bet · H901KU32 · 2022-03-18 00:00:00 — rekommenderades att implementera deklarationen och etablera mekanismer för detta i samarbete med det samiska folket. har kritiserat bristerna när det gäller samernas inflytande och framför allt bristen på fritt informerat samtycke. har haft på sig att implementera FN:s urfolksdeklaration och på sig att ratificera 169. Det är genant att ett land som bryter mot grundläggande folkrättsliga principer som ska ge urinvånare möjlighet att upprätthålla sin kultur. FN:s urfolksdeklaration bör implementeras i . En implementering av urfolksdeklarationen är grundläggande för att syftet med en konsultationsordning ska kunna uppfyllas. Samers rättigheter, punkt 4 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4076 av m.fl. (MP) yrkande 3 och 2021/22:4109 av och (båda MP) yrkandena 7, 13 och 14, 2021/22:2601 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 1 och 2021/22:3355 av (KD) yrkande 1 och 2021/22:2601 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 2. Rätten till mark och vatten för samiska intressen måste säkras och stärkas. Ny gruvverksamhet i ska inte uteslutas, men då måste det finnas ett fullgott skydd av miljö, arter och vatten och respekt för urfolket samernas rättigheter. Gruvnäringen, omställningen till ett förnybart energisystem och svensk viltvård kan inte fortsätta att i så hög grad ske på bekostnad av det samiska folkets rättigheter och möjligheter att bruka mark och bedriva näringar. Även skogsnäringen behöver ta hänsyn till det samiska folkets rätt till traditionell användning av marken för renskötsel, jakt och fiske. Det är inskrivet i grundlagen men också en civil juridisk rättighet som grundar sig på urminnes hävd. Hänsynskrav finns inskrivet i andra lagstiftningar men tillämpningen brister. Därför krävs förtydliganden i berörda lagstiftningar. Innebörden av Girjasdomen som avkunnades behöver tas om hand på ett tydligt sätt. måste bidra till att arbetet med en nordisk samekonvention slutförs och ratificeras. Sápmi är ett område som sträcker sig över flera länder. En gemensam nordisk bottenplatta av rättigheter krävs för att upprätthålla och stärka de rättigheter som samer redan har enligt urfolksrätten bör fortsätta trycka på för att konventionen ska bli verklighet. bör ratificera konvention nr 169 om ursprungsfolk och stamfolk. Konventionen antogs av Internationella Arbetsorganisationen () 1989 men har ännu inte ratificerats av , trots kritik från flera internationella organ och trots att konventionens bäring på har utretts . I Högsta domstolens dom i Girjasmålet uttalar domstolen att 169 i delar redan är bindande för genom att ge uttryck för allmänna folkrättsliga principer, något som understryker konventionens betydelse. Samepolitiken och konstruktion, punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2601 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 3, 2021/22:4109 av och (båda MP) yrkande 6 och 2021/22:4109 av och (båda MP) yrkande 1. I en utvärdering av handlingsplanen för de mänskliga rättigheterna framgår att FN:s särskilda urfolksrapportör påpekade behovet av att stärka självständighet som självstyrande organ. Rapportören rekommenderade regeringen att tillsammans med överväga flera områden där kan ges ökad eller t.o.m. ensam beslutanderätt. Rapportören bedömde även dubbla roller som både folkvald församling och statlig förvaltningsmyndighet som särskilt problematiska eftersom det innebär att tinget i sin roll som förvaltningsmyndighet kan tvingas genomföra beslut i konflikt med vad det i sin roll som folkvald församling anser vara bäst för samerna. Därför finns behov av att göra en ordentlig utredning av frågan om ett utökat samiskt självstyre och dubbla roller. Det är av särskilt stor vikt att det samiska folket både representeras och på andra sätt involveras och är delaktigt i en sådan utredning. Regeringen bör därför tillsätta en parlamentariskt sammansatt utredning för att utreda ett utökat samiskt självstyre och dubbla roller. Samepolitiken och konstruktion, punkt 5 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4109 av och (båda MP) yrkandena 1 och 6 samt 2021/22:2601 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 3. Svensk samepolitik behöver ett omtag, och i brett samförstånd behöver vi arbeta fram en samepolitisk färdplan. Det behövs ett brett parlamentariskt samarbete mellan partier och partierna i där vi blir överens om såväl mål som medel. En parlamentarisk kommitté, med uppdrag att samverka med det samiska samhället på olika plan, bör få gott om tid på sig, gå igenom reformer som genomförts och staka ut en ny riktning som tar dagens situation på allvar. En organisatorisk översyn bör göras av konstruktion. är både ett folkvalt parlament och en förvaltningsmyndighet under den . efter konstruktionen är det att se vad som kan göras för att utveckla och förtydliga organisationen, mandatet och ändamålet med , i samråd med det samiska samhället. Detta kan utgöra en del av en samepolitisk färdplan. Älvdalskans ställning, punkt 6 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3217 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 10 och 2021/22:680 av (SD), 2021/22:999 av (SD), 2021/22:1194 av (C), 2021/22:2111 av m.fl. (KD) och 2021/22:2592 av m.fl. (V) yrkande 6. Att en grupp garanteras sina språkliga rättigheter är en grundläggande mänsklig rättighet som finns förankrad i FN:s konvention om mänskliga rättigheter. Dessutom är barnens rätt att utveckla och tillägna sig det egna modersmålet förankrad i den svenska språklagen, som tillkom 2009. har barn med älvdalska som modersmål ingen rätt till skolundervisning vare sig på eller i älvdalska. Älvdalskan, som enbart talas i , är också en betydelsefull del av det svenska kulturarvet. Många, både i och utanför , anser att denna språkliga varietet bör bevaras till kommande generationer. Det vore en tragedi om älvdalskan, äldsta bevarade språk, skulle dö ut. Regeringen bör därför utreda möjligheterna att erkänna älvdalskan som minoritets- eller landsdelsspråk i enligt fördrag. Älvdalskans ställning, punkt 6 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2592 av m.fl. (V) yrkande 6 och 2021/22:680 av (SD), 2021/22:999 av (SD), 2021/22:1194 av (C), 2021/22:2111 av m.fl. (KD) och 2021/22:3217 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 10. Älvdalskan talas av ca 2 500 personer och har sitt ursprung i i . Den har fått sin egen språkkod av just för att den anses avvika så pass mycket från standardsvenska. har uppmanat att se över älvdalskans status. Regeringen bör ta den uppmaningen på allvar. Det arbete som görs av ideella krafter för att bevara språket är en central framgångsfaktor. Utan ett engagemang hos målgruppen kan inte ett språk överleva. Det är mycket välkommet med det bidrag som Allmänna arvsfonden skjutit till för att föreningar i ska kunna jobba med barn och unga i ett språkrevitaliserande arbete. Det ordnas läger och modersmålsundervisning, skrivs böcker och tas fram läromedel. Med ett officiellt erkännande av älvdalskan som ett eget språk skulle dock mer kunna göras och arbetet skulle få en kontinuitet. Regeringen bör utreda älvdalskans position och se över möjligheten att älvdalskan blir ett minoritetsspråk. Älvdalskans ställning, punkt 6 (KD) av Skånberg (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2111 av m.fl. (KD) och 2021/22:680 av (SD), 2021/22:999 av (SD), 2021/22:1194 av (C), 2021/22:2592 av m.fl. (V) yrkande 6 och 2021/22:3217 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 10. språkliga expertkommitté konstaterar i en rapport , efter ett besök i och möte med representanter för älvdalskan och för kommun, att det arbete som gjorts av organisationer som stöder älvdalskan och de pengar man fått av olika myndigheter i praktiken har gjort älvdalskan till en del av det svenska kulturarvet och ett erkänt språk. framhåller bl.a. det faktum att det finns mycket av den språkliga litteratur som behövs för att skilja en dialekt från ett språk. Språket stöds också formellt och praktiskt av kommun. Mot den bakgrunden drar expertkommittén slutsatsen att älvdalskan uppfyller kriterierna för ett minoritetsspråk och uppmanar att inkludera rapportering av älvdalska i kommande periodiska rapporter om minoritetsspråken till ministerrådet enligt den europeiska stadgan för regionala språk och minoritetsspråk. Mot bl.a. den bakgrunden bör älvdalskan erkännas som minoritets- eller landsdelsspråk i enligt fördrag och regeringen bör redovisa vilka åtgärder som vidtas för att skydda språkets överlevnad. Information om nationella minoriteter och minoritetsspråk, punkt 7 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3792 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2021/22:3217 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 11 och 2021/22:3389 av m.fl. (L) yrkande 4. Vi vill framhålla vikten av att verka för sådana reformer och sådan praktisk politik att integrationen förbättras och klyftorna mellan nationella minoriteter och det svenska majoritetssamhället försvinner samt för att stärka de nationella minoriteternas egenmakt och inflytande och att verka för att deras språk och kultur hålls levande. Regeringen bör vidta åtgärder för att stärka och värna de nationella minoriteterna. Information om nationella minoriteter och minoritetsspråk, punkt 7 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3217 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 11 och 2021/22:3389 av m.fl. (L) yrkande 4 och 2021/22:3792 av m.fl. (M) yrkande 1. Minoritetspolitiken ska genomföras tillsammans med de nationella minoriteterna, inte av andra för minoriteterna. Därför är delaktighet och inflytande ett av politikområdets tre delområden. Civilsamhällets betydelse för att vårda, värna och utveckla de nationella minoriteterna och de nationella minoritetsspråken kan knappast nog understrykas. Regeringen bör därför verka för att minoritetspolitiken ska kunna genomföras i praktiken och att de idéburna organisationerna har ekonomiska och praktiska förutsättningar att bedriva en bra verksamhet. Information om nationella minoriteter och minoritetsspråk, punkt 7 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3389 av m.fl. (L) yrkande 4 och 2021/22:3217 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 11 och 2021/22:3792 av m.fl. (M) yrkande 1. Kunskapen om de nationella minoriteterna och politiken har blivit bättre inom förvaltningsområdena, men kunskapen utanför förvaltningsområdena och inom myndigheter är fortfarande bristfällig. Det krävs därför fortsatt informationsarbete inom det offentliga men även i samhället i stort för att öka kunskapen om de nationella minoriteterna, deras språk och kultur samt den nationella minoritetspolitiken. En viktig del av minoritetspolitiken är också att skolan ska ge alla elever kunskap om urfolk, nationella minoriteter och minoritetsspråk. Kommuners och regioners minoritetspolitik, punkt 8 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3792 av m.fl. (M) yrkande 15, 2021/22:1757 av och (båda S) och 2021/22:3389 av m.fl. (L) yrkande 2 och 2021/22:2474 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2021/22:3243 av m.fl. (C) yrkande 34 och 2021/22:3389 av m.fl. (L) yrkandena 3, 5 och 6. Regeringen bör överväga en möjlighet till sanktioner gentemot de kommuner som ingår i förvaltningsområden för minoritetsspråk och inte lever upp till sina åtaganden. Det är viktigt att regeringen vidtar de åtgärder som krävs för att skärpa uppföljningen av att de kommuner som ingår i förvaltningsområden för minoritetsspråk verkligen lever upp till sina åtaganden. I de fall det går att påtala brister bör i första hand åtgärder vidtas för att rätta till dessa, lämpligen genom uppdrag till i och . Hjälper inte det anser vi att indraget statsbidrag eller andra sanktioner gentemot de kommuner som inte lever upp till sina åtaganden bör övervägas. Det är inte rimligt att kommuner ska få behålla det statsbidrag de fått för att genomföra åtgärder de sedermera visar sig inte ha vidtagit. En sanktionsmöjlighet framstår därmed som rimlig ur ett principiellt perspektiv, men den skulle sannolikt också ha en preventiv effekt och stimulera kommunerna att leva upp till det de åtagit sig att göra. Kommuners och regioners minoritetspolitik, punkt 8 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2474 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2021/22:1757 av och (båda S), 2021/22:3243 av m.fl. (C) yrkande 34, 2021/22:3389 av m.fl. (L) yrkandena 2, 3, 5 och 6 samt 2021/22:3792 av m.fl. (M) yrkande 15. Rätten till sitt nationella minoritetsspråk är en väsentlig del av förutsättningarna att vårda och förvalta sin kulturella identitet. Förvaltningsområden finns för tre av minoritetsspråken där särskilda rättigheter och möjligheter finns. För de språk som inte har förvaltningsområden i landet och i de områden i landet som inte har förvaltningsuppdrag är det dock svårt att tillgå språkligt utbud inom välfärdssektorn. Mot bakgrund av detta bör möjligheterna att på ett alternativt sätt tillgå sitt minoritetsspråk inom välfärdssektorn utredas. Kommuners och regioners minoritetspolitik, punkt 8 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3243 av m.fl. (C) yrkande 34 och 2021/22:1757 av och (båda S), 2021/22:2474 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2021/22:3389 av m.fl. (L) yrkandena 2, 3, 5 och 6 samt 2021/22:3792 av m.fl. (M) yrkande 15. Invånare som talar samiska, finska eller meänkieli och bor i ett förvaltningsområde har rätt att ha kontakt med myndigheter på sitt minoritetsspråk, erbjudas äldreomsorg på minoritetsspråket och träffa personal som behärskar språket. kartläggning 2019 visar på stora variationer mellan förvaltningskommunerna och stor brist på den språk- och kulturkompetens som behövs för att ge personcentrerad vård. Vidare saknar ett flertal kommuner och regioner i särskilda insatser inom diagnostik samt vård och omsorg riktade till personer med demenssjukdom och som har annat modersmål än svenska. Regeringen bör se över hur det kan säkerställas att personer som har ett annat modersmål än svenska och som har en demenssjukdom får personcentrerad vård och omsorg i enlighet med de nationella riktlinjerna för vård och omsorg vid demenssjukdom, oberoende av var i landet man bor. Kommuners och regioners minoritetspolitik, punkt 8 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3389 av m.fl. (L) yrkandena 2, 3, 5 och 6, 2021/22:1757 av och (båda S) och 2021/22:3792 av m.fl. (M) yrkande 15 och 2021/22:2474 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2021/22:3243 av m.fl. (C) yrkande 34. De kommuner och regioner som ingår i förvaltningsområden får statsbidrag. Det finns behov av att ytterligare följa upp hur de statliga resurserna används. Det är viktigt att de stärkta rättigheter för enskilda som följer av att en kommun ansluts till ett förvaltningsområde verkligen får genomslag i den lokala verksamheten, såsom utökad rätt att använda minoritetsspråket hos myndighet och utökad rätt till förskola och äldreomsorg med minoritetsspråksprofil. Som konstateras i betänkandet från utredningen om uppföljning av minoritetspolitiken finns det bestämmelser om att statsbidraget får sättas ned om det inte används eller inte används på rätt sätt. Det är dock oklart om denna regel alls kommer till användning, och det saknas rättsliga förutsättningar att utfärda någon form av ekonomisk sanktion i särskilt allvarliga fall. Denna fråga behöver belysas i den fortsatta beredningen av utredningens förslag. Det är visserligen positivt att det nu finns en lagreglering om att kommuner och regioner ska anta mål och riktlinjer för sitt minoritetspolitiska arbete, vilket ger bättre förutsättningar för den långsiktighet i det lokala arbetet som saknas på många håll. Utredningen om uppföljning av minoritetspolitiken pekar dock på att de analyser som gjorts av statliga uppföljningsmyndigheter inte har givit en tillräckligt tydlig bild av den faktiska situationen i kommuner och regioner. Utredningens iakttagelser ger ökad tyngd åt det vi tidigare framfört om att lagregleringen om mål och riktlinjer i kommuner och regioner också behöver inkludera uppföljning. Utan sådana mekanismer riskerar dessa dokument att bli hyllvärmare. Eftersom målen och riktlinjerna syftar till att uppfylla kommunens minoritetspolitiska åtaganden bör de dessutom beslutas av förtroendevalda. Huruvida detta ska vara i kommunfullmäktige, kommunstyrelsen, någon annan nämnd eller något annat politiskt organ får givetvis avgöras av lokala förhållanden. Det behövs fler insatser för att öka tillgängligheten av äldreomsorg och barnomsorg på minoritetsspråk. Bland annat bör frågan om skärpt lagstiftning övervägas för att ställa tydligare krav på kommunerna. handlar det om hur verksamheten organiseras och administreras snarare än att resurser behöver tillföras. Kommuner som har äldreombudsmän bör se till att dessa har minoritetskompetens. Vidare bör kommuner och landsting kunna bli bättre på att tillvarata den språkkompetens som ofta finns hos personalen. Vid upphandling av service och omsorg inom t.ex. äldreomsorgen bör kommunerna också kunna bli bättre på att beakta behov som de nationella minoriteterna har. Valfriheten och etableringsfriheten är av stor vikt för att framväxten av barnomsorg och äldreomsorg på minoritetsspråk ska fortsätta. finns bestämmelserna om rätten till förskola på nationella minoritetsspråk i skollagen. Detta gör att frågan faller under Skolinspektionens tillsynsansvar och att Skolinspektionen också kan besluta om förelägganden och viten till kommuner som inte följer reglerna. Av motsvarande skäl bör bestämmelserna om äldreomsorg med minoritetsprofil flyttas till socialtjänstlagen, vilket skulle skapa en ökad tydlighet gentemot kommunerna och stärker tillsynen. Frågan har inte blivit belyst i betänkandet från utredningen socialtjänst, som presenterat sina förslag, och måste därför uppmärksammas i den fortsatta beredningen av utredningens förslag. Kontaktyta för dialog mellan och , punkt 10 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2021/22:3217 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 6. Eftersom samers inflytande och samiska rättigheter rör aspekter inom många olika politikområden behöver följaktligen åtgärder vidtas inom dessa. För att öka kunskapen och förståelsen för folkrättsliga ansvar för urfolket samerna, skulle en kontaktyta för dialog mellan företrädare för det samiska folkvalda organet och riksdag behöva utvecklas. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 2021/22:680 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en oberoende utredning för att utreda älvdalskans ställning och lämplighet att erkännas som landsdelsspråk och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:999 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bevara, levandegöra och erkänna språket älvdalska som ett minoritetsspråk och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1194 av (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att älvdalskan bör erkännas som minoritets- eller landsdelsspråk i enligt fördrag och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1757 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att se över möjligheten att införa olika former av sanktioner mot kommuner och regioner som inte följer den nya minoritetslagstiftningen, och detta tillkännager för regeringen. 2021/22:2111 av m.fl. (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att älvdalska ska erkännas som språk i enlighet med Europeiska ministerrådets språkliga expertkommittés slutsatser och att regeringen ska redovisa vilka åtgärder som vidtas för att skydda språkets överlevnad, och detta tillkännager för regeringen. 2021/22:2282 av (L): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en revidering och ett omtag kring strategin för romsk inkludering för att säkerställa att målet nås 2032 och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2474 av m.fl. (SD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheterna att på alternativt sätt tillgå nationella minoritetsspråk inom välfärdssektorn i delar av landet som inte utgör förvaltningsområden och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2592 av m.fl. (V): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör få i uppdrag att utreda älvdalskans position och se över möjligheten för älvdalskan att bli ett minoritetsspråk och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2601 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med ett förslag om att ratificera 169 och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att FN:s urfolksdeklaration bör implementeras i och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en parlamentariskt sammansatt utredning för att utreda ett utökat samiskt självstyre och dubbla roller och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2604 av m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör inrätta en oberoende om relationen mellan svenska staten och romer och resande och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör inrätta ett nationellt center för romska frågor och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2700 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över vilka åtgärder som krävs för att säkerställa att romer i och får del av de mänskliga rättigheter som stipuleras i såväl som konventioner och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3217 av Per Schöldberg m.fl. (C): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en kontaktyta för dialog för ökad förståelse för folkrättsliga ansvar för urfolket samerna och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att älvdalskan bör erkännas som minoritets- eller landsdelsspråk i enligt fördrag och tillkännager detta för regeringen.