bet · H901NU16 · 2022-03-08 00:00:00 — Regeringen hade –2020 som mål att det ska bli enklare för företag att lämna uppgifter till myndigheterna. Regeringen anför att den har vidtagit flera mer övergripande åtgärder för att uppnå målet, som t.ex. att inrätta Myndigheten för digital förvaltning och ge den ansvar för att samordna frågor som underlättar den offentliga förvaltningens elektroniska informationsutbyte och beslutat om förordningen (2018:1264) om digitalt inhämtande av uppgifter från företag, som omfattar 67 myndigheter. Vidare har utvecklat dels en sammansatt bastjänst med grundläggande uppgifter om företag som företagare bl.a. kan återanvända i anslutna kommuners e‑tjänst, dels en tjänst för digital inlämning av årsredovisningar. har inom uppdraget Digitalt först stöttat statliga och kommunala myndigheter i arbetet med att tillgängliggöra information och tillämpa målsättningen om digitalt först i företagens myndighetskontakter, främst inom ramen för Serverat och . Regeringen konstaterar att antalet användare av har ökat och 2020 hade webbplatsen 3,8 miljoner användare. Antalet kommuner som anslutit till Serverat har också ökat och var 71 kommuner anslutna. Enligt en utvärdering som har låtit göra beräknas den samhällsekonomiska nyttan för kommuner och företag av Serverat vid utgången av 2020 till ca , varav utgörs av kostnadssänkningar för företagen. Regeringen framhåller även att det genomförts förenklingar inom ramen för livsmedelsstrategin. Regeringen anför vidare att det efter en granskning av (RiR 2019:14) pågår ett arbete med att byta ut den tidigare plattformen för . Regeringens långsiktiga ambition för är att företagare enkelt och med hjälp av en hög grad av automation ska kunna få personligt anpassad information och vägledning digitalt. När det gäller det nya målet konstaterar regeringen att det krävs ett stort antal myndighetskontakter för att starta och driva företag, varför åtgärder som underlättar sådana kontakter innebär en förenkling för företagen. Regeringen framhåller att digitaliseringen bidrar dels till att göra det enklare för företag att lämna uppgifter till myndigheter, dels underlättar såväl övriga kontakter som det offentligas informationsspridning till företag. Digitaliseringen ökar dessutom möjligheten att anpassa informationen till det aktuella företaget. Regeringen framhåller att det nya målet innebär att av alla ärendetyper som hanteras av myndigheter ska andelen för vilka en digital tjänst tillhandahålls öka. Antalet företag som har behov av och därmed möjlighet att använda en specifik digital tjänst varierar dock beroende på hur relevant ärendetypen är för olika företag och målet omfattar därför också att andelen enskilda ärenden som kan hanteras digitalt ska öka. Regeringen anser att digitaliseringen av fler ärenden och fler ärendetyper bidrar till att göra det enklare för företag att lämna uppgifter till myndigheter och kan underlätta t.ex. ansökningsprocedurer genom förifylld information samt förenkla informationsspridning till företag. Målet ska särskilt fokusera på att förenkla de handläggningsprocesser som upplevs som mest betungande. Det långsiktiga målet ska vidare vara att företag bara ska behöva lämna en uppgift en gång. Regeringen betonar att det i arbetet är viktigt att överväga såväl integritets- som säkerhetsaspekter. Det kan även finnas ett behov av att i den utsträckning det är möjligt ensa och standardisera kraven på vilka uppgifter som ska lämnas och hur de ska redovisas. En sådan standardisering kan bidra både till att företagens uppgiftslämnarbörda minskas och till att likartade ärenden behandlas på ett likartat sätt. Digitaliseringen kan även bidra till en ökad transparens genom att göra det enklare för företag att följa sina ärenden hos olika myndigheter. Såväl vidareutvecklingen av som utvecklingen mot ett nytt system för enkla samordnade myndighetskontakter för företag, ett digitalt ekosystem, skulle enligt regeringen kunna öka tillgängligheten till och utbudet av digitala tjänster och bör bygga på det samarbete som redan finns mellan myndigheter. Regeringen anser att digitala tjänster ska vara förstahandsval i den offentliga sektorns kontakter med företag, när det är möjligt och relevant. Regeringen ser det också som angeläget att andelen enskilda ärenden som företag kan hantera digitalt ökar. Kombinationen av en ökad andel digitala tjänster och att företagen kan hantera en ökad andel ärenden digitalt kommer enligt regeringen att bidra till att förenkla företagens uppgiftslämnande och övriga myndighetskontakter. Sammantaget anser regeringen att digitaliseringen kan göra företagens myndighetskontakter enklare, rättssäkrare och effektivare. Regeringen konstaterar vidare att det pågår ett arbete med att genomföra EU-förordningar bl.a. om inrättandet av en gemensam digital ingång för tillhandahållande av information, förfaranden samt hjälp- och problemlösningstjänster. Den gemensamma ingången syftar bl.a. till att minska den administrativa bördan för privatpersoner och företag och ska göra det enklare för dessa att såväl få information som utföra ärenden digitalt över gränserna inom . Förordningen omfattar bl.a. att starta, driva och avveckla företag samt engångsprincipen, dvs. att vissa uppgifter enbart ska behöva lämnas . Regeringen konstaterar att har tillkännagett för regeringen att den dels bör vidta ytterligare åtgärder för att förenkla företagandet och öka den digitala samverkan mellan myndigheter, dels bör verka för att fler tjänster ansluts till programmet Serverat i syfte att öka anslutningsgraden hos kommunerna (bet. 2019/20:NU16, rskr. 2019/20:287). Regeringen konstaterar att har haft i uppdrag att lämna förslag till en kostnadseffektiv och hållbar utveckling av förvaltningsgemensam digital infrastruktur och framhåller att en myndighetsgemensam digital infrastruktur är en viktig del av det fortsatta arbetet med förenklat uppgiftslämnande och myndighetsgemensamma tjänster. Myndigheten för digital förvaltning leder arbetet i uppdraget att etablera en förvaltningsgemensam digital infrastruktur för informationsutbyte. är också ett uttryck för hur berörda myndigheter samarbetar för att förenkla för företagen, bl.a. inom ramen för myndighetssamarbetet Starta och driva företag. Bland de myndigheter vars information finns på plattformen återfinns myndigheter som omfattas av förordningen (2018:1264) om digitalt inhämtande av uppgifter från företag. Regeringen anför att den avser att ge Statskontoret i uppdrag att i samråd med andra relevanta myndigheter följa upp hur långt berörda myndigheter har kommit i tillämpningen av förordningen om digitalt uppgiftslämnande, bl.a. i vilken utsträckning företag behöver lämna uppgifter endast en gång och till ett ställe. Syftet med uppdraget bör enligt regeringen vara att undersöka om det behövs ytterligare åtgärder för att öka takten i genomförandet och stärka myndigheternas förutsättningar för samordning samt identifiera vilka åtgärder som i så fall behövs. Regeringen anför att den därefter vid behov avser att ge berörda myndigheter i uppdrag att vidta relevanta åtgärder för att uppnå de förenklingsvinster som eftersträvas. När det gäller Serverat bedömer regeringen att ytterligare utvidgningar av arbetet vad gäller såväl branscher som olika typer av tillstånd kan bidra till att öka kommunernas intresse för att ansluta sig. I förlängningen ökar nyttan även för företagen genom att fler tjänster och ärendetyper görs tillgängliga för fler företag i fler kommuner. Regeringen anför att den även överväger vilka åtgärder som kan vidtas för att underlätta kommunernas möjligheter att ansluta till Serverat. I kommittémotion 2021/22:3690 av m.fl. (M) yrkande 14 förordas ett tillkännagivande om att underlätta företagens kontakter med myndigheter genom att utveckla konceptet ”En dörr in”. Enligt motionärerna bör konceptet utvidgas bl.a. genom att det ska gälla för fler myndighetskontakter. I kommittémotion 2021/22:3580 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 7 framhålls vikten av att förenkla och minimera företagens uppgiftslämnande. Motionärerna anser att företag inte ska behöva lämna samma uppgifter till myndigheter och till olika ställen. I kommittémotion 2021/22:3879 av m.fl. (KD) yrkande 41 förordas ett tillkännagivande om ”En dörr in” för företagen. Enligt förslaget ska regeringen införa en garanti för att företag bara behöver lämna en och samma uppgift en gång till myndigheterna och att dessa därefter ansvarar för att uppgifterna slussas vidare till aktuell myndighet. I kommittémotionerna 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 6 och 2021/22:4223 av m.fl. (KD) yrkande 2 förordas likalydande tillkännagivanden om att regeringen ska införa en garanti som innebär att företag bara behöver lämna en uppgift en gång till myndigheterna. Ett liknande förslag finns i kommittémotion 2021/22:3380 där m.fl. (L) i yrkande 4 förordar ett tillkännagivande om principen om att samma information endast behöver lämnas en gång till myndigheterna. (M) föreslår i motion 2021/22:115 ett tillkännagivande om att regeringen ska se över hur de uppgifter företag lämnar till staten kan användas gemensamt för att företag ska slippa dubbelarbete med uppgiftslämnande till flera myndigheter. (M) har även ett liknande förslag i motion 2021/22:3134 enligt vilket regeringen ska införa ett gemensamt system för olika myndigheters inhämtande av uppgifter från företag i syfte att förenkla så att företag bara behöver lämna en och samma uppgift en gång. (C) förordar i motion 2021/22:1655 yrkande 2 ett tillkännagivande om att regeringen ska införa en regel om att myndigheter inte får begära in uppgifter från företag om samma uppgifter redan finns hos en annan myndighet. Övrigt om företagens uppgiftslämnande I kommittémotion 2021/22:3690 av m.fl. (M) yrkande 23 föreslås ett tillkännagivande om att det ska införas fler digitala verktyg för företagare för att på så sätt minska regelkrånglet och få till en billigare och mer effektiv administration. (M) efterfrågar i motion 2021/22:2709 en översyn av vilka uppgifter ett företag ska behöva lämna in i syfte att minska arbetsbördan och byråkratin för företagaren. (C) förordar i motion 2021/22:1655 yrkande 3 ett tillkännagivande om att myndigheter inte bör få begära in uppgifter under sommarsemestrarna om det inte finns tydliga skäl för det. Bakgrund och pågående arbete Förordningen (2018:1264) om digitalt inhämtande av uppgifter från företag trädde i kraft och syftar till att förenkla för företag att starta, driva och avveckla sin verksamhet genom att underlätta deras kontakter med och uppgiftslämnande till myndigheter. De 67 myndigheter som omfattas av förordningen ska så långt det är möjligt använda sådana uppgifter om företag som finns tillgängliga inom statsförvaltningen så att företag inte behöver lämna samma uppgifter . Vidare ska myndigheterna när det är lämpligt samordna sitt inhämtande av uppgifter från företag med andra myndigheter så att företagens uppgiftslämnande begränsas. Uppdrag till Statskontoret om metodutveckling Regeringen gav Statskontoret i uppdrag att utveckla en metod för uppföljning av det förenklingspolitiska målet om digitalisering av företagens kontakter med det offentliga. I uppdraget ingår bl.a. att utveckla förslag på indikatorer och föreslå vilka tjänster och ärenden som är mest relevanta att följa upp. Indikatorerna ska säkerställa att regeringen har det underlag som krävs för att följa upp det förenklingspolitiska målet om digitalisering och redovisa för hur målet har utvecklats. Uppdraget ska redovisas . Tillkännagivande om programmet Serverat beslutade på förslag av utskottet om ett tillkännagivande till regeringen om att den bör verka för att fler tjänster ansluts till programmet Serverat för att öka anslutningsgraden hos kommunerna (bet. 2019/20:NU16, rskr. 2019/20:287). Företrädare för Socialdemokraterna, reserverade sig mot beslutet om ett tillkännagivande. I regeringens skrivelse skrivelser till regeringen – åtgärder (skr. 2020/21:75) anför regeringen med anledning av tillkännagivandet att en skrivelse med nya mål för förenklingspolitiken som främjar svensk konkurrenskraft samt omställnings- och innovationsförmåga bereds inom . Tillkännagivandet är inte slutredovisat. Tillkännagivande om ökad digital samverkan mellan myndigheter beslutade på förslag av utskottet om ett tillkännagivande till regeringen om att den bör vidta ytterligare åtgärder för att förenkla företagandet och öka den digitala samverkan mellan myndigheter (bet. 2019/20:NU16, rskr. 2019/20:287). Företrädare för reserverade sig mot beslutet om ett tillkännagivande. I regeringens skrivelse skrivelser till regeringen – åtgärder (skr. 2020/21:75) anför regeringen med anledning av tillkännagivandet att en skrivelse med nya mål för förenklingspolitiken som främjar svensk konkurrenskraft samt omställnings- och innovationsförmåga bereds inom . Tillkännagivandet är inte slutredovisat. Utskottet har avstyrkt liknande förslag som de nu aktuella om företagens uppgiftslämnande bl.a. när det gäller konceptet ”En dörr in” (bet. 2020/21:NU17). Utskottet motiverade sitt beslut utifrån pågående arbete. Utskottets ställningstagande redovisas under följande rubriker: – En dörr in – Övrigt om företagens uppgiftslämnande. I flera motioner förordas att regeringen ska förenkla företagens uppgiftslämnande till myndigheter, bl.a. genom att införa konceptet ”En dörr in”, dvs. att företag bara ska behöva lämna en uppgift en gång till ett ställe. Utskottet har tidigare (bet. 2020/21:NU17) avstyrkt likalydande förslag genom att konstatera att regeringen beslutade om förordningen (2018:1264) om digitalt inhämtande av uppgifter från företag. Förordningen omfattar 67 myndigheter och syftar till att underlätta företagens kontakter med och uppgiftslämnande till myndigheter. Av förordningen framgår att myndigheter ska eftersträva att utveckla system för digitalt uppgiftslämnande och att en myndighet så långt det är möjligt ska använda sådana uppgifter om företag som finns tillgängliga inom statsförvaltningen så att företag inte behöver lämna samma uppgifter . Utskottet framhöll vidare vid det tillfället att det utgår från att regeringen noga följer utvecklingen med anledning av förordningen för att se om den får avsedd effekt. Av skrivelsen framgår att regeringens långsiktiga mål när det gäller att förenkla företagens uppgiftslämnande är att företagen ska lämna en uppgift en gång och till ett ställe. Utskottet noterar att regeringen avser att ge Statskontoret i uppdrag att följa upp hur långt berörda myndigheter har kommit i tillämpningen av förordningen om digitalt uppgiftslämnande. Uppföljningen ska bl.a. fokusera på i vilken utsträckning företag behöver lämna uppgifter endast en gång och till ett ställe. Av skrivelsen framgår vidare att det pågår ett arbete med att genomföra en EU-förordning om inrättandet av en gemensam digital ingång som bl.a. omfattar engångsprincipen – att vissa uppgifter bara ska behöva lämnas . Som utskottet tidigare redovisat under rubriken regelförenkling för företag har fattat beslut om kompletterande nationell lagstiftning mot bakgrund av förordningen. Utskottet noterar vidare att regeringen beslutat om ett uppdrag till länsstyrelserna att bl.a. redovisa resultat av åtgärder för ett minskat och förenklat uppgiftslämnande i enlighet med förordningen om digitalt inhämtande av uppgifter från företag som ska redovisas . Utskottet vill i sammanhanget även påminna om tillkännagivande om ökad digital samverkan mellan myndigheter som redogjorts för i det föregående. Utskottet ser sammantaget inte något skäl för att förekomma resultatet av pågående och aviserat arbete genom att rikta ett tillkännagivande till regeringen i enlighet med det som förordas i motionerna. Därmed avstyrks motionsyrkandena. Övrigt om företagens uppgiftslämnande I motion 2021/22:3690 (M) yrkande 23 begärs att regeringen ska införa fler digitala verktyg för företagare för att på så sätt minska regelkrånglet och få till en billigare och mer effektiv administration. Utskottet har ingen annan uppfattning än motionärerna, dvs. det är önskvärt med fler digitala verktyg för att förenkla för företagen. Utskottet konstaterar att regeringens femte mål för förenklingspolitiken är att andelen tjänster för företagens kontakter med det offentliga som är digitala och andelen enskilda ärenden som kan hanteras digitalt ska öka i syfte att förenkla företagens uppgiftslämnande och övriga myndighetskontakter. Enligt regeringen skulle sådana tjänster t.ex. kunna tillgängliggöras genom ett vidareutvecklat . Utskottet vill i sammanhanget påminna om tillkännagivanden om dels digital samverkan mellan myndigheter, dels Serverat (bet. 2019/20:NU16, rskr. 2019/20:287). Som redovisats i det föregående anser regeringen att en myndighetsgemensam digital infrastruktur är en viktig del av det fortsatta arbetet med förenklat uppgiftslämnande och myndighetsgemensamma tjänster. Utskottet vill även påminna om förordningen om digitalt inhämtande av uppgifter från företag som trädde i kraft . Syftet med förordningen är att underlätta företagens kontakter med och uppgiftslämnande till myndigheter, och som framgår av det föregående omfattar förordningen 67 myndigheter. Utskottet noterar att regeringen avser att ge Statskontoret i uppdrag att följa upp hur långt berörda myndigheter har kommit i tillämpningen av förordningen om digitalt uppgiftslämnande. Utskottet ser inte något behov av ytterligare tillkännagivanden enligt det som förordas i den nämnda motionen. Utskottet anser att även kan avslå övriga motionsyrkanden som utskottet ska ta ställning till i detta avsnitt med hänvisning till det som utskottet anfört ovan. Därmed avstyrks samtliga motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om implementeringsråd, genomförande på miniminivå och övrigt om genomförande av EU-lagstiftning. Utskottet hänvisar främst till regeringens pågående beredning av såväl utredningsförslag som ett tidigare tillkännagivande. Jämför reservation 24 (M), 25 (SD), 26 (C), 27 (KD), 28 (SD), 29 (C), 30 (SD) och 31 (KD). Regeringen påminner om att regeringen har ett antal mål för påverkan på förenklingspolitiken på EU-nivå som under har redovisats i budgetpropositionen. • regelgivning ska utformas med de små företagens förutsättningar i åtanke (tänk småskaligt först) • bättre och mer heltäckande konsekvensutredningar ska användas i regelgivningsarbetet inom och mellan EU-institutionerna • målsättningarna bör fastställas avseende minskad regelbörda för företagen på EU-nivå. Regeringen framhåller att den stöder åtgärder och mekanismer som bidrar till att uppnå dessa tre målsättningar på EU-nivå och även stöder åtgärder och mekanismer på EU-nivå som motsvarar eller understöder de nationella förenklingsmålen inom . Vidare konstaterar regeringen att principerna om subsidiaritet och proportionalitet ska styra utövandet av unionens befogenheter samt att har tillkännagett för regeringen att den bör verka för att EU-direktiv genomförs i nationell rätt på ett sätt som inte missgynnar svenska företags konkurrenskraft. Utgångspunkten bör vara att EU-lagstiftningen ska införas på miniminivå i nationell rätt, och när det finns skäl att överskrida denna miniminivå ska effekterna för företag tydligt redovisas (bet. 2018/19:NU7 punkt 7, rskr. 2018/19:166). Regeringen anför att den överväger vilka ytterligare åtgärder som bör vidtas för att EU-rätt ska genomföras i nationell rätt på ett sätt som skyddar företagens konkurrenskraft. I skrivelsen konstaterar regeringen att en betydande andel av de kostnader och begränsningar som uppstår för svenska företag härrör från regleringar som det fattas beslut om på EU-nivå. Regeringen framhåller att det därför är viktigt att påverka förenklingspolitiken på EU-nivå i en positiv riktning. Regeringen uppger att stöder och vill förstärka kommissionens och rådets arbete med bättre lagstiftning och regelförenkling. Regeringen lyfter fram kommissionens meddelande om bättre lagstiftning (COM(2021) 219) och konstaterar att kommissionen har aviserat att den ska tillämpa en princip om ”En in, en ut”. Grundinnebörden är att om och när kommissionen lämnar ett förslag på regelgivning som medför ökade kostnader för företag avser kommissionen i samband med detta också att lämna förslag på andra omregleringar som innebär en motsvarande kostnadsreduktion. I kommittémotion 2021/22:3690 av m.fl. (M) yrkande 6 förordas att regeringen ska inrätta ett implementeringsråd. Rådet ska enligt förslaget ha i uppgift att granska och bedöma konsekvenserna av genomförandet av EU-lagstiftning. Likalydande förslag finns även i kommittémotionerna 2021/22:3791 av m.fl. (M) yrkande 11 och 2021/22:4225 av m.fl. (M) yrkande 8. I den sistnämnda motionen förordas vidare i yrkande 9 att rådet eller motsvarande funktion ska ha i särskilt uppdrag att säkerställa att genomförandet av EU-regler innebär minimala kostnader för företagen. I kommittémotion 2021/22:2429 av m.fl. (SD) yrkande 7 begärs ett tillkännagivande om att inrättandet av ett implementeringsråd eller motsvarande ska utredas. I kommittémotion 2021/22:3580 av Per Schöldberg m.fl. (C) anförs att det finns skäl för att inspireras av den danska modellen med ett implementeringsråd genom att t.ex. utveckla . I yrkande 8 föreslås därmed ett tillkännagivande om att bör förstärkas och ges ökade befogenheter i syfte att minska den offentliga byråkratin. I kommittémotion 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 12 förordas att regeringen ska inrätta ett förenklingsforum. Motionärerna menar att regeringen bör dra lärdom av det liknande arbete som finns i och det som framkommit i en rapport från . Förenklingsforumet ska ha en centralt placerad roll i regelprocessen. Förslag om att inrätta ett förenklingsforum finns även i kommittémotion 2021/22:4223 av m.fl. (KD) yrkande 9. I kommittémotion 2021/22:2388 yrkande 9 förordar m.fl. (SD) ett tillkännagivande om att regeringen ska utnyttja relevanta undantag och inte överimplementera som verkar hämmande för industriella utveckling. I kommittémotion 2021/22:3580 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 11 anförs att bör övergå till direktimplementering av EU-direktiv med EU:s minininivå som standard. Övrigt om genomförande av EU-lagstiftning I kommittémotion 2021/22:2388 yrkande 8 förordar m.fl. (SD) ett tillkännagivande om att förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning ska reformeras. Motionärerna anser att förordningen kan stärkas, inte minst kopplat till s.k. gold-plating. Även i kommittémotion 2021/22:2429 av m.fl. (SD) yrkande 4 förordas ett tillkännagivande om att förordningen om konsekvensutredning vid regelgivning ska reformeras. Enligt förslaget bör förordningen inskärpas så att det ställs krav på att regelgivaren ska beskriva effekterna av när svenska regler föreslås gå utöver vad som krävs av EU:s lagstiftning. I kommittémotion 2021/22:4226 av m.fl. (SD) yrkande 3 anförs att regeringen bör överväga att införa för svenska företag konkurrensgynnande genomförande av EU-regler som ett eget mål för förenklingspolitiken. I kommittémotion 2021/22:3880 av m.fl. (KD) yrkande 11 efterfrågas en utredning av hur kan arbeta med s.k. strukturerade grannkontroller. Ett sådant system finns i och innebär att genomförandet av en EU-lag jämförs med hur grannländer eller andra relevanta länder genomfört lagen. På så sätt kan man enligt motionärerna se om svenska företag missgynnas och i sådana fall föreslå förändringar. I kommittémotion 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 11 förordas ett tillkännagivande om att regeringen ska ge relevanta myndigheter i uppdrag att kartlägga och synliggöra överimplementering av EU-regler inom deras områden. Ett likalydande tillkännagivande förordas även i kommittémotion 2021/22:4223 av m.fl. (KD) yrkande 8. (M) föreslår i motion 2021/22:3470 yrkande 2 ett tillkännagivande om att regeringen bör ge berörda myndigheter i uppdrag att utvärdera om utbildning om s.k. gold-plating har haft effekt på verksamheten.