bet · H901KU20d3 · 2022-01-01 00:00:00 — Det bekräftas i svaren, och det bekräftas av . Den fråga som vi har ställt till flera, också till statsrådets egen statssekreterare, är att om man inte dokumenterar – hur förmedlar man då informationen vidare inom och till myndigheterna? Hur vet man vad som är nästa steg, och hur gör man för att inte missa att frågor försvinner som man skulle ha följt upp? Det är min första fråga. Den andra delen är hur du själv fick del av informationen från GSS möten. Var det muntligt, eller var det skriftligt? Eller det kanske var en blandning eftersom du i din roll var högst ansvarig för krishanteringskansliet och den här gruppen, GSS. : Först vill jag säga att varje enskilt beslut är dokumenterat. Det finns underlag och handlingar, precis på det sätt som vi alltid fattar beslut i . Men om man då går in på GSS, som har varit en stor diskussion, är det ett forum för statssekreterare. Jag som statsråd närvarar inte på dessa möten. Arbetet leddes som inrikesminister av min statssekreterare . GSS består av de mest berörda statssekreterarna i den fråga som då diskuteras. Det betyder att om det är en fråga som diskuteras på GSS är den statssekreteraren med i rummet, och den statssekreteraren tar tillbaka frågan till departementet och informerar även vid behov statsrådet om det är av den större vikten. Expeditionscheferna i departementen deltar också på mötena och har också en direkt koppling till departementen. Denna viktiga roll, som inte ska underskattas, är att ge lägesbilder inom . Dessa lägesbilder delas bland departementen, men föredras också av statssekreteraren på allmänberedning så att hela regeringen får del av lägesbeskrivningarna. Det har varit ofantligt många lägesbeskrivningar som har redovisats på allmänberedning, just i syfte att se till att den information och lägesbild som finns får bli gemensam för hela regeringen och . Därefter, efter fasen att till exempel ett departement är informerat om att en fråga behöver hanteras eller tittas djupare på, sker de vanliga berednings- processerna i respektive departement, precis som de alltid gör. Det är där dokumentationen och beredningen av ärendet sker. Om det sker ett formellt regeringsbeslut sker detta genom kollektivt beslut i regeringen. Ursäkta, ordförande, får jag ... Eller, jag hoppar över det. Det kommer säkert fler frågor. Ordföranden: Det kommer garanterat fler frågor, och just nu kommer det frågor från Socialdemokraterna. (S): Fru ordförande! Tack, statsrådet, för svaren så här långt! Jag har fått svar på en del av mina frågor, men jag återkommer till Redan när GSS inrättades av regeringen bestämdes det från början att man inte skulle ha minnesanteckningar under den tiden, men har detta inrättats efter kritik som har kommit från Corona- kommissionen. Det finns en fråga som man naturligtvis ställer sig när man är mitt i en krishantering. Diskuterades det under krisen att man kände att det fanns ett behov av minnesanteckningar? : Fru ordförande! Jag tackar för frågan. Det är korrekt att GSS aldrig har haft den typen av minnesanteckningar. Det är inte så forumet har fungerat – någonsin – sedan organisationsformen började tillämpas i . Jag sa i min inledning att jag fick information om att krishanteringskansliet däremot valde att föra en – jag ska bara se i mina papper att jag använder rätt ord – krisdagbok. Detta fick jag efter hand reda på att man jobbade med. Det var ett sätt att utöka dokumentationen och spårbarheten i arbetet i krishanteringsorganisationen. Detta uppfattar jag som något positivt. Men själva dokumentationen av beslutsärenden sker fortfarande på departementet, och det är detta som kanske har varit lite oklart för en del som inte vet hur fungerar. Man tror kanske att GSS fattar beslut och bereder ärenden, men all beredning av ärenden ska ske enligt gängse rutiner och därmed i departementen. Då sker dokumentationen där. har vi en ny statsminister, och efter den kritik som har funnits har man infört minnesanteckningar också i GSS. Jag tycker att det är positivt. Jag har aldrig deltagit på ett möte med GSS. Det är inte min roll i att göra det och jag har inte känt det behovet. Min stats- sekreterare har vid ett antal tillfällen informerat mig om större viktiga frågor som berör mig, och sedan har jag fått allmän information om hur kris- hanteringen bedrivs, vilket har varit väldigt viktigt för mig. Men jag har inte varit inne i de diskussionerna eftersom jag inte själv har varit med på mötena. Jag har i alla fall fått den information som jag har efterfrågat från min stats- sekreterare. (S): När det gäller den där krisdagboken blir jag lite förvirrad. Jag tror inte att jag har hört det begreppet när vi har haft frågor uppe här tidigare. Är den utlämnad till ? De saknade ju material, och jag känner inte igen att vi har fått redovisat att den har ställts till deras förfogande. Den är utlämnad till kommissionen. Jag fick reda på en bit in i krishanteringen att kansliet för krishantering hade tagit initiativ för att följa krisen. Den var så omfattande, och man bedömde att den skulle bli långvarig. Man bedömde då att det kan finnas ett behov av att kunna följa förloppet under resans gång och därmed öka spårbarheten kring olika processer. När jag fick reda på det blev jag positiv till det. Eftersom fokus har legat just på dokumentation av GSS har krisdagboken kanske inte fått så mycket uppmärksamhet, för det är inte där frågorna har ställts. Ordföranden: kommer till själva gränssnittet mellan och mer på djupet i nästa ärende. (SD): Fru ordförande! Tack, statsrådet, för dina svar! Jag har en fråga gällande styrningen av myndigheten och att man har överlämnat mycket ansvar till den. Jag tänker ta ett specifikt exempel. beslutades att det skulle göras testning och den rena medicinska bedömningen av detta var klar, men det tog ända fram innan den finansiella delen var åtgärdad. Jag undrar lite, hur kan en sådan ... Regeringen har den konstitutionella rättigheten att faktiskt gå in och styra, och den har det yttersta ansvaret. När man märker att det inte fungerar och man inte kommer överens om en så trivial sak som hur det ska finansieras i ett sådant läge, för det var ett ganska allvarligt läge, hur kommer det sig att det tog så innan regeringen fattade ett beslut eller såg till att finansieringen kom till stånd? Beror det på att det inte har funnits en ordentlig dokumentation av vad som har beslutats i GSS och vidare upp till den allmänna beredningen i regeringen? Kan statsrådet förklara för oss hur det kunde dröja så , när ni faktiskt, enligt regeringsformen, har det yttersta ansvaret för att styra landet? : Fru ordförande! Jag tror att frågan egentligen inte berör mitt dåvarande ansvar som inrikesminister i regeringen direkt, utan det är i så fall eller som frågan i någon mening berör. Den är tyvärr felriktad på det sättet att det återigen hänvisas till att GSS har fattat beslut. GSS får inte fatta beslut, ska inte fatta beslut och har ingen beslutsmakt. Besluten ligger på departementen. Dessutom, om jag ändå går in och svarar på frågorna, finns det ett ansvar för både smittspårning och testning liggande. Det ansvaret är väldigt tydligt när det gäller vem som ska genomföra testning. Det behövde tydliggöras ytterligare, trots att det finns ett regelverk på plats, att finansieringen skulle ordnas. När regeringen förstod att det fanns oklarheter kring detta tecknades det överenskommelser som klargjorde det ytterligare. I grunden finns en ordning för att hantera både smittspårning och testning, och regeringen var väldigt tydlig med att vi skulle ta kostnaderna för pandemin. Men det kanske är mer en sakpolitisk diskussion. Det har ingenting att göra med huruvida det fanns en dokumentation på GSS eller inte. Detta är en sakpolitisk fråga, om man till exempel ska göra en överenskommelse med Kommuner och Regioner. (SD): Ordförande! Jag tackar för svaren. Om Corona- kommissionen vill kolla upp hur det här kunde hända – det skulle jag vilja göra om jag satt i – kan de gå in och titta på anteckningar från GSS? Detta måste ju ha diskuterats där. Det drog ut , det hände ingenting och det kom inte igång. Finns det möjlighet för Corona- kommissionen att via anteckningar från GSS möten titta på varför det inte skedde snabbare än det gjorde? Kan det ha varit så att det inte fanns någon dokumentation eller att frågans tyngd på något sätt inte kom fram, att det föll mellan stolarna eller något? Om man ska titta på varför det skedde vill man gå tillbaka till det arbetsutskott eller vad man nu ska kalla GSS där frågorna togs upp från första början. Ordföranden: tangerar nästa ärende, men om statsrådet vill svara på delar av den går det naturligtvis bra. : Fru ordförande! Jag tackar för frågan. Det finns en omfattande dokumentation på av frågan om testning. Det går att följa hela ärendet, vilka beslut som har fattats och vilka överväganden som har gjorts. Det finns ett enormt underlag om man vill följa frågan om testning. GSS däremot har inte fört minnesanteckningar, och man har inget besluts- mandat och fattar inga beslut. Det hade inte spelat någon roll om man hade minnesanteckningar på GSS för den frågan. Frågan måste ju hanteras, och då är det ansvarigt departement som gör det. I det här fallet kan det också handla om ekonomiskt stöd, och då är naturligtvis involverat i det. Då finns det beredningsunderlag, precis som det finns i alla andra frågor. Per Schöldberg (C): Ordförande! Tack, statsrådet, för svaren så här långt! Jag är också inne lite grann på att förstå hela processen kopplat till detta. Det är en mängd information, det är snabba puckar och det är stora beslut som ska tas under stor press, naturligtvis. Men när det gäller GSS och när jag lyssnar på statsrådet hör jag att det ligger under men att statsrådet inte har deltagit i mötena. Det är fullt naturligt. Följdfrågan blir då: Om man inte har deltagit i mötet – helt riktigt – har man deltagit i möten om GSS? Det var ju en väldigt turbulent tid, och det måste ha varit väldigt många frågor: Kan vi vässa arbetet? Kan vi förbättra lägesbilderna? Dokumentation och så vidare? Fanns det en diskussion under resan också, såsom: Kan vi jacka upp detta ytterligare för att stärka arbetet inom och därmed stärka samordningen och skapa bättre lägesbilder? : Fru ordförande! Fram till ansvarade min dåvarande statssekreterare för ledningen av GSS, enligt instruktion för . Chefstjänstemannen för krishantering bistod henne i denna uppgift. Uppgiften är alltså reglerad i beslut. Ni vet att departementens respektive verksamhetsområden beslutas av regeringen, och som inrikesminister ansvarade jag enligt statsministerns beslut, enligt ett § 5-förordnande, för samordningen av samhällets kris- beredskap, inklusive civilt försvar. Jag ansvarade också för bland annat polisen, och . Jag hade däremot inget direkt ansvar för den löpande krishanteringen i . Detta ansvarade chefstjänstemannen för krishantering och min statssekreterare för. Självklart höll jag mig uppdaterad och fick information löpande. Per Schöldberg (C): Kan man säga att krishanteringen och GSS, som ligger under , var organisatoriskt placerat där men att det inte var direkt kopplat till statsrådets uppgifter? : Fru ordförande! Jag var ansvarig för departementet. Enheterna låg där, men det var ett utpekat ansvar på min statssekreterare och också ansvarig chefstjänsteman, som hade ett reglerat ansvar för dessa frågor. (V): Fru ordförande! Jag har fått svar på mina frågor i detta ärende. Skånberg (KD): Fru ordförande! Tack, statsrådet, för svaren så här långt! Det var en fråga där svaret blev hängande i luften. Fru ordföranden frågade hur statsrådet fick informationen från statssekreterare , som ledde GSS. Var det muntligt, eller var det skriftligt? Så som jag har förstått det var det flera hundra möten totalt sett. Statsrådet sa att det var där den övergripande strategiska samordningen skedde. Alltså var det en väldigt viktig del. : Fru ordförande! Tack, ledamoten, för en viktig fråga! Jag hade kontinuerliga möten med min statssekreterare där hon informerade mig om vad som var viktigt och vad som var på hennes agenda. Hon deltog inte bara i GSS arbete. Hon deltog i många andra processer och beslut som var viktiga för mig att informeras om. Hon informerade mig löpande, framför allt givetvis om de frågor som berörde mitt ansvarsområde, men jag fick också övergripande information vid de tillfällen när hon tyckte att det var viktigt. Dessutom fick jag i princip på allmän beredning ta del av de lägesbeskrivningar som hela regeringen fick ta del av, och de är omfattande. Om ni har tagit del av dem eller följt det på något sätt så vet ni att det var veckovisa uppdateringar om läget men också om en del utmaningar och processer som var på gång i . Jag fick alltså utförlig information vid olika tillfällen. Skånberg (KD): Fru ordförande! Jag tror säkert att det var mycket utförligt. Frågan var om det var skriftligt eller muntligt. Kan man verkligen ha flera hundra möten med strategisk samordning och inte använda penna, dator eller sms, alltså på något sätt dokumentera det? Att hålla pandemi i huvudet låter otroligt. Vilka direktiv gav statsrådet till sin statssekreterare, som ledde GSS, för hur han ville bli informerad och hur denna grupp skulle dokumentera sitt arbete? : Fru ordförande! Nej, jag gav inga särskilda instruktioner till min statssekreterare kopplat till GSS arbete. Min statssekreterare informerade mig om viktiga frågor och processer i som jag behövde information om. Jag som statsråd kan inte välja att få information om bara ett område eller en fråga, utan jag måste få information om en lång rad frågor. Denna uppdatering i för mig viktiga frågor sker givetvis kontinuerligt . Detta skedde inte skriftligen, om det var den direkta frågan. Det hade ju varit väldigt intressant att ta del av den skriftliga informationen, eller hur? viarbetade inte så att jag hade skriftliga underlag på all information som min statssekreterare gav mig. Det hade tagit , tror jag, och dessutom varit väldigt arbetsamt. Den andra frågan var kopplad till … Jag tappade bort den. Skånberg (KD): Jag tror att det kan räcka som svar. Det som möjligen är utestående återkommer vi till. Jag förstår att statsrådet sa inga skriftliga meddelanden från GSS-gruppen. Trots att det var flera hundra möten och trots att det var den övergripande strategiska samordningen var det bara muntligt. Statssekreteraren höll det i huvudet, och statsrådet höll det i huvudet. Det är fantastiskt. Ordföranden: ledamoten någon fråga? Bedömningen kommer vi tillbaka till. Skånberg (KD): Det skulle möjligen vara kontinuiteten. Statsrådet sa tidigare att det fanns en kontinuitet i hur GSS hade arbetat tidigare. Det var väl upp till varje statsråd eller statsminister att bestämma hur GSS arbetade. förs det minnesanteckningar. Hur kommer det sig att statsrådet inte gav direktiv om minnesanteckningar nu när det faktiskt görs och statsrådet välkomnar det? : Fru ordförande! Jag deltar inte i GSS arbete, utan det gör ett antal statssekreterare som är berörda av frågan. Min statssekreterare ledde detta enligt en instruktion som är reglerad. Det sättet GSS arbetar har varit oförändrat sedan GSS inrättades 2008. Detta är den etablerade formen för att arbeta med svåra frågor som kan uppstå eller akuta frågor som behöver hantering av flera departement. Det har skett på samma sätt i dokumentationshänseende . Min statssekreterare är en enormt rutinerad person med djup erfarenhet av att jobba på , tidigare på Finans- departementet, senare i flera olika myndigheter, och som statssekreterare på och som justitieminister. Jag hade inget behov av att ge henne särskilda instruktioner för hur hon skulle sköta sitt jobb. Hon informerade mig om frågor som berörde mig, och hon informerade hela regeringen på uppdrag, vilket innebar att vi i princip fick en Powerpoint och därmed en skriftlig redogörelse av hur pandemin påverkade samhället, vilka utmaningar vi stod inför och de viktiga processer som pågick i . Det var alltså en omfattande dokumentation som presenterades av henne i princip . (L): Ordförande! Jag återkommer också till frågan om dokumentation med tanke på att kommissionen lyft upp denna fråga på många sätt. Varför är dokumentation viktigt i en kris och i en krishanteringssituation, statsrådet? : Fru ordförande! Tack ledamoten för frågan! Dokumentation är helt centralt för beslutsfattandet, att det finns ett beslutsunderlag som är tillräckligt omfattande. Vi har ju beredningsrutiner i , och det finns krav på att dessa rutiner ska följas. Dessutom har vi dokumentationskrav för att ha spårbarhet i enskilda beslut, processerna kring dem och avvägningar som kan ha gjorts vid beslutstillfället. I en kris är spårbarheten dessutom ännu viktigare eftersom det också handlar om att lära av ett krisförlopp och se om det finns processer eller beslut som kan fattas eller hanteras på ett annorlunda sätt. Det var därför jag tog upp den så kallade krisdagboken, som är ett nytt initiativ och som inte hanterats av kansliet för krishantering tidigare. Men tog man ett initiativ att föra en sådan för att få en bättre spårbarhet i hur krishanteringen hanterats i . Jag uppfattar att det var ett positivt exempel. Efter Coronakommissionens med fleras kritik har man bestämt att också GSS ska föra minnesanteckningar, vilket jag välkomnar. Men jag måste vara ärlig och säga att i min roll som statsråd och när min statssekreterare informerade mig kände jag inte ett behov av skriftliga minnesanteckningar för den information jag fick. Det kan dock finnas andra skäl till att man ska ha minnesanteckningar i GSS, som kanske mer har med spårbarhet och de diskussioner som har skett där att göra. Man kan notera att det fanns både dagordningar och annoterade dag- ordningar, vilket innebär att det fanns ett underlag för vad den statssekreterare som ansvarade för GSS kunde lyfta upp i sin inledning. har dock lyft upp att detta underlag i sig inte ger en fullödig bild av vilka diskussioner som var och hur man landade i frågor. Återigen: GSS är inget beslutsorgan. All dokumentation kring beslut och ärendehantering sker på de enskilda departementen. Jag tror att en del som inte kan kanske missar denna aspekt, men det finns omfattande dokumentation om varje beslut regeringen har fattat. (L): Då infinner sig en kunskapsfråga. Har GSS varit aktivt och haft kontinuerliga möten, och hur aktiveras GSS? : Fru ordförande! GSS har varit kontinuerligt fungerande . Det är inte en fast organisation, utan den kallas vid behov. Dessa behov kan vara helt olika. Vid en kris eller en större fråga som berör flera departement kan man använda denna form, och det är den etablerade formen . Ja, den har alltså hanterats och framåt. (L): Hur aktiveras GSS, eller är den ständigt aktiv? : Fru ordförande! Den aktiveras av att den statssekreterare som är utpekad som ansvarig för GSS kallar berörda statssekreterare i en fråga, och då skapas ett forum kopplat till det. I denna fråga har det också diskuterats i SGSS, alltså en mindre grupp av GSS, och den har träffats ännu oftare. Det är samma organisatoriska form, men vissa frågor har diskuterats i en mindre krets av de mest berörda stats- sekreterarna medan andra frågor har varit bredare och omfattat fler stats- sekreterare. Men den organisatoriska formen är densamma . (MP): Fru ordförande! Jag tackar statsrådet för svaren . Transparens är avgörande för att vi som samhälle ska lära oss av både våra framgångar och motgångar. Kommissionen har lyft upp frågan om dokumentation men även utskottet vid tidigare granskning, exempelvis av flodvågskatastrofen. Utskottet har framhållit att dokumentation även av möten av mer informell karaktär är värdefull, dels internt för att säkerställa att det inte uppstår osäkerhet om vad man har kommit fram till och för att snabbt kunna vidareförmedla viktig information från mötet, dels för granskning senare, som den vi gör . Apropå GSS, bedömer statsrådet att dokumentationen är tillfredsställande? : Fru ordförande! Tack ledamoten för frågan! Man kan vända på frågan och titta lite på den dokumentation har tagit del av. Jag ska ge några exempel men inte rabbla upp allt, för det skulle kunna ta . Det är en sammanställning av alla de regeringsbeslut som har fattats med anledning av covid-19, det är sammanfattande tabeller över de ekonomiska propositionerna med åtgärder kopplat till detta, det är underlag från arbetet med mål och strategi, det är underlag från analysarbetet, där fokus för arbetet har varit beställningar om positivt och negativt scenario för utvecklingen, det är utvärdering av kansliet för krishanterings hantering av coronapandemin, det är kansliet för krishanterings loggbok och krisdagbok, det är rapporter om smittspridningen från ambassaden i , och , och det finns fler ambassadrapporter att ta del av om man vill, det är grafiska lägesbilder, lägesbilds-pm , det är planeringsunderlag för både sommaren och , det är intern e-posttrafik mellan flera stats- sekreterare och mellan statssekreterare och presschef, det är alla Powerpointbilder gällande strategiska diskussioner om covid-19 , det är mål- och scenariodiskussioner, det är stående dag- ordningar för möten i GSS och SGSS, det är kallelser med dagordning och protokoll i form av tjänsteanteckningar, deltagarlistor för möten med kanslihanteringsrådet1 och det är plan för utbildning och övning. Det är enormt mycket dokumentation. Jag tror dock att man i alla sådana här processer bör vara ödmjuk och fundera på om det finns annan dokumentation som är viktig för både processen i sak och lärandet om hur man hanterar en kris. En av de slutsatser har dragit är att man vill att GSS ska föra minnesanteckningar, och då har det fattats beslut om att det numera ska göras. Den stora dokumentationen sker dock i ärendehanteringen när man går fram med ett förslag och fattar ett beslut, och denna dokumentation är omistlig i ett regeringskansli. Den får inte fallera, för det är en del av det beredningsansvar en regering och ett regeringskansli har. Ordföranden: , ? Då har alla partier fått möjlighet att ställa frågor. Vid behov kan nu ytterligare frågor ställas. (M): Jag tackar statsrådet för intressanta svar på frågorna. kritiserar som sagt regeringen för att man inte tog taktpinnen i det inledande skedet av arbetet med krisen. Bara för att få klarhet i hur ansvarsfördelningen har sett ut i : Om jag tolkar rätt hade han inte ansvar för 1Mikael har efter utfrågningen meddelat att det var en felsägning. Ska rätteligen vara krishanteringsrådet. krisledningen, men hans statssekreterare hade det. Jag tolkar det som att hans statssekreterare hade det uppdraget inom ramen för på direkt uppdrag av statsministern, som något slags uppdragsgivare, till vilken hon återrapporterade. Men inom ramen för har han varit ansvarig för bland annat den verksamhet som har rymts inom ledningen för . Och lite apropå frågan som Skånberg ställer hade han också ansvar för sin statssekreterares arbete inom ramen för GSS. Han beskriver att han inte gav några direkta direktiv om hur det skulle dokumenteras. Jag tolkar det också som att han mottog det positivt när kansliet för krishantering meddelade honom att man hade börjat dokumentera. Gjorde själv, i ljuset av frågan som kollegan ställde, där hon påpekade att i granskningar av tidigare kriser har betonat vikten av att även möten av informell karaktär dokumenteras, några som helst överväganden kring dokumentation av krisen? Eller löste det sig bara automatiskt eftersom tjänstemannaorganisationen i till exempel kansliet för krishantering själv började dokumentera på eget bevåg? Tog han själv några som helst spårbara initiativ till att se till att det här blev dokumenterat på ett korrekt sätt, eller blev det bara som det blev? : Fru ordförande! Jag tackar för frågan. Att beskriva det som att kansliet för krishantering inte sköter någon dokumentation eller att inte gör någon dokumentation är inte korrekt.