bet · H901FiU20 · 2022-06-10 00:00:00 — Det är i alla fall den läsning som jag gör av rapporten. Ni skriver att vi nu måste ta vara på de erfarenheter som finns av genomförandet av dessa reformer. Hur ser ni på detta? Kan ni utveckla resonemanget? Vad är det för förändringar som skulle behövas? Ni skriver också att om dessa förändringar görs måste andra förändringar göras som så att säga motverkar de eventuella effekterna. Hur ser rådet på detta? Vilka reformer förespråkar ni för att vi ska bibehålla och förlänga arbetslivet så att vi klarar offentliga finanser och en hög sysselsättning? Ni för också ett resonemang på motsvarande sätt där ni har en annan syn än på överskottsmålet. Argumenten om en allmän efterfrågan för att pressa ned arbetslösheten duger inte, utan detta klarar man normalt sett inom ramen för överskottsmålet. Däremot krävs strukturella åtgärder för att pressa ned den strukturella arbetslösheten, som inte åstadkoms via en allmän efterfrågestimulans. Även här önskar jag ett fördjupat resonemang. Har ni även några konkreta förslag på reformer för att klara den strukturella arbetslösheten i utsatta grupper? (L): Fru ordförande! Jag tackar för presentationerna. Innan jag ställer min fråga ska jag reflektera lite över det finanspolitiska regelverket och de extra ändringsbudgetarna. I ett läge med en svag regering som samlar 100 mandat i och som inte har stöd för sin budget blir det av naturliga skäl många extra ändringsbudgetar och initiativ från den samlade oppositionen i . Även regelverk för att motionera på extra ändringsbudgetar spelar roll. Det var bara en reflektion. Så till min fråga. blir alltmer segregerat, och den främsta aspekten av det är den tudelade arbetsmarknaden. Min fråga riktar sig till rådets ordförande. Ni skriver att frågan om utrikes födda inte kan lösas med allmän efterfrågan. Idén att man kan investera sig ur detta problem verkar alltså vara lite förenklad. Kan du utveckla det lite mer, både påståendet och vilka åtgärder som behöver göras brett för att hantera den tudelade arbetsmarknaden? (MP): Tack så mycket för en bra rapport! Ur synpunkt gäller det kanske framför allt kapitel 4, där man har gått igenom väldigt mycket om klimatarbetet och hur man ska se på det i samband med ramverket och så vidare. Vi föreslår att man ska kunna lånefinansiera stora klimatinvesteringar . När rapporten skrevs hade inte heller Världsnaturfondens rapport kommit. Den säger att för att ska kunna klara sina åtaganden i behöver vi göra väldigt stora investeringar och sänka utsläppen . Här finns alltså många bra frågeställningar som man kan utgå ifrån när man skalar upp det arbete som måste göras. Jag är väldigt glad att ordföranden också säger att det är kontraproduktivt att sänka drivmedelsskatterna. Det är annars någonting som den här är väldigt förtjust i att göra. Men det kommer att hoppa tillbaka och bita oss i svansen, och man måste i så fall lägga mycket resurser på andra områden. Framför allt gör detta det svårare att klara klimatförändringarna. Jag har egentligen en fråga till finansministern. Du sa i ditt anförande att regeringen satsar mycket på klimatomställningen, och det är glädjande att höra. Men då måste det också fram ordentliga reformer. I stället för att sänka priset på utsläpp och inte lägga tillbaka investeringar i energibesparande åtgärder – vilket vi också noterade inte hände och som rådet också skriver är bra politik – skulle jag vilja höra hur man tänker sig att den absolut ökade ambitionen på klimatområdet kan manifesteras eller genomföras. ser vi ju att det finns ett litet utrymme i budgeten om man ska fortsätta att hålla sig till ramverket. Det är väldigt intressanta diskussioner om det här och ett bra underlag för oss alla att jobba vidare med. Stort tack till rådet för det! , : Det var flera knepiga frågor. Jag kan börja med . Vi tittar på två åtgärder. Den ena är höjningen av riktåldern, och den andra är införande av en ny typ av arrangemang för att förhindra att personer som på olika sätt och av olika anledningar inte vill eller kan arbeta börjar ta ut sin pension för . I stället skulle de kunna fångas upp av ett annat system. Det är alltså två åtgärder av väldigt olika karaktär, kan man säga. När det gäller riktåldern är vi i grunden väldigt positiva. Vi skriver mer om detta i den separata pensionsrapport som vi kom med . Men när det gäller den vill vi bara varna för detsamma som vi varnade för när det handlar om andra åtgärder: Historiska erfarenheter tyder på att man kanske inte får de effekter som man önskar. När det gäller riktåldern är det inte säkert att man får den utväxling som man har räknat med i de här sammanhangen, och därför är det viktigt att följa upp detta noga. Man ska vara beredd att vidta ytterligare åtgärder om det skulle behövas för att få den effekt som höjningen av riktåldern är avsedd att åstadkomma. Det handlar i grund och botten om att vi blir äldre och att vår hälsa blir bättre. Men vi tar ändå ut pension lika tidigt som vi gjorde tidigare. Då ska denna pensionsintäkt spridas ut , och då blir den årliga pensionen lägre. Det är många uppenbarligen inte nöjda med, som de val de träffar har den konsekvensen. Vi diskuterade i pensionsrapporten olika typer av åtgärder, och andra åtgärder, för att få människor att arbeta längre. Det handlar inte bara om vad enskilda individer vill, utan det handlar rätt mycket om normbildning och om arbetsgivarnas attityder. Det handlar om hur tjänstepensionsförsäkringarna fungerar. Det finns flera olika saker, och jag tror att inte minst det sista vore värdefullt om ni tittade på. Tjänstepensionerna är väldigt viktiga för många människors försörjning, så det är inte så jag menar. Men finns det många inslag i det systemet som man kan misstänka leder till att människor väljer att ta ut pensionen tidigare än de annars skulle göra. Om jag ska försöka vara konkret i något sammanhang tycker jag att detta är en fråga som ni skulle ägna mer uppmärksamhet. Jag vet att det är en uppfattning jag delar med till exempel , som har varit med en del i de dialoger vi har haft kring pensionssystemet. , och även , var inne på arbetslösheten och vad man ska göra åt den. Jag är ledsen, men jag kan nog inte komma med lösningar på det problemet i sig. Det är uppenbart att det hänger ihop med integrationsproblematiken i stort, för det är i väldigt hög grad lågutbildade utlandsfödda personer det handlar om. Det är ett brett perspektiv av åtgärder som behövs, och det är ingenting som man löser enkelt. Utbildning är uppenbarligen centralt i sammanhanget. Det är också viktigt att det finns tillräckliga motiv för att arbeta och att man inte på olika sätt stoppas av arbetsgivares attityder och så vidare. Jag har ingen patentlösning, utan det är ett brett spektrum av åtgärder som behöver vidtas. Finansminister (S): Jag har först bara en jättekort kommentar till pensionsfrågan. Jag tror att det är otroligt viktigt att fortsätta att vårda och utveckla pensionssystemet, och det gör vi och har gjort i ganska bred politisk enighet. Riktåldern är en viktig del av den politiska kompromissen för att se till att pensionssystemet levererar, men jag tror inte heller att man får blunda för att realiteter finns på svensk arbetsmarknad. Frågan om arbetsmiljö är inte en särskilt het fråga, men det finns de facto personer på svensk arbetsmarknad som i väldigt stor utsträckning inte når pensionsåldern. När man talar om de här frågorna måste man ha med detta i balansen. Givet den situation vi har i verkligheten har vi haft en grupp människor som de facto har tvingats ta ut förtida pension, där det inte finns särskilt stora förutsättningar att ställa om i yrkeslivet. Jag tycker att trygghetspensionen spelar en väldigt stor roll där, och jag är lite oroad för detta. Det är inte bara frivilliga val människor gör, utan de hamnar också i en situation där de inte har så mycket val. Denna balans måste vi klara av att upprätthålla i ett pensionssystem som fungerar för alla på arbetsmarknaden men som också långsiktigt utvecklas positivt. När det gäller klimatfrågan var det delvis en fråga om vad regeringen tror att vi kan göra för att öka omställningstakten. Om man tittar på den stora frågan, som den här rapporten handlar om, ser man att det i mycket är investeringar. Vi ökar investeringar i infrastruktur och annat som kan leda till ett bättre klimat, men vi jobbar också med nya modeller. Industriklivet har vi jobbat med tillsammans. Men det handlar också om de gröna kreditgarantierna, som börjar användas som ett sätt för det offentliga att samspela med det privata kapitalet för att se till att industrin kan ta ännu snabbare och större steg i omställningen. Det är klart att detta samspel mellan det offentliga och det privata kapitalet för att driva detta är viktigt. Dessutom ska vi se vad vi kan göra ännu mer med finansmarknaderna med det projekt jag nämnde i min inledning. Allt detta är en nyckel till att frigöra väldigt stora investeringar. När det gäller här och lade vi ju inte tillbaka energibesparingsprogrammet, som vi hade föreslagit och som just hade tagit bort. Vi bedömde inte att det fanns parlamentariskt stöd för den åtgärden. Jag kan i efterhand tycka att det var vågat av att ta bort energibesparingsprogrammet i flerfamiljshus inför den vinter vi hade och med de elpriser vi såg. Men att lägga fram förslag igen som just har röstat ned känns inte meningsfullt, och därför gjorde vi inte det. Däremot ökade vi takten ytterligare i omställningen med fordonsparken för att driva elektrifieringen. är nu det land som på nybilssidan säljer flest elbilar. Och det har med styrmedel att göra. Jag tror inte att svenska konsumenter och de som köper bil i är så fruktansvärt annorlunda än danska, holländska eller tyska konsumenter. Det har att göra med att vi har orkat med att inrätta styrmedel som gör att människor i större utsträckning än tidigare väljer att köpa elbil i . Det kommer inte utan ett politiskt pris, som våra partier ibland får betala för att vi har lyckats med det. Men så leder vi också i omställningstakten i EU på nybilsförsäljningen, vilket jag tror är bra. Vilka typer av stöd ska det då vara? Vi ber inte om ursäkt för att vi i den här situationen går fram med sänkningar på diesel- och bensinskatten. Vi tror att människor måste ha bil i . De behöver bilen. Vi reformerar reseavdraget mer långsiktigt för att göra det färdmedelsneutralt, och vi höjer ersättningarna. Men det är klart att den drivmedelskompensation som vi kombinerar detta med och har sagt att vi kan genomföra ger hushållen mer än en skattesänkning om man jämför tremånaderskostnaderna. Men den ger också friheten för dem som får pengarna att använda dem antingen till drivmedel eller till någonting annat. Det går att utforma stöden på olika sätt som gör att människor kan göra egna val och klara sin vardag ändå. Men den frågan lär vi återkomma till. , : Jag kanske bara kort kan kommentera att vi, och , landar i olika slutsatser när det gäller överskottsmålet – apropå kommentar. Det är väl helt enkelt så att revision är ganska ortodoxt, och vi utgår ifrån bedömningsgrunden. Bedömningsgrunden i det här fallet var det finanspolitiska ramverket, som ger utrymme för bedömningen. Vi menar att regeringen hade på fötterna när man valde att göra som man gjorde, och det lägger vi helt enkelt bara mot det finanspolitiska ramverket och blandar inte in några andra aspekter i frågan. Vice ordföranden: Jag vill å hela utskottets vägnar tacka först och främst samt tjänstemän, ordförande och ledamöter. Tack för en mycket bra rapport! Det här är viktigt för oss att göra. Det är inte enkelt att driva finanspolitik. Det ska det inte heller vara, men det är kanske svårare nu . Och är rapporterna väldigt värdefulla för oss. Tack också till , riksrevisor, för dina kommentarer! Självklart tackar jag också finansminister för dina kommentarer. Det var mycket viktigt att ni var på plats. Vi har med oss mer och fler verktyg och tankar framåt i den tid som ligger framför oss. Härmed avslutar vi detta möte. Bilder från den öppna utfrågningen Jag ska inleda med att yrka avslag på vårändringsbudgeten, det vill säga under punkt 1 i finansutskottets betänkande FiU21, och avslag på vår reservation 3 under punkt 2. Jag gör det för att vi socialdemokrater vill ge de mest utsatta pensionärerna en betydligt bättre tillvaro. Det är att de många kvinnor som arbetat och slitit till låg lön i hela sitt liv får en bättre ekonomisk situation. Många av dessa kvinnor har tvingats arbeta deltid och tvingats stanna hemma med barn för att samhället när de fick barn förlitade sig på att mammor skulle göra just detta. Regeringen föreslog i vårändringsbudgeten en rejäl höjning i form av ett garantitillägg till mest utsatta pensionärer. Tyvärr fanns det inte stöd för det i . Därför har vi både i Pensionsgruppen och i finansutskottet lagt fram ett kompromissförslag som skulle ge mer i garantipension. Men de högerkonservativa valde att stoppa förslaget från att prövas i kammaren. Det är orimligt. Därför kommer vi att rösta nej till hela vårändringsbudgeten. Regeringen kommer i stället att återkomma med en ny sådan där vårt kompromissförslag om en rejäl höjning av garantipensionen ingår. Vi gör det för att vi på riktigt tycker att det är dags att förbättra situationen för dessa pensionärer. Vi behöver stärka pensionärernas ekonomi både på kort och på lång sikt. Frågan har blivit alltmer angelägen i takt med att priserna på livsmedel och energi har ökat. Kompromissförslaget, som en majoritet i troligen står bakom, innebär att garantipensionen höjs permanent med . Dessutom innebär kompromissförslaget att konsumtionsstödet i bostadstillägget höjs med per hushåll . Förslaget beräknas kosta 2022. Vi höjer pensionen för de cirka 1 miljon pensionärer som lever på en allmän pension . Förslaget innebär också att den lägsta garanterade nivån för en ensamstående pensionär som bott i kommer att bli till skillnad från dagens . Det är ett otroligt viktigt tillskott. Låt oss vara tydliga. De högerkonservativa säger alltså nej till vårt förslag för att de inte är beredda att genomföra en ordentlig höjning av pensionerna för alla dem, främst kvinnor, som har väldigt låga inkomster. Det är kvinnor som slitit inom vården eller i matbutiken men som haft så pass låg lön att de knappt klarar sig på sin pension. Det är att blunda för historien, där vi vet att kvinnor och kvinnodominerade yrken historiskt har straffats med lägre löner. Det är också kvinnor som ofta har behövt ta ett stort ansvar i hemmet och som under sitt arbetsliv inte har haft samma tillgång till barnomsorg som vi har och därmed tvingats vara frånvarande från sitt jobb och drabbats av lägre inkomst. De högerkonservativa menar att dessa kvinnor, som har varit med och byggt vårt land, inte har rätt till en värdig ålderdom. Det är provocerande. De högerkonservativa gör också här i kammaren på samma sätt som överallt i medierna, de försöker blanda bort korten. För att det ska låta som att våra förslag är jämförbara blandar de äpplen med päron. En förändring som vi alla är för räknas bara in i deras förslag, inte i vårt förslag, när de jämför. Och för att deras förslag inte ska se för dåligt ut räknar de in även förändringar som de vill göra kommande år, men bortser från de förändringar som vi vill göra. Det som kommer att ta ställning till är om pensionärerna ska få mer i garantipensionshöjning i enlighet med vårt förslag eller i enlighet med deras förslag. Det är en stor skillnad för en person som har i garantipension. Jag är stolt över att vi socialdemokrater tar den här striden. Jag ska nu säga några ord om de övriga förslag som finns i de propositioner som vi behandlar i betänkandet. Det är förslag som regeringen avser att ta med även i en ny justerad vårändringsbudget. befinner sig i ett nytt ekonomiskt läge. invasion av har drivit upp inflationen till nivåer som vi inte har sett . Efterfrågan i ekonomin är fortsatt stark, och arbetslösheten fortsätter att minska. Men är oron för framtiden påtaglig och tillväxtutsikterna framöver dämpade. Internationella organisationer som och varnar för att ge stöd till breda grupper. Det riskerar att driva på inflationen och urgröpa statsfinanserna, en situation som riskerar att göra oss alla fattigare. I stället förordas åtgärder som stöttar dem med svagast ekonomi, dem som redan före prisökningarna vred på varenda krona för att få pengarna att räcka till det nödvändiga hela månaden ut. I vårt förslag till vårändringsbudget fokuserar vi just på det - riktade insatser till dem som behöver det mest. Regeringens förslag till vårändringsbudget innehåller för det första en förstärkning av totalförsvar. Den innehåller för det andra stöd till och ett ordnat flyktingmottagande i hela landet. För det tredje föreslår regeringen en rad riktade åtgärder för att lindra krigets konsekvenser för svenska hushåll och företag. Vi föreslår därför ett tillfälligt höjt bostadsbidrag för barnfamiljer samt, som sagt, en kraftig förstärkning av ekonomin för mest utsatta pensionärer. För att trygga svensk livsmedelsförsörjning föreslår vi också ett stöd till jordbruket i form av en nedsättning av dieselskatten samt direktstöd. Dessutom tillkommer ytterligare stöd till jordbruket, som behandlas i . Därutöver vill vi ha en så kallad råvarugaranti på för att säkra tillgången på råvaror. För det fjärde måste vi också fortsätta det långsiktiga arbetet med samhällsproblemen. Det handlar om att bryta segregationen, ta tillbaka den demokratiska kontrollen över välfärden och driva på klimatomställningen. I regeringens förslag till vårändringsbudget tillförs därför resurser för att främja införandet av etableringsjobben, för att öka kapaciteten i hälso- och sjukvården samt för att upprätthålla takten i omställningen av transportsektorn genom bonus malus-systemet och en miljökompensation för godstransporter på järnväg. Slutligen, för det femte, innehåller regeringens förslag till vårändringsbudget tillskott för den fortsatta hanteringen av pandemin. Det handlar om att täcka upp för ökade utgifter för höga sjuklönekostnader, tillfällig föräldrapenning och graviditetspenning och pengar till en fjärde dos vaccin. Totalt innehåller regeringens förslag till vårändringsbudget samt extra ändringsbudget för stöd till satsningar på . , har i sitt förslag till vårändringsbudget också lagt till satsningar på polis, försvar samt ytterligare stöd till . Detta är politiska frågor som är väldigt angelägna där regeringen har arbetat hårt med att ta fram och genomföra en rad åtgärder. Men vi är faktiskt kritiska till de specifika förslag som oppositionen lägger fram , eftersom de handlar om symbolpolitik som har väldigt liten, om ens någon, effekt i praktiken. Utskottsmajoriteten föreslår totalt till polisen för inköp av fordon och utrustning samt till passverksamheten. Trots att under justitieutskottets beredning av frågan framförde att de redan har tillräckligt med pengar och att de redan går med överskott ska de alltså ha ännu mer pengar, mer än de behöver. Utskottsmajoriteten föreslår också en höjning av Försvarsmaktens bemyndiganderam , men det kommer inte att ha någon positiv inverkan på försvarsförmåga. försvarsanslag ska växa till av bnp så fort det är praktiskt möjligt. En snabbare utbyggnad riskerar att gå ut över dagens försvarsförmåga och skulle vara ett ineffektivt sätt att använda våra gemensamma skattepengar. När förslaget bereddes i försvarsutskottet framgick dessutom att ytterligare beställningar av försvarsmateriel inte är realistiskt. Att stötta har också varit en central del av den politik som har fört sedan invasion av och kommer fortsatt att vara det. Regeringen och Försvarsmakten arbetar kontinuerligt med frågan om ytterligare stöd med militär materiel där noggranna avvägningar måste göras mellan behov och möjlighet att avvara sådan materiel. Det ska löna sig att arbeta och att ha arbetat, men alla pensionärer ska kunna leva ett värdigt liv - även de kvinnor som har slitit med att ta hand om familj och barn. Vi kommer att se till att vårt förslag får prövas av . Därför röstar vi nej till högeroppositionens förslag och återkommer med en ny proposition från regeringen. Pensionerna ska höjas. Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 1 i FiU20 och till förslaget i betänkandet FiU21. Om mindre än är det val. Då kan väljarna rösta fram en ny regering. Många vill se en förändring; det är väldigt många som känner "Inte till med en regering som inte förmår leda rätt! Frågan som också börjar ställas är: Har blivit en bananrepublik? Just , medan vi debatterar här, befinner sig svenskar runt om i landet i praktiken i landsarrest därför att de inte har fått ett pass. De kan inte lämna för att åka på semester eller jobba. Den som har ett pass och behöver flyga från huvudstaden får köa i timmar till flyget. Dessutom kan man få köa för att komma till köerna, och vägen har till och med behövt stängas av vid på grund av detta kaos. Det här är ovärdigt , och det är obegripligt att regeringen inte förmår göra någonting åt allt detta. Allt är alltid någon annans fel. Men som jag har sagt tror jag att många förväntar sig att den som har ansvar också tar ansvar. Vilken mandatperiod som går mot sitt slut! Jag tror att vi skulle kunna ägna mycket tid här i kammaren åt att prata om just detta, men det ska vi inte göra. Det kommer att skrivas många böcker om ; kanske kommer några av er här inne att göra det, men forskarna kommer absolut att studera noggrant vad som har hänt i riksdag . Det har nämligen varit en minst sagt speciell tid i svensk politik. Vi har en historiskt svag regering som representerar färre än en tredjedel av mandaten här i riksdag. Det är en regering som vilar på stödet från och från en vänsterpolitisk vilde. Att ha svaga regeringar är alltid problematiskt, men i av stor osäkerhet om hur världens och ekonomi ska utvecklas och med historiskt hög inflation, stigande räntor och till och med risk för stagflation är behovet av politisk stabilitet extra stort. När människor oroar sig för sin hushållsekonomi ska de i alla fall kunna lita på att en regering klarar av att driva en politik som skyddar hushållen och bygger skyddsvallar i den svenska ekonomin - och att den kan få stöd för sin politik här i . Många människor känner nu att det har blivit dyrt att vara svensk. Det är rekordhöga elräkningar, skyhöga bensin- och dieselpriser samt ökade kostnader för mat. Dessutom ökar nu kostnaden för att bo. - så mycket dyrare har det blivit för en helt vanlig barnfamilj att leva i med den här regeringen. Det är bland annat en följd av 46 höjda skatter, men det är också en följd av en katastrofalt dålig energipolitik. är oerhört mycket pengar för de allra, allra flesta. Socialdemokraterna försöker nu desperat kompensera för sin egen politik. Man vill ge tillfälliga bidrag så att människor ska kunna betala de höga socialdemokratiska skatterna. Det är riktigt dålig ekonomisk politik. Dagens tips till finansministern är därför: I stället för att föreslå en tusenlapp till alla bilägare - vilket för övrigt knappt räcker till en tank - är det bättre att sänka skatten och förändra reduktionsplikten så att det på riktigt blir billigare att tanka. Så tycker en stor majoritet här i , och framför allt tycker en stor majoritet av landets bilägare så. är det upp till att fullfölja det beslut som har fattat, så att det verkligen blir billigare att tanka. är partiet för den som arbetar, vill arbeta och har arbetat. Därför är jag väldigt glad över den historiska pensionssatsning som har lagt fram tillsammans med , . Det ska vi alla rösta om . Vi har olika alternativ här, men med vårt förslag får landets alla pensionärer - 2,3 miljoner människor - en förstärkning av sin ekonomi. Allra mest går till dem som har det tuffast, men det blir också en skattesänkning och en utdelning av det vi kallar gasen i pensionssystemet till alla.