bet · H901SkU13 · 2022-03-10 00:00:00 — trädde ändringar i reglerna för skattereduktion för gåvor i kraft som innebär en utökning av avdragsrätten för gåvor (bet. 2021/22:FiU1, rskr. 2021/22:46). Skattereduktionen uppgår till av gåvobeloppet och får högst vara för ett beskattningsår. Regeringens första extra ändringsbudget innehöll förslag om bl.a. ytterligare krisstöd till kulturen med och till idrotten med . Regeringen har också aviserat att det ekonomiska stödet till arrangörer av evenemang och underleverantörer (evenemangsstödet) förlängs för perioden januari–som stödnivån höjs från av kostnaderna och stödtaket höjs . Utskottet anser att det arbete som utförs av civilsamhällets organisationer är viktigt, inte minst i kristider. Det är viktigt att lindra de negativa ekonomiska konsekvenserna av pandemin och underlätta civilsamhällets insatser. Kulturminister anförde i en interpellationsdebatt bl.a. att regeringen under pandemin utöver de allmänna krisstöden beslutat om fördelning av stöd till konstnärer och kulturaktörer som uppgick till och 2021 till mer än . Vidare anförde ministern att regeringen i budgetpropositionen föreslår satsningar om på den fria kulturens återstart. Utskottet ser positivt på de stöd som regeringen lämnat och på de som ska lämnas . Utskottet är mot denna bakgrund inte berett att stödja förslag om ändringar i reglerna för gåvoskatteavdrag och avstyrker samtliga motionsförslag. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om en skattereform. Jämför reservation 42 (M), 43 (SD) och 44 (C). I motion 2021/22:722 av (S) anförs att en enhetlig beskattning av förvärvsinkomster bör eftersträvas och övervägas vid en reformering av skattesystemet. I motion 2021/22:1689 av (S) anförs att möjligheten att införa en sockerskatt i bör undersökas vid en skattereform. I motion 2021/22:3870 av Lawen Redar (S) anförs att behovet av en skatterättslig översyn bör övervägas med syfte att stimulera en levande, dynamisk och konkurrenskraftig konstmarknad. I motion 2021/22:3687 av m.fl. (M) yrkande 1 föreslås en övergripande skattereform som förbättrar förutsättningarna för företagande och entreprenörskap. I motion 2021/22:2669 av (M) yrkande 2 anförs att lönsamheten för svensk biodling bör stärkas och att en översyn av regler och skattelagar bör göras i syfte att göra svensk biodling helt skattebefriad. I motion 2021/22:3550 av (M) anförs att det bör övervägas att ändra skattesystemet så att marginalskatten sänks och antalet som betalar den minskar. I motion 2021/22:3567 av och (båda M) anförs att möjligheterna till en långsiktig plan för skattesänkningar bör utredas. I motion 2021/22:2391 av m.fl. (SD) yrkande 10 föreslås att en reform av skattesystemet utreds för att förbättra den internationella konkurrenskraften. ska ta ut skatter för att finansiera välfärd och investeringar i tillväxt. är det ett faktum att även på skatteområdet måste vara konkurrenskraftiga gentemot omvärlden. Politiska beslut påverkar ständigt näringslivet och svenska företags konkurrenskraft. har en rad skattepålagor som inte återfinns i andra länder. Dessa behöver ses över och en reform av skattesystemet bör utredas för att inte den svenska konkurrenskraften ska urholkas. I kommittémotion 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3 och 5 anförs att en utredning bör föreslå åtgärder för att komma till rätta med inkonsekventa skatteskillnader. Vidare föreslås att en förbättring av beskattningen av svenska sjömän utreds. I kommittémotion 2021/22:3221 av m.fl. (C) yrkande 15 föreslås en bred skatteöversyn som bl.a. syftar till att förbättra bostadsmarknadens funktionssätt. I kommittémotion 2021/22:3227 av m.fl. (C) yrkande 17 föreslås en översyn av skatter, avgifter och avdrag för att säkra en konkurrensneutral och tidsenlig lagstiftning i den digitala sektorn. I kommittémotion 2021/22:3679 av m.fl. (C) yrkande 12 anförs att det finns ett behov av en reform för fordonsbeskattning. Transportsektorn i allmänhet och i synnerhet vägtrafiken står i centrum för klimatomställningen. Det finns därför enligt motionärerna anledning att initiera en översyn av skattesystemet i transportsektorn. En grön skatteväxling inom transportsektorn bör genomföras som gör det möjligt för människor att leva och verka i hela landet. Skattesystemet ska ta hänsyn till klimatnytta och de geografiska förutsättningar som råder i . I den mån trafik ska beskattas måste man förhålla sig till att dagens skattebas – det fossila bränslet – kraftigt eroderar. I kommittémotion 2021/22:3685 av Per Åsling m.fl. (C) yrkandena 22 och 25 anförs att länge varit i behov av en omfattande skattereform som syftar till att skapa mer jobb och tillväxt och ökar kostnaden för miljöfarlig verksamhet. Skattesystemet behöver ta hänsyn till villkoren på landsbygden. Vidare föreslås en översyn av möjligheten att genomföra förenklingar för enskilda näringsidkare. Skatterna måste utformas så att människor vågar ta risker och starta företag och de måste vara förutsägbara, rättssäkra och långsiktiga. Trösklarna till småskaligt företagande måste sänkas genom regelförenklingar och lägre skatter. Utskottet konstaterar att enklare skatteregler för enskilda näringsidkare utretts av Utredningen om förenklade skatteregler för att underlätta och främja egenföretagande (SOU 2020:50 Enklare skatteregler för enskilda näringsidkare och SOU 2021:55 Mikroföretagarkonto – schabloniserad inkomstbeskattning för de minsta företagen) som lämnade sina betänkanden respektive . Betänkandena har remitterats och bereds inom . Utskottet vill inte föregripa regeringens arbete och avstyrker därför motion 2021/22:3685 (C) yrkande 25. Utskottet konstaterar att det i den sakpolitiska överenskommelse som träffades mellan Socialdemokraterna, ingick en omfattande skattereform. Reformen skulle öka sysselsättningen och antalet arbetade timmar med sänkt skatt på jobb och företagande, bidra till att klimat och miljömål nås, stärka konkurrenskraft, utjämna dagens växande ekonomiska klyftor, sänka marginalskatten och bidra till att färre betalar statlig inkomstskatt, förenkla genom att begränsa undantag, minska hushållens skuldsättning och bidra till att förbättra bostadsmarknadens funktionssätt, öka finanssektorns skatteandel och långsiktigt trygga välfärden. Utskottet noterar att dåvarande finansminister i en interpellationsdebatt bl.a. anförde att man hade kommit långt i hur arbetet med en skattereform skulle läggas upp när pandemin slog till men att man var tvungen att lägga detta arbete åt sidan. Utskottet noterar vidare att finansministern i en interpellationsdebatt var positiv till att en stor och övergripande skatteöversyn görs med motiveringen att det finns många hål, luckor och ologiskheter i det nuvarande skattesystemet i . Vidare uttryckte finansministern att det finns ett behov av en sådan översyn för att skattesystemet ska bli rättvisare, tydligare, enklare att förstå och mer logiskt än vad det är . Utskottet noterar att ett flertal rapporter publicerats om en skattereform. Bland annat presenterade Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi () rapporten framtida skattesystem – en med förslag på en genomgripande skattereform (2020:7), lämnade rapporten enklare och effektivare skattesystem, LO-ekonomerna och Tankesmedjan publicerade slutrapporten oss lyckliga – Idéer för mer rättvisa skatter, SNS publicerade forskningsrapporten ny bostadsbeskattning och publicerade rapporten till en framtida skattereform. Utskottet konstaterar att arbetet med en skattereform har påbörjats och utskottet vill inte föregripa regeringens arbete genom att rikta något tillkännagivande om specifika förslag och önskemål som bör ingå i utformningen av en skattereform. Utskottet avstyrker därför samtliga motioner i denna del. Skatteskala, jobbskatteavdrag, grundavdrag m.m., punkt 1 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3321 av m.fl. (M) yrkande 8, 2021/22:3638 av m.fl. (M) yrkandena 4 och 8, 2021/22:3841 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkandena 35 och 36 samt 2021/22:1089 av (M), 2021/22:1356 av (M), 2021/22:1368 av (M), 2021/22:1506 av Boriana (M), 2021/22:2127 av (M), 2021/22:2381 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2021/22:2647 av m.fl. (M) yrkande 2, 2021/22:2837 av (M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:2897 av (M), 2021/22:2942 av (M), 2021/22:2965 av (M), 2021/22:3325 av m.fl. (M) yrkande 1, 2021/22:3650 av m.fl. (C) yrkande 71, 2021/22:3673 av (C) yrkandena 1 och 4, 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkandena 41 och 46, 2021/22:3685 av Per Åsling m.fl. (C) yrkandena 12 och 32, 2021/22:3814 av (M), 2021/22:3821 av (M) yrkande 1, 2021/22:3822 av (M), 2021/22:3877 av m.fl. (KD) yrkande 27, 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 12, 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 127, 2021/22:4166 av m.fl. (KD) yrkande 29, 2021/22:4198 av m.fl. (KD) yrkande 7, 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 2, 2021/22:4212 av m.fl. (KD) yrkande 21 och 2021/22:4215 av m.fl. (KD) yrkandena 4 och 7. Skillnaden mellan att leva på bidrag jämfört med att arbeta bör vara betydande. Lönsamheten i att gå från bidrag till arbete beror på hur mycket den som arbetar får behålla av lönen. Vi har genom det gemensamma budgetförslaget med och som antogs av sänkt skatten för dem som arbetar genom ett höjt jobbskatteavdrag för låg- och medelinkomsttagare och en förstärkning av skattereduk-tionen för sjukersättning och aktivitetsersättning. Vi vill sänka skatten ytterligare för dem som arbetar. För låginkomsttagare lönar det sig inte tillräckligt väl att gå från bidrag till arbete. Det får stora effekter för integrationen och för jämställdheten. Arbetslösheten är fyra gånger så stor för utrikes födda som för inrikes födda, och en majoritet av kvinnor från och i arbetsför ålder arbetar inte. Skatten på låga inkomster behöver sänkas ytterligare om vi ska klara integrationen och för att stärka drivkraften för alla de utrikes födda kvinnor som är fast i utanförskap att välja att arbeta. Det ska göras genom att jobbskatteavdraget förstärks ytterligare. Till skillnad från exempelvis ett förvärvsavdrag innebär ett förstärkt jobbskatteavdrag lägre skatt på arbetsinkomster men inte på bidragsinkomster. Därmed förbättras utbytet av att gå från exempelvis a-kassa eller aktivitetsstöd till arbete. Ytterligare ett sätt att göra det mer lönsamt att gå från bidrag till arbete är att införa en jobbpremie som innebär ett fördubblat jobbskatteavdrag för personer med långvarigt bidragsberoende. Möjligheten att få premien ska gälla , med en bakåtblickande kvalificeringsperiod. Stödet ska vara av arbetsinkomsten, men maximalt . Stödet bör riktas till personer som varit arbetslösa och som börjar arbeta. Möjligheten att stapla bidrag på varandra, såsom barnbidrag, flerbarnstillägg, bostadstillägg och försörjningsstöd minskar kraftigt drivkrafterna att ta ett arbete. Särskilt hindrar detta kvinnor att komma i arbete, vilket framgår av statistiken. Arbete är ett av de viktigaste verktygen för ökad jämställdhet då arbete skapar oberoende och självständighet. Vi vill därför också ge regeringen i uppdrag att utreda möjligheterna att växla vissa bidrag mot skatteavdrag, för att öka drivkraften för kvinnors arbete och på så sätt öka jämställdheten. Det kan t.ex. handla om dagens flerbarnstillägg och bostadsbidrag. förutses betydande pensionsavgångar både i välfärden och i den privata sektorn. finns det en stor efterfrågan på kompetenta och erfarna medarbetare. Om fler av de som närmar sig pensionen kan förmås att arbeta längre minskar på kort sikt bristen på arbetskraft som välfärdens finansiering stärks också på genom att fler arbetar längre. För att åstadkomma detta vill vi stärka de ekonomiska drivkrafterna för att fler äldre ska arbeta längre. Utvärderingar av det nuvarande jobbskatteavdraget för äldre visar på betydande jobbeffekter av reformen, och en förstärkning kan också förväntas ge goda effekter. Vi anser att det ska löna sig att ha arbetat och vi har genom det gemensamma budgetförslaget med och som antogs av höjt grundavdraget för personer . Vi vill fortsätta att sänka skatterna för pensionärer med särskild inriktning på dem som har lägst pensioner. Regeringen bör vidta åtgärder i enlighet med det vi anfört ovan. Skatteskala, jobbskatteavdrag, grundavdrag m.m., punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2381 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2021/22:1089 av (M), 2021/22:1356 av (M), 2021/22:1368 av (M), 2021/22:1506 av Boriana (M), 2021/22:2127 av (M), 2021/22:2647 av m.fl. (M) yrkande 2, 2021/22:2837 av (M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:2897 av (M), 2021/22:2942 av (M), 2021/22:2965 av (M), 2021/22:3321 av m.fl. (M) yrkande 8, 2021/22:3325 av m.fl. (M) yrkande 1, 2021/22:3638 av m.fl. (M) yrkandena 4 och 8, 2021/22:3650 av m.fl. (C) yrkande 71, 2021/22:3673 av (C) yrkandena 1 och 4, 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkandena 41 och 46, 2021/22:3685 av Per Åsling m.fl. (C) yrkandena 12 och 32, 2021/22:3814 av (M), 2021/22:3821 av (M) yrkande 1, 2021/22:3822 av (M), 2021/22:3841 av m.fl. (M) yrkande 10, 2021/22:3877 av m.fl. (KD) yrkande 27, 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkandena 35 och 36, 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 12, 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 127, 2021/22:4166 av m.fl. (KD) yrkande 29, 2021/22:4198 av m.fl. (KD) yrkande 7, 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 2, 2021/22:4212 av m.fl. (KD) yrkande 21 och 2021/22:4215 av m.fl. (KD) yrkandena 4 och 7. Vi har genom det gemensamma budgetförslaget med och som antogs av sänkt skatten för dem som arbetar genom ett höjt jobbskatteavdrag för låg- och medelinkomsttagare, gjort en förstärkning av skattereduktionen för sjuk- och aktivitetsersättning och höjt grundavdraget för personer . har ett välfärdssystem som bygger på att ge stöd till familjer i när de får barn. Flerbarnstillägget är ett bidrag som lämnas oavsett om föräldrarna i familjen arbetar eller inte. Flerbarnstillägget är också anpassat efter hur barnafödandet sett ut i . Demografin har förändrats och vi anser därför att det finns anledning att se över systemet med flerbarnstillägg för att undvika att det skapar inlåsningseffekter på arbetsmarknaden för kvinnor och för att undvika att det blir den primära inkomstkällan för en familj. Vi anser därför att det bör utredas hur bidraget skulle kunna ersättas med ett skatteavdrag på inkomst av tjänst för arbetande föräldrar. Regeringen bör se över detta. Skatteskala, jobbskatteavdrag, grundavdrag m.m., punkt 1 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3650 av m.fl. (C) yrkande 71, 2021/22:3673 av (C) yrkandena 1 och 4, 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkandena 41 och 46 samt 2021/22:3685 av Per Åsling m.fl. (C) yrkandena 12 och 32 samt 2021/22:1089 av (M), 2021/22:1356 av (M), 2021/22:1368 av (M), 2021/22:1506 av Boriana (M), 2021/22:2127 av (M), 2021/22:2381 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2021/22:2647 av m.fl. (M) yrkande 2, 2021/22:2837 av (M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:2897 av (M), 2021/22:2942 av (M), 2021/22:2965 av (M), 2021/22:3321 av m.fl. (M) yrkande 8, 2021/22:3325 av m.fl. (M) yrkande 1, 2021/22:3638 av m.fl. (M) yrkandena 4 och 8, 2021/22:3814 av (M), 2021/22:3821 av (M) yrkande 1, 2021/22:3822 av (M), 2021/22:3841 av m.fl. (M) yrkande 10, 2021/22:3877 av m.fl. (KD) yrkande 27, 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkandena 35 och 36, 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 12, 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 127, 2021/22:4166 av m.fl. (KD) yrkande 29, 2021/22:4198 av m.fl. (KD) yrkande 7, 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 2, 2021/22:4212 av m.fl. (KD) yrkande 21 och 2021/22:4215 av m.fl. (KD) yrkandena 4 och 7. Jag och mitt parti vill se en grön skatteväxling, där förorenaren betalar för sin miljöskada och resurserna används till att sänka skatten på arbete och företagande. Höjda skatter på miljöförstöring ska fortsätta att växlas mot sänkta skatter på arbete och företagande. Alla nedsättningar som finns av koldioxidskatten bör fasas ut men det ska inte göras på bekostnad av olika branschers konkurrenskraft, utan en utfasning behöver gå hand i hand med sänkta kostnader alternativt någon annan form av kompensation för de branscher som påverkas. Alla företag och branscher ska betala fullt pris för sina utsläpp men det totala kostnadstrycket ska inte höjas. Nuvarande miljöskatter bör utvärderas i syfte att stärka miljöstyrningen och minska de delar som inte styr mot en mer miljövänlig konsumtion. De miljöskatter som i utvärderingar inte har någon, eller liten, miljöstyrande effekt bör antingen växlas mot bredare skattebaser eller göras om för att få en starkare miljö- och klimatstyrande effekt. Det bör även göras en grundlig översyn av skatter som kan motverka övergången till en mer cirkulär ekonomi. Genom januariavtalet tillsatte regeringen på mitt partis initiativ en utredning för att utveckla och stödja ett fossiloberoende jordbruk. Utredningen presenterades (SOU 2021:67) och har som huvudförslag att genomföra en grön skatteväxling där ett jordbruksavdrag införs och växlas mot en utfasning av den återbetalning av dieselskatt som jord-, skogs- och vattenbrukets företag kan ansöka om. Vidare föreslår utredningen bl.a. att det ska införas en s.k. biopremie för rena biodrivmedel som ska syfta till att utjämna den prisskillnad som finns mellan fossila och förnybara drivmedel. Jag och mitt parti anser att det är viktigt att utredningens resultat och slutsatser omhändertas. Jag anser att det gröna avdraget som infördes som innebär en skattereduktion för arbete och material vid installation av grön teknik och som var mitt och mitt partis förslag är mycket framgångsrikt. Privatpersoner kan nu enklare vara med och bidra till omställningen genom att investera i teknik som stärker det egna hushållets hållbarhetsprofil. Det gröna avdraget bör breddas för att påskynda omställningen och jag anser att avdraget bör inkludera investeringar i solvärme, energieffektiviseringsåtgärder, vattensnåla produkter, smarta-hem-applikationer samt konvertering av bilar till gas eller etanol. Nordiska gränspendlare som har arbetat hemifrån under pandemin kan tvingas betala skatt i två länder. Inom socialförsäkringen och arbetslöshetsförsäkringen har en lösning på denna problematik hittats, där arbetstagaren kvarstår i arbetslandet. En liknande lösning bör införas på skatteområdet. Regeringen har i överensstämmelse med de övriga nordiska regeringarna påtalat att de inte avser att vidta åtgärder som ger dispens från det nordiska skatteavtalet eller . Det uppstår även en problematik för personer som pendlar från till vid uppsägning. en person arbetar i betalas en avgift till dansk a-kassa som är högre än den i . Vid en uppsägning övergår dock personen till svensk a-kassa där ersättningen är mycket lägre än den i , vilket innebär att gränspendlare betalar en hög avgift men får en lägre ersättning. Regeringen bör vidta åtgärder i enlighet med det jag anfört ovan. Skatteskala, jobbskatteavdrag, grundavdrag m.m., punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3877 av m.fl. (KD) yrkande 27, 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 127, 2021/22:4166 av m.fl. (KD) yrkande 29, 2021/22:4198 av m.fl. (KD) yrkande 7, 2021/22:4212 av m.fl. (KD) yrkande 21 och 2021/22:4215 av m.fl. (KD) yrkandena 4 och 7 samt 2021/22:1089 av (M), 2021/22:1356 av (M), 2021/22:1368 av (M), 2021/22:1506 av Boriana (M), 2021/22:2127 av (M), 2021/22:2381 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2021/22:2647 av m.fl. (M) yrkande 2, 2021/22:2837 av (M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:2897 av (M), 2021/22:2942 av (M), 2021/22:2965 av (M), 2021/22:3321 av m.fl. (M) yrkande 8, 2021/22:3325 av m.fl. (M) yrkande 1, 2021/22:3638 av m.fl. (M) yrkandena 4 och 8, 2021/22:3650 av m.fl. (C) yrkande 71, 2021/22:3673 av (C) yrkandena 1 och 4, 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkandena 41 och 46, 2021/22:3685 av Per Åsling m.fl. (C) yrkandena 12 och 32, 2021/22:3814 av (M), 2021/22:3821 av (M) yrkande 1, 2021/22:3822 av (M), 2021/22:3841 av m.fl. (M) yrkande 10, 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkandena 35 och 36, 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 12 och 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 2. Jag och mitt parti har genom det gemensamma budgetförslaget med och som antogs av sänkt skatten för dem som arbetar genom ett höjt jobbskatteavdrag för låg- och medelinkomsttagare och gjort en förstärkning av skattereduktionen för sjuk- och aktivitetsersättning. Jag anser att det ska löna sig bättre att arbeta och vill därför se ett lägre skattetryck och har flera förslag på sänkta skatter för breda löntagargrupper, pensionärer, barnfamiljer och för dem som har svårare att komma in på arbetsmarknaden. Skatteförslagen minskar marginaleffekterna för dem som går från bidrag och ersättningar till arbete och ökar drivkrafterna till högre utbildning. Jobbskatteavdraget möjliggör ökad konsumtion och ökar sparandet och minskar behovet av bidrags- och ersättningssystem. Drivkrafterna till arbete förstärks och ekonomin påverkas positivt. För att öka drivkrafterna till arbete ska det löna sig bättre att gå från bidrag och ersättningar till arbete särskilt för de grupper som står långt från arbetsmarknaden. För långtidsarbetslösa bör en modell med dubbelt jobbskatteavdrag i dubbelt så många månader som personen varit arbetslös införas. Antalet månader med dubbelt jobbskatteavdrag kan dock högst bli 24. Det dubbla jobbskatteavdraget bör också ges till nyanlända i . Att äldre personer arbetar längre upp i åldrarna kan inte vara det enda svaret på den demografiska utmaningen och behovet att motverka höjningen av försörjningskvoten i takt med att befolkningen åldras. Att sänka den genomsnittliga åldern för när unga börjar arbeta är en annan möjlighet att förlänga arbetslivet. Att sänka etableringsåldern är viktigt för både samhället och pensionssystemet men även för den enskildes framtida pension. För att tidigarelägga etableringsåldern på arbetsmarknaden bör de ekonomiska incitamenten stärkas för att stå till arbetsmarknadens förfogande. Ett fördubblat jobbskatteavdrag för personer som är bör därför införas. Jämfört med i övrigt tar svenska studenter ut examen sent. Om man skulle kunna tidigarelägga den genomsnittliga examensåldern med ett eller skulle stora vinster göras för den enskilde, som skulle få högre livsinkomst och pension men också för samhället i stort, som skulle få större avkastning på utbildningen. För att de som studerar ska stimuleras till att ta sin examen och snabbt komma i arbete är mitt förslag att ett dubbelt jobbskatteavdrag införs för de som tar en akademisk examen före sin 25-årsdag. Jobbskatteavdraget ska gälla efter examen. Som förälder har man en ökad försörjningsbörda. Detta kompenseras till viss del av det generella barnbidraget, men för att ytterligare förstärka barnfamiljers ekonomi, med tonvikt på familjer med svagare ekonomi, anser jag att föräldrar bör få behålla en större del av sin intjänade inkomst. Det ger även starkare incitament att gå från bidragsberoende till förvärvsarbete. En skattereduktion mot förvärvsinkomster bör införas för föräldrar till barn i åldern 0–. Skattereduktionen är fast per vårdnadshavare där varje vårdnadshavare får en skattereduktion, på vardera i ett första steg , en nivå som ligger kvar även 2023. byggs reformen ut till .