bet · H901TU7 · 2022-02-04 00:00:00 — Statsrådet påminde om att utlämnande av personuppgifter från vägtrafikregistret alltid föregås av en sekretessprövning. Sekretess gäller t.ex. enligt 22 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen för personuppgifter om det av särskild anledning kan antas att den enskilde lider men om uppgiften röjs. Sekretessen gäller för alla enskilda, oavsett yrkesgrupp. Transportstyrelsen har interna rutiner för att följa sekretessregleringen. Statsrådets bedömning är att den ordning som råder gör att enskildas personuppgifter kan skyddas om så behövs. framförde infrastrukturministern i en interpellationsdebatt (ip. 2020/21:287) att när en förfrågan lämnas in till Transportstyrelsen kontrolleras det först om det finns en sekretessmarkering för uppgifterna i vägtrafikregistret, bl.a. om uppgifterna tillhör någon med skyddad identitet. Om det inte finns någon sådan lämnas uppgifterna ut. Statsrådet underströk vikten av att samhället erbjuder ett skydd mot hot och våld för dem som är i behov av det. Statsrådet betonade även vikten av att uppgifter som är offentliga och lättillgängliga underlättar möjligheten till transparens och insyn. Han betonade att det i grunden är positivt att det finns en öppenhet, en tillgänglighet och t.o.m. automatiserade möjligheter att ur vägtrafikregistret snabbt få reda på exempelvis vem som äger en bil, men självklart måste också samhällets skydd finnas på plats om en person riskerar att utsättas för brott, hat eller hot. Vidare kan nämnas att regeringen beslutade att en särskild utredare ska belysa och analysera hur individbaserad statistik över hushållens tillgångar och skulder kan tas fram och användas för att ge en fullgod bild av hushållens finansiella ställning utan att den personliga integriteten och skyddet för personuppgifter åsidosätts (dir. 2021:4). Utredaren ska bl.a. analysera vilka integritetsrisker insamling och användning av uppgifterna kan ge upphov till och väga samhällets behov av uppgifterna i förhållande till integritetsskyddsaspekter. Uppdraget ska redovisas . Enligt 2 kap. vägtrafikdataförordningen ska en vägtrafikregisteravgift tas ut för ett fordon som registrerats i vägtrafikregistret. Avgiften tas ut för varje bil, motorcykel, motorredskap, tung terrängvagn och släpvagn. För en moped klass I, ett terrängsläp och ett annat terrängmotorfordon än en tung terrängvagn tas det ut en engångsavgift för registerhållningen. Vägtrafikregisteravgiften tas i normalfallet ut i samband med att fordonet ställs på första gången, och därefter tas avgiften ut . Vägtrafikregisteravgiften ska täcka Transportstyrelsens kostnader för att driva och utveckla vägtrafikregistret. I detta ingår, förutom utveckling och anpassning, kostnader inom it-området samt kostnader för tjänster kopplade till vägtrafikregistret, t.ex. ägarbyten samt av- och påställning av fordon. Avgiften finansierar också kundtjänstverksamheter. Av- och påställning av fordon För att man ska kunna köra ett fordon måste det vara påställt. Det innebär att ägaren måste ha en trafikförsäkring och betala fordonsskatt för fordonet. Ett avställt fordon som man vill börja använda måste ställas på. Fordonet kan börja användas från påställningsdatumet. Man kan inte begära påställning från ett datum bakåt i tiden, utan påställningen gäller fr.o.m. den dag då anmälan registreras. I vissa fall får fordonet inte användas trots att det har ställts på. Det gäller om fordonet har körförbud på grund av utebliven kontrollbesiktning eller användningsförbud på grund av obetald fordonsskatt. Motionsyrkanden om registreringsfrågor behandlades senast i utskottets betänkande 2020/21:TU9 Väg- och fordonsfrågor. Utskottet lyfte bl.a. fram att det förutsätter att behöriga myndigheter gör det som är möjligt för att stävja fordonsrelaterad brottslighet och föreslog att skulle avslå yrkandena. biföll utskottets förslag. Utskottet kan konstatera att vägtrafikregistret innehåller personuppgifter som gör det möjligt att identifiera ägaren till ett visst fordon. Detta har medfört att information har kunnat utnyttjas för stölder av särskilt attraktiva fordon. Utskottet vill därför påminna om den nya lagstiftning som började gälla 2019. I samband med att regeringens lagförslag behandlades framförde utskottet att regeringens lagförslag var väl avvägda och att de kan bidra till att regelverket blir tydligare och mer överskådligt. Transportstyrelsen har getts möjlighet att behandla personuppgifter på ett ändamålsenligt sätt och att värna människors rätt till skydd av personuppgifter vid sådan behandling. Utskottet betonade att det är viktigt att säkerställa en väl avvägd balans mellan å ena sidan individers rätt till skydd av personuppgifter och å andra sidan samhällets rättmätiga krav på att verksamheten på vägtrafikområdet kan bedrivas på ett effektivt och välordnat sätt. Utskottet har inte ändrat uppfattning i dessa frågor. Utskottet vill betona att tillgången till personuppgifter enligt lagen ska begränsas till vad var och en behöver för att kunna fullgöra sina arbetsuppgifter. Utskottet delar infrastrukturministerns bedömning att den ordning som råder gör att enskildas personuppgifter kan skyddas om så behövs. Utskottet är införstått med de utmaningar som finns när det gäller stölder och integritetsaspekter i anslutning till fordonsregistret och förutsätter att behöriga myndigheter även fortsättningsvis gör det som är möjligt för att stävja fordonsrelaterad brottslighet. När det gäller motionsförslag om vägtrafikregisteravgiften vill utskottet påminna om att denna avgift ska täcka Transportstyrelsens kostnader för att driva och utveckla registret. När det gäller motionsyrkandet om påställning av sommarfordon utgår utskottet från att Transportstyrelsen hanterar frågan på ett tillfredsställande sätt. Utskottet finner mot den bakgrunden inte anledning att ta något initiativ med anledning av de olika motionsförslagen om vägtrafikregistret. Motionerna 2021/22:350 (KD), 2021/22:1184 (C), 2021/22:1442 (M), 2021/22:1960 (M), 2021/22:2968 (SD) yrkandena 16, 97, 99 och 101, 2021/22:3394 (L) yrkande 62, 2021/22:3502 (C) yrkande 5, 2021/22:3593 (M), 2021/22:3757 (M) yrkande 42 och 2021/22:3879 (KD) yrkande 52 avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om hur arbetet mot fordonsmålvakter ska bedrivas. Utskottet hänvisar till redan genomförda insatser och pågående arbete. Utskottet välkomnar att en rad olika åtgärder har vidtagits för att skärpa reglerna mot fordonsmålvakter. Jämför reservation 53 (M), 54 (SD), 55 (C), 56 (KD) och 57 (L). I kommittémotion 2021/22:3757 yrkande 43 menar m.fl. (M) att regelverket för att få bort bilmålvakter bör ses över. Motionärerna menar att dagens situation drabbar utsatta människor och ger kriminella möjlighet att använda sig av bilar i samband med brott utan att kunna bindas vid fordonet. I kommittémotion 2021/22:2535 framför m.fl. (SD) att det bör förhindras att den som har statliga fordonsrelaterade skulder blir ägare till flera fordon (yrkande 4). Motionärerna menar att bilägare med någon form av statlig oreglerad skuld ska beläggas med nyägandeförbud. Motionärerna föreslår att det ska bli möjligt för att ta över ägandeskapet vid försök att kringgå nyägandeförbudet (yrkande 5). Vidare framhåller motionärerna att regeringen bör ta fram förslag till hur man bättre kan arbeta förebyggande i fråga om bilägarskap (yrkande 6). Motionärerna hänvisar till att det i vissa länder är vanligt att myndigheterna gör hembesök hos personer som äger onormalt många bilar. Slutligen anser motionärerna att personer med samordningsnummer bör få registreras som ägare till maximalt ett fordon i (yrkande 7). Motionärerna menar att personer med samordningsnummer inte sällan utnyttjas som bilmålvakter och att bilarna används i brottslig verksamhet. I kommittémotion 2021/22:2968 pekar m.fl. (SD) på att regeringen bör utreda problematiken med bilmålvakter (yrkande 79). Motionärerna framhåller att obligatoriska digitala ägarbyten skulle försvåra för bilmålvakterna. Motionärerna menar vidare att regeringen bör utreda möjligheten att upplysa om skuld på fordon vid ägarbyte (yrkande 98). För att undvika att köpare vid ägarbyte ärver skulder bör enligt motionärerna digitalt ägarbyte införas, och fordonsköpare bör automatiskt få tillgång till fordonets skulder innan köp. I kommittémotion 2021/22:3231 yrkande 17 pekar m.fl. (C) på behovet av att kunna flytta felparkerade fordon samt ökade befogenheter för polisen att omhänderta fordon med stora skulder. Motionärerna betonar att det brådskar med hårdare tag mot bilmålvakter. I kommittémotion 2021/22:3879 menar m.fl. (KD) att tiden för att meddela användningsförbud av fordon med obetalda parkeringsavgifter bör förkortas från (yrkande 31). Motionärerna föreslår vidare att en polis eller bilinspektör ska ha rätt att omhänderta ett fordon när användningsförbud överträds och fordonet används utan registreringsskylt (yrkande 32). De betonar att beslagtagande av registreringsskylt inte räcker. Dessutom föreslår motionärerna att en person med samordningsnummer endast ska få äga max en bil i (yrkande 33). Motionärerna uppmärksammar att en person som inte är svensk medborgare kan skapa flera samordningsnummer som i sin tur kan äga flera bilar vardera. I kommittémotion 2021/22:4190 yrkande 36 förespråkar m.fl. (KD) en maxgräns för antalet fordon en person kan äga. Motionärerna menar att det bör finnas en gräns när Transportstyrelsen automatiskt slutar registrera nya fordon. I kommittémotion 2021/22:3390 efterlyser m.fl. (L) skärpt lagstiftning om bilmålvakter (yrkande 1 i denna del). Motionärerna anser att det brådskar med att modernisera lagstiftningen för att ytterligare komma åt problemet med bilmålvakter och systematiskt parkeringsfusk, bl.a. att ett fordon bör kunna beslagtas eller förverkas om det framförs trots att det är avställt, falskskyltat eller belagt med körförbud. Motionärerna föreslår vidare ändrad ägarpresumtion för fordon för vilka ett statligt ägarregister ska föras (yrkande 2). Motionärerna menar att lagen måste ändras i de fall det finns ett statligt administrerat ägarregister så att den som står som ägare i ett sådant register också ska kunna presumeras vara den verklige ägaren. I motion 2021/22:730 framhåller (S) att regeringen bör överväga att införa en spärr för hur många fordon en individ kan registrera i fordonsregistret. Motionären betonar att fordonsmålvakter är ett problem, och genom att införa en gräns för hur många fordon en person får ha kan myndigheter snabbare uppmärksamma när individer utnyttjas som målvakter. I motion 2021/22:942 förespråkar m.fl. (S) att det bör övervägas att införa en tillståndsprövning för hur många fordon en individ kan registrera i fordonsregistret. Motionärerna menar att framtida undersökningar får utvisa hur många fordon en person utan tillstånd ska kunna äga och vad som bör anses vara orimligt. I motion 2021/22:550 menar (M) att antalet registrerade fordon på en person bör begränsas. Motionären konstaterar att bilmålvakter är ett välkänt problem som ofta är en del i annan organiserad brottslighet. I motion 2021/22:1136 understryker och (båda M) behovet av att se över hur s.k. målvakter kan förbjudas att handla med fordon (yrkande 1). Motionärerna betonar att problemet med falskskrivna bilar är stort och används i kriminella syften, vilket gör det svårare för polisen att identifiera kriminella. Motionärerna menar även att det bör ses över hur fordon ägda av målvakter kan förses med körförbud (yrkande 2). Vidare begär motionärerna att det görs en översyn av hur fordonsägarbyten kan ske utan postförsändelser (yrkande 3). För att förhindra falska ägarbyten borde inte Transportstyrelsen acceptera postförsända ägarbyten. I motion 2021/22:1496 betonar Boriana (M) vikten av att hindra kriminella från att skaffa sig anonyma fordon (yrkande 1). Motionären menar att tillgången till fordon ofta har stor betydelse i kriminella verksamheter och pekar på problemen med fordonsmålvakter. Motionären menar att systemet för registrering av fordonsägare borde göras säkrare (yrkande 2). En metod kan vara onlineregistrering med bank-id när köpet genomförs. Dessutom framför motionären att bilägare med stora fordonsskulder borde spärras från möjligheten att köpa och sälja bilar (yrkande 3). Motionären betonar slutligen att polisen eller Transportstyrelsen bör ges rätt att kontrollera ägaren till ett fordon som misstänks ha felaktiga ägaruppgifter (yrkande 4). De ska kunna begära att ägaren inställer sig med sitt fordon och legitimerar sig, annars bör körförbud inträda. I motion 2021/22:3656 menar (C) att antalet bilar man kan äga utan särskild prövning bör begränsas (yrkande 2). Motionären framhåller vidare att möjligheten att tvångsskriva ägarskap på brukare av bilar bör utredas (yrkande 3). Dessutom bör det införas en säker identifiering av personers identitet vid ägarbyte av bil (yrkande 4). Det skulle enligt motionären även lösa problemet med att falska utländska identiteter används. Begreppet fordonsmålvakt eller bilmålvakt används om personer som av någon anledning går med på att registreras som ägare till ett fordon i stället för fordonets verklige ägare. Genom att låta en fordonsmålvakt, normalt en person utan utmätningsbara tillgångar, stå som registrerad ägare till ett fordon kan den civilrättsliga ägaren och brukaren undandra sig betalningsansvar för fordonsrelaterade skatter och avgifter eftersom den registrerade ägaren (dvs. målvakten) är betalningsskyldig. Fordonsmålvakten betalar dock varken skatter eller avgifter, och staten går därmed miste om intäkter. Enligt Kronofogden var det sammanlagda skuldbeloppet för de fordonsrelaterade skulderna 2020. Transportstyrelsen uppger att det inte går att säga exakt hur många fordonsmålvakter det finns , bl.a. på grund av att det inte finns en definition av vad en fordonsmålvakt är och hur omfattande fordonsinnehavet måste vara. gjorde Transportstyrelsen den senaste utsökningen ur vägtrafikregistret för att få en uppgift om omfattningen av företeelsen. I detta ingick följande: – endast privatpersoner (inga juridiska personer som företag) – endast privatpersoner som inte yrkesmässigt säljer/köper fordon – privatpersoner som är registrerade ägare till fler än 100 personbilar och/eller lastbilar. Resultatet visade att det finns 226 personer i vägtrafikregistret som uppfyller dessa kriterier. Transportstyrelsen understryker dock att man inte anser att dessa personer automatiskt ska anses vara fordonsmålvakter. Den dåvarande regeringen gav en utredare i uppdrag att göra en översyn av lagstiftningen om flyttning av fordon och överlämnades utredningens betänkande (Ds 2020:20). I utredningen föreslås ett antal åtgärder som ska minska mängden fordonsmålvakter, bl.a. att målvaktsparagrafen, som handlar om att flytta felparkerade fordon med skulder om , ska tillämpas även på tomtmark. Utredningens förslag var därefter på remiss , och ärendet bereds inom . Begreppet fordonsrelaterade skulder omfattar fordonsskatter, trängselskatter, felparkeringsavgifter och infrastrukturavgifter. Fordonsrelaterade skulder kan drabba den som köper, äger eller säljer ett fordon. Reglerna omfattar också eventuella förseningsavgifter kopplade till respektive skatt eller avgift. Även Kronofogdens avgifter omfattas av reglerna. Reglerna innebär att Kronofogden kan ta ett fordon i anspråk samt att fordon kan flyttas under vissa förutsättningar. I Transportstyrelsens e-tjänst Fordonets skulder kan den som äger ett fordon se betalningsinformation för trängselskatt, fordonskatt, felparkeringsavgift och infrastrukturavgift. Om man ska sälja eller köpa ett fordon rekommenderar Transportstyrelsen att säljare och köpare tillsammans använder e-tjänsten. Transportstyrelsen uppger att generellt gäller att den som har varit noterad i vägtrafikregistret som ägare till fordonet när en skatt eller avgift uppkommit alltid är betalningsskyldig. Det förändras inte om fordonet byter ägare, men som ny ägare kan man drabbas av att Kronofogden kan ta fordonet i anspråk trots att det är tidigare ägare som är betalningsskyldig. Rätt att ta fordon i anspråk gäller lagen (2014:447) om rätt att ta fordon i anspråk för fordringar på vissa skatter och avgifter (prop. 2013/14:176, bet. 2013/14:CU36, rskr. 2013/14:239). Vid indrivning av sådana fordringar som anges får besluta om att ta i anspråk det fordon som skatten eller avgiften avser för betalning av gäldenärens skuld. Detta gäller under förutsättning att gäldenären saknar utmätningsbara tillgångar som räcker till betalning av skulden och att fordonet inte tillhör eller kan anses tillhöra gäldenären enligt bestämmelserna i utsökningsbalken. Syftet med lagen är att dels minska de restförda fordonsrelaterade skulderna till det allmänna, dels minska incitamentet att använda fordonsmålvakter. Kronofogden kan ta ett fordon i anspråk för betalning av obetalda fordonsrelaterade skulder och sälja det exekutivt. Det gäller även om någon annan än den som är betalningsskyldig till skulderna numera äger fordonet. Kronofogden kan lämna besked om obetalda fordonsrelaterade skulder som överlämnats dit. För bilhandlare och kommuner finns information om fordonsrelaterade skulder tillgänglig via direktåtkomst. antog regeringens proposition Användningsförbud och avskyltning av fordon med obetalda felparkeringsavgifter (prop. 2019/20:67, bet. 2019/20:TU13, rskr. 2019/20:306). Utskottet framförde i sitt betänkande att de lagändringar som föreslås i propositionen är motiverade och ändamålsenliga mot bakgrund av problemen med fordonsrelaterade skulder, fordonsmålvakter och målvaktsfordon. Regeringen framhöll i propositionen att den som äger ett fordon har ett offentligrättsligt och civilrättsligt ansvar inom ett flertal områden. Ägaren har t.ex. en skyldighet att betala fordonsskatt, felparkeringsavgifter, trängselskatter och infrastrukturavgifter som gäller fordonet. Ägaren har vidare ett ansvar för fel och brister i fordonets trafiksäkerhets- och miljöegenskaper. Inom fordonslagstiftningen definieras fordonets ägare ofta som den som är eller bör vara antecknad som ägare till fordonet i vägtrafikregistret. Regeringen framhöll även att arbetet med att se över om ytterligare åtgärder behöver vidtas i arbetet mot fordonsmålvakter kommer att vara angeläget även i fortsättningen. trädde ändringarna i lagen (1976:206) om felparkeringsavgift i kraft. Ett fordon kan ha användningsförbud på grund av obetald felparkeringsavgift, fordonsskatt, trängselskatt, infrastrukturavgift (fordonsrelaterade skulder) eller vägavgift. Användningsförbud innebär att man inte får köra fordonet. Användningsförbudet gäller till dess att den skuld som lett till förbudet har betalats. En polis eller en bilinspektör får ta hand om fordonets registreringsskyltar om användningsförbudet överträds. Reglerna för användningsförbud skiljer sig åt beroende på typen av fordonsrelaterad skuld som fordonet har. Ett användningsförbud inträder t.ex. om fordonsägaren har mer än i obetalda felparkeringsavgifter (felparkeringsavgift och åläggandeavgift) för fordonet och har gått sedan hela beloppet senast skulle ha betalats. Om fordonsskatt inte betalas inom angiven tid inträder användningsförbud på fordonet och det får inte användas. Vidare inträder ett användningsförbud om fordonet t.ex. har mer än i obetalda trängselskatteskulder (trängselskatt och tilläggsavgift) och har gått sedan beloppet senast skulle ha betalats. Ägarbyte av fordon görs via Transportstyrelsens webbplats eller app eller genom registreringsbeviset: – Vid användning av den webbaserade e-tjänsten behöver säljaren kunna legitimera sig via e-legitimation (exempelvis bank-id eller mobilt bank-id). Både säljare och köpare ska ha giltiga svenska körkort och vara och säljaren ska kunna uppge behörighetskoden från del 1 av fordonets registreringsbevis. Behörighetskoden visar att säljaren har tillgång till det senast utfärdade registreringsbeviset och är dessutom en uppgift som omgående uppdateras i vägtrafikregistret efter ägarbytet. – Ägarbyte kan även anmälas via Transportstyrelsens applikation Mina fordon. För att anmäla ägarbyte via appen behöver säljaren ha tillgång till fordonets senast utfärdade registreringsbevis del 2. Både säljare och köpare ska ha giltiga svenska körkort och vara . – Ägarbyte kan dessutom anmälas med hjälp av det senast utfärdade registreringsbeviset i original. Anmälan görs på del 2. Anmälan om ägarbyte ska innehålla bl.a. köparens personnummer, namn, adress i och underskrifter av både säljare och köpare. Anmälan skickas in till Transportstyrelsen. Transportstyrelsen uppmanar säljaren att själv se till att anmälan läggs på brevlådan och verkligen skickas in till Transportstyrelsen och att kontrollera att motparten är den person som han eller hon utger sig för att vara. Motionsyrkanden om fordonsmålvakter behandlades senast i utskottets betänkande 2020/21:TU9 Väg- och fordonsfrågor. Utskottet hänvisade bl.a. till vidtagna åtgärder och pågående arbete och föreslog att skulle avslå yrkandena. biföll utskottets förslag. Utskottet kan inledningsvis konstatera att förekomsten av fordonsmålvakter leder till att staten går miste om både skatter och avgifter. Utskottet välkomnar att både och regeringen har vidtagit en rad olika åtgärder för att skärpa reglerna mot fordonsmålvakter. Utskottet vill påminna om att har beslutat om lagen om rätt att ta fordon i anspråk för fordringar på vissa skatter och avgifter, bl.a. med syftet att minska incitamenten för att använda fordonsmålvakter. Vidare har beslutat om ändringar i lagen om felparkeringsavgift, även dessa mot bakgrund av bl.a. problemen med fordonsmålvakter. Regeringen har tidigare framhållit att arbetet med att se över om ytterligare åtgärder behöver vidtas i arbetet mot fordonsmålvakter kommer att vara angeläget även i fortsättningen. Utskottet har välkomnat dessa uttalanden. Utskottet har även välkomnat att regeringen gav en utredare i uppdrag att göra en översyn av lagstiftningen om flyttning av fordon. överlämnade utredaren sitt betänkande, där det bl.a. föreslås ett antal åtgärder som ska minska mängden fordonsmålvakter. Utredaren hade bl.a. i uppdrag att utreda om det bör införas en möjlighet att vägra ägarbyte i vägtrafikregistret om den nya fordonsägaren redan är registrerad på ett stort antal fordon eller om denne har omfattande fordonsrelaterade skulder. Utredarens samlade bedömning är att det inte bör införas någon ny möjlighet att vägra ägarbyte. En sådan bestämmelse riskerar att få motsatt effekt och i stället leda en till ökad användning av fordonsmålvakter och kvalitetsbrister i vägtrafikregistret. Utredaren förordar en alternativ lösning på problematiken: ett ägarbundet användningsförbud jämte utökade möjligheter för polisen att ingripa mot dessa fordon. Utredningen konstaterar att inte minst med hänsyn till att det sker ca 3,9 miljoner ägarbyten skulle en konstruktion där Transportstyrelsen kontrollerar varje överlåtelse bli i det närmaste administrativt ohanterlig. En allmän begränsning av äganderätten i form av ett tak för hur många ägarbyten en person får genomföra i vägtrafikregistret skulle enligt utredarens bedömning vara svår att motivera i det allmännas intresse. Vidare behandlar utredaren frågor om personer som angett falsk identitet vid fordonsregistrering. Utredaren framför att det framstår som angeläget att vidta åtgärder som förhindrar missbruket av samordningsnummer och försvårar användningen av falska identiteter i vägtrafikregistret. Det konstateras bl.a. att olika utredningar och åtgärdsförslag för ett säkrare system för samordningsnummer och allmänna åtgärder för att minska risken för att oriktiga uppgifter registreras i folkbokföringen är under behandling. Utredaren menar att frågorna om hur myndigheterna ska hantera falska identiteter i vägtrafikregistret bör ses över i särskild ordning. Utredningsbetänkandet bereds nu inom och utskottet ser fram emot det fortsatta arbetet med stort intresse.