bet · H901UU10 · 2022-06-08 00:00:00 — I skrivelsen redogör regeringen för toppmötet mellan EU och länderna i det östliga partnerskapet , då arbetet med att formulera nästa steg i partnerskapet slutfördes genom antagandet av en gemensam deklaration och undertecknandet av ett dokument med konkreta åtaganden (avsnitt 23.2). Vid toppmötet deltog inte , vars stol lämnades tom. I stället genomförde EU-företrädare informella samtal med representanter för den belarusiska oppositionen dagarna före toppmötet (avsnitt 23.4.4). När det gäller förbindelserna med de enskilda partnerskapsländerna framhåller regeringen toppmötet som hölls med , då EU upprepade sitt stöd för självständighet, suveränitet och territoriella integritet och välkomnade ansträngningarna i reformarbetet kopplat till associeringsavtalet. deltog representanter från EU vid . EU har också förlängt samtliga sanktionsregimer kopplade till och beslutat om nya listningar inom sanktionsregimen om landets territoriella integritet (avsnitt 23.4.2). I fråga om uppmärksammas EU:s insatser för att medla mellan partierna i den inrikespolitiska krisen efter parlamentsvalen . EU har också fortsatt att ge stöd för suveränitet och territoriella integritet liksom landets ansträngningar för att motverka konsekvenserna av konflikterna om utbrytarregionerna och , till vilka EU:s observatörsinsats fortfarande inte ges tillträde. Av skrivelsen framgår också att en andra utbetalning till inom det makrofinansiella stödprogrammet som antogs 2020 för att motverka pandemins konsekvenser inte genomfördes (avsnitt 23.4.3 och 24.7.2). Situationen i var kontinuerligt aktuell . var tvångslandningen av ett Ryanairflyg i en dominerande fråga som ledde till att EU införde flygförbud för belarusiska flygbolag och utvidgade de ekonomiska sanktionerna. presenterades också ett stödpaket om som kan aktiveras vid en demokratisk övergång. ledde den belarusiska regimens utnyttjande av migranter mot EU:s yttre gräns i politiska syften till ytterligare sanktionsbeslut och att delar av viseringsförenklingsavtalet med landet upphävdes. EU sköt med anledning av det även till medel för humanitär hjälp och för att underlätta återvändande till ursprungsländerna (avsnitt 23.4.4 och 35.5.2). Vidare uppmärksammar regeringen att partnerskapsavtalet mellan och trädde i kraft och att förhandlingarna med om ett nytt fördjupat partnerskaps- och samarbetsavtal fortsatte , då EU även gav stöd till fredsskapande åtgärder genom () i konflikten om (avsnitt 23.4.5–23.4.7). Avslutningsvis redogör regeringen för det genomförda associeringsrådet mellan och samt EU:s budgetstöd till till följd av naturgaskrisen (avsnitt 23.4.8). Regeringen uppmärksammar deltagandet av president vid Europeiska rådets informella videomöte (avsnitt 3). Vidare anges i skrivelsen att den transatlantiska agendan mellan och rymmer säkerhets- och utrikespolitiska frågor, terrorismbekämpning och rättsliga och inrikes frågor. Man hade ett nära samarbete med kontinuerliga politiska högnivåmöten och konsultationer. Samordning i pandemihanteringen, fördjupat demokratifrämjande samarbete och lanseringen av handels- och teknikrådet (TTC) nämns som konkreta exempel på transatlantisk samverkan (avsnitt 23.7.1). Syftet med TTC är att fördjupa och bredda de transatlantiska handels- och investeringsförbindelserna, undvika nya handelshinder och samarbeta om nya standarder. Av skrivelsen framgår att handelsrelationerna överlag utvecklades i positiv riktning och att det bl.a. omfattade överenskommelser om att slopa tullar som införts till följd av handelstvister (avsnitt 23.7.3). I EU:s förbindelser med uppmärksammas det toppmöte som hölls och den deklaration som då antogs med fokus på pandemihanteringen, klimatarbete, handel, teknologi och innovation samt stärkt samarbete för demokrati, fred och säkerhet (avsnitt 23.7.1). Vidare framgår av skrivelsen att och diskuterades, särskilt med fokus på den politiska och ekonomiska utvecklingen och på de samhälleliga konsekvenserna av pandemin. EU uttryckte beredskap att ge stöd till regionen i pandemihanteringen och att stärka den finansiella motståndskraften genom att fördjupa handelsförbindelserna med de viktigaste partnerländerna, bl.a. . Den försämrade politiska och sociala situationen i ledde till att EU beslutade om nya sanktionslistningar och om att förlänga sanktionsregimen med anledning av situationen i . Med genomförde EU flera dialoger inom prioriterade områden i enlighet med avtalet om politisk dialog och samarbete (avsnitt 23.7.2). I förhållande till framgår det av skrivelsen att toppmöten och förhandlingar om viseringsfrihet och frihandel var fortsatt suspenderade med anledning av aggressionen mot och den illegala annekteringen av . bekräftade ramarna för EU:s balanserade och principiella Rysslandspolitik enligt de fem principerna (avsnitt 23.4.1). Det försämrade läget för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer i och landets agerande i närområdet, särskilt och , präglade diskussionerna och ledde till förlängningar av sanktionerna med anledning av konflikten i östra och den illegala annekteringen av samt att ryska medborgare fördes upp på sanktionslistan för allvarliga kränkningar av eller brott mot de mänskliga rättigheterna. Av skrivelsen framgår även att EU förde samtal med inom ramen för olika regionala samarbeten. I skrivelsen redogör regeringen för som fokuserar på institutionellt stöd och regional samverkan liksom på demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer. ägnades utvecklingen i och dess konsekvenser för regionen särskild uppmärksamhet och EU drev frågan om att etablera en regional plattform för grannländerna , och . Av skrivelsen framgår också att EU påbörjat en långsiktig översyn av utvecklingssamarbetet med och att förhandlingarna med om ett fördjupat partnerskaps- och samarbetsavtal fortsatte (avsnitt 23.3). Redogörelsen i skrivelsen om förbindelserna med uppehåller sig främst vid överenskommelsen om landets kärntekniska program (JCPOA) som EU verkar för att bevara, bl.a. genom medlingsinsatser för att ska återtillträda överenskommelsen och att ska återgå till full efterlevnad av sina åtaganden. Rådet har även berört i en diskussion om EU:s arbete för att främja regional dialog och nedtrappning i Gulfen. Av skrivelsen framgår även att EU antagit ett flerårigt indikativt program för utvecklingssamarbete med –2027. förlängde rådet sanktionerna med anledning av kränkningar av de mänskliga rättigheterna i och i fråga om icke-spridning av massförstörelsevapen (avsnitt 20.7.1 och 23.6.3). I förhållande till framgår det av skrivelsen att pandemin även 2021 hindrade ett fysiskt toppmöte men att den höga representanten och utrikesminister genomförde den elfte s.k. strategiska dialogen med fokus på klimatfrågor, mänskliga rättigheter, pandemihanteringen och olika regionala frågor som och . Vid sidan av detta genomfördes också en andra högnivådialog om miljö- och klimatfrågor (avsnitt 23.9.2). Regeringen redogör även för att EU-processen för att ratificera det investeringsavtal som EU och nådde en principöverenskommelse om avbrutits till följd av de motsanktioner som antog efter att EU infört sanktioner med anledning av brott mot de mänskliga rättigheterna i Xinjiang (avsnitt 21.2). I kommittémotionerna 2021/22:3775 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2021/22:3776 av m.fl. (M) yrkande 11 föreslås ett tillkännagivande om att prioritera EU:s östliga partnerskap och grannskapspolitik. I kommittémotion 2021/22:3776 yrkandena 3–5 föreslås även tillkännagivanden om att bör verka för ett starkt europeiskt och transatlantiskt samarbete för att bemöta aggression mot , mot och mot . Vidare föreslås i motionens yrkande 45 ett tillkännagivande om att svenska myndigheter som exempelvis beviljar lån till verksamheter i auktoritära stater som antingen ska göra en säkerhetspolitisk bedömning själva eller inhämta bedömningar från andra myndigheter. m.fl. (M) föreslår även i kommittémotion 2021/22:3777 yrkande 5 ett tillkännagivande om att aktivt bör arbeta för att den politiska oppositionen i ska friges och att den belarusiska regimen ska leva upp till sina internationella åtaganden. I kommittémotion 2021/22:2554 av m.fl. (SD) föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör uttala att den inte erkänner och verka för att få till stånd en blockering av tillträdet till konto för särskilda dragningsrätter för och hans regim genom att frysa medlen. I kommittémotion 2021/22:3246 av m.fl. (C) yrkande 41 föreslås ett tillkännagivande om och . I yrkande 42 föreslår motionärerna ett tillkännagivande om att EU behöver utveckla det östliga partnerskapssamarbetet och suspendera till dess det har hållits nya friare och rättvisare val. Vidare föreslår motionärerna i yrkande 44 ett tillkännagivande om att sanktionerna mot ska breddas till att omfatta systematisk penningtvätt och korruption samt vara träffsäkra och riktas mot dem som är ansvariga för övergreppen. I kommittémotion 2021/22:4471 av m.fl. (V) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att ska arbeta för att EU ska utse en särskild representant för som ska spela en aktiv roll för att konsolidera insatser för fred, stabilitet och rättsstatlighet. Ett förslag på liknande tema framförs av m.fl. (L) i kommittémotion 2021/22:3996 yrkande 26, där motionärerna anser att regeringen bör driva på för att EU ska tillsätta ett särskilt sändebud för . I kommittémotion 2021/22:3883 av m.fl. (KD) yrkande 10 föreslås ett tillkännagivande om östliga partnerskapet, som motionärerna anser behöver stärkas. I yrkande 11 föreslås ett tillkännagivande om att bör stötta det belarusiska koordineringsrådet. Ett likalydande förslag framförs även av m.fl. (KD) i kommittémotion 2020/21:2776 yrkande 12. I kommittémotion 2021/22:3998 av m.fl. (L) yrkande 8 föreslås ett tillkännagivande om att stärka civilsamhället och de demokratiska krafterna i . I kommittémotionerna 2021/22:3775 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2021/22:3776 av m.fl. (M) yrkande 15 föreslås ett tillkännagivande om att EU ska fördjupa sitt samarbete med och med andra internationella aktörer och organisationer. I kommittémotion 2021/22:3777 av m.fl. (M) yrkande 15 föreslås ett tillkännagivande om att aktivt tillsammans med andra länder i EU ska verka för att närma sig i den allians av demokratier som president sagt sig vilja knyta närmare . I kommittémotion 2021/22:2589 av m.fl. (V) yrkande 8 föreslås ett tillkännagivande om att i kontakter med bör verka för att landet ska subventionera förnybara energikällor i stället för fossila bränslen. I kommittémotion 2021/22:2589 av m.fl. (V) yrkande 9 föreslås ett tillkännagivande om att som enskilt land såväl som inom EU och FN bör verka för att minska de sociala och ekonomiska klyftorna i . I yrkande 13 föreslår motionärerna ett tillkännagivande om att som medlem i EU bör agera för att frågor om fackliga rättigheter, ursprungsbefolkningens rättigheter och hållbart nyttjande av naturresurser lyfts inom ramen för den politiska dialogen i EU:s associeringsavtal med länder. Vidare föreslås i yrkande 17 ett tillkännagivande om att som enskilt land såväl som inom EU och FN bör stärka stödet till civilsamhällesorganisationer som är verksamma i . I yrkande 19 föreslås ett tillkännagivande om att bör verka för att EU:s bistånd till ges för att de uppsatta målen ska kunna nås. Avslutningsvis föreslår motionärerna i yrkande 20 ett tillkännagivande om att som enskilt land såväl som inom EU och FN bör verka för att organisationer från det civila samhället ska få möjlighet att vara verksamma i . I kommittémotion 2021/22:2575 av m.fl. (SD) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om skarpa sanktioner mot . I yrkande 2 föreslår motionärerna ett tillkännagivande om en gemensam Kubapolitik med och demokratiska länder i . Vidare föreslår motionärerna i yrkande 3 ett tillkännagivande om att säga upp det politiska dialog- och samarbetsavtalet mellan och (PDCA). Avtalet mellan och är även föremål för ett tillkännagivande som m.fl. (C) föreslår i kommittémotion 2021/22:3246 yrkande 30. Motionärerna anser att bör återta ratificeringen av avtalet till dess det har genomförts en utvärdering av om det har lett till nödvändiga förändringar på . I kommittémotion 2021/22:2589 av m.fl. (V) yrkande 12 föreslås ett tillkännagivande om att tydligt bör fördöma ekonomiska blockad mot och kräva att man omgående upphäver densamma. I kommittémotion 2021/22:3776 av m.fl. (M) yrkande 26 föreslås ett tillkännagivande om att bör värna en samlad europeisk hållning i Rysslandspolitiken och att nuvarande principer för politiken bör ligga fast. I kommittémotion 2021/22:3246 av m.fl. (C) yrkande 24 föreslår motionärerna ett tillkännagivande om att EU bör överväga att rikta sanktioner mot rysk energisektor. Att regeringen ska verka för att EU:s sanktioner mot ska utvidgas till att omfatta energisektorn föreslås även av m.fl. (L) i kommittémotion 2021/22:3998 yrkande 5. I denna motions yrkande 12 föreslås dessutom ett tillkännagivande om att verka för en EU-gemensam utbildningsplattform för diplomater som ska verka i . I kommittémotion 2021/22:2588 av m.fl. (V) yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om att ska verka inom EU för att unionen ska utforma tydliga kriterier vid handel med för att stärka fackliga rättigheter. I motionens yrkande 13 föreslås ett tillkännagivande om att inom EU:s program i bör främja en diversifierande och inkluderande ekonomisk utveckling. Vidare föreslår motionärerna i yrkande 15 ett tillkännagivande om att bör verka för att EU:s stöd till civilsamhällesorganisationer i stärks. Motionärerna föreslår i yrkande 18 även ett tillkännagivande om att inom för bör utöka fokuset på att bromsa miljöförstörande verksamheter. Slutligen föreslås i yrkande 20 ett tillkännagivande om att , som enskilt land såväl som inom EU och FN, bör stödja de länder som hamnar i en beroendeställning till på grund av infrastrukturprojektet and Road Initiative. I kommittémotion 2021/22:3776 av m.fl. (M) yrkande 47 föreslås ett tillkännagivande om att i internationella sammanhang bör agera för att påtala destabiliserande inflytande i regionen. I yrkande 48 föreslår motionärerna ett tillkännagivande om att bör verka för att tillsammans med andra, inte minst inom det europeiska samarbetet, sätta reell press på att avsluta stödet till terrorism. I kommittémotionerna 2021/22:3971 av m.fl. (L) yrkande 13 och 2020/21:3241 av m.fl. (L) yrkande 13 föreslås ett tillkännagivande om att bör bidra till att koordinera den internationella insatsen mot kinesisk maktspridning. I yrkande 17 i respektive motion föreslås ett tillkännagivande om att verka mot det kinesiska informationssamlandet genom deras produkter och artificiell intelligens. EU:s förbindelser med andra länder och organisationer Enligt artikel 8 i ska unionen utveckla särskilda förbindelser med närbelägna länder i syfte att skapa ett område med välstånd och god grannsämja som grundar sig på unionens värderingar och utmärks av nära och fredliga förbindelser som bygger på samarbete. För ändamålet får unionen ingå särskilda avtal med de berörda länderna. Dessa avtal får innebära ömsesidiga rättigheter och skyldigheter samt möjligheten att genomföra åtgärder gemensamt. Vidare framgår av artikel 21 att unionen ska sträva efter att utveckla förbindelser och bygga partnerskap med tredjeländer och regionala eller globala internationella organisationer som delar de principer som legat till grund för unionens tillblivelse, utveckling och utvidgning. Unionen ska främja multilaterala lösningar på gemensamma problem, särskilt inom ramen för FN. Bestämmelser om unionens befogenhet att ingå internationella avtal finns i EUF-fördragets artikel 216 som anger att unionen får ingå avtal med ett eller flera tredjeländer om det är nödvändigt för att inom ramen för unionens politik förverkliga något av de mål som avses i fördragen. Avtal som ingås av unionen ska vara bindande för unionens institutioner och för medlemsstaterna. Vidare framgår av artikel 217 att unionen får ingå avtal med ett eller flera tredjeländer som innebär en associering med ömsesidiga rättigheter och förpliktelser, gemensamt uppträdande och särskilda förfaranden. Avtal förhandlas fram och ingås enligt de bestämmelser som anges i artikel 218 med undantag för vissa särskilda bestämmelser som gäller för handelsavtal och som framgår av fördragets artikel 207. Särskilda representanter och unionens delegationer Med stöd av artikel 33 i får rådet utse en särskild representant med mandat för särskilda politiska frågor. Mandatet ska utövas under ledning av den höga representanten. Beslut om att utse en särskild representant ska enligt fördragets artikel 31.2 fattas med kvalificerad majoritet. Särskilda representanter finns för • dialogen mellan och och för andra regionala frågor som rör västra • Sydkaukasien och krisen i . Av artikel 221 i EUF-fördraget följer att unionens delegationer i tredjeländer och vid internationella organisationer ska representera unionen. Delegationerna lyder under den höga representanten och ska verka i nära samarbete med medlemsstaternas diplomatiska och konsulära beskickningar. Det östliga partnerskapet är en specifik östlig dimension av EU:s grannskapspolitik. Partnerskapet lanserades på svenskt och polskt initiativ 2009 för att stärka de politiska och ekonomiska förbindelserna mellan EU och de sex partnerskapsländerna , , , , och , med det övergripande syftet att skapa ett gemensamt område med demokrati, välstånd och stabilitet. avbröt sitt deltagande i det östliga partnerskapet som en reaktion på de sanktioner som EU infört (se nedan). Den höga representanten och kommissionen presenterade ett gemensamt meddelande om utvecklingen av det östliga partnerskapet efter 2020 ((2020) 7). I meddelandet angavs ökad resiliens som överordnad policyram och ett huvudmål för . Särskilt betonades resiliensen när det gäller hållbara och integrerade ekonomier, ansvarsskyldiga institutioner, rättsstatsprincipen och säkerhet, miljö och klimat, digital omställning samt rättvisa och inkluderande samhällen. Rådet välkomnade meddelandet i slutsatser som godkändes (rådets dokument 7510/1/20). Inriktningen på stärkt resiliens bekräftades vid det sjätte toppmötet inom det östliga partnerskapet som hölls i . I den gemensamma förklaringen från toppmötet framhålls att arbetet med att stärka resiliensen ska inriktas på att stärka rättsstaten, upprätta en effektiv, transparent och ansvarsskyldig offentlig förvaltning på alla förvaltningsnivåer, bekämpa bedrägerier, korruption och ekonomisk brottslighet, bekämpa organiserad brottslighet och stärka säkerheten samt cyberresiliensen, vilket omfattar cyberhot och hybridhot. I förklaringen betonas också att EU:s stöd kommer att följa en villkorlighets- och incitamentsbaserad strategi och att ett villkor för stödet är att överenskomna reformer genomförs (rådets dokument 14964/21). Stöd till och på grund av aggressioner inledde ett oprovocerat och omotiverat anfallskrig mot . fattade och rådet beslut om att tillgängliggöra makroekonomiskt stöd i form av lån till ett belopp av högst för att stödja ekonomiska stabilisering och omfattande reformagenda (beslut (EU) 2022/313). En första överföring av stöd genomfördes och gjordes en avslutande utbetalning. I anslutning till det aviserade kommissionen ett kommande förslag om ytterligare 9 miljarder i makroekonomiskt stöd till . fattade EU beslut om ett stöd till den ukrainska försvarsmakten om genom den europeiska fredsfaciliteten. Stödet omfattar bl.a. militär utrustning för dödligt våld (beslut (Gusp) 2022/338, beslut (Gusp) 2022/339). Genom ändringar av besluten , och har stödet fyrdubblats till . Kommissionen lade i två meddelanden fram en politik för solidaritet med flyktingar och välkomnande av människor som flyr från kriget i (COM(2022) 107 och COM(2020) 131). fastställde rådet att det föreligger en massiv tillströmning till unionen av fördrivna personer som har tvingats lämna till följd av en väpnad konflikt (genomförandebeslut (EU) 2022/382). I och med det aktiverades det s.k. massflyktsdirektivet 2001/55/EG om miniminormer för att ge tillfälligt skydd vid massiv tillströmning av fördrivna personer och om åtgärder för att främja en balans mellan medlemsstaternas insatser för att ta emot dessa personer och bära följderna av detta. För att bistå medlemsstaterna i mottagandet av flyktingar från har EU beslutat att frigöra medel inom EU:s struktur- och investeringsfonder och inom fonderna på det rättsliga och inrikes området, bl.a. asyl-, migrations- och integrationsfonden (förordning (EU) 2022/562, förordning (EU) 2022/585 och förordning (EU) 2022/613). Kommissionen har även föreslagit ytterligare budgetförstärkningar för ändamålet (COM(2022) 262). Vidare har kommissionen uppmanat medlemsstaterna att underlätta erkännandet av yrkeskvalifikationer för att säkerställa att yrkesverksamma med tillfälligt skydd ska få tillträde till arbeten som motsvarar deras kvalifikationsnivå (rekommendation (EU) 2022/554). Rådet har också antagit en rekommendation om att fördrivna personer från ska erbjudas samma villkor när de växlar hryvniasedlar till värdmedlemsstatens valuta oavsett vilken medlemsstat de befinner sig i (EUT 2022/C 166/01). För att underlätta handeln har rådet gett kommissionen mandat att förhandla om tillfälliga avtal med och om vägtransporter i syfte att underlätta export och import av varor (rådets dokument 8467/22 och 8468/22). EU har även beslutat att tillfälligt upphäva tullar och andra handelspolitiska skyddsinstrument för varor i förhållande till (förordning (EU) 2022/870). Vidare har kommissionen presenterat en handlingsplan för att underlätta export av spannmål och andra jordbruksprodukter genom att införa alternativa optimerade logistikkedjor i s.k. solidaritetsfiler (COM(2022) 217). EU:s rådgivande uppdrag för reform av den civila säkerhetssektorn i (EUAM ) har fått tillfälliga uppgifter att underlätta flödet av flyktingar från till angränsande medlemsstater och införseln av humanitärt bistånd till . EUAM har också fått i uppdrag att ge stöd till ukrainska myndigheter i utredningen och lagföringen av krigsförbrytelser (beslut (Gusp) 2022/638). EU har även gett Eurojust ett uppdrag att bevara, analysera och lagra bevis på folkmord, brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser (förordning (EU) 2022/838). är det land som har tagit emot flest flyktingar från i förhållande till sin befolkningsstorlek. Till stöd för förmåga att hantera situationen har EU beslutat om budgetstöd inom ramen för instrumentet i världen och genom ytterligare makroekonomiskt stöd om sammanlagt . Därutöver tillhandahåller EU humanitärt stöd och insatser inom civilskyddsmekanismen till såväl som . Operativt stöd tillhandahålls genom Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån (Frontex) och EU:s gränsförvaltningsmission (EUBAM). Ett långsiktigt stöd för återhämtning och resiliens tillhandahålls genom investeringsplanen för det östliga partnerskapet (SWD(2021) 186, kommissionens pressmeddelande IP/22/2272, beslut (EU) 2022/563). EU har haft sanktioner mot . Sanktionsregimen omfattade inledningsvis förbud mot att sälja vapen och annan utrustning som kan användas för internt förtryck samt inreseförbud, frysning av tillgångar och förbud mot att tillgängliggöra medel för listade personer och enheter i . Till följd av lättnader i den belarusiska regimens förtryck skalades sanktionerna ned 2016. Efter det fuskpräglade presidentvalet i och den belarusiska regimens förnyade förtryck av och våld mot civilbefolkningen har EU successivt utökat sanktionslistorna. Till följd av de belarusiska myndigheternas tvångslandning av ett Ryanairflyg i införde EU ett flygförbud för belarusiska lufttrafikföretag (beslut (Gusp) 2021/908) och beslut fattades om ytterligare sanktionslistningar. Vidare skärptes restriktionerna i fråga om export för produkter med dubbla användningsområden och för utrustning, teknik och mjukvara för övervakning eller avlyssning av internet och telekommunikationer.