bet · H901UbU16 · 2022-03-25 00:00:00 — Materialet utgörs dels av information om hur man kan uppmärksamma de särskilt begåvade eleverna, dels av ett ämnesdidaktiskt stöd för undervisning i olika ämnen. Elever som snabbare når kunskapsmålen. I budgetpropositionen framförde regeringen att elever som har lätt att nå kunskapskraven i ett eller flera ämnen behöver ges reella möjligheter till acceleration och utmaningar i sina studier. Dessa elever kan enligt regeringen t.ex. behöva gå snabbare fram i ett eller flera ämnen och läsa dessa ämnen eller kurser på nästa nivå i utbildningssystemet. Utifrån bl.a. redovisningar från Skolinspektionen och bedömde regeringen att skolan behöver bli bättre på att möta elever som är i behov av utmaningar och stimulans, t.ex. särskilt begåvade elever. Spetsutbildningar i någon form är ett alternativ, men elevers möjligheter till acceleration och berikning behöver också finnas inom ramen för ordinarie utbildning. Enligt skollagen ska alla elever ges den ledning och stimulans som de behöver i sitt lärande (3 kap. 3 § skollagen). För att högpresterande och särskilt begåvade elever ska få bättre möjligheter att nå längre i sitt lärande gav regeringen i uppdrag (regleringsbrev ) att föreslå hur skolors arbete kan stärkas och stödjas på detta område. En del i uppdraget var även att föreslå hur försöksverksamheten med spetsutbildningar i grund- och gymnasieskolan kan ersättas av permanenta spetsutbildningar. När det gäller spetsutbildningarna föreslog bl.a. att dessa ska göras permanenta. Förslagen bereds inom . Garanti för tidiga stödinsatser i förskoleklassen och lågstadiet gäller en garanti för tidiga stödinsatser i förskoleklassen och lågstadiet i , specialskolan och sameskolan. Syftet med garantin är att en elev som är i behov av stöd tidigt ska få stöd utformat utifrån sitt behov. Sammanfattningsvis innebär garantin att om det utifrån ett nationellt kartläggningsmaterial, ett nationellt bedömningsstöd eller ett nationellt prov finns en indikation på att en elev i förskoleklassen eller i lågstadiet inte kommer att nå kunskapskraven i svenska, svenska som andraspråk eller matematik, ska ansvarig lärare avgöra om eleven är i behov av extra anpassningar eller särskilt stöd. Om det kan befaras att en elev inte kommer att nå de kunskapskrav som ska uppnås ska åtgärder sättas in skyndsamt. De extra anpassningar som vidtas ska följas upp både i slutet av förskoleklassen och i slutet av lågstadiet, och resultatet av uppföljningen ska överföras till ansvarig lärare i nästa årskurs. Garantin ska anses vara uppfylld när de åtgärder som garantin omfattar har vidtagits. I detta ingår att de extra anpassningar som har planerats också har genomförts och följts upp för att säkerställa att de gett resultat. I samband med behandling av regeringens förslag om en garanti för tidiga stödinsatser (prop. 2017/18:195, bet. 2017/18:UbU10, rskr. 2017/18:333) ställde sig också bakom två tillkännagivanden till regeringen: – Regeringen bör göra en översyn och analys av den lagstiftning som gäller rätten till särskilt stöd och av skolornas praktiska tillämpning av lagstiftningen, där särskilt brister i de lägsta årskurserna ska belysas, samt ge Skolinspektionen i uppdrag att särskilt granska skolornas arbete med stöd till elever som inte når kunskapsmålen. – Regeringen bör ge en lämplig myndighet i uppdrag att göra en utvärdering av effekterna av att införa den föreslagna lagstiftningen om en garanti för tidiga stödinsatser. Regeringen angav i skrivelse 2020/21:75 skrivelser till regeringen – åtgärder att tillkännagivandet inte var slutbehandlat (skr. 2020/21:75 s. 226). gav regeringen i uppdrag att, inom ramen för sitt kvalitetsgranskningsuppdrag, följa upp och utvärdera garantin för tidiga stödinsatser (U2018/03700/S [delvis] och U2018/03704/S). Uppdraget ska slutredovisas till () . Specialpedagogiska skolmyndighetens uppdrag m.m. Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM) ska enligt förordningen (2011:130) med instruktion för Specialpedagogiska skolmyndigheten verka för att alla barn, elever och vuxenstuderande med funktionsnedsättning får tillgång till en likvärdig utbildning och annan verksamhet av god kvalitet i en trygg miljö. Myndigheten ska bidra till goda förutsättningar för barnens utveckling och lärande samt förbättrade kunskapsresultat för elever och för vuxenstuderande. Myndigheten erbjuder bl.a. kompetensutveckling till personal i skolor och förskolor. När det särskilt gäller NPF har SPSM bl.a. tagit fram stödmaterial och studiepaket bestående av bl.a. filmer, föreläsningar och texter som vänder sig till pedagogisk personal som arbetar med barn och elever med NPF, såsom autismspektrumtillstånd och adhd. Myndigheten har även stödmaterial för pedagogisk utredning av läs- och skrivsvårigheter (dyslexi). På sin webbplats har SPSM även samlat kunskapsmaterial om betydelsefulla faktorer för likvärdig utbildning för elever med synnedsättning, exempelvis tillgänglig lärmiljö, anpassade läromedel och it i lärandet. Enligt regleringsbrevet har SPSM fått i uppdrag att tillsammans med ta fram stödmaterial för utredning av en elevs behov av särskilt stöd. Uppdraget ska redovisas gemensamt till () . Vidare har fått i uppdrag att tillsammans med SPSM och ta fram kunskapssammanställningar inom områdena elevhälsa och stöd som kan bidra till att förbättra huvudmäns, rektorers och lärares möjligheter att välja effektiva insatser för att elever ska nå utbildningens mål. har det övergripande ansvaret och är sammankallande för uppdraget. Uppdraget ska redovisas gemensamt till () . har i uppdrag att ansvara för genomförandet av fortbildning i specialpedagogik för lärare i , motsvarande utbildning vid särskilda ungdomshem och sameskolan (U2018/03106/S). Specialpedagogik för lärande är en kompetensutvecklingsinsats som ingår i programmet elevhälsa och barns omsorg inom ramen för de nationella skolutvecklingsprogrammen. ansvarar och tillsammans för satsningen. Syftet med insatsen är att stärka den specialpedagogiska kompetensen generellt inom de berörda skolformerna. Fortbildningen baseras på kollegialt lärande med professionellt stöd av handledare som är verksamma inom det specialpedagogiska området. I budgetpropositionen föreslog regeringen att medel skulle avsättas dels för att förlänga satsningen, dels för att utvidga satsningen till att även omfatta förskolan, förskoleklassen, gymnasieskolan och den kommunala vuxenutbildningen. Uppdraget ska genomföras t.o.m. (U2019/04371/S). beslutade i enlighet med propositionens förslag (prop. 2019/20:1 utg.omr. 16, bet. 2019/20:UbU1, rskr. 2019/20:120). Utredningen om elevers möjligheter att nå kunskapskraven Som nämnts ovan redovisade Utredningen om elevers möjligheter att nå kunskapskraven sitt slutbetänkande (SOU 2021:11). Utredaren har bl.a. haft i uppdrag att kartlägga och analysera skolornas stöd- och elevhälsoarbete och lämna förslag i syfte att skapa bättre förutsättningar för elever att nå de kunskapskrav som minst ska nås. Utredningen har bl.a. sett över stödlagstiftningen men bedömer att det befintliga regelverket har en fungerande utformning. Ytterligare specificerade krav i lagstiftningen skulle enligt utredningen riskera att leda till en detaljstyrning som innebär en begränsning av skolornas möjligheter att utforma sitt arbete. För att stödinsatser ska kunna utformas så att de ger effekt för elevers kunskapsutveckling behöver skolorna bättre verktyg. Utredningen har föreslagit bl.a. att krav på tillgång till speciallärare eller specialpedagog inom elevhälsan ska införas för att höja kvaliteten på kartläggningar av stödbehov och utformning av insatser samt för att lärare ska ges ett bättre stöd i arbetet med att utforma inkluderande lärmiljöer. Utredningen har vidare föreslagit en förtydligad reglering av elevhälsans uppdrag, däribland att nuvarande regelverk ska kompletteras på så sätt att elevhälsan vid behov ska samverka med hälso- och sjukvården och samt att skolans arbete för elevernas lärande, utveckling och hälsa kan innebära samverkan med andra samhällsfunktioner. Som angetts ovan (avsnittet om grundsärskolan och gymnasiesärskolan m.m.) har utredaren bl.a. även lämnat förslag om bestämmelserna för särskilda undervisningsgrupper. Som framgår ovan lämnade regeringen har en lagrådsremiss med förslag till ändringar i skollagen som syftar till att stärka elevhälsan och utbildningen för elever med intellektuell funktionsnedsättning. I lagrådsremissen föreslås bl.a. att elevhälsans arbete ska bedrivas på individ-, grupp- och skolenhetsnivå och i samverkan med lärare och övrig personal, att elevhälsan ska vara en del av skolans systematiska kvalitetsarbete och att den ska samverka med hälso- och sjukvården och när behov finns, samt att det ställs krav på att det ska finnas tillgång till specialpedagog eller speciallärare för elevhälsans specialpedagogiska insatser. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Regeringen har i propositionsförteckningen aviserat att den avser att lämna en proposition om elevhälsa och stärkt utbildning för elever med intellektuell funktionsnedsättning . I svaret på en skriftlig fråga om dyslexi och nationella prov (fr. 2021/22:156) framförde statsrådet att resultaten på de nationella proven kan vara ett sätt för skolan att få viktig information om att en elev kan vara i behov av extra anpassningar eller särskilt stöd. Av skollagen framgår att alla elever har rätt till den ledning och stimulans som de behöver för att de utifrån sina egna förutsättningar ska kunna utvecklas så långt som möjligt enligt utbildningens mål. Alla elever som till följd av en funktionsnedsättning har svårt att uppfylla de olika kunskapskrav eller kravnivåer som finns ska ges stöd som syftar till att så långt som möjligt motverka funktionsnedsättningens konsekvenser (3 kap. 2 § skollagen). Det är som på regeringens uppdrag ansvarar för de nationella proven. Vidare anförde statsrådet bl.a. följande: För elever med funktionsnedsättningar eller med läs- och skrivsvårigheter kan proven behöva anpassas på olika sätt i samband med genomförandet. Vägledningar om hur sådana anpassningar kan göras finns på webbplats. Där framgår bl.a. att det är viktigt att skolan genomför sådana anpassningar så att provet fortfarande prövar de kunskaper och förmågor som respektive delprov avser att pröva. När det gäller frågan om hjälpmedel i samband med de nationella proven så har regeringen gett i uppdrag att digitalisera de nationella proven (U2017/03739, U2019/03788 och U2021/03346). I uppdraget ingår bl.a. att ska sträva efter att säkerställa provens tillgänglighet och användbarhet för alla elever, inklusive elever med funktionsnedsättning, för att inte begränsa elevens möjlighet att visa sina kunskaper i provsituationen. Uppdraget ska slutredovisas . Enligt skollagen ska alla elever ges den ledning och stimulans som de behöver i sitt lärande för att de utifrån sina egna förutsättningar ska kunna utvecklas så långt som möjligt enligt utbildningens mål. Elever som till följd av en funktionsnedsättning har svårt att uppfylla de olika kunskapskrav som finns ska ges stöd som syftar till att så långt som möjligt motverka funktionsnedsättningens konsekvenser. Vidare ska elever som lätt når kunskapskraven ges ledning och stimulans för att kunna nå längre i sin kunskapsutveckling (3 kap. 2 § skollagen). Som framgår ovan har regeringen framfört att elever som lätt når kunskapskraven i ett eller flera ämnen behöver ges möjlighet till utmaningar och stimulans i sina studier. Detta kan ske dels inom ramen för ordinarie utbildning, dels på de skolor som erbjuder spetsutbildningar. Utskottet vill påminna om stödmaterial som avser särskilt begåvade elever. Utskottet kan även konstatera att har haft i uppdrag att föreslå hur skolors arbete kan stärkas och stödjas på detta område. har även lämnat förslag om hur försöksverksamheten med spetsutbildningar i grund- och gymnasieskolan kan ersättas av permanenta spetsutbildningar. Förslagen bereds inom . Utskottet anser att det inte finns skäl att föregå beredningen. Utskottet är även positivt till det arbete som pågår och de insatser som har genomförts och som syftar till att förbättra kunskapen om elever med särskilda behov. Här kan exempelvis nämnas att SPSM har utarbetat ett flertal stödmaterial för pedagogisk personal som arbetar med elever med NPF, med språk- eller utvecklingsstörning, med syn- och hörselnedsättningar eller läs- och skrivsvårigheter. Vidare har SPSM i uppdrag att tillsammans med ta fram stödmaterial för utredning av en elevs behov av särskilt stöd. Uppdraget ska redovisas gemensamt . Dessutom har tillsammans med SPSM och i uppdrag att ta fram kunskapssammanställningar inom områdena elevhälsa och stöd som kan bidra till att förbättra huvudmäns, rektorers och lärares möjligheter att välja effektiva insatser i syfte att elever ska nå utbildningens mål. Uppdraget ska redovisas . Utskottet noterar även att det infördes nya examensmål i lärarutbildningarna för att säkerställa kompetensen om elever med neuropsykiatriska svårigheter. Vidare har Skolinspektionen i uppdrag att följa upp och utvärdera garantin för tidiga stödinsatser, ett uppdrag som ska redovisas . Redovisningen av uppdraget bör inväntas. Med hänvisning till vad som har redovisats avstyrker utskottet motionerna 2021/22:2870 (M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:4113 (MP) yrkandena 1–3, 2021/22:4163 (KD) yrkande 72 och 2021/22:4178 (M) yrkande 25. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om elever med skolfrånvaro m.m. Jämför reservation 23 (M, KD). Enligt kommittémotion 2021/22:4178 av m.fl. (M) yrkande 29 bör få i uppdrag att ta fram en nationell handlingsplan mot problematisk och otillåten frånvaro samt följa upp frånvaron på nationell nivå. Motionärerna framhåller att det i många skolor finns stora problem med både otillåten och problematisk frånvaro varför det behövs skärpta krav på skolor och huvudmän. Enligt motion 2021/22:82 av Amineh Kakabaveh (-) yrkande 2 bör det i skollagen införas en bestämmelse så att det inte blir möjligt för vårdnadshavare att hindra sina barn från att delta i gymnastiklektioner eller sex- och samlevnadsundervisning. I 7 kap. skollagen finns det bestämmelser om skolplikt och rätt till utbildning. En elev i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan ska delta i den verksamhet som anordnas för att ge den avsedda utbildningen, om eleven inte har giltigt skäl att utebli (7 kap. 17 § första stycket). Om en elev utan giltigt skäl uteblir från den obligatoriska verksamheten ska rektorn se till att elevens vårdnadshavare informeras om att eleven har varit frånvarande. Om det finns särskilda skäl behöver elevens vårdnadshavare inte informeras (7 kap. 17 § fjärde stycket). Om en elev har upprepad eller längre frånvaro från den verksamhet som avses i 7 kap. 17 § ska rektorn, oavsett om det är fråga om giltig eller ogiltig frånvaro, se till att frånvaron skyndsamt utreds om det inte är obehövligt. Utredningen ska genomföras i samråd med eleven och elevens vårdnadshavare samt med elevhälsan. Om förutsättningarna för en utredning om särskilt stöd enligt 3 kap. 7 § är uppfyllda ska även en sådan utredning inledas. När en utredning om en elevs frånvaro har inletts ska rektorn se till att frånvaron anmäls till huvudmannen (7 kap. 19 a §). Enligt 7 kap. 20–22 §§ skollagen är det den som har vårdnaden om ett skolpliktigt barn som ska se till att barnet fullgör sin skolplikt. Hemkommunen ska se till att skolpliktiga barn som inte går i dess förskoleklass, grundskola eller grundsärskola på något annat sätt får föreskriven utbildning. Kommunen, huvudmannen för specialskolan och huvudmannen för sameskolan har även ansvar för att se till att eleverna i deras grundskola och grundsärskola fullgör sin skolgång. När en skolpliktig elev börjar eller slutar vid en skolenhet med en annan huvudman än hemkommunen eller när det hos en sådan huvudman har inletts en utredning om elevens frånvaro ska huvudmannen informera hemkommunen om detta. Enligt 7 kap. 23 § skollagen får hemkommunen förelägga en elevs vård-nadshavare att fullgöra sina skyldigheter om en skolpliktig elev inte fullgör sin skolgång och detta beror på att elevens vårdnadshavare inte har gjort vad han eller hon är skyldig att göra för att så ska ske. För en elev i specialskolan eller sameskolan eller förskoleklassen vid en skolenhet med specialskola eller sameskola är det i stället huvudmannen för respektive skolform som får före-lägga elevens vårdnadshavare att fullgöra sina skyldigheter. Ett föreläggande får förenas med vite. Även för elever i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan finns bestämmelser om krav på att delta i utbildningen om det inte finns giltiga skäl att utebli. Om en elev i gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan utan giltigt skäl uteblir från den verksamhet som anordnas för att ge den avsedda utbildningen, ska rektorn se till att elevens vårdnadshavare informeras om att eleven har varit frånvarande. Om det finns särskilda skäl behöver elevens vårdnadshavare inte informeras . Vid upprepad eller längre frånvaro ska rektorn, oavsett om det är fråga om giltig eller ogiltig frånvaro, se till att frånvaron skyndsamt utreds om det inte är obehövligt. Om förutsättningarna för en utredning om särskilt stöd enligt 3 kap. 7 § är uppfyllda ska även en sådan utredning inledas (15 kap. 16 § och 18 kap. 16 § skollagen). Bakgrund och pågående arbete nationella kartläggning av elevfrånvaro mm. redovisade i rapporten kartläggning av elevfrånvaro (2021:10) en nationell bild av omfattningen av elevfrånvaron i förskoleklassen, , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. I rapporten ges även exempel på hur skolor och huvudmän arbetar för att främja närvaro och förebygga frånvaro. Exemplen syftar till att ge en bild av hur det arbetet kan te sig på skolor med olika förutsättningar. har på sin webbplats sammanställt information om vad som gäller om frånvaro i skolan. Informationen omfattar bl.a. regelverket om skolplikt och om skolans och hemkommunens ansvar för att utreda elevers frånvaro i olika skolformer, men även om elevens eget och vårdnadshavarens ansvar för att se till att barnet fullgör sin skolplikt och deltar i utbildningen. Inom ramen för arbete med skolutveckling har myndigheten på webbplatsen även publicerat stödmaterial för skolornas arbete med att främja närvaro och förebygga frånvaro. God lärmiljö, tidiga insatser, samarbete och individanpassning är några delar i det arbetet. Materialet omfattar bl.a. även stöd för hur skolan kan skapa en god lärmiljö och organisation för att främja närvaro och åtgärder för att förebygga, utreda och åtgärda frånvaro (). Tillkännagivande om att införa ett nationellt frånvaroregister Frågan om elevers frånvaro behandlades i utbildningsutskottets betänkande 2020/21:UbU3 om undantag från skol-plikten – regler, tillämpning och tillsyn. I betänkandet föreslog utskottet bl.a. ett tillkännagivande till regeringen med anledning av motionsyrkanden om att regeringen ska se över möjligheten att införa ett nationellt frånvaroregister för att garantera alla elevers rätt till skolgång och för att förbättra kunskapen om frånvarons omfattning. beslutade i enlighet med utskottets förslag (skr. 2019/20:162, bet. 2020/21:UbU3, rskr. 2020/21:14). Regeringen uppgav i skrivelse 2020/21:75 skrivelser till regeringen – åtgärder att tillkännagivandet inte är slutbehandlat (skr. 2020/21:75 s. 233). redovisade regeringsuppdraget att utreda möjligheten att införa ett nationellt frånvaroregister (U2020/06613). visar att det är möjligt att införa ett nationellt frånvaroregister med uppgifter om giltig och ogiltig frånvaro. föreslår att uppgifterna samlas in från skolorna varje termin och att insamlingen ska utföras på ett sätt som harmonierar med myndighetens övriga statistikinsamlingar. Men först krävs ändring i författningar för att ska kunna hämta in uppgifter om elevernas frånvaro. Utredningen visar däremot att det inte är möjligt att kartlägga orsaker till frånvaro av såväl juridiska som metodologiska skäl. förslag bereds inom . Uppdrag om samverkan mellan elevhälsan, hälso- och sjukvården och gav regeringen och i uppdrag att tillsammans genomföra ett treårigt utvecklingsarbete som ska syfta till att förbättra samverkan mellan elevhälsan, hälso- och sjukvården och så att barn och unga får tidiga och samordnade insatser (U2017/01236/GV, U2020/00363/S). Uppdraget har utökats till att även rikta särskilda insatser mot dels riskgrupper bland barn och unga i socialt utsatta områden, dels barn och unga som riskerar att utsättas för hedersrelaterat våld och förtryck. Uppdraget har förlängts och ska redovisas till . Utskottet konstaterar att huvudmannen har ett tydligt ansvar för att se till att barn och elever deltar i undervisningen och fullgör sin skolplikt. Enligt skollagen är skolan och huvudmannen ansvariga för att uppmärksamma och utreda frånvaro och att vidta åtgärder. Av skollagen framgår även att rektorn ska informera vårdnadshavaren om en elev har varit frånvarande liksom att vårdnadshavaren har ansvar för att se till att eleven fullgör sin skolplikt. Vidare är rektorn skyldig att se till att elevers upprepade eller längre frånvaro skyndsamt utreds och anmäls till huvudmannen. Därutöver ska hemkommunen informeras när en utredning om frånvaro inleds och samordna arbetet kring elever med upprepad eller längre frånvaro. I redovisning av uppdraget om nationellt frånvaroregister (U2020/06613) anges att det är möjligt att införa ett nationellt frånvaroregister med uppgifter om giltig och ogiltig frånvaro. föreslår att uppgifter samlas in från skolorna varje termin och att insamlingen ska utföras på ett sätt som harmonierar med myndighetens övriga statistikinsamlingar. konstaterar att det krävs ändringar i författningar för att ska kunna hämta in uppgifter om elevernas frånvaro. förslag bereds inom . Utskottet anser att resultatet av beredningen bör avvaktas. Utskottet vill i sammanhanget även lyfta fram att har sammanställt och publicerat information och stödmaterial som kan användas i skolornas arbete med att främja närvaro och förebygga frånvaro. Utskottet anser att gällande regelverk är väl avvägt och tillräckligt. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2021/22:82 (-) yrkande 2 och 2021/22:4178 (M) yrkande 29. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om undervisning för nyanlända elever och samhällsorientering för nyanlända elever. Jämför reservation 24 (SD), 25 (C), 26 (KD) och 27 (M, KD). Enligt kommittémotion 2021/22:4178 av m.fl. (M) yrkande 22 bör alla grund- och gymnasieskolor ges i uppdrag att genomföra samhällsorientering för nyanlända elever. Motionärerna framhåller bl.a. att särskild vikt ska läggas vid frågor som demokrati, allas lika värde, barns rättigheter, jämställdhet samt sex och samlevnad. I motion 2020/21:3308 av (M) föreslås att rätten till skolgång för barn som befinner sig illegalt i avskaffas. Enligt kommittémotion 2021/22:3224 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 5 bör tvåspråkiga klasser där nyanlända får möjlighet att läsa in kärnämnen på sitt modersmål och att skriva nationella prov på andra språk utredas. Motionärerna anför att det bör säkerställas att nyanlända elever inte hamnar efter kunskapsmässigt. Enligt kommittémotion 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 93 bör en särskild skolform för sent anlända elever utredas i syfte att ge alla så goda förutsättningar som möjligt att gå ut skolan med godkända betyg och integreras i samhället. Enligt motion 2021/22:83 av Amineh Kakabaveh (-) yrkande 2 bör det uppmärksammas att analfabetiseringsarbetet i mycket hög grad handlar om att lära föräldrarna läsa och skriva och vad skolan betyder för deras barns framtid. I yrkande 5 begärs att regeringen vidtar åtgärder för att barn vars föräldrar är analfabeter ges ett starkare stöd i förskolan samt i grund- och gymnasieskolor. Enligt yrkande 7 bör analfabetism kartläggas för att tidigt kunna hjälpa barn till analfabetiska föräldrar.