bet · H901CU10 · 2022-03-25 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden som behandlas i betänkandet, främst med hänvisning till pågående arbete. Motionsyrkandena handlar bl.a. om bostadsanpassningsbidrag, översyn av redovisningsregler för att underlätta bostadsbyggande på landsbygden, behovsbostäder, investeringsfond för utsatta områden och kollektiva boendeformer. I betänkandet finns fem reservationer (SD, C, V, KD, L, MP) och ett särskilt yttrande (M, SD, C, V, KD, L). Cirka 140 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Investeringsfond för utsatta områden Statlig prisreglering av bostadsmarknaden Motioner som bereds förenklat 1.Bostadsanpassningsbidrag, punkt 1 (C, KD, MP) 2.Översyn av redovisningsregler, punkt 2 (SD, C, V, KD) 3.Behovsbostäder, punkt 3 (L) 4.Investeringsfond för utsatta områden, punkt 4 (L) 5.Kollektiva boendeformer, punkt 5 (MP) Motioner som bereds förenklat, punkt 8 (M, SD, C, V, KD, L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2021/22:3221 av m.fl. (C) yrkande 22, 2021/22:4065 av m.fl. (MP) yrkande 35 och 2021/22:4170 av m.fl. (KD) yrkande 10. Reservation 1 (C, KD, MP) 2021/22:2451 av m.fl. (SD) yrkande 12, 2021/22:2587 av m.fl. (SD) yrkande 15, 2021/22:2602 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 12, 2021/22:3225 av m.fl. (C) yrkande 26 och 2021/22:4222 av m.fl. (KD) yrkande 43. Reservation 2 (SD, C, V, KD) 2021/22:3997 av m.fl. (L) yrkandena 69 och 70. Reservation 3 (L) Investeringsfond för utsatta områden 2021/22:3997 av m.fl. (L) yrkande 46. Reservation 4 (L) 2021/22:4065 av m.fl. (MP) yrkande 37. Reservation 5 (MP) 2021/22:3811 av (M) yrkande 2. Statlig prisreglering av bostadsmarknaden 2021/22:343 av Amineh Kakabaveh (-) yrkande 5. Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (KD), (S), (S), (M), (SD), (S), (C), (M), (SD), (S), (S), (SD), (M), (M), (V), (L) och (MP). I betänkandet behandlar utskottet ca 140 yrkanden från allmänna motionstiden /22 i olika bostadspolitiska frågor. Motionsyrkandena handlar bl.a. om bostadsanpassningsbidrag, översyn av redovisningsregler för att underlätta bostadsbyggande på landsbygden, behovsbostäder, investeringsfond för utsatta områden, kollektiva boendeformer, olika åtgärder för en bättre fungerande bostadsmarknad samt innovativt, miljövänligt och hållbart byggande. Förslagen i motionerna finns i bilaga 1. Cirka 120 motionsyrkanden behandlas i förenklad ordning eftersom de tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . De motionsförslag som bereds förenklat finns i bilaga 2. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en översyn av lagen om bostadsanpassningsbidrag. Utskottet hänvisar till pågående arbete. Jämför reservation 1 (C, KD, MP). I partimotion 2021/22:4170 av m.fl. (KD) anförs att det finns brister när det gäller äldres möjligheter att få bostadsanpassningsbidrag. Om fler äldre ges möjlighet till bostadsanpassning kan fler bo kvar i det egna hemmet . Motionärerna förslår därför ett tillkännagivande om att stärka möjligheterna till bostadsanpassning (yrkande 10). I kommittémotion 2021/22:3221 av m.fl. (C) anför motionärerna att bostadsanpassning har stor betydelse för att äldre och personer med funktionsvariationer ska kunna bo kvar i sina hem. Sedan den nya lagen om bostadsanpassningsbidrag infördes har antalet bostadsanpassningar minskat drastiskt. Motionärerna begär därför ett tillkännagivande om att regeringen bör göra en översyn av bostadsanpassningslagen (yrkande 22). I kommittémotion 2021/22:4065 av m.fl. (MP) anför motionärerna att fler hus och lägenheter behöver tillgänglighetsanpassningar, bl.a. genom att hiss installeras. På så sätt kan fler äldre personer bo kvar hemma. Motionärerna föreslår ett tillkännagivande om att möjligheterna att få hisstöd bör ses över (yrkande 35). infördes en ny lag om bostadsanpassningsbidrag (prop. 2017/18:80, bet. 2017/18:CU6, rskr. 2017/18:210). Lagen (2018:222) om bostadsanpassningsbidrag ersatte den tidigare lagen (1992:1574) om bostadsanpassningsbidrag m.m. Lagen syftar till att ge personer med funktionsnedsättning möjlighet till ett självständigt liv i eget boende genom bidrag till anpassning av bostäder (1 §). Bostadsanpassningsbidrag lämnas för att anpassa och komplettera fasta funktioner i och i anslutning till en bostad (5 §). Bidrag kan lämnas för att installera hiss i eller i anslutning till flerbostadshus och en- eller tvåbostadshus (prop. 2017/18:80 s. 69). Det är den kommun där bostaden är belägen som prövar en ansökan om bidrag. I 2019 (2020:19) framgår att kommunernas kostnader för bostadsanpassningsbidrag har minskat från 1 2015 till 2019. Vidare framgår att antalet beviljade ansökningar har minskat från 73 2015 till 55 2019. Antalet inkomna ansökningar var enligt 63 306, dvs. färre än antalet beviljade beslut . Förordningen om statligt stöd för att anordna och tillhandahålla bostäder för äldre personer Enligt 3 § förordningen (2016:848) om statligt stöd för att anordna och tillhandahålla bostäder för äldre personer kan stöd ges för bl.a. ny- eller ombyggnad av hyresbostäder för äldre personer på den ordinarie bostadsmarknaden eller anpassning av gemensamma utrymmen i eller i anslutning till byggnader som upplåts med hyresrätt, kooperativ hyresrätt eller bostadsrätt. i det län där fastigheten är belägen beslutar om stöd kan lämnas. Regeringen gav i uppdrag att utvärdera lagen (2018:222) om bostadsanpassningsbidrag och analysera hur den har påverkat utvecklingen av bostadsanpassningsbidraget (S2020/06045). Om i sin utvärdering finner att det finns hinder för att personer med funktionsnedsättning ska få tillgång till nödvändiga anpassningar i bostaden ska myndigheten lämna förslag på åtgärder. Förslagen kan vara förslag på ändringar i lagen om bostadsanpassningsbidrag. Uppdraget ska redovisas . Utskottet anser, i likhet med motionärerna, att bostadsanpassningsbidraget är viktigt för att göra det möjligt för äldre och personer med funktionsnedsättning att bo kvar i det egna boendet. Att visar på en minskning när det gäller antalet ansökningar och beviljade bidrag sedan den nya lagen trädde i kraft är oroväckande. Utskottet välkomnar därför att har fått i uppdrag att utvärdera lagen och vid behov föreslå ändringar. Utskottet noterar vidare att bidrag enligt lagen om bostadsanpassningsbidrag kan lämnas för att installera hiss i eller i anslutning till flerbostadshus och en- eller tvåbostadshus. Därtill kan nämnas att stöd för ny- och ombyggnad av bostäder som innefattar hissinstallation kan beviljas enligt förordningen (2016:848) om statligt stöd för att anordna och tillhandahålla bostäder för äldre personer. Mot bakgrund av att det pågår en översyn av lagen om bostadsanpassningsbidrag och att det finns en möjlighet att få bidrag och statligt stöd för att tillgänglighetsanpassa bostäder genom installation av hiss anser utskottet att det inte finns skäl för att ta ett initiativ i frågan. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en översyn av redovisningsreglerna i syfte att underlätta bostadsbyggande på landsbygden. Utskottet hänvisar till vidtagna åtgärder och pågående arbete. Jämför reservation 2 (SD, C, V, KD). I partimotion 2021/22:2602 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 12 begärs ett tillkännagivande om en översyn av nedskrivningsreglerna för att fler hyresbostäder ska byggas i landsbygdskommuner. I kommittémotion 2021/22:3225 av m.fl. (C) yrkande 26 begärs ett tillkännagande om att regeringen bör fortsätta arbetet med att se över nedskrivningsreglerna genom att tillsätta en utredning med uppdrag att föreslå lämpliga förändringar i årsredovisningslagen i syfte att underlätta bostadsbyggande i hela landet. I kommittémotion 2021/22:4222 av m.fl. (KD) yrkande 43 föreslås ett tillkännagivande om behovet av att underlätta byggande på landsbygden genom att ändra reglerna för avskrivningar. I kommittémotion 2021/22:2587 av m.fl. (SD) yrkande 15 begärs ett tillkännagivande om att förändra K3-redovisningsreglerna för att säkerställa att bostadsbyggande på svaga bostadsmarknader inte hindras i onödan. Motsvarande förslag framställs även i kommittémotion 2021/22:2451 av m.fl. (SD) yrkande 12. Årsredovisningslagen (1995:1554) bygger på EU:s redovisningsdirektiv. Bestämmelserna i årsredovisningslagen fylls ut genom kompletterande normgivning, s.k. god redovisningssed. Företag som omfattas av årsredovisningslagen ska upprätta sin redovisning i enlighet med god redovisningssed. Det är som ansvarar för att utveckla god redovisningssed, och det gör nämnden genom att ge ut allmänna råd. huvudregelverk för årsredovisning och koncernredovisning är det s.k. . Bostadsbyggande på svagare marknader Bostadsbyggande på svagare marknader innebär inte sällan att produktionskostnaderna är högre än det färdigställda bostadshusets marknadsvärde. Enligt 4 kap. 5 § årsredovisningslagen ska värdet på en anläggningstillgång (bostadshus) skrivas ned om värdet på tillgången är lägre än det redovisade värdet och det kan antas att värdenedgången är bestående. Detta innebär i praktiken att bostadsbolag som bygger på svaga marknader med låga marknadsvärden, ofta tvingas göra en nedskrivning av bostadshusets värde. Avskrivningar är ett sätt att i bokföringen fördela kostnaderna för en tillgång, t.ex. en byggnad som kommer att nyttjas . Enligt 4 kap. 4 § första stycket årsredovisningslagen ska anläggningstillgångar (såsom bostadshus) med begränsad nyttjandeperiod skrivas av systematiskt över . Bestämmelsen innebär att anskaffningsvärdet på tillgången (utgifterna för bostadens förvärv eller tillverkning) fördelas som kostnad (avskrivning) över den period som tillgången nyttjas. Bestämmelsen grundar sig på EU:s redovisningsdirektiv. utvecklar i olika avseenden innebörden av denna bestämmelse i , exempelvis hur nyttjandeperioden fastställs och vilken avskrivningsmetod som kan tillämpas. Bestämmelserna om ned- och avskrivningar innebär att bostadsföretag i vissa fall redovisar förluster kopplade till nyproducerade bostadshus på svagare marknader, vilket i sin tur kan påverka bl.a. möjligheten till finansiering. Mot bakgrund av ett förslag i betänkandet Lån och garantier för fler bostäder (SOU 2017:108) och en avsiktsförklaring i januariavtalet gav regeringen i uppdrag att se över nämndens allmänna råd om redovisning av anskaffningsvärde, avskrivning och nedskrivning av materiella anläggningstillgångar (Fi2019/03123/S3). redovisade uppdraget (dnr 2019:97). Vad gäller frågan om skulle kunna ändras för att ge bostadsföretag möjlighet att sprida ut sina kostnader (avskrivningar) över fann att varken årsredovisningslagen eller EU:s redovisningsdirektiv medger längre avskrivningstider för bostadshus än vad som utifrån tekniska, juridiska och ekonomiska förhållanden utgör tillgångens (bostadshusets) nyttjandeperiod. såg inte heller att avskrivningarna kan fördelas på ett annat sätt än vad som följer av nuvarande . När det gäller frågan om hur nyttjandevärdet av en nybyggd hyresfastighet ska bestämmas när frågan om nedskrivningsbehov bedöms anförde att begreppet värde enligt årsredovisningslagen och dess förarbeten avser verkligt värde, dvs. Bestämmandet av ett sådant värde måste göras helt oberoende av hur det enskilda företaget har finansierat förvärvet av tillgången eller vilket avkastningskrav företaget har. Vid nedskrivning av en anläggningstillgång (bostadshus) ska värdet enligt således bestämmas till det bedömda marknadsvärdet. drog slutsatsen att ändringar av de slag som efterlyses inte är förenliga med årsredovisningslagen och dess bakomliggande EU-direktiv. Enligt uppgift från har nämndens redovisning lagts till handlingarna. Statlig kreditgaranti för lån till bostadsbyggande Systemet med statliga kreditgarantier för lån till bostadsbyggande är ett sätt att finansiera bostadsbyggande. Garantin ger långivaren ett skydd mot kreditförluster som den minskar låntagarens behov av egen kapitalinsats eller topplån. trädde en ny kreditgarantiförordning i kraft. Den nya förordningen (2020:255) omfattar inte bara lån för ny- och ombyggnader utan även andra ändringar av en byggnad som höjer värdet på byggnaden. Vidare höjdes schablonbeloppet för produktionskostnad vid nyproduktion på svaga marknader. Kreditgarantin får avse högst av fastighetens marknadsvärde när projektet är klart. För att öka möjligheten att finansiera nybyggnationer och anordnande av bostäder på svaga marknader, där marknadsvärdet på fastigheter är lägre, finns möjligheten att i stället utgå från produktionskostnaden för nybyggnaden eller anordnandet. Det innebär att om produktionskostnaden överstiger det framtida marknadsvärdet får kreditgarantin i stället lämnas med ett belopp som motsvarar av produktionskostnaden, dock bara upp till ett schablonbelopp om per kvadratmeter uppvärmd boarea. utfärdades totalt 64 nya garantier för drygt 2 200 lägenheter. Det är en ökning jämfört med då kreditgarantier för 1 470 lägenheter utfärdades. Vid utgången av uppgick beloppet för utfärdade garantier till (prop. 2021/22:1 utg.omr. 18 s. 24). Utredningen om förbättrad bostadsfinansiering I det ovan nämnda betänkandet Lån och garantier för fler bostäder (SOU 2017:108) föreslog utredningen om förbättrad bostadsfinansiering ett antal åtgärder som syftar till att förbättra tillgången till finansiering på svaga marknader och på landsbygden. Utöver vassare och bredare kreditgarantier som redan genomförts (se ovan) föreslog utredningen bl.a. att det införs statliga marknadskompletterande topplån som ska erbjudas via statliga när det inte går att få tillräcklig finansiering på den ordinarie kreditmarknaden. Utredningen föreslog också att det införs en statlig förlustgaranti som erbjuds aktörer som bygger hyresbostäder för egen förvaltning i kommuner som till följd av befolknings-ökning har brist på bostäder men där det råder osäkerhet om framtida efterfrågan. Förslagen bereds i . förslag till statligt topplån har haft i uppdrag att utarbeta förslag på kostnadseffektiva statliga åtgärder som kan underlätta finansieringen av bostadsbyggande på landsbygden. redovisade uppdraget i rapporten av ny- och ombyggnad av bostäder på landsbygden (rapport 2019:11). I rapporten lämnar ett förslag till statliga topplån med delvis kommunalt förlustansvar för uppförande, ombyggnad eller omfattande tillbyggnad av egnahem. har också övervägt om den föreslagna finansieringsmodellen med statliga topplån skulle kunna erbjudas till byggaktörer som bygger hyresrätter, bostadsrätter eller kooperativa hyresrätter på svagare marknader, där det på grund av låga marknadsvärden inte går att få tillräcklig belåning på den ordinarie kreditmarknaden. bedömning är att det föreslagna topplånet, med vissa anpassningar, skulle kunna tillämpas även för byggande av andra upplåtelseformer än egnahem, utan att det skulle bli fråga om ett statligt stöd i EU-rättslig bemärkelse. Rapporten har inte remissbehandlats. Det som hindrar fortsatt beredning är enligt uppgift från frågan om huruvida statlig administration av lån är förenlig med lagen (2016:1024) om verksamhet med bostadskrediter. Frågan utreds nu av utredningen för att underlätta för förstagångsköpare på bostadsmarknaden (dir. 2020:125). Uppdraget ska redovisas enligt ett ändringsdirektiv (dir. 2021:67). Utskottet har behandlat motionsyrkanden om ändrade redovisningsregler för av- och nedskrivning i syfte att underlätta byggande av bostäder på landsbygden vid ett flertal tillfällen, i betänkande 2020/21:CU9. Utskottet avstyrkte motionsyrkandena med hänvisning till pågående arbete. följde utskottets förslag. Utskottet anser, i likhet med motionärerna, att det är viktigt att säkerställa ett bostadsbyggande även på svagare marknader och på landsbygden. Som redovisas ovan har utrett om nämndens allmänna råd om av- och nedskrivning kan ändras för att underlätta byggande av bostäder på landsbygden och funnit att sådana ändringar inte är förenliga med årsredovisningslagen och dess bakomliggande EU-direktiv. Utskottet konstaterar att har lagts till handlingarna. Enligt utskottet finns det dock andra sätt att främja och underlätta bostadsbyggande på svaga marknader och på landsbygden än att ändra redovisningsreglerna. De statliga kreditgarantierna kan t.ex. förbättra förutsättningar för byggaktörer att få lån för att bygga bostäder på svagare marknader. Den nya kreditförordning som trädde i kraft innebär bl.a. att ett höjt schablonbelopp för produktionskostnaden vid nyproduktion på svagare marknader. I betänkandet Lån och garantier för fler bostäder (2017:108) föreslås ytterligare åtgärder i form av statliga marknadskompletterande topplån och en statlig förlustgaranti. Betänkandet har remitterats, och beredning av förslagen pågår i . När det gäller förslag om statliga topplån för egnahem och flerbostadshus på landsbygden, har det väckt frågan om administration om statliga startlån är förenliga med lagen (2016:1024) om verksamhet med bostadskrediter. Denna fråga övervägs nu av utredningen för att underlätta för förstagångsköpare på bostadsmarknaden. Utskottet kan sammanfattningsvis konstatera att det utöver en ny kredit-förordning också pågår beredning av flera olika förslag som syftar till att underlätta finansieringen av bostadsbyggandet på svagare marknader och på landsbygden. Utskottet är därmed inte berett att föreslå någon åtgärd från sida med anledning av motionsyrkandena. Motionsyrkandena bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att skapa särskilda behovsbostäder och införa en statlig hyresgaranti för dessa bostäder. Utskottet hänvisar till pågående arbete. Jämför reservation 3 (L). I kommittémotion 2021/22:3997 av m.fl. (L) föreslås att det som komplement till den allmänna bostadssektorn skapas en särskild bostadssektor i form av behovsbostäder (yrkande 69). Dessa bostäder ska bestå av nybyggda behovsbostäder och hyresrätter i det befintliga beståndet som ska ombildas till en särskild bostad genom en social fördelningskvot i bostadsförmedlingen. Enligt motionärerna ska behovsbostäder förmedlas bl.a. till personer som riskerar akut hemlöshet, är våldsutsatta, har svag ekonomi eller är extremt trångbodda. Motionärerna föreslår vidare ett tillkännagivande om att det bör införas en statlig hyresgaranti för behovsbostäder (yrkande 70). Investeringsstödet för hyresbostäder och bostäder för studerande infördes ett statligt investeringsstöd för byggande av hyresbostäder och bostäder för studerande. Detta stöd avvecklades /2022, se beslut om statens budget , utgifts-område 18 (bet. 2021/22:CU1, rskr. 2021/22:79). Stöd för att underlätta för enskilda att ordna bostad Enligt 2 kap. 6 § lagen (2009:47) om vissa kommunala befogenheter har kommuner en möjlighet att under vissa omständigheter ställa säkerhet för ett avtal om hyra av bostadslägenhet. Syftet med den kommunala hyresgarantin är att hjälpa personer som har ekonomisk förmåga att klara kostnaderna för ett eget boende men som trots detta har svårt att etablera sig på bostadsmarknaden och få en hyreslägenhet med besittningsrätt. Den bostadssökande kan t.ex. ha en projektanställning i stället för en tillsvidareanställning men ändå ha en löpande inkomst och ekonomi att klara en hyra. Andra exempel där en hyresgaranti kan vara en hjälp till ett eget boende är om den bostadssökande har en betalningsanmärkning och därför har svårt att få ett eget förstahandskontrakt. Vissa kommuner har även ställt ut hyresgarantier för nyanlända med statlig etableringsersättning. Kommuner som väljer att ställa ut den här typen av kommunala hyresgarantier har möjlighet att få ett statligt bidrag på per garanti. Det statliga bidraget regleras i förordningen (2007:623) om statligt bidrag för kommunala hyresgarantier och administreras av . Utredningen socialt hållbar bostadsförsörjning Utredningen socialt hållbar bostadsförsörjning har som övergripande uppdrag att skapa förutsättningar för en socialt hållbar bostadsförsörjning som underlättar situationen för hushåll som har svårt att skaffa en bostad på marknadens villkor, bl.a. strukturellt hemlösa. ska boendesegregation motverkas och förutsättningarna för jämlika uppväxt- och levnadsvillkor förbättras (dir. 2020:53). I kommittédirektiven anförs bl.a. att en majoritet av kommunerna har någon form av förturssystem, men att det saknas en samlad bild av hur förturssystemen i kommunerna är organiserade och på vilka grunder förturer erbjuds. Utredaren har bl.a. i uppdrag att: • analysera hur de kommunala bostadsförmedlingarna och förturssystemen fungerar som verktyg för en socialt hållbar bostadsförsörjning och vid behov föreslå hur det allmännas roll i förmedlingsfrågor kan utvecklas • analysera systemet med hyresgarantier och bedöma om det är ett ändamålsenligt och effektivt stöd för enskilda hushåll som söker bostad och vid behov föreslå en mer kostnadseffektiv utformning • analysera hur den kommunala befogenheten att lämna ekonomiskt stöd till enskilda hushåll i syfte att minska deras kostnader för att skaffa eller inneha en permanentbostad används och vid behov föreslå förändringar. Enligt tilläggsdirektiv (2021:67) har uppdraget förlängts och ska redovisas . Som redovisas ovan har utredningen socialt hållbar bostadsförsörjning i uppdrag att skapa förutsättningar för en socialt hållbar bostadsförsörjning som ska underlätta situationen för hushåll som har svårt att skaffa en bostad på marknadens villkor, bl.a. strukturellt hemlösa. Utredningen ska inom ramen för uppdraget analysera hur de kommunala bostadsförmedlingarna och förturssystemen fungerar. Det ingår även i uppdraget att analysera och bedöma om systemet med hyresgarantier är ett ändamålsenligt och effektivt stöd för enskilda hushåll som söker bostad och vid behov föreslå en mer kostnadseffektiv utformning av systemet med hyresgarantier. Enligt utskottet pågår således ett arbete som ligger i linje med motionärernas förslag om att förbättra möjligheten till bostad för vissa grupper. Utskottet anser inte att resultatet av detta arbete bör föregripas genom ett initiativ från sida och utskottet avstyrker därför motions-yrkandena. Investeringsfond för utsatta områden Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att inrätta en investerings-fond för utsatta områden. Utskottet hänvisar bl.a. till befintligt stöd om gröna och trygga samhällen. Jämför reservation 4 (L). I kommittémotion 2021/22:3997 av m.fl. (L) yrkande 46 begärs ett tillkännagivande om att införa en nationell investeringsfond för utsatta områden. Syftet är att genom lån finansiera långsiktiga projekt och investeringar som har visat sig framgångsrika på andra områden och som har starkt stöd i forskningen. Enligt motionärerna kan det t.ex. handla om att riva byggnader som hindrar förnyelse eller planera nya vägar och gångstråk för att öka trygghet och rörlighet. Enligt motionärernas förslag ska projekten finansieras genom lån till kommuner som har upprättat en handlingsplan för att vända utvecklingen i utsatta områden. Stöd för gröna och trygga samhällen trädde förordningen (2020:1202) om stöd för gröna och trygga samhällen i kraft. Enligt förordningen kan kommuner, andra fastighetsägare och tomträttshavare söka stöd för att utveckla stadsgrönska och ekosystemtjänster men också för att göra insatser som ökar trygghet i områden med socioekonomiska utmaningar. Syftet med stödet är att utveckla områdena i en grön och hälsofrämjande riktning som det skapas trygga, trivsamma och inkluderande utemiljöer med särskild omsorg om åtgärdernas gestaltning (1 § andra stycket). administrerar och beslutar om stödet. har t.o.m. beviljat i stöd för att främja gröna och trygga samhällen i områden med socioekonomiska utmaningar.