bet · H901NU19 · 2022-04-29 00:00:00 — 2020/21:140) framhåller regeringen att statens ägarpolicy anger att det är av särskild vikt att bolag med statligt ägande arbetar för identifiering, bedömning, hantering och transparent redogörelse för verksamhetens klimatrelaterade finansiella risker och möjligheter. SEK:s hantering av och redogörelse för sina klimatrelaterade finansiella risker och möjligheter ges särskild uppmärksamhet i skrivelsen. Av skrivelsen framgår att bolaget redovisar enligt ett särskilt ramverk (s.k. TCFD-rekommendation, Task Force on Climate-related Financial Disclosures). består i att begränsa klimatrelaterade risker i utlåningen och arbeta för att öka andelen gröna lån. ökade SEK enligt skrivelsen sin ambition att vara med och finansiera omställning i med särskilt fokus på energi, transport, sjöfart och smarta städer. Kreditgaranti för att säkra tillgången till råvaror I vårändringsbudgeten (prop. 2021/22:99) föreslår regeringen att EKN ska kunna utfärda statliga kreditgarantier för att säkra tillgång till råvaror genom en s.k. råvarugaranti. En råvarugaranti används för att täcka risken för en långivares finansiering av en utländsk låntagares investering i ett råvaruprojekt om denna låntagare inte klarar att fullfölja betalningarna enligt låneavtalet. En förutsättning för att få en råvarugaranti för ett låneavtal ska vara att låntagaren sluter ett långfristigt leveransavtal med en svensk råvaruimportör. De närmare villkoren för råvarugarantierna bör enligt regeringens förslag utformas i enlighet med bestämmelserna i budgetlagen (2011:203) och förordningen (2011:211) om utlåning och garantier. Mot den bakgrunden föreslår regeringen att bemyndigar regeringen att ställa ut kreditgarantier som uppgår till högst för att säkra tillgången till råvaror. Främjande av handel med I svaret på en skriftlig fråga av (SD) om stöd till svenska företag vid brexit (fr. 2020/21:953) framhöll statsrådet bl.a. att det framförhandlade frihandelsavtalet innebär tull- och kvotfrihet för samtliga varukategorier där varorna uppfyller ursprungsreglerna och att det skapar en högre grad av förutsägbarhet än ett avtalslöst tillstånd. Statsrådet betonade vidare att parterna kommer att föra en kontinuerlig dialog om regler som påverkar handeln, för att undvika framtida handelshinder. konstaterade statsrådet att svenska företag även med ett avtal på plats kommer att uppleva ökad byråkrati, högre kostnader och längre ledtider. , , och andra myndigheter är enligt statsrådet redo att bistå svenska företag om vilka åtgärder man behöver vidta för att kunna fortsätta att handla med . Statsrådet framhöll slutligen att regeringen kommer att upprätthålla och vidareutveckla de breda och mycket goda relationerna mellan och för att skapa goda förutsättningar för svenska företag att verka i , men även för brittiska företag att verka och investera i . presenterade kommissionen ett förslag till förordning om en brexitjusteringsreserv. Inrättandet av reserven ingick i Europeiska rådets uppgörelse om den fleråriga budgetramen för perioden –2027. Fonden ska användas för att motverka negativa konsekvenser på flera områden som uppstått till följd av utträde. Totalt kommer brexitjusteringsreserven att uppgå till priser. I statens budget har anslaget tillförts och beräknas anslaget uppgå till (prop. 2021/22:1 utg.omr. Stödet är helt finansierat med EU-medel. Regeringen beslutade om en förordning som reglerar stödet. Stödet riktas till både företag och myndigheter. Stöd får lämnas för konsult- och rådgivningstjänster, direkta kostnader för godkännande eller märkning av produkter som även fortsättningsvis ska saluföras i liksom för deltagande i mässor och liknande. Stöd ska också kunna lämnas för investeringar i hamninfrastruktur till den del som är nödvändig för statens myndighetsutövning. Myndigheter har även möjlighet att få ersättning för ökade kostnader med anledning av brexit. Stöd får lämnas för kostnader t.o.m. . Mål om och beräkningar av klimatnyttan från export Regeringen tillsatte 2010 den parlamentariska kommittén Miljömålsberedningen, som har i uppdrag att utveckla strategier med etappmål, styrmedel och åtgärder för att nå miljömål. Miljömålsberedningen överlämnade delbetänkandet globala klimatavtryck (SOU 2022:15) till regeringen. I delbetänkandet föreslår beredningen bl.a. att det klimatpolitiska ramverket ska kompletteras med mål om klimatnyttan från export. Klimatnyttan från export föreslås vara större än gapet mellan huvudmålbanan för klimatpåverkan från konsumtion och nollutsläpp inklusive de internationella klimatinvesteringarna och negativa utsläpp. Beredningen konstaterar att det behövs statistik om exportens effekt på de globala utsläppen och föreslår därför att () tillsammans med och i dialog med exportaktörerna och akademin utvärderar befintliga mått, tar fram ett vidareutvecklat mått på klimatavtryck av svenska produkter som går till export jämfört med andra motsvarande produkter samt tar fram en metod för att följa upp statistik om exportens effekt på de globala utsläppen. Beredningen föreslår vidare att SCB får i uppgift att följa upp statistiken om exportens effekt på de globala utsläppen. Arbetet med scenarier och effektbedömningar om exportens klimateffekt behöver vidare enligt beredningen formaliseras. Beredningen föreslår därför att får i uppdrag att ta fram en metod för att beräkna utsläppsscenarier för exportens klimateffekt, regelbundet ta fram scenarier över exportens klimateffekt samt utveckla metoder för att göra effektbedömningar på exportens klimateffekt. Motionsyrkanden liknande flera av de nu aktuella om FN-upphandlingar, livsmedelsexport, privata aktörer inom exportrådgivningen, beräkningar av exportens klimatnytta, exportfrämjande av klimatteknik, exportfrämjande för små och medelstora företag, granskning av utländska direktinvesteringar och vissa övriga frågor om handels- och investeringsfrämjande behandlades av utskottet (bet. 2020/21:NU13). Utskottet avstyrkte motionsyrkandena med hänvisning bl.a. till den förda politiken samt aviserade och pågående insatser. Utskottets ställningstagande redovisas under följande rubriker: – Privata aktörer inom exportrådgivningen – Beräkningar av exportens klimatnytta – Exportfrämjande av klimatteknik – Exportfrämjande för små och medelstora företag – Granskning av utländska direktinvesteringar – Översyn av effekterna av utländska direktinvesteringar – Övriga frågor om handels- och investeringsfrämjande. I ett par motioner förordas att regeringen ska bistå svenska företag genom att utveckla insatser för företagens möjligheter att medverka i FN-upphandlingar. Utskottet kan inledningsvis konstatera att det avstyrkt liknande förslag, (bet. 2020/21:NU13). Som utskottet påminde om vid det tillfället är främjandet av upphandlingar finansierade genom FN en del i export- och investeringsstrategin. Målsättningen enligt strategin är att svenska företags deltagande i dessa upphandlingar ska öka. Satsningen är en fortsättning på ett arbete som påbörjades under den tidigare exportstrategin, och regeringen uppger att arbetet med att vinna upphandlingar i FN och andra internationella organisationer har intensifierats. En ansats har utvecklats för bredare relationer och ökade synergier mellan politikområden, bl.a. för att bygga vidare på de relationer som skapats inom utvecklingssamarbete. Vidare har en möjlighet att finansiera projektförberedande studier för projekt av intresse för svenska exportföretag skapats. Business har i uppdrag att koordinera stödet till svenska företag och organisationer med intresse för upphandlingar som finansieras av multilaterala organisationer som FN. Utskottet noterar att regeringen i budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 24 Näringsliv) uppger att tre större insatser med sammanlagt 65 deltagande företag genomfördes för att bidra till att svenska företag vinner internationellt upphandlade affärer inom ramen för FN. Vidare framgår att antalet svenska företag registrerade i FN:s leverantörsbas var 923 , vilket innebar en ökning med 72 företag i jämförelse med året innan. Enligt Business redovisning av statens uppdrag för ökade FN:s upphandling av svenska produkter och tjänster enligt officiella källor , till ca . Eftersom vissa företag säljer till FN genom utländska enheter ingår detta inte i statistiken för . De exempel på sådana upphandlingar som Business känner till uppges uppgå till . Utskottet delar motionärernas uppfattning att det finns en stor exportpotential för svenska företag inom internationell upphandling och att det är av vikt med insatser som ökar deras möjligheter att medverka i FN-upphandlingar. Utskottet noterar att det pågår ett exportfrämjande arbete och att såväl antalet registrerade företag som upphandlingen av svenska produkter och tjänster ökar. Därmed ser utskottet inte några skäl för ett tillkännagivande enligt det som förordas. Därmed avstyrks motionsyrkandena. I flera motioner efterfrågas insatser för att främja svensk livsmedelsexport. Motionärerna vill bl.a. se stöd till livsmedelsföretagen i form av kompetensutveckling och fler livsmedelsattachéer. Utskottet kan i likhet då det behandlat liknande förslag (senast i bet. 2020/21:NU13) konstatera att det av export- och investeringsstrategin framgår att främjandet av livsmedelsexport ska fortsätta. Utskottet kan också påminna om att regeringen har beslutat om en handlingsplan –2025 som ska bidra till att nå livsmedelsstrategins övergripande mål. Det övergripande målet för livsmedelsstrategin är en konkurrenskraftig livsmedelskedja där den totala livsmedelsproduktionen ökar, som relevanta miljömål nås, i syfte att skapa tillväxt och sysselsättning och bidra till hållbar utveckling i hela landet. Produktionsökningen, både konventionell och ekologisk, bör svara mot konsumenternas efterfrågan. En produktionsökning skulle kunna bidra till en ökad självförsörjningsgrad av livsmedel. Sårbarheten i livsmedelskedjan ska minska. För att bidra till en ökad livsmedelsexport framgår av den nämnda handlingsplanen att arbetet med att få svenska anläggningar godkända för export till tredjeländer ska utvecklas. Arbetet för ett ökat marknadstillträde genom exportgodkännande för svenska livsmedel och jordbruksvaror ska också fortsätta att utvecklas. Vidare ska det genomföras ett livsmedelsexportprogram med fokus på små och medelstora företag och ett regionalt exportprogram för livsmedelsföretag. Satsningen på livsmedelsexportansvariga som är stationerade på potentiella tillväxtmarknader ska också fortsätta och innebär att Business fått i uppdrag att förstärka ett antal prioriterade marknader med en livsmedelsexportansvarig, som bl.a. ska bidra till att svenska livsmedelsföretag får en kontakt på den specifika marknaden och finner nya exportmöjligheter. Därtill konstaterar utskottet att det inom ramen för januariavtalet togs fram en tredje handlingsplan med ytterligare åtgärder för att stärka målet med livsmedelsstrategin. Regeringens målsättning för främjandet är att exportandelen i svensk livsmedelsindustri ska vara 2030. Om målet uppnås kommer exportvärdet att överstiga 2030. Utskottet noterar att det av regeringens webbplats framgår att värdet av svensk livsmedelsexport ökade med och att det totala exportvärdet är ca . Vidare noterar utskottet att Business exportprogram ! som drivs på uppdrag av regeringen drabbades hårt av inställda aktiviteter under pandemin. Av 11 planerade mässor kunde endast två genomföras. I stället genomfördes ett stort antal digitala främjandeaktiviteter. Business har också genomfört flera utbildningsträffar för livsmedelsföretag och har också den avgiftsfria webbtjänsten Livsmedelsguiden med information om olika länders importreglering, krav på märkning, EU-information och förslag på översättningshjälp. Utskottet delar motionärernas uppfattning att livsmedelsexporten är en betydelsefull sektor för svensk handel men anser mot bakgrund av det som anförts att det inte är motiverat med några tillkännagivanden enligt det som föreslås. Därmed avstyrks motionsyrkandena. Privata aktörer inom exportrådgivningen I några motioner förordas att ska uppmana regeringen att öppna för privata aktörer inom den statligt finansierade exportrådgivningen. Utskottet har avstyrkt liknande förslag tidigare, (bet. 2020/21:NU13). Utskottet konstaterade då att regeringen i en skrivelse till med anledning av om regionala exportcentrum (skr. 2018/19:135) anförde att det kan finnas risker relaterade till exempelvis konkurrens, otillbörligt gynnande och kvalitetssäkring som måste analyseras innan man överväger att öppna för privata aktörer inom exportrådgivning. Vidare påminde utskottet om att många, om inte alla, av de aktörer som deltar i regionala exportcentrum enligt regeringen har en nära dialog med näringslivet. I likhet med tidigare ser utskottet inte heller skäl att förorda några tillkännagivanden enligt det som föreslås i motionerna. Därmed avstyrks motionsyrkandena. Beräkningar av exportens klimatnytta I tre motioner förordas att ska få i uppdrag att beräkna och redovisa klimatnyttan av export. Motionärerna vill förhindra att politiken skapar dåliga förutsättningar för svensk industri och därmed tvingar klimatsmart produktion att flytta till andra länder. Utskottet har behandlat liknande förslag tidigare, (bet. 2020/21:NU13). I likhet med då vill utskottet framhålla att det inte har någon annan uppfattning än motionärerna om vikten av att politiken utformas så att den skapar goda förutsättningar för klimatsmart svensk produktion. Utskottet noterar att miljömålsberedningen överlämnat ett förslag till regeringen om ett nytt mål för att öka den svenska exportens kilmatnytta (SOU 2022:15). Som framgår i det föregående föreslår kommittén även att SCB och ska ta fram statistik för exportens klimatnytta. Utskottet konstaterar att kommitténs betänkande ännu inte varit ute på remiss och anser inte att bör förekomma den ordinarie beredningsprocessen genom att uppmana regeringen att lägga ett uppdrag på i enlighet med det som förordas i motionerna. Utskottet vill i sammanhanget även påminna om att det pågår förhandlingar inom EU om en gränsjusteringsmekanism för koldioxid som ska minska risken för koldioxidläckage från EU som redogjorts för under avsnittet Internationell handel. Därmed avstyrks motionsyrkandena. I flera av de aktuella motionerna framförs förslag om främjande av klimatteknik och export som främjar energieffektivitet. Utskottet kan inledningsvis i likhet med tidigare då det behandlat liknande förslag konstatera att det av export- och investeringsstrategin framgår att kommer att driva frågan om hållbar upphandling, något som bedöms gynna svenska företag eftersom de ofta erbjuder lösningar som är miljömässiga och konkurrenskraftiga ur ett livscykelperspektiv. Här kan även nämnas flera insatser för att främja export av klimatteknik inom Business statliga uppdrag som redovisats i det föregående, bl.a. Innovation Connector, Pioneer the Possible, Pioneer the Fossil Free och riktade satsningar mot s.k. startup-företag och scaleup-företag med klimat- och miljövänliga lösningar. Utskottet vill i sammanhanget även nämna EKN:s gröna kreditgaranti som är en ny lånegaranti som ska främja klimatinvesteringar och stödja de svenska exportföretag som kan bidra till att uppfylla . Utskottet delar även fortsättningsvis motionärernas uppfattning att svenska företag kan bidra till minskade utsläpp på global nivå och noterar att detta också är något som framhålls i export- och investeringsstrategin. Utskottet vill avslutningsvis framhålla vikten av exportfrämjande insatser på området och att verkar för att det ska vara en konkurrensmässig fördel och inte en nackdel för ett företag som bidrar till klimatomställningen. Utskottet konstaterar att det pågår ett arbete i linje med det som motionärerna förordar. Därmed avstyrks motionsyrkandena. Exportfrämjande för små och medelstora företag I två motioner framhålls vikten av att underlätta steget till export för små och medelstora företag. Även i denna fråga råder det ingen motsättning mellan utskottet och motionärerna. Utskottet kan vidare konstatera att målsättningen att fler små och medelstora företag ska exportera är en av fem strategiska målsättningar inom export- och investeringsstrategin. Dessvärre minskade antalet små och medelstora företag som exporterade , vilket enligt regeringen beror på att de mindre företagen drabbats särskilt hårt av pandemin och att många av dem har pausat sina internationella expansionsplaner (prop. 2021/22:1 utg.omr. 24 Näringsliv). Utskottet konstaterar att flera exportfrämjande insatser riktar sig särskilt till små och medelstora företag. Det gäller t.ex. Småföretagsprogrammet vid Business och den regionala exportsamverkan där , Business , , EKN, SEK och () (tidigare kallat regionala exportcentrum) ingår och som har som övergripande mål att fler små och medelstora företag ska exportera. Vidare har EKN ett särskilt fokus på små och medelstora företag. Inom ramen för export- och investeringsstrategin ska också särskilda kommunikationsinsatser riktas till små och medelstora företag för att informera om nya frihandelsavtal och andra handelspolitiska förändringar som kan påverka deras exportmöjligheter. Utskottet noterar att Business i redogörelsen av det statliga uppdraget för anger att ett fokus varit att utveckla webben, exempelvis med bättre sökfunktioner och en förenklad åtkomst till rådets tjänster för små och medelstora företag. I sammanhanget kan även webbplatsen /utland nämnas, och kommissionens nya webbstöd Access 2 Markets där företag som vill exportera från EU kan hitta information för olika produkter när det t.ex. gäller tullar, handelshinder och produktspecifikationer för samtliga EU länder och mer än 120 exportmarknader runt om i världen. Utskottet vill understryka betydelsen för av fler exporterande företag eftersom det ökar förutsättningarna för fler jobb och ökad tillväxt. Utskottet ser framför sig att statliga insatser för att underlätta för små och medelstora företag att ta steget ut på en internationell marknad kommer att behöva prioriteras även fortsättningsvis men ser inte några skäl att förorda några tillkännagivanden enligt det som föreslås. Därmed avstyrks motionsyrkandena. Granskning av utländska direktinvesteringar I två motioner framhålls behovet av granskning av utländska direktinvesteringar och i en tredje motion anförs att ska kontrollera kinesiska direktinvesteringar inom den privata och statliga sektorn hårdare. Utskottet vill inledningsvis påminna om vad det sagt när det gäller granskning av utländska direktinvesteringar (bet. 2020/21:NU13). Enligt utskottets uppfattning behöver det finnas en bra balans mellan att säkra svenska intressen och att se till att är ett attraktivt land för utländska investerare genom att inte införa åtgärder som innebär för stora hinder för investeringar. Som redovisats i det föregående överlämnade sitt slutbetänkande till regeringen. I betänkandet föreslår utredningen hur ett svenskt system för granskning av utländska direktinvesteringar inom skyddsvärda områden kan utformas. Utredningen har varit på remiss, och utskottet noterar att drygt 100 svar hade inkommit när remisstiden löpte ut . Utskottet är ödmjukt inför att utformandet av ett system för granskning av direktinvesteringar är en komplicerad fråga som kräver noggranna överväganden och ser ingen anledning för att i detta läge rikta några tillkännagivanden till regeringen enligt det som förordas i motionerna. Utskottet följer frågan med intresse och konstaterar att har riktat ett tillkännagivande till regeringen om åtgärder för att möjliggöra granskning av utländska direktinvesteringar (bet. 2019/20:UU18). Utskottet noterar också att Business i riktlinjebrevet ska beakta eventuella säkerhetsrisker som enskilda utländska investeringar kan medföra, och i förekommande fall informera berörda myndigheter. Utskottet vill även påminna om kompletteringarna av säkerhetsskyddslagen (2018:585) när det gäller överlåtelser av säkerhetskänslig verksamhet som trädde i kraft (bet. 2020/21:JuU10). Därmed avstyrks motionsyrkandena. Översyn av effekterna av utländska direktinvesteringar I ett par motioner förordas att ska utreda effekten av kinesiska direktinvesteringar i . Utskottet konstaterar att flödet av utländska direktinvesteringar från ökade med och uppgick till . Som redovisats i det föregående finns det en osäkerhet i statistiken över hur många företag i som kontrolleras av eller har förvärvats av kinesiska intressen. är ett av tre länder som (SOU 2021:87) bedömer utgör det största hotet när det kommer till utländska direktinvesteringar. Med det sagt instämmer utskottet med den problembeskrivning som kommer till uttryck i motionerna och vill framhålla vikten av att få på plats ett system för utländska direktinvesteringar. När det gäller effekten av redan gjorda investeringar konstaterar utskottet att FOI publicerade en kartläggning av kinesiska bolagsförvärv i (FOI Memo 6903). Utskottet noterar att myndigheten, i och med bedömningen att det finns ett mörkertal, finns utrymme att följa upp kartläggningen och att fortsatta granskningar kan identifiera ytterligare förvärv och andra investeringar, men även bidra till att öka förståelsen för ägarstrukturer, förvärvsmetoder och de förvärvade bolagens patent och teknologier. Utskottet instämmer i behovet av att öka kunskapen om bl.a. kinesiska direktinvesteringar och deras effekt i . Utskottet vill i sammanhanget påminna om det inrättade Nationellt om (NKK) vid som bedriver policyrelevant forskning, analyser och rådgivning om Kinarelaterade ämnen, med fokus på frågor av särskild vikt för svenska intressen. Verksamheten byggs fortlöpande upp –2023. Utskottet utesluter inte att det kan komma att bli aktuellt med myndighetsuppdrag på området, men anser inte att bör vidta några åtgärder i enlighet med det som föreslås. Därmed avstyrks motionsyrkandena. Övriga frågor om handels- och investeringsfrämjande I motionerna finns förslag på hur det svenska export- och investeringsfrämjandet kan utvecklas, och vidare efterfrågas främjandeåtgärder för specifika branscher och länder. Utskottet vill med anledning av förslagen inledningsvis påminna om export- och investeringsstrategin som togs fram för att genomföra en exportsatsning inom ramen för januariöverenskommelsen för fler jobb i hela landet och för att utveckla den befintliga strategin med fokus på ekonomisk, social och miljömässig hållbarhet. Utskottet konstaterar att strategin omfattar mycket som är i linje med de övergripande önskemål som efterfrågas i motionerna, t.ex. när det gäller insatser för tjänsteexport, exportmöjligheter högt upp i värdekedjan och företagens importbehov. Strategin framhåller också behovet av ökade investeringar i hållbar infrastruktur. Utskottet vill härutöver tillägga följande när det gäller mer specifika förslag. I motion 2021/22:3692 (M) yrkande 28 förordas att regeringen ska se över olika former av samarbete, samordning eller sammanslagning mellan Business , Visit och , och i motion 2021/22:2389 (SD) yrkande 24 efterfrågas nationell samordning av medel avsedda för exportfrämjande med andra statliga insatser. Vidare framhålls i motion 2021/22:4217 (KD) yrkande 61 att det är centralt att Visit , Business och har väl avgränsade uppdrag. Utskottet kan konstatera att det av riktlinjebrevet till Business framgår att rådet i exportfrämjandet ska samverka nära med andra nationella, regionala och lokala aktörer, inklusive inom Team , och ska samverka med när det gäller Sverigebilden i utlandet. Business ska vidare leda arbetet inom som syftar till samordning mellan relevanta aktörer för att främja investeringar och bidra till att lösa investeringshinder. Utskottet vill också påminna om att Team har till uppgift att samordna stödet och göra det enkelt och tydligt för företagen. Utöver Business deltar även i Team .