bet · H901UbU15 · 2022-04-01 00:00:00 — Skollagen tydliggör bl.a. att utbildningen ska utformas i överensstämmelse med grundläggande demokratiska värderingar och de mänskliga rättigheterna, som människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet samt solidaritet mellan människor. Vidare ska utbildningen vila på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. I skolans läroplaner finns närmare beskrivningar av de grundläggande värden som skolan ska förmedla, exempelvis att skolan ska vara öppen för skilda uppfattningar och uppmuntra att de förs fram samt att undervisningen ska vara saklig och allsidig. Utskottet välkomnar de ändringar i läroplanerna som ska tillämpas fr.o.m. och som bl.a. innebär att skolan ska se till att eleverna får kännedom om hur de kan få hjälp om de upplever otrygghet och hur de kan förebygga och bemöta rasism, sexism och hedersrelaterat våld och förtryck med kunskap och aktiva insatser. Vidare ska alla i skolan utgå från ett demokratiskt och normmedvetet förhållningssätt. Utskottet vill påminna om att det infördes ett förtydligande av skolans jämställdhetsuppdrag i läroplanerna för och motsvarande skolformer. Ändringarna innebär bl.a. att utbildningen och undervisningen ska präglas av ett jämställdhetsperspektiv, att skolan ska ha ansvar att motverka könsmönster och främja elevernas lika rättigheter och möjligheter. Utskottet vill i detta sammanhang understryka att det även är skolans ansvar att främja interaktion mellan eleverna samt att skolan ska organisera utbildningen och undervisningen så att eleverna möts och arbetar tillsammans oberoende av könstillhörighet. Från införs även nya formuleringar om jämställdhet i läroplanerna för gymnasieskolan och vuxenutbildningen. Utskottet vill även hänvisa till de läroplansändringar som avser kunskapsområdet sex och samlevnad som bl.a. syftar till att stärka likvärdigheten i undervisningen om sexualitet, samtycke och relationer och stärka skolans arbete med att bekämpa hedersrelaterat våld och förtryck. Med hänvisning till det som anförs ovan avstyrker utskottet motionerna 2021/22:814 (S, -) yrkande 2, 2021/22:1539 (S), 2021/22:1629 (C) yrkande 14, 2021/22:2563 (SD) yrkande 6, 2021/22:2591 (V) yrkande 1, 2021/22:3965 (L) yrkandena 53 och 55 samt 2021/22:4210 (KD) yrkande 52. När det gäller förslag om insatser för att motverka skillnaderna i studieresultat och om likabehandling av pojkar och flickor vill utskottet understryka att lika villkor och möjligheter för alla elever, oberoende av könstillhörighet och bakgrund, är viktigt för en jämlik och jämställd skola. I de reviderade kursplanerna för som ska börja tillämpas betonas bl.a. tydligare faktakunskaper och i läroplanernas förtydligade jämställdhetsuppdrag betonas skolans ansvar för att motverka könsmönster. Utskottet vill även lyfta fram att regeringen har gjort särskilda satsningar på specialpedagogik och på läs- och skrivutveckling samt presenterat ett flertal förslag i proposition 2021/22:160 Skolans arbete med trygghet och studiero som bl.a. syftar till att skapa en god lärandemiljö. Utskottet anser att dessa insatser sammantaget är av stor vikt för att gynna pojkars kunskapsresultat. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2021/22:2563 (SD) yrkande 7 och 2021/22:3963 (L) yrkande 7. I fråga om förslag om kunskap om och insatser mot antisemitism vill utskottet påminna om att i samband med ordförandeskapet i har åtagit sig att främja utbildning för att förebygga antisemitism och rasism. Regeringen har i detta sammanhang bl.a. gett i uppdrag att i samarbete med Forum för levande historia arbeta med demokratistärkande insatser och motverka rasism och antisemitism i skolan. Utskottet är positivt till uppdraget och ser inga skäl att föregripa det pågående arbetet. Därmed avstyrks motion 2021/22:3965 (L) yrkandena 52, 53 och 55. När det sedan gäller yrkanden med förslag som berör skolans arbete med hedersrelaterat våld och förtyck vill utskottet lyfta fram det arbete och de insatser som har genomfört inom ramen för regeringsuppdraget om att stärka det systematiska arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck. Här kan särskilt nämnas att myndigheten bl.a. har reviderat ett stödmaterial om skolans ansvar för att motverka hedersrelaterat förtryck, upptäcka utsatthet och agera i situationer där elever utsätts för hot. har även initierat och genomfört utbildningsinsatser på området för rektorer, skolpersonal och personal inom elevhälsan. Vidare har det nationella kompetensteamet mot hedersrelaterat våld och förtryck vid i i uppdrag att ge råd och vägledning till barn och unga som är utsatta eller riskerar att utsättas för hedersrelaterat våld och förtryck. Mot denna bakgrund avstyrks motionerna 2021/22:2956 (M) yrkande 10, 2021/22:3973 (L) yrkande 29, 2021/22:3985 (L) yrkandena 7 och 12–14 samt 2021/22:4163 (KD) yrkande 23. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en trygg skola och om evidensbaserade metoder mot mobbning. Jämför reservation 10 (SD, KD), 11 (L), 12 (KD) och 13 (M, KD). Övergripande frågor om en trygg skola I motion 2021/22:1416 av m.fl. (S) framför motionärerna att man bör överväga om lagens intention om trygga barn efterlevs genom den praxis som tillämpas när det gäller kränkande behandling. I motion 2021/22:407 av (SD) yrkande 3 lämnas förslag om att vuxna bör närvara vid måltider och på raster för att avvärja mobbning, misshandel och andra brott. I kommittémotion 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 96 lämnar motionärerna förslag om brytande av sekretessregler för att underlätta samarbetet mellan föräldrar, skola och socialtjänst och polis. För att skapa en tryggare skola föreslår motionärerna även ett utökat samarbete med civilsamhället och att man ska knyta en polis till varje skola. I partimotion 2021/22:4002 av m.fl. (L) yrkande 10 föreslås ett ordningslyft för att motverka otrygghet och stärka studieron i skolan. Enligt motionärerna krävs många olika åtgärder för att få bukt med brister vad gäller såväl trygghet som studiero i skolan. I kommittémotion 2021/22:3963 av m.fl. (L) yrkande 8 framhålls vikten av att motverka sexuella övergrepp och sexuella trakasserier i skolmiljön. Kommuner bör regelbundet följa upp arbetet mot sexuella trakasserier i skolmiljön och verka för att ge anställda adekvata verktyg för att arbeta förbyggande, menar motionärerna. Enligt motionärerna i kommittémotion 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 86 bör regeringen ge berörda myndigheter i uppdrag att göra en ny utvärdering av metoder mot mobbning och lämna rekommendationer om vilka program som kan användas. Evidensbaserade program mot kränkningar och trakasserier I kommittémotion 2021/22:4178 av m.fl. (M) yrkande 32 lämnas förslag om att alla skolor ska ha forsknings- och evidensbaserade program mot kränkningar och trakasserier. bör därför få i uppdrag att dels erbjuda ett digitalt kompetenslyft, dels göra en ny kvalitativ utvärdering av de program och metoder som effektivt förebygger och åtgärdar kränkningar och trakasserier. Pågående arbete och gällande rätt om trygghet i skolan I 5 kap. skollagen finns bestämmelser om ordningsregler, disciplinära och andra särskilda åtgärder. Enligt 5 kap. 5 § ska rektorn besluta om ordningsregler för varje skolenhet, som ska utarbetas under medverkan av eleverna och följas upp på varje skolenhet. I 5 kap. 6 § anges att rektorn eller en lärare får vidta de omedelbara och tillfälliga åtgärder som är befogade och som står i rimlig proportion till sitt syfte och övriga omständigheter, för att tillförsäkra eleverna trygghet och studiero eller för att komma till rätta med en elevs ordningsstörande uppträdande. Enligt det som anges i 5 kap. 7–23 §§ får det beslutas om utvisning, kvarsittning, tillfällig omplacering, tillfällig placering vid en annan skolenhet, avstängning samt omhändertagande av föremål som används på ett sätt som är störande för utbildningen eller som kan utgöra en fara för säkerheten i utbildningen. Av 10 kap. 30 § följer att elever i kommunala skolor kan flyttas permanent till en annan skola för att ge de andra eleverna trygghet och studiero. I 5 kap. skollagen finns även bestämmelser om arbetsmiljö. I 3 § föreskrivs att utbildningen ska utformas på ett sådant sätt att alla elever tillförsäkras en skolmiljö som präglas av trygghet och studiero. I 4 § finns en uttrycklig hänvisning till arbetsmiljölagens (1977:1160) bestämmelser om krav på en god arbetsmiljö. Arbetsmiljölagen gäller för både elever och skolpersonal i grund- och gymnasieskolan, fr.o.m. förskoleklassen. Läroplansändringar för att främja ökad trygghet och studiero samt en god arbetsmiljö Regeringen beslutade om ändringar i läroplanen för , förskoleklassen och fritidshemmet, i läroplanen för sameskolan och i läroplanen för gymnasieskolan för att främja trygghet och studiero. Ändringarna i läroplanerna trädde i kraft . I läroplanerna förtydligades bl.a. rektorns ansvar när det gäller trygghet och studiero. Läroplanerna kompletterades också så att de markerar att elever ska visa respekt för och hänsyn mot skolans personal och andra elever. Utskottsinitiativ om trygghet och studiero i skolan Under /18 föreslog utskottet med stöd av sin initiativrätt enligt 9 kap. 16 § riksdagsordningen ett tillkännagivande om att regeringen ska låta utreda regelverket för trygghet och studiero i skolan med inriktning mot en skärpning av skollagen och se till att det informeras om och vidtas lämpliga insatser för att underlätta tillämpningen av det aktuella regelverket för lärare, rektorer och huvudmän. beslutade i enlighet med utskottets förslag (bet. 2017/18:UbU19 punkt 17 om trygghet och studiero i skolan, rskr. 2017/18:221). Tillkännagivandet är inte slutbehandlat. I regeringens skrivelse 2021/22:75 skrivelser till regeringen – åtgärder hänvisade regeringen bl.a. till den lagrådsremiss om skolans arbete med trygghet och studiero som beslutades , se vidare nedan (skr. 2021/22:75 s. 273). Skolans arbete med trygghet och studiero beslutade att en utredare som skulle biträda med att ta fram ett förslag till en nationell plan för skolans arbete med trygghet och studiero och lämna förslag som säkerställer ett fungerande regelverk om trygghet och studiero i skolan (U2020/00707/S). Uppdraget redovisades i promemorian Nationell plan för trygghet och studiero (Ds 2021:13). I den nationella planen föreslogs både förändringar i skollagen och ett utvecklingsarbete på skol- och huvudmannanivå. Förslagen syftade till att ange riktningen för ett långsiktigt och systematiskt arbete för ökad trygghet i utbildningen och studiero i undervisningen. I proposition 2021/22:160 Skolans arbete med trygghet och studiero, som lämnades till , lämnar regeringen ett flertal förslag om ändringar i skollagen som syftar till ökad trygghet och studiero i skolan och i förlängningen till högre kunskapsresultat. Bland annat föreslås att ansvaret för det förebyggande arbetet inom trygghet och studiero tydliggörs och att begreppet studiero definieras. All personal ska få vidta de omedelbara och tillfälliga åtgärder som är befogade för att tillförsäkra eleverna trygghet och studiero. Dessa åtgärder innefattar en befogenhet att ingripa fysiskt för att avvärja våld, kränkningar eller andra ordningsstörningar. Vidare föreslås att det ska bli enklare för rektorn att besluta om avstängning samt tillfällig placering inom och utanför skolenheten. Mobiltelefoner ska endast få användas efter lärarens instruktion, och möjligheterna att omhänderta mobiltelefoner samt att ha mobilfria skoldagar ska öka. Det ska även tydliggöras att ordningsreglerna och hur dessa följs regelbundet ska följas upp under medverkan av eleverna. Ändringarna föreslås träda i kraft . planerar att bereda propositionen . Regeringen beslutade att och inom ramen för uppdraget om att genomföra ett utvecklingsarbete för tidiga och samordnande insatser för barn och unga dessutom ska rikta särskilda insatser mot dels riskgrupper bland barn och unga i socialt utsatta områden, dels barn och unga som riskerar att utsättas för hedersrelaterat våld och förtryck (U2020/00363/S). Inom ramen för utvecklingsarbetet ska och sprida kunskap och goda erfarenheter till kommuner, regioner och andra relevanta aktörer. I arbetet ska myndigheterna samverka med berörda aktörer, exempelvis Delegationen mot segregation (Delmos). I frågor som rör hedersrelaterat våld och förtryck ska myndigheterna vidare samverka med och i (nationella kompetensteamet). Uppdraget ska slutredovisas till regeringen (med kopia till ) . har tagit fram stödmaterial för hur lärarassistenter, socionomer och andra yrkesgrupper ska kunna avlasta lärare (/00715/GV). I materialet identifierar uppgifter som enligt skolförfattningarna behöver utföras av lärare, men redogör också för områden där lärarassistenter, socionomer och andra yrkesgrupper kan avlasta lärare, t.ex. inom trygghet och studiero. har även publicerat s.k. lärande exempel och webbstöd för huvudmän och rektorer som vill inventera områden där kompletterande kompetenser kan avlasta lärare (prop. 2020/21:1 utg.omr. 16 s. 52). Regeringen beslutade om ändringar i läroplanerna för kunskapsområdet sex och samlevnad. Ämnet byter även namn till sexualitet, samtycke och relationer. I läroplanernas inledande delar om skolans värdegrund och uppdrag har skrivningar tillkommit bl.a. om att intolerans, förtryck och våld – t.ex. rasism, sexism och hedersrelaterat våld och förtryck – ska förebyggas och bemötas med kunskap och aktiva insatser. Ändringarna ska tillämpas från . gav regeringen och i uppdrag att tillsammans genomföra ett treårigt utvecklingsarbete som ska syfta till att förbättra samverkan mellan elevhälsan, hälso- och sjukvården och så att barn och unga får tidiga och samordnade insatser (U2017/01236/GV, U2020/00363/S). Uppdraget har utökats till att även rikta särskilda insatser mot dels riskgrupper bland barn och unga i socialt utsatta områden, dels barn och unga som riskerar att utsättas för hedersrelaterat våld och förtryck. Uppdraget har förlängts och ska redovisas till . Med utgångspunkt i propositionen Skolans arbete med trygghet och studiero (prop. 2021/22:160) har fått i uppdrag att ta fram stöd för skolans personal när det gäller deras befogenhet och ansvar att agera i bl.a. svåra situationer (U2018/01887 [delvis]). Stödet ska omfatta de befogenheter som personalen har och de åtgärder som får vidtas enligt 5 kap. skollagen i propositionens förslag till lydelse av lagtexten. Av stödet ska bl.a. framgå att en åtgärd endast får vidtas om den står i rimlig proportion till sitt syfte och övriga omständigheter och vikten av att mindre ingripande åtgärder som utgångspunkt i första hand används. Stödet ska – med förbehåll för att beslutar i enlighet med förslagen i propositionen – tillhandahållas efter beslut, dock . Stöd i den del som gäller personalens befogenhet att ingripa fysiskt enligt 5 kap. 6 § skollagen ska dock tillhandahållas . Myndigheten ska även dels informera om lagstiftningen, dels följa utvecklingen inom området, bl.a. när det gäller förekomsten av fysiska ingripanden och andra disciplinära och särskilda åtgärder i övrigt. ska utöver detta utveckla och tillhandahålla kompetensutveckling för elevassistenter och annan berörd personal kopplad till trygghet och studiero. Områden som ska ingå i denna kompetensutveckling är bl.a. kunskap och förståelse för elevers olika behov av stöd samt kunskap om elever med funktionsnedsättningar, särskilt neuropsykiatriska funktionsnedsättningar. Uppdraget ska redovisas till () . Bakgrund och gällande rätt om kränkande behandling och mobbning Arbetet mot diskriminering och kränkande behandling i skolan regleras i skollagen och diskrimineringslagen (2008:567). Diskrimineringslagen förbjuder diskriminering och 6 kap. skollagen har som ändamål att motverka kränkande behandling. Båda lagarna ställer krav på att skolor bedriver ett målinriktat arbete för att dels främja barns och elevers lika rättigheter och möjligheter, dels förebygga och förhindra trakasserier och kränkande behandling. Skollagens bestämmelser om kränkande behandling I 6 kap. 3 § skollagen definieras kränkande behandling som ett uppträdande som utan att vara diskriminering enligt diskrimineringslagen kränker ett barns eller en elevs värdighet. Av 6 kap. 6 § skollagen följer att huvudmannen ska se till att det inom varje särskild verksamhet bedrivs ett målinriktat arbete för att motverka kränkande behandling av barn och elever. Hur det ska göras framgår av 6 kap. 7 och 8 §§. Huvudmannen ska se till att det genomförs åtgärder för att förebygga och förhindra att barn och elever utsätts för kränkande behandling. Vidare ska huvudmannen se till att det upprättas en plan med en översikt över de åtgärder som behövs för att förebygga och förhindra kränkande behandling av barn och elever. Planen ska innehålla en redogörelse över vilka åtgärder som ska påbörjas eller genomföras och en redogörelse över utfallet ska tas in i efterföljande årsplan. Skollagen föreskriver vidare att lärare, förskollärare eller annan personal som får kännedom om att ett barn eller en elev anser sig ha blivit utsatt för kränkande behandling i samband med verksamheten har en skyldighet att anmäla detta till rektorn. En rektor som får kännedom om att ett barn eller en elev anser sig ha blivit utsatt för kränkande behandling i samband med verksamheten är skyldig att anmäla detta till huvudmannen. Huvudmannen är skyldig att skyndsamt utreda omständigheterna kring de uppgivna kränkningarna och i förekommande fall vidta de åtgärder som skäligen kan krävas för att förhindra kränkande behandling . Dessa regler ska tillämpas på motsvarande sätt om ett barn eller en elev anser sig ha blivit utsatt för trakasserier eller sexuella trakasserier på det sätt som avses i diskrimineringslagen (6 kap. 10 §). Huvudmannen eller personalen får inte utsätta ett barn eller en elev för repressalier på grund av att barnet eller eleven medverkat i en utredning enligt 6 kap. eller anmält eller påtalat att någon handlat i strid med bestämmelserna i kapitlet (6 kap. 11 §). Om huvudmannen eller personalen åsidosätter sina skyldigheter enligt bestämmelserna i skollagen ska huvudmannen dels betala skadestånd till barnet eller eleven för den kränkning som detta innebär, dels ersätta annan skada som har orsakats av åsidosättandet (6 kap. 12 §). Om kränkningen är ringa betalas det inte ut något skadestånd. har utarbetat och publicerat ett stort antal stödmaterial som syftar till att utveckla undervisningen eller verksamheten inom en rad olika områden, skolformer och verksamheter. Inom området Jämställdhet i skolan har publicerat webbkurser och material, bl.a. berörs förebyggande arbete mot sexuella trakasserier och andra kränkningar samt normer och normkritik som verktyg och förhållningssätt. Materialet syftar till att undersöka och utveckla skolans ansvar att arbeta främjande och förebyggande mot trakasserier och kränkningar. Stödmaterial finns även exempelvis inom området Främja studiero genom att motverka kränkande behandling och diskriminering och området Motverka hedersrelaterat våld och förtryck i skolan. En skolmiljö som präglas av trygghet och studiero är en av de viktigaste förutsättningarna för att barn och ungdomar ska kunna inhämta och utveckla kunskaper och värden. I 5 kap. skollagen finns bestämmelser om ordningsregler, disciplinära åtgärder och om arbetsmiljö. Bland annat föreskrivs att utbildningen ska anordnas på ett sådant sätt att alla elever tillförsäkras en skolmiljö som präglas av trygghet och studiero (5 kap. 3 § skollagen). Av skollagen följer även att huvudmannen ska se till att det inom varje särskild verksamhet bedrivs ett målinriktat arbete för att motverka, förebygga och förhindra att barn och elever utsätts för kränkande behandling (6 kap. 6–8 §§ skollagen). Huvudmannen ska se till att det genomförs åtgärder för att förebygga och förhindra att barn och elever utsätts för kränkande behandling. Vidare ska huvudmannen se till att det upprättas en plan med en översikt över de åtgärder som behövs för att förebygga och förhindra kränkande behandling av barn och elever. Det föreskrivs även att utbildningsanordnaren ska ha riktlinjer och rutiner för verksamheten i syfte att förhindra trakasserier och sexuella trakasserier, och även följa upp och utvärdera de riktlinjer och rutiner som finns (3 kap. 18 §). Utskottet vill påminna om att skollagen även föreskriver att utbildningsanordnare som får kännedom om att ett barn eller en elev anser sig ha blivit utsatt för trakasserier eller sexuella trakasserier i samband med verksamheten är skyldig att utreda omständigheterna kring trakasserierna och i förekommande fall vidta åtgärder för att förhindra trakasserier (2 kap. 7 §). Utskottet vill i detta sammanhang särskilt lyfta fram att regeringen överlämnade proposition 2021/22:160 Skolans arbete med trygghet och studiero till . I propositionen lämnas ett antal förslag som syftar till att stärka skolans arbete med trygghet och studiero. Bland annat föreslås tydligare befogenheter för skolans personal att ingripa, ökade möjligheter för rektorer att omplacera eller stänga av elever, en huvudregel om förbud mot mobiltelefoner på lektionstid och möjlighet för rektorn att införa mobilfria skoldagar. Därutöver föreslås att ansvaret för det förebyggande arbetet tydliggörs, att begreppet studiero definieras och att regleringen av det systematiska kvalitetsarbetet tydliggörs. Utskottet planerar att behandla dessa förslag . Utskottet har även noterat att regeringen gav och i uppdrag att dels förbättra samverkan mellan elevhälsan, hälso- och sjukvården och så att barn och unga får tidiga och samordnade insatser, dels göra särskilda insatser för riskgrupper bland barn och unga i socialt utsatta områden. Det pågående arbetet bör inte föregripas. Mot ovanstående bakgrund ser inte utskottet skäl att föregripa det arbete som pågår och den pågående beredningen. Därmed avstyrks motionerna 2021/22:407 (SD) yrkande 3, 2021/22:1416 (S), 2021/22:3963 (L) yrkande 8, 2021/22:4002 (L) yrkande 10, 2021/22:4163 (KD) yrkandena 86 och 96 samt 2021/22:4178 (M) yrkande 32. Särskilda ämnen och kunskapsområden Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om vissa ämnen och kunskapsområden och om skolans bildnings- och lärdomstradition. Jämför reservation 14 (C), 15 (V), 16 (KD), 17 (L), 18 (MP), 19 (M, KD) och 20 (SD, KD). Vissa ämnen och kunskaper I motion 2021/22:1528 av (S) framhåller motionären behovet av att skolan ger elever kunskap om den svenska arbetsmarknadsmodellen så att tonåringar inför sitt första arbete har ordentliga förkunskaper om rättigheter och skyldigheter på arbetsplatsen. I motion 2021/22:1807 av (S) föreslås att man ska undersöka förutsättningarna för att undervisning om civilsamhället ska skrivas in i kursplanerna för och för gymnasieskolan. Enligt motion 2021/22:2930 av (SD) bör undervisningen i nordiska språk och nordisk kultur i utbildningsväsendet stärkas. I kommittémotion 2021/22:3218 av m.fl. (C) yrkande 21 lämnas förslag om att se över möjligheten att förebygga och skydda unga från att utsättas för sexualbrott genom att förstärka sex- och samlevnadsundervisningen och stödet till unga med psykisk ohälsa. I partimotion 2021/22:2599 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 9 föreslår motionärerna att regeringen bör ta initiativ till att alla flickor från årskurs 7 ska erbjudas feministiskt självförsvar. Syftet är enligt motionärerna bl.a. att flickor och kvinnor delar erfarenheter om det sexualiserade våldet och utarbetar strategier för att hantera rädsla. I kommittémotion 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 65 lämnas förslag om en förstärkt undervisning i sexualitet, samtycke och relationer och om att det behövs fortbildning för verksamma lärare. Även i kommittémotion 2021/22:4210 av m.fl. (KD) yrkande 55 föreslås en förbättrad sex- och samlevnadsundervisning.