bet · H901NU27 · 2022-05-12 00:00:00 — energiförsörjning och import av rysk energi Ett enigt utskott föreslår att ställer sig bakom det som utskottet anför om energiförsörjning och import av rysk energi och tillkännager detta för regeringen. Utskottet understryker vikten av att regeringen fortsatt tydligt och med kraft driver linjen i EU att det europeiska beroendet av rysk energi, inte minst fossil energi, praktiskt möjligt ska upphöra. Regeringen bör vidare driva frågan om att EU ska ta fram ett regelverk för ursprungsmärkning av fossil energi som i första hand avser den fossila energins geografiska ursprung. Slutligen anser utskottet att det behöver vidtas åtgärder så att upphör med import av rysk energi när det är möjligt, inte minst fossila bränslen som naturgas och olja. Regeringen bör granska vilken import som förekommer för att därefter överväga olika alternativ som är juridiskt och praktiskt möjliga när det gäller både skyndsamma och mer långsiktiga åtgärder för att trygga energiförsörjning. I betänkandet finns ett särskilt yttrande (V). Utskottet lägger på eget initiativ fram förslaget till tillkännagivande. Utskottets förslag till riksdagsbeslut energiförsörjning och import av rysk energi energiförsörjning och import av rysk energi (V) Utskottets förslag till riksdagsbeslut energiförsörjning och import av rysk energi ställer sig bakom det som utskottet anför om energiförsörjning och import av rysk energi och tillkännager detta för regeringen. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (SD), (S), (C), (V), (SD), (KD), (S), (L), (S), (M), (SD), (C) och (MP). Inom utskottet har det väckts en fråga om att utskottet, med stöd av sin initiativrätt enligt 9 kap. 16 § riksdagsordningen, ska ta initiativ till ett tillkännagivande till regeringen om energiförsörjning och import av rysk energi (prot. 2021/22:34). Vid sammanträdet (prot. 2021/22:35) beslutade utskottet att påbörja ett beredningsarbete i syfte att kunna ta ett utskottsinitiativ i frågan. informerades utskottet om importen av rysk energi av verkställande direktör och expert , Energiföretagen , verkställande direktör , Drivkraft , verkställande direktör och kommunikationschef , samt verkställande direktör och avdelningschef , Energigas . fick utskottet information i samma fråga från generaldirektör och avdelningschef , , och generaldirektör och avdelningschef , , statsrådet , Infrastrukturdepartementet, och statssekreterare , . energiförsörjning och import av rysk energi Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det utskottet anför om energiförsörjning och import av rysk energi. Utskottet understryker vikten av att regeringen fortsatt tydligt och med kraft driver linjen i EU att det europeiska beroendet av rysk energi, inte minst fossil energi, praktiskt möjligt ska upphöra. Regeringen bör vidare driva frågan om att EU ska ta fram ett regelverk för ursprungsmärkning av fossil energi. Slutligen anser utskottet att det behöver vidtas åtgärder så att upphör med import av rysk energi när det är möjligt, inte minst fossila bränslen som naturgas och olja. Jämför det särskilda yttrandet (V). invasion av har gjort frågan om energiförsörjning samt import av och utfasning av fossila bränslen högaktuell. Enligt kommissionen (COM(2022) 108) importerar EU av all gas som förbrukas inom unionen, och står för av unionens totala gasförsörjning. Vidare kommer av oljeimporten och av kolimporten från . direkta energiberoende gentemot är relativt litet. Det indirekta beroendet är större eftersom är en del av en global energimarknad för både naturgas och olja, där har betydande andelar. Exakt hur stor andel av energiimporten som kommer från finns det ingen samlad statistik över. Detta beror framför allt på att direktimport av rysk energi är begränsad och att det inte går att spåra den fossila energins geografiska ursprung. av den totala svenska råoljeimporten 2021 utgjordes av rysk råolja. Av den totala importen av flytande naturgas, s.k. LNG (liquefied natural gas), till 2021 importerades med som avsändningsland. Rysk olja och gas kan även användas som insatsråvaror i svensk industri. presenterade kommissionen meddelandet REPowerEU (COM(2022) 108). I meddelandet beskriver kommissionen hur EU kan hantera akuta utmaningar på energiområdet till följd av invasion av och hur EU:s beroende av import av ryska fossila bränslen kan minskas . Kommissionen beskriver möjliga åtgärder som kan dels minska effekterna av höga energipriser, dels minska importberoendet av fossila bränslen, framför allt från . Meddelandet fokuserar främst på gas, men kommissionen anger att det kan breddas till att även omfatta utfasning av rysk olja och ryskt kol. För att förbereda EU aviseras ett lagförslag om krav på att fylla på gaslager. Kommissionen föreslår även en plan för EU med två pelare (REPowerEU-plan). Den ena pelaren handlar om diversifiering av gasförsörjningen genom ökad import av LNG och gas genom rörledning från andra leverantörer än samt ökade nivåer av biometan och vätgas. Den andra pelaren handlar om att snabbare minska beroendet av fossila bränslen genom energieffektivisering, förnybar energi, elektrifiering i industrin och snabbare tillståndsprocesser. Meddelandet är en uppföljning av kommissionens meddelande om en verktygslåda med förslag till åtgärder för att mildra effekterna av de höga energipriserna på kort och medellång sikt (COM(2021) 660) som presenterades . Vid Europeiska rådets informella möte i den 10–enades EU:s stats- och regeringschefer om att gradvis minska EU:s beroende av import av gas, olja och kol från . EU-ländernas ledare uppmanade kommissionen att senast föreslå en REPowerEU-plan för detta ändamål. Kommissionen presenterade vidare ett förslag om revidering av förordning (EU) 2017/1938 gällande gaslagring (COM(2022) 135) och ett uppföljande meddelande med förslag på åtgärder på el- och gasmarknaderna för att mildra de höga energipriserna (COM(2022) 138). Kommissionen har även uttalat att den avser att presentera ytterligare ett meddelande, preliminärt , om REPowerEU, som fokuserar på hur EU kan bli oberoende av rysk fossil energi. Därtill har kommissionen aviserat kommande rekommendationer för snabb tillståndsgivning för projekt med förnybar energi och en strategi om solenergi. EU har även fattat beslut om flera sanktionspaket mot . införde EU genom det andra sanktionspaketet ett förbud för försäljning, leverans, överföring eller export till av specifika varor och tekniker inom oljeraffinering. Det fjärde sanktionspaketet som beslutades omfattade bl.a. ett förbud mot nya investeringar i den ryska energisektorn. beslutades om ett femte sanktionspaket som bl.a. innehåller förbud mot import från av kol och andra fasta fossila bränslen. Förbuden gäller inte om det finns ett avtal som har ingåtts före och man behöver kunna fullgöra avtalet t.o.m . I ett tal i presenterade kommissionens ordförande von der Leyen ett förslag till ett sjätte sanktionspaket. Kommissionen har bl.a. föreslagit en infasning av sanktioner mot import av rysk olja där EU kommer att avveckla det ryska utbudet på råolja och raffinerade produkter . Medlemsländerna har ännu inte godkänt kommissionens förslag och diskussioner pågår. Det har gått drygt sedan inledde ett storskaligt väpnat angrepp mot . Den ryska invasionen av är oprovocerad, olaglig och oförsvarlig och innebär ett stort lidande för den ukrainska befolkningen. har i solidaritet med folk, och som en del i det internationella svaret på agerande, bistått med både ekonomiska och materiella resurser. Utöver att efterfråga direkt stöd har även vädjat till omvärlden att införa hårda sanktioner mot den ryska regimen, däribland att ska införa ett förbud mot import av rysk olja och gas. Som redogjorts för i det föregående har EU beslutat om flera sanktionspaket. Dessa innehåller bl.a. förbud mot nya investeringar i den ryska energisektorn och import från av kol och andra fasta fossila bränslen. Som framgår av det föregående har kommissionen presenterat ett förslag på ytterligare sanktioner på energiområdet, men dessa har ännu inte godkänts av medlemsländerna. Utskottet konstaterar att EU:s stats- och regeringschefer har beslutat att fasa ut importen av olja, gas och kol från men att det ännu inte finns något beslutat slutdatum. Kommissionen har initierat ett arbete för att fasa ut EU:s beroende av import av ryska fossila bränslen. Utskottet anser att det är angeläget att bryta EU:s beroende av och rysk energi, inte minst fossil energi. Detta omfattar även t.ex. olja och gas som används som insatsråvara i svensk industri. Utskottet har mot denna bakgrund inhämtat information bl.a. om möjligheten för att unilateralt införa ett stopp för import av rysk energi. Utskottet har även inhämtat information om möjliga hinder – såväl legala som praktiska – mot och effekter av ett sådant beslut inklusive hur det skulle påverka energiförsörjning och det svenska näringslivet. Därtill har utskottet inhämtat information om hur ett sådant förbud skulle kunna upprätthållas i praktiken, vilket bl.a. rör frågor om hur rysk energi skulle kunna särskiljas från annan energi, t.ex. genom någon form av ursprungsmärkning. Utskottet har träffat företrädare för branschorganisationer, myndigheter och regeringen. Efter att ha tagit del av denna information kan utskottet inledningsvis konstatera att frågan är mycket komplex. Lösningen är därmed inte heller enkel. Med den utgångspunkten vill utskottet anföra följande. Utskottet vill för det första understryka vikten av att regeringen fortsatt tydligt och med kraft driver linjen i EU att det europeiska beroendet av rysk energi, inte minst fossil energi, praktiskt möjligt ska upphöra. Ett enigt EU har i sig ett viktigt värde men utgör också en styrka eftersom gemensamma sanktioner ger större effekt som det minskar sårbarheten för de enskilda medlemsländerna. Även om det pågår ett arbete inom EU menar utskottet att förberedelserna för att kunna hantera ett importstopp av rysk energi till samtliga EU-länder behöver påskyndas, inte minst bland de länder som är starkt beroende av denna energiimport. Arbetet med att fasa ut fossila bränslen är redan en angelägen fråga som en del i klimatarbetet (för att sänka utsläppen av koldioxid), men krig i har tydliggjort att energiomställningen i EU måste påskyndas. För det andra anser utskottet att det är problematiskt att det saknas transparens och möjlighet att spåra fossil energi så att konsumenter och företag kan göra aktiva val och t.ex. välja bort rysk energi. Regeringen bör därför driva frågan om att EU ska ta fram ett regelverk för ursprungsmärkning av fossil energi. Med ursprungsmärkning avser utskottet i detta sammanhang i första hand den fossila energins geografiska ursprung. Ett regelverk om ursprungsmärkning behöver vara gemensamt och åtminstone omfatta hela EU. Utskottet är medvetet om att det är en tidskrävande och komplicerad process att ta fram ett system för ursprungsmärkning av fossil energi men anser att spårbarhet är viktigt långsiktigt även efter en utfasning av rysk fossil energi. Slutligen, för det tredje, anser utskottet att det behöver vidtas åtgärder så att upphör med import av rysk energi när det är möjligt, inte minst fossila bränslen som naturgas och olja. Enligt utskottets uppfattning finns det flera skäl för detta. Det handlar både om att stärka försörjningstrygghet och om att visa solidaritet med den ukrainska befolkningen. Utskottet kan konstatera att den svenska direktimporten av rysk energi är begränsad. Många företag har vidare på eget initiativ minskat eller helt slutat handla med . Utskottet noterar att i en snabbanalys kommit fram till att importen av kol, olja och naturgas (mineraliska bränslen), mätt i volym, minskade jämfört med . En tydlig nedgång märks t.ex. i importen av rysk etanol från ett värde på till . Utskottet ser positivt på de initiativ som redan har tagits när det gäller den direkta importen. Utskottet konstaterar att förutsättningarna att frigöra sig från rysk energi skiljer sig åt mellan EU:s medlemsländer. direkta beroende av rysk energi är betydligt mindre än hos många andra europeiska länder. är den rörbundna gasen som importeras från en blandning av den gas som finns i det europeiska gasnätet där även rysk naturgas ingår. Det gör att det är både tekniskt och juridiskt komplicerat att införa ett unilateralt importstopp av rysk rörbunden naturgas. Utskottet noterar också att många civilrättsliga avtal på området är s.k. take-or-pay-kontrakt som innebär att kunden förbinder sig att köpa en viss mängd naturgas eller åtminstone betala för gasen . Icke desto mindre anser utskottet att det är viktigt att regeringen vidtar åtgärder för att ska frigöra sig från rysk energi, framför allt fossila bränslen som naturgas och olja. Regeringen bör därför granska vilken import som förekommer för att därefter överväga olika alternativ som är juridiskt och praktiskt möjliga när det gäller både skyndsamma och mer långsiktiga åtgärder för att trygga energiförsörjning. I detta ingår även att överväga ett nationellt stopp för direktimport av rysk energi, framför allt fossila bränslen. Det kan också t.ex. handla om att föra diskussioner med företag som är beroende av rysk energi om möjliga alternativ och bistå med att samordna frivilliga initiativ så att fler kan ansluta sig. På bör regeringen verka för att beroendet av fossil gas helt upphör, och övervägandena skulle även kunna innebära att undersöka möjligheten att skynda på en ökad produktion av förnybar svensk gas. Regeringen bör även se över möjligheten att utveckla infrastrukturen kring flytande gas. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. energiförsörjning och import av rysk energi (V) (V) anför: Jag har ställt mig bakom utskottets ställningstagande. Jag tycker i grunden att det är bra även om det i vissa delar kunde ha varit skarpare, inte minst när det gäller regeringens agerande på EU-nivå. Jag vill i detta särskilda yttrande tydliggöra min uppfattning i frågan. Jag anser att en gemensam europeisk elmarknad är sårbar i fråga om beroendet av fossil energi. Inom EU är fossilberoendet fortsatt stort. Den strategi som många medlemsländer inom EU har valt – att växla från kol till rysk fossilbaserad gas – orsakar nu en prischock för europeiska hushåll och företag i och med att krig mot har medfört stora konsekvenser på den europeiska elmarknaden. Som en konsekvens av den ryska invasionen av har priserna på fossila bränslen stigit, vilket påverkar elpriset i länder där dessa bränslen i större utsträckning används för elproduktion. Jag kan konstatera att detta även påverkar elpriserna i . Jag vill även framhålla att EU-ländernas beroende av rysk fossilbaserad gas även långt innan krig mot yttrade sig i form av skenande elpriser i . Jag menar att detta är en konsekvens av EU-ländernas misslyckande att ställa om till fossilfria alternativ. I och flera andra länder i är elpriserna väsentligt högre än i . Eftersom är ett stort land för export av naturgas, kol och olja spås elmarknad påverkas avsevärt av den politiska utvecklingen i och omvärldens reaktioner på den. Jag kan konstatera att orsaken till stora beroende av rysk gas sällan nämns. Jag tänker då på kärnkraftsolyckan i i som ledde fram till beslut att snabbavveckla kärnkraften i landet. Jag kan konstatera att olika aktörer har tagit initiativ för att stoppa importen av rysk energi, däribland vissa svenska företag som tidigt bestämde sig för att sluta importera varor från . En aktör som bör lyftas fram är som startat en blockad mot ryska fartyg, ryskt gods och sjötrafik till och från ryska hamnar. Detta har förbundet gjort i solidaritet med den ukrainska befolkningen. Jag tror att fler solidariska initiativ skulle ge effekt gentemot ekonomi. Vi står här och diskuterar ett mycket angeläget ämne, nämligen vikten av att så snart som det bara är möjligt gör sig oberoende av rysk fossil energi. Jag är mycket glad att utskottet har kommit samman och enats om ett gemensamt förslag till tillkännagivande om att regeringen måste driva den här frågan hårdare, på EU-nivå och på den nationella nivån, för att och ska kunna ta sig ur beroendet av rysk fossil energi. Men låt oss rekapitulera vad det egentligen är som har gjort att vi har hamnat i den här situationen! En stor del av europeisk energiomställning har tyvärr cementerat beroende av rysk gas. Vi är många som har varnat för att i och med detta har iklätt sig en säkerhetspolitisk strypsnara. Det är bara ett eller kanske som en majoritet, ledd av borgerliga partier, i sa åt den dåvarande regeringen, bestående av Socialdemokraterna och , att göra allt den kunde för att stoppa Nord Stream 2. Ändå valde regeringen att gå vidare med, och säga ja till, Nord Stream 2. Vi kan konstatera att använder rysk gas . Det bidrar naturligtvis till att finansiera som stat och därmed också det fruktansvärda anfallskrig som just nu bedrivs gentemot . Problemet för del är att det inte är lätt att ta sig ur det här beroendet på kort sikt. Det är många politiska missgrepp som har begåtts och som har försatt oss i den här situationen. Jag nämnde tidigare, fru talman, att hade en elproduktion från sina kärnkraftverk som uppgick till . uppgick den tyska elproduktionen från gas till . Ändå har fortsatt att lägga ned sin kärnkraft. Det planerade målet att lägga ned kärnkraften fullt ut till slutet av 2022 ser ut att kvarstå. Om hade behållit den kärnkraft man hade hade man inte behövt använda gas till elproduktion. Men har valt en väg som har varit förödande. Man har lagt nästan på den så kallade Energiewende, där man ensidigt har byggt ut oplanerbar kraft och som en konsekvens av detta har man behövt använda gas som balanskraft. Den , ledd av Socialdemokraterna och , tycks ha sett detta som en färdplan snarare än som ett avskräckande exempel, för vi har gjort samma sak. Vi har lagt ned vår kärnkraft i det här landet, och vi ska naturligtvis tacka vår vattenkraft för att vi inte har behövt bygga gasturbiner i . Men det har i högre grad gjort oss importberoende. Det är allt vanligare att det är priset på rysk gas som också sätter elpriset i , eftersom vi har marginalprissättning på el. Detta har naturligtvis drabbat enskilda hushåll i . Det märks framför allt i , som har tio gånger högre elpriser än norra . Exponeringen mot rysk gas som prissättande enhet för svensk el är en konsekvens av att vi har lagt ned vår planerbara elproduktion. Den är en konsekvens av att vi har , mindre planerbar elproduktion nu än . Den är en konsekvens av att vi har en regering som har lagt ned kärnkraft. Detta, fru talman, är beklagligt, och det har bidragit till att försätta oss i en mer utsatt position än vi annars hade befunnit oss i. Man ska dock komma ihåg att det direkta beroendet av rysk fossil energi i är förhållandevis lågt. Men det hade kunnat vara ännu lägre om inte regeringen hade sagt nej till en ansökan om att binda ihop LNG-terminalen i , en terminal för att ta emot flytande gas per fartyg, med det sydsvenska gasnätet. Hade man gjort detta hade det funnits ett alternativt sätt att mata det sydsvenska gasnätet, och då hade vi kunnat välja leverantörer från andra länder på ett mycket enklare sätt. sitter vi fast i det prekära problemet att vi inte vet hur många ryska gasatomer det kommer genom pipelinen från , helt enkelt därför att den är uppblandad med dansk gas. Det är också en konsekvens av hur den danska gasutvinningen ser ut. kan vi hoppas att det på lite blir så att åter blir självförsörjande på gas. Det kommer då att leda till att den svenska gasen blir till dansk. Men vi hade inte behövt vara i den här situationen om regeringen inte hade sagt nej till ansökan om att knyta ihop LNG-terminalen i med det sydsvenska gasnätet. På det hela taget är det tråkigt att se att har iklätt sig den säkerhetspolitiska strypsnara som just nu har lagt på det europeiska samarbetet. Med detta sagt måste vi vidta alla åtgärder vi kan för att ta oss ur detta beroende och också vara tydliga i den slutsats som måste komma ur detta, nämligen att det är av stor vikt att vara självförsörjande när det kommer till elproduktion. Det är av stor vikt att kunna styra tillgången i sin egen elproduktion. Gör man inte det blir man beroende av någon annans elproduktion. I det här fallet är det ju ofta eller andra omkringliggande länder som behöver använda rysk gas som balanskraft. Med detta, fru talman, vill jag yrka bifall till utskottets förslag i dess helhet. inleddes olagliga, orättfärdiga och oprovocerade anfallskrig mot . Det är en svart dag i historia. har sedan dag ett stått på och det ukrainska folkets sida. Vi har fattat unika beslut om att bistå inte bara med pengar utan också med vapen och krigsmateriel. Civilsamhället har mobiliserat för att kunna ta emot och hjälpa. Svenska företag har i stor utsträckning lämnat och avbrutit alla affärsförbindelser, och driver på för hårda och effektiva sanktioner på EU-nivå också när det gäller rysk energi, som är ämnet för den här debatten. har EU i enighet fattat beslut om fem sanktionspaket. Det andra innehöll ett förbud av försäljning, leverans, överföring och export till av specifika varor och tekniker inom oljeraffinering. Den fjärde omfattade bland annat ett förbud mot nya investeringar i den ryska energisektorn. Det femte, som antogs , innebär ett förbud mot att från teckna nya avtal om import från av kol och andra fossila bränslen. Att dessa sanktioner antas på EU-nivå har ett stort värde, inte minst eftersom gemensamma sanktioner ger betydligt större effekt. Inget enskilt land kan åstadkomma vad 27 länder kan åstadkomma tillsammans. Omfattningen på sanktionspaketen och hastigheten och enigheten hos EU:s 27 medlemsländer är också historisk, men den går inte att ta för given. Förhandlingar är alltid en balansgång, och varje land måste förmå att ta ansvar för slutresultat och helhet. Det senaste sanktionspaketet, som presenterades , är ännu inte beslutat. Paketet innehåller förslag om en infasning av sanktioner mot import av rysk olja. Kommissionen vill avveckla utbudet av rysk råolja och raffinerade produkter i slutet . En självklar första prioritering för alla borde nu vara att få det sjätte sanktionspaketet på plats och att därefter driva på för ett sjunde. behöver och förtjänar ett EU som är starkt enigt och uthålligt. Vår uppgift är att bidra. Det svenska engagemanget och stödet för är stort, och det är lätt att sympatisera med viljan att göra mer. Men det är också viktigt att göra rätt. Sanktioner ska vara effektiva och träffa rätt. De ska slå mot och den ryska statskassan. De ska inte vara slag i luften eller drabba europeiska eller svenska företag och hushåll mest. Varje ineffektiv sanktion som träffar fel bidrar till att stärka . Det gör att frågan om sanktioner är svår och komplex. Om man begränsar sig till att titta på frågan om sanktioner på energiområdet kan man konstatera att saknar lagrum för unilaterala sanktioner. Att skapa lagrum är givetvis möjligt, men det inte gjort i en handvändning. Om flera länder väljer att införa unilaterala sanktioner måste det vägas mot risken att det försvårar för EU-gemensamma sanktioner. Man kan också konstatera att direktimport av rysk energi är liten. Det indirekta beroendet är större eftersom är en del av en global energimarknad för både naturgas och olja, där har betydande andelar. Exakt hur stor den indirekta importen är går inte att säga eftersom det med dagens system inte går att spåra den fossila energins geografiska ursprung. I tank och ledning är den uppblandad. Ett system för ursprungsmärkning av fossil energi i likhet med det som finns för förnybar energi är därför önskvärt, men det måste göras minst på EU-nivå för att ha någon effekt, något som har lyfts av energiminister i EU-förhandlingarna. Frågan om sanktioner har också säkerhetspolitisk bäring oavsett om det är i form av unilaterala sanktioner eller om det är i form av EU-gemensamma sanktioner.