bet · H901NU19 · 2022-04-29 00:00:00 — 2020/21:20), och därefter fick utskottet information av regeringen . Samråd ägde rum med . antog sin position och trepartssamtal inleddes . nåddes en politisk överenskommelse mellan och rådet. och rådets direktiv /125/EG av (ekodesigndirektivet) är ett ramdirektiv, vilket innebär att det inte direkt fastställer ekologiska minimikrav. Utskottet har i ett tidigare betänkande redogjort närmare för direktivet (bet. 2019/20:NU15). Kommissionen presenterade ett paket med sammankopplade initiativ för att göra hållbara produkter till norm (COM(2022) 140). Förslaget om en förordning om ekodesign för hållbara produkter ingår i paketet och är tänkt att ersätta ekodesigndirektivet. Förslaget till förordning innehåller en utvidgning av ekodesignramens tillämpningsområde till att enligt kommissionen omfatta bredast möjliga utbud av produkter. Förordningen föreslås fastställa minimikriterier, inte bara för energieffektivitet utan också för cirkularitet, och en övergripande minskning av produkternas miljömässiga och klimatmässiga fotavtryck. I förslaget till förordning framgår att de centrala indikatorer som ska användas för att övervaka genomförandet av regelverket och dess effekter när det gäller förbättrade produkters miljömässiga hållbarhet och tillgång till hållbarhetsinformation längs hela leverantörskedjan bl.a. är vattenanvändning och för relevanta produkter vissa krav på genomsnittlig livslängd och reparerbarhet. Fram till dess att den nya ramen träder i kraft kommer det befintliga ekodesigndirektivet att gälla och kommissionen antar tillsammans med det nya förslaget en arbetsplan för ekodesign och energimärkning 2022–2024 för att omfatta nya energirelaterade produkter och uppdatera och utöka ambitionen för redan reglerade produkter. I sammanhanget kan även nämnas att regeringens handlingsplan för cirkulär ekonomi som beslutades innehåller åtgärder på området ekodesign. EU:s lagstiftning om kemikalier och bekämpningsmedel Syftet med EU:s lagstiftning om kemikalier och bekämpningsmedel är att skydda människors hälsa och miljön och förebygga handelshinder. Den består av regler bl.a. för saluföring och användning av särskilda kategorier av kemiska produkter, en uppsättning harmoniserade begränsningar för utsläppande på marknaden och användningen av vissa farliga ämnen och regler för export av farliga ämnen. Kommissionen har aviserat att lagstiftning kommer att ses över inom ramen för den europeiska gröna given, den nya kemikaliestrategin för hållbarhet, strategin från jord till bord och strategin för biologisk mångfald. antog kommissionen en kemikaliestrategi för hållbarhet (COM(2020) 667) som är en del av som är ett centralt åtagande i den europeiska gröna given. I strategin anger kommissionen bl.a. att EU ska föregå med gott exempel och, i linje med internationella åtaganden, se till att farliga kemikalier som är förbjudna i EU inte produceras för export. Vid behov ska relevant lagstiftning ändras. antog EU en ny förordning om marknadskontroll och överensstämmelse för produkter ((EU) 2019/1020). Syftet med förordningen är att göra reglerna på produktsäkerhetsområdet tydligare och mer enhetliga samt att förbättra och förenkla systemet för marknadskontroll av produkter på det harmoniserade området. De nya bestämmelserna innebär att marknadskontrollmyndigheterna får utökade befogenheter att kontrollera att produkter som tillhandahålls på EU:s inre marknad uppfyller gällande krav, t.ex. säkerhetskrav eller krav för att skydda människors hälsa eller miljön. En stärkt och mer enhetlig marknadskontroll anses gynna såväl konsumenter som ekonomiska aktörer och bidrar till tillväxten genom att medverka till en väl fungerande inre marknad. En kraftfull tillsyn av produkter är också en förutsättning för att allmänintressen ska kunna skyddas och för att skapa bättre förutsättningar för en rättvis konkurrens på den inre marknaden. Förordningen reglerar hur medlemsstaternas marknadskontroll ska organiseras, finansieras och genomföras. Förordningen trädde i kraft och tillämpas i sin helhet . överlämnade regeringen lagrådsremissen Anpassningar till EU:s marknadskontrollförordning – del 2. I lagrådsremissen föreslås nya bestämmelser om marknadskontroll i flera lagar som genomför och kompletterar bestämmelser i produktlagstiftning. Vidare föreslås även ändringar av befintliga bestämmelser om marknadskontroll i flera lagar. Bestämmelserna är nödvändiga för att komplettera EU:s marknadskontrollförordning i svensk rätt. Lagändringarna föreslås i lagrådsremissen träda i kraft . Regeringen avser att överlämna en proposition till senare i vår. Förslag till förordning om utländska subventioner presenterade kommissionen ett förslag till förordning om utländska subventioner som snedvrider den inre marknaden (COM(2021) 223). Förslaget syftar till att åtgärda de snedvridande effekter som utländska subventioner ger upphov till på den inre marknaden. Förslaget innebär förhandsgranskningar av subventioner vid större företagskoncentrationer och offentliga upphandlingar samt möjlighet för kommissionen att genomföra egna granskningar. Förslaget omfattar på ett icke-diskriminerande sätt utländska subventioner till både europeiska och utomeuropeiska företag som är aktiva på den inre marknaden. I förslaget till svensk ståndpunkt till förslaget (fakta-PM 2020/21:FPM111) välkomnar regeringen sammanfattningsvis förslaget och anför att regler som möjliggör lika konkurrensförhållanden på den inre marknaden har ett värde i sig. Förslaget behöver dock vägas mot utökad regelbörda för berörda företag, myndigheter och enheter över tröskelvärdena samt möjliga negativa handelspolitiska effekter, inklusive en minskning av utländska direktinvesteringar på den inre marknaden. Utskottet överlade med regeringen om regeringens förslag till svensk ståndpunkt kring förslaget (prot. 2020/21:45). Överläggningen motiverade statsrådet att göra ett tillägg till regeringens ståndpunkt om att förordningen inte får leda till ökad protektionism och att även i detta sammanhang lyfta vikten av att EU och arbetar för att motverka protektionism och för en stark, öppen och konkurrenskraftig handel och inre marknad. Det fanns därmed stöd för regeringens ståndpunkt. Ledamöterna från anmälde en avvikande ståndpunkt. Inom EU råder ett förbud mot tobak för oralt bruk med undantag för tobaksprodukter som är avsedda att rökas eller tuggas. Eftersom svenskt snus varken röks eller tuggas råder försäljningsförbud. När blev medlem i EU 1995 beviljades landet ett permanent undantag från snusförbudet. Cigaretter och traditionella rökfria tobaksprodukter (inklusive vissa asiatiska och afrikanska varianter, tuggtobak och nässnus) kan dock säljas lagligt inom unionen. EU:s nu gällande tobaksproduktdirektiv antogs 2014 (2014/40/EU). Av direktivet framgår att det svenska undantaget för snus finns kvar och att export- och försäljningsförbudet för svenskt snus till resten av EU kvarstår. Förbudet prövades av (mål C-151/17). En begäran om förhandsavgörande framställdes i ett mål vid en brittisk förvaltningsdomstol mellan och minister för hälso- och sjukvård (Secretary of State for Health and Social Care) om förbudet mot tillverkning och distribution av tobak för användning i munnen i är lagenligt. Frågan gällde om snusförbudet i EU:s tobaksproduktdirektiv strider mot de EU-rättsliga principerna, den fria rörligheten för varor eller EU:s rättighetsstadga. meddelade förhandsavgörandet i vilket domstolen kommer fram till att snusförbudet i EU:s nya tobaksdirektiv inte är i strid med någon EU-rättslig princip och därmed är giltigt. Det innebär att det kommer att råda ett fortsatt förbud mot försäljning av snus inom EU, med undantag för . förhandsavgörande kan inte överklagas. Motionsyrkanden liknande flera av de nu aktuella om övergripande frågor om den inre marknaden, den inre marknadens funktion vid kriser, ekodesignkrav för vattenförbrukande produkter, exportförbudet för snus och övriga frågor om EU:s inre marknad behandlades senast av utskottet (bet. 2020/21:NU13). Utskottet avstyrkte motionsyrkandena bl.a. med hänvisning till den förda politiken samt aviserade och pågående insatser. Utskottets ställningstagande redovisas under följande rubriker: – Övergripande frågor om den inre marknaden – Den inre marknadens funktion vid kriser – Ekodesignkrav för vattenförbrukande produkter – Produkters livslängd och reparerbarhet – Exportförbudet för snus – Övriga frågor om EU:s inre marknad. Övergripande frågor om den inre marknaden I flera motioner förordas förslag om att regeringen inom olika områden ska verka för att främja och utveckla EU:s inre marknad. Utskottet vill inledningsvis framhålla betydelsen av den inre marknaden och betydelsen av att undanröja hinder för att den ska vara väl fungerande. Det finns enligt utskottet många viktiga åtgärder som behöver vidtas för att främja och utveckla EU:s inre marknad. Inte minst kan mer göras för att säkerställa att de åtgärder som det redan fattats beslut om genomförs på ett tillfredsställande sätt i samtliga medlemsstater. En välfungerande inre marknad är viktig för att säkra och EU:s internationella konkurrenskraft och utveckla den gränsöverskridande handeln. Utskottet vill påpeka att den inre marknaden inte bör vara ett mål i sig utan ett medel, och stora krav måste ställas på bl.a. säkerhet, arbetsrätt, folkhälsa, miljöhänsyn och konsumentskydd. avstyrkte utskottet flera liknande förslag som de nu aktuella (bet. 2020/21:NU13). Utskottet hänvisade bl.a. till regeringens prioriteringar för inremarknadspolitiken. Utskottet konstaterar att dessa prioriteringar är aktuella. Därtill noterade utskottet att regeringen påtalat för kommissionen vikten av att stärka den inre marknaden genom att verka för regelefterlevnad och avlägsnande av kvarvarande hinder samt förespråka vidare integration och en internationellt orienterad europeisk standardisering. Regeringen har också särskilt framhållit att EU behöver öka sina ansträngningar för att förbättra och stärka den fria rörligheten för tjänster på den inre marknaden. Regeringen efterfrågar särskilt en policy med fokus på industrirelaterade tjänster. Som framgår i det föregående har kommissionen också initierat flera förslag för att utveckla den inre marknaden som utskottet följer inom ramen för den ordinarie hanteringen av EU-ärenden. Här kan t.ex. nämnas uppdateringen av industristrategin 2020 för en starkare inre marknad för EU:s återhämtning (COM(2021) 350). I sammanhanget kan även påminnas om det högnivåforum, SMET, där kommissionen och medlemsstaterna gemensamt söker lösningar för den inre marknaden som beror på brister i efterlevnad eller genomförande som beskrivits närmare i det föregående. I flera av de aktuella motionerna förordas att regeringen ska verka för att främja en digital inre marknad. Utskottet har även tidigare behandlat sådana förslag (bet. 2020/21:NU13). Utskottet konstaterade då att en fortsatt anpassning av den inre marknaden till den digitala utvecklingen är prioriterat för regeringen. Utskottet instämde i att det var en viktig uppgift och konstaterade att det även låg i linje med det som anfördes i motionerna som därmed enligt utskottet kunde avstyrkas. Vidare konstaterade utskottet att regeringen framfört synpunkter och förslag till kommissionen när det gäller att utnyttja de möjligheter som digital handel erbjuder och att den inre marknaden kan stärkas t.ex. genom förordningen om en inre marknad för digitala tjänster och genom åtgärder som bygger på en grundlig analys och ett användarperspektiv. Utskottet delar fortsättningsvis bedömningen att det är viktigt att vidta åtgärder på området och konstaterar att förhandlingar pågår om kommissionens förslag till förordning om konkurrerande och rättvisa marknader i den digitala sektorn (DMA) och att och rådet nått en politisk överenskommelse om en förordning om en inre marknad för digitala tjänster (DSA). Utskottet följer även dessa ärenden inom ramen för den ordinarie hanteringen av EU-ärenden. Utskottet kan i sammanhanget nämna att regeringen i budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 24) uppger att den avser att även fortsättningsvis driva samarbetsgruppen D9 plus, som beskrivits i det föregående, och den digitala utvecklingen framåt eftersom detta samarbete spelar en viktig roll i det fortsatta arbetet med digitala frågor. Utskottet vill avslutningsvis med anledning av det som tas upp i ett par motioner om marknads- och handelsfientliga tendenser och skapandet av europeiska storföretag, s.k. European Champions, utöver det som anförts ovan tillägga följande. Utskottet har när det tidigare avstyrkt liknande förslag (bet. 2019/20:NU15) konstaterat att regeringen påtalat för kommissionen vikten av att inte luckra upp . Företag byggs genom konkurrens och inte genom att politiken väljer favoriter och skyddar dem från konkurrens. I stället bör alla företag ges en rättvis chans så att de bästa, mest produktiva och innovativa företagen kan växa. Utskottet delar även fortsättningsvis denna uppfattning och konstaterar att det finns en samsyn i frågan mellan motionärerna och regeringen och att ett tillkännagivande därmed inte är motiverat. Därmed avstyrks samtliga motionsyrkanden. Den inre marknadens funktion vid kriser I tre motioner framhålls vikten av att den inre marknaden fungerar även vid kriser samt att EU tar lärdom av de problem som drabbat den inre marknaden under pandemin för att undvika liknande situationer vid framtida kriser och upprättar förtroendet för den fria rörligheten och den inre marknaden. Utskottet har tidigare under pandemin framhållit vikten av att komma till rätta med användandet av akuta exportrestriktioner och välkomnat att regeringen inom ramen för den pågående översynen av EU:s handelspolitik understrukit vikten av att det finns robusta system på plats som motverkar att länder vidtar sådana åtgärder (bet. 2020/21:NU13). Som redovisats i det föregående pågår det ett arbete inom EU med att ta fram ett krisinstrument för den inre marknaden som ska innehålla en mer permanent lösning för tillgång till och fri rörlighet för varor och tjänster under kriser framöver. Utskottet noterar att kommissionen även föreslår en fördjupning och övervakning av den inre marknaden för att undvika liknande problem . Därmed avstyrks motionsyrkandena. Ekodesignkrav för vattenförbrukande produkter I ett par motioner förordas högre ekodesignkrav på vattenförbrukande produkter. Utskottet har tidigare avstyrkt liknande förslag med hänvisning till pågående arbete inom EU (bet. 2020/21:NU13). Utskottet kan konstatera att detta arbete fortfarande pågår, och att kommissionen presenterat ett paket med sammankopplade initiativ för hållbara produkter. Kommissionen vill göra hållbara produkter till norm, och paketet innehåller bl.a. ett förslag till reviderat ekodesigndirektiv i form av en förordning. I förslaget till förordning framgår att en av de centrala indikatorerna som ska användas för att övervaka genomförandet av regelverket och dess effekter när det gäller förbättrade produkters miljömässiga hållbarhet och tillgång till hållbarhetsinformation längs hela leverantörskedjan föreslås vara uppskattad vattenanvändning. I sammanhanget kan även nämnas att regeringens handlingsplan för cirkulär ekonomi som beslutades innehåller åtgärder på området ekodesign. Utskottet delar motionärernas uppfattning om vikten av att uppnå en mer effektiv vattenanvändning. konstaterar utskottet att det pågår ett arbete i linje med det som efterfrågas i motionerna. Därmed avstyrks motionsyrkandena. Produkters livslängd och reparerbarhet I tre motioner förordas att regeringen verkar för att det införs krav på produkters livslängd och reparerbarhet. Utskottet har i det föregående redan nämnt det paket med sammankopplade initiativ för hållbara produkter som kommissionen presenterat (COM(2022) 140)som bl.a. innehåller ett förslag till reviderat ekodesigndirektiv (COM(2022) 142). Utskottet konstaterar att den föreslagna förordningen om ekodesign för hållbara produkter, beroende på vad som är tillämpligt för de produktkategorier som ska regleras, kommer att omfatta ekodesignkrav på bl.a. produkternas livslängd, tillförlitlighet, återanvändbarhet, uppgraderbarhet, reparerbarhet samt lätthet att underhålla och renovera. Utskottet noterar att motionärerna anser att EU agerar saktfärdigt och menar att inte behöver vänta på att EU ska ta beslut i frågan. Utskottet ser dock inte skäl för att begära att regeringen ska påbörja en parallell process med att ta fram nationell lagstiftning när det finns ett förslag till reglering på EU-nivå som ska förhandlas. Därmed avstyrks motionsyrkandena. I motionerna förordas att regeringen ska verka för att upphäva förbudet för snus inom EU. Detta är ingen ny fråga. Tvärtom har utskottet återkommande behandlat motionsyrkanden som på olika sätt berört förbudet, (bet. 2020/21:NU13). I likhet med då vill utskottet inledningsvis påminna om att ett reviderat tobaksproduktdirektiv antogs och att det av detta framgår att export- och försäljningsförbudet för svenskt snus till resten av EU kvarstår, liksom det svenska undantaget för snus. Vidare kan utskottet i likhet med tidigare konstatera att i ett förhandsavgörande slog fast att exportförbudet för snus inte strider mot EU-rättsliga principer. Det är även fortsättningsvis utskottets bedömning att en omförhandling av tobaksproduktdirektivet skulle kunna medföra att det undantag för snus som har hotas. Utskottet har också tidigare, i det nämnda betänkandet, redogjort för att statsrådet i svaret på en interpellation anfört att hon inte var beredd att aktivt arbeta för att EU:s förbud mot export av snus till andra medlemsstater avskaffas eftersom detta skulle aktualisera frågan om en omförhandling av direktivet. Utskottet avstyrker därmed motionsyrkandena. Övriga frågor om EU:s inre marknad I motionerna förordas olika tillkännagivanden kring gemensamma regler för varor på den inre marknaden. Utskottet vill inledningsvis med anledning av dessa förslag påminna om att som medlem i EU ingår i en tullunion och omfattas av EU:s gemensamma handelspolitik. EU ansvarar därmed bl.a. för frågor som rör kontroll av produktsäkerhet för varor från andra länder samt export- och importregler. För att kunna stoppa import av varor från andra medlemsländer krävs enligt att grundläggande samhällsintressen skyddas, t.ex. miljö, hälsa och säkerhet. Åtgärderna måste dessutom vara nödvändiga, proportionerliga och så lite handelshindrande som möjligt. EU har vidare internationella skyldigheter på handelsområdet som bl.a. fastställer att det inte får förekomma diskriminering mellan produkter som tillverkats i EU och importerade produkter. Utskottet vill också med anledning av det som lyfts i flera motioner inledningsvis påminna om att regeringen avser att överlämna en proposition till om marknadskontroll som ett led i genomförandet av EU:s nya marknadskontrollförordning som syftar till att säkerställa en effektiv kontroll av produkter som inte uppfyller gällande krav. De nya bestämmelserna innebär att marknadskontrollmyndigheterna får utökade befogenheter att kontrollera att produkter som tillhandahålls på EU:s inre marknad uppfyller gällande krav, t.ex. säkerhetskrav eller krav för att skydda människors hälsa eller miljön. I motion 2021/22:443 (V) yrkande 14 förordas att regeringen senast återkommer med förslag på åtgärder för att förhindra import av batterimetaller som inte är hållbart producerade. Utskottet delar motionärernas uppfattning att produktionen av batterier ska vara socialt och miljömässigt hållbar. Utskottet noterar att hållbarhetskrav för batterier i första hand kommer att regleras enligt kommissionens förslag till ny batteriförordning (COM(2020) 798) och att den omfattar skyldigheter att kontrollera av tillbörlig aktsamhet i globala leverantörskedjor. I förordningens artikel 41 fastställs bl.a. att importörerna endast får släppa ut ett batteri på marknaden eller ta ett batteri i bruk om det uppfyller hållbarhets- och säkerhetskraven i förordningen. I yrkande 15 i den ovan nämnda motionen förordar motionärerna därtill att den verkar för att stoppa exporten av produkter som är förbjudna att användas inom EU, t.ex. bekämpningsmedel. Även här kan utskottet konstatera att det pågår initiativ inom EU. antog kommissionen en kemikaliestrategi för hållbarhet (COM(2020) 667) inom ramen för den gröna given. I strategin anger kommissionen att EU ska föregå med gott exempel och, i linje med internationella åtaganden, se till att farliga kemikalier som är förbjudna i EU inte produceras för export. Vid behov ska relevant lagstiftning ändras. I motion 2021/22:4211 (MP) yrkande 25 anförs att regeringen bör driva på för att EU ska skärpa regelverket för uppföljning och kontroll gällande importerade råvaror och produkter för att minimera sociala, ekonomiska och miljömässiga konsekvenser i produktionslandet. Utöver det utskottet redan har nämnt när det gäller den nya batteriförordningen vill utskottet påminna om att kommissionen i den nya industristrategin (COM(2021) 350) uppmärksammar kritiska råmaterial och dess betydelse för EU:s ekonomi och vikten av att stärka en resilient tillförsel av dessa, genom återvinning och hållbar utvinning. I motion 2021/22:3665 (C) yrkande 11 förordar motionärerna att regeringen verkar för att EU:s ekodesigndirektiv utökas till fler produktgrupper. Som framgår i det föregående har kommissionen presenterat ett förslag till förordning om ekodesign för hållbara produkter som är tänkt att ersätta ekodesigndirektivet. Enligt kommissionen kommer förordningen att göra det möjligt att fastställa minimikrav för ekodesign och information för alla kategorier av fysiska varor som kommer ut på EU-marknaden. Utskottet konstaterar att kommissionens förslag därmed ligger i linje med det som motionärerna efterfrågar. har möjlighet att överlägga med regeringen om den svenska ståndpunkten kring förslaget. I motion 2021/22:4063 (MP) yrkande 2 förordas att stimulanser utreds för att främja en kvalitativ reparation av klimat- och miljöbelastande produktkategorier. Utskottet vill utöver att hänvisa till vad det redan anfört när det gäller andra förslag om ekodesign och produkters reparerbarhet påminna om regeringens handlingsplan för cirkulär ekonomi. Enligt punkt 2.2 i handlingsplanen ska regeringen se över hur en delningsekonomi med cirkulära affärsmodeller som syftar till bl.a. reparerbarhet hos produkter kan främjas, som konsumenternas intressen tillgodoses. När det gäller handel med vissa produkter på EU:s inre marknad förordas i motion 2020/21:2218 (SD) yrkande 75 att det endast ska få säljas certifierade alkoholmätare på den inre marknaden. Utskottet har avstyrkt identiska förslag, (bet. 2020/21:NU13) och i sitt ställningstagande bl.a. konstaterat att det finns två internationella standarder för alkoholmätare. Utskottet vidhåller sin uppfattning att även om standarderna i sig inte hindrar försäljningen av undermåliga alkoholmätare fyller de en viktig funktion eftersom de kan vägleda konsumenterna att hitta de produkter som uppfyller kraven, då det tydligt framgår vilka produkter som är certifierade enligt den aktuella standarden. Därmed avstyrks samtliga motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om FN-upphandlingar, livsmedelsexport, privata aktörer inom exportrådgivningen, beräkningar av exportens klimatnytta, exportfrämjande av klimatteknik, exportfrämjande för små och medelstora företag, granskning av utländska direktinvesteringar, översyn av effekterna av utländska direktinvesteringar och övriga frågor om handels- och investeringsfrämjande. Utskottet hänvisar främst till den förda politiken, pågående beredningsarbete och olika insatser. Jämför reservation 54 (M, SD), 55 (M), 56 (SD), 57 (KD), 58 (M), 59 (SD), 60 (M, SD, KD), 61 (M), 62 (SD), 63 (C), 64 (L), 65 (M), 66 (C), 67 (M, SD, KD), 68 (L), 69 (SD), 70 (L), 71 (M), 72 (SD), 73 (V, MP), 74 (KD) och 75 (L).