelaterade olyckor hejdas och att åtgärder för ökad trafiksäkerhet för A-traktorer vidtas. Motionären pekar på att det kan handla om att införa bälteskrav och att tydliggöra att det inte ska färdas fler personer i en än det finns bälten till. I motion 2021/22:1477 anför (KD) att det bör införas krav på användning av bilbälte i A-traktorer (yrkande 2). Vidare menar motionären att det bör införas en reglering av passagerarantalet (yrkande 3). I motion 2021/22:2483 pekar (KD) på behovet av en översyn av regler och utbildningar för förare samt möjligheterna att införa begränsningar av A-traktorer och ombyggda mopedbilar på vissa vägar. Motionären uppmärksammar att dessa fordon orsakar ett flertal olyckor med allvarliga skador då föraren ofta har bristande kunskap om trafikregler och eftersom fordonen saknar mycket som är nödvändigt för att minska risken för personskador och olyckor. I motion 2021/22:2271 tar (L) upp frågor om A-traktorer. Motionären uppmärksammar att trafiksäkerheten minskar radikalt när fordon framförs i vitt skilda hastigheter på en och samma väg och av det skälet borde inte A-traktorer få framföras på vägar där hastighetsbegränsningen är högre än . I motion 2021/22:2614 pekar (L) på behovet av att se över reglerna för A-traktorer i syfte att öka trafiksäkerheten. Motionären konstaterar att antalet A-traktorer har ökat på vägarna sedan Transportstyrelsen ändrade regler och krav, vilket har lett till trafikproblem, köer och även olyckor. I kommittémotion 2021/22:2932 anför m.fl. (SD) att det bör göras en utredning om att höja hastigheten för A-traktorer från dagens samt ett tillägg på behörigheten AM (yrkande 1). Motionärerna menar att trafiksäkerheten kan öka genom att hastigheten för A-traktorer höjs eftersom de då inte utgör ett lika stort hinder i trafiken samt att det behövs en examinering av körkortsbehörighet AM med någon form av kunskapsvalidering av att man kan hantera ett fyrhjuligt fordon av denna vikt och storlek. Vidare menar motionärerna att möjligheten att vidta kraftfulla åtgärder vid konstaterande av manipulation av hastighetsbegränsande anordning på behöver utredas (yrkande 2). För att komma till rätta med den stigande olyckskurvan med A-traktorer måste samhället enligt motionärerna tydligt markera att manipulation av den hastighetsbegränsande anordningen är ett allvarligt brott. Motionärerna tar även upp frågan om plomberingen av den hastighetsbegränsande anordningen (yrkande 3). För att säkerställa att ingrepp i den hastighetsbegränsande anordningen försvåras bör den enligt motionärerna plomberas av en ackrediterad verkstad, och plomberingsintyget bör kontrolleras vid den periodiska kontrollbesiktningen. Vidare föreslås att man ska låta ackrediterade verkstäder utföra tekniska undersökningar av manipulation av hastighetsbegränsande anordningar på A-traktorer (yrkande 5). Motionärerna konstaterar att polisen lägger stora resurser på att utreda om denna utrustning har manipulerats, och en sådan utredning skulle med fördel i stället kunna göras av ackrediterade verkstäder.