bet · H901TU10 · 2022-03-25 00:00:00 — Regeringen föreslår också att ett beslut om trängselskatt som en EETS-betalningsförmedlare är betalningsskyldig för ska skickas till betalningsförmedlaren i stället för till den skattskyldige. Detsamma gäller sådana omprövningsbeslut och beslut om befrielse från eller återbetalning av trängselskatt som beskattningsmyndigheten fattar på eget initiativ. I fråga om andra beslut som avser trängselskatt ska betalningsförmedlaren underrättas om beslutet om detta påverkar betalningen av trängselskatt som betalningsförmedlaren är betalningsskyldig för. Regeringen föreslår även att när ett beslut om trängselskatt eller infrastrukturavgift skickas till en EETS-betalningsförmedlare ska betalningsförmedlarens faktura till EETS-väganvändaren innehålla uppgifter om hur myndighetens beslut kan omprövas eller överklagas. Regeringens förslag innebär därtill att när en EETS-väganvändare underrättas om beskattningsmyndighetens beslut genom sin EETS-betalningsförmedlare ska tiden för överklagande av beslutet räknas från den dag då EETS-väganvändaren fick del av underrättelsen. Regeringens bedömning är att bestämmelserna om verkställighet i lagen om trängselskatt bör tillämpas även när en EETS-betalningsförmedlare är betalningsskyldig för skatten. Regeringen bedömer vidare att en EETS-betalningsförmedlare bör kunna ansöka om betalningsföreläggande för en fordran som en EETS-väganvändare inte betalar. Regeringen föreslår att den skatt eller avgift som en betalningsförmedlare är skyldig att betala inte ska räknas in i ett skuldbelopp som ligger till grund för ett förbud att använda ett fordon. Regeringen framför att utgångspunkten i den föreslagna ändringen i är att en EETS-betalningsförmedlare tar över betalningsansvaret från den skatt- eller avgiftsskyldige. Om EETS-betalningsförmedlaren inte skulle fullgöra sin betalningsskyldighet, ska detta inte drabba EETS-väganvändaren eller den skatt- eller avgiftsskyldiga fordonsägaren. I den totala avgiftsskuld som ska ligga till grund för ett användningsförbud bör därför inte räknas in skatt eller avgift som en EETS-betalningsförmedlare är skyldig att betala. Regeringen föreslår att särskilda regler inte ska gälla för beräkning av infrastrukturavgifter för färd på Svinesundsförbindelsen. I sammanhanget påminner regeringen om att den undertecknade ett avtal med om att ta bort avgiftssystemet på bron. Avgiftssystemet har därför inte använts på bron . Mot denna bakgrund menar regeringen att regleringen bör tas bort i lagen om infrastrukturavgifter på väg. Regeringens förslag är att de föreslagna bestämmelserna ska träda i kraft . Regeringens motivering till det föreslagna ikraftträdandedatumet är att den nya lagen bör träda i kraft eftersom det bakomliggande EETS-direktivet anger att medlemsstaterna ska sätta i kraft de bestämmelser i lagar och andra författningar som är nödvändiga . Regeringen bedömer att förslagen för avgiftsupptagare bl.a. innebär att de ska tillhandahålla en s.k. testmiljö och betala ersättning till en EETS-betalningsförmedlare. Konsekvensen för den enskilda avgiftsupptagaren av kravet på tillhandahållande av en testmiljö bedöms av regeringen som ringa. Regeringen framhåller att det tordes ligga i avgiftsupptagarens intresse att genom test säkerställa att aktuell fordonsutrustning fungerar i det aktuella vägtullsområdet, och avgiftsupptagaren får dessutom begära att EETS-betalningsförmedlaren eller dennes ombud betalar kostnaderna för de tester som utförs. Vad gäller kravet om att en avgiftsupptagare ska betala ersättning till EETS-betalningsförmedlare är regeringens bedömning att det inte torde medföra några större konsekvenser för avgiftsupptagaren eftersom ersättning torde betalas även utan detta krav, men då i enlighet med avtalet med . Regeringens bedömning är att förslagen innebär relativt stora lättnader för en EETS-betalningsförmedlare, detta eftersom förmedlaren t.ex. inte längre behöver ingå avtal med avgiftsupptagare i samtliga vägtullsområden som omfattas av direktivet. Regeringen framför att EETS-betalningsförmedlare kommer att kunna välja i vilka länder de ska etablera sig, förutsatt att kraven uppfylls. framhåller regeringen att effekterna för små och perifera medlemsstaters marknader, t.ex. , måste följas eftersom regeringen bedömer att det finns en risk att dessa marknader åtminstone inledningsvis inte blir tillräckligt intressanta för EETS-betalningsförmedlare. I sammanhanget framhåller regeringen att åtgärder för att öka dessa marknaders attraktionskraft kan komma att bli nödvändiga. Regeringens bedömning är att det är svårt att bedöma hur marknaden för betalningsförmedlare kommer att utvecklas. Regeringen bedömer att förslagen får positiva effekter för EETS-väganvändare i form av minskad administration om en EETS-betalningsförmedlare anlitas. Regeringen anför dock att EETS-betalningsförmedlare kan välja i vilka länder de ska etablera sig. Om den svenska marknaden inte anses tillräckligt attraktiv, menar regeringen att det finns en risk för att ställs utanför, vilket skulle innebära att EETS-väganvändare även fortsättningsvis kommer att få en separat avisering av de vägtullar de ska betala i . Svenska väganvändare som kör i kan dock dra nytta av den driftskompabilitet som förväntas uppstå i de centrala delarna av . Regeringens bedömning är vidare att förslagen förväntas medföra vissa utvecklingskostnader och eventuellt även kan medföra ökade administrationskostnader för Transportstyrelsen. Regeringen tillägger att kostnaderna ryms inom de befintliga anslagsramarna eller finansieras med intäkter från infrastrukturavgifter. Regeringens bedömning är därtill att den myndighet som utses till gemensamt kontaktställe kan få marginella kostnader för uppdraget som bör kunna tas inom ram. Detsamma anses gälla för den myndighet som är förlikningsorgan. Regeringen lyfter slutligen fram att det gränsöverskridande informationsutbytet förväntas medföra att i princip alla utländska fordonsägare kan nås av svenska beslut om vägtull, vilket får till följd att sådana vägtullar kommer att betalas i betydligt större utsträckning än . Sammantaget bedömer regeringen att förslagen initialt kommer att ge positiva effekter på statens offentliga finanser. framhåller regeringen att det är svårt att bedöma hur intäkterna från trängselskatt och infrastrukturavgifter kan komma att påverkas av förslagen. Regeringen menar att en sådan bedömning först kan göras när det europeiska systemet för den elektroniska vägtullstjänsten varit operativt . Det europeiska systemet för den elektroniska vägtullstjänsten syftar till att åstadkomma driftskompatibilitet mellan elektroniska vägtullssystem i . antogs EU:s direktiv om driftskompatibilitet mellan elektroniska vägtullssystem och underlättande av gränsöverskridande informationsutbyte om underlåtenhet att betala vägavgifter i unionen, vilket ersätter den tidigare regleringen på området. Utskottet konstaterar att regeringens lagförslag syftar till att uppfylla den skyldighet som har gentemot EU att genomföra direktivet, vilket innehåller bestämmelser som bedöms kräva författningsändringar för del. Regeringen föreslår ändringar i lagen om trängselskatt, lagen om elektroniska vägtullssystem och lagen om infrastrukturavgifter på väg. Ändringarna innebär i första hand att ett fordons passager i elektroniska vägtullssystem ska registreras antingen genom utrustning som finns i fordonet eller genom automatisk avläsning av ett fordons registreringsskylt. Förslaget innebär också att vissa skyldigheter för aktörerna i det europeiska elektroniska vägtullssystemet tillkommer eller ändras. Därtill införs bestämmelser för att underlätta gränsöverskridande informationsutbyte av uppgifter om fordon och ägare eller innehavare av fordon när det behövs för att kunna ta ut eller driva in en vägtull. Utskottet anser att regeringens lagförslag är ändamålsenligt utformade och konstaterar att det inte har väckts några följdmotioner med anledning av propositionen. Utskottet föreslår därför att antar regeringens lagförslag. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2021/22:118 Genomförande av direktivet om elektroniska vägtullssystem: 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2004:629) om trängselskatt. 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2013:1164) om elektroniska vägtullssystem. 3.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2014:52) om infrastrukturavgifter på väg.