bet · H901SkU28 · 2022-06-02 00:00:00 — Stärkt kontroll och kvalitet i folkbokföringen Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag om ändringar i folkbok–föringslagen som syftar till att stärka kvaliteten i folkbokföringen. Förslagen innebär att ska få utökade möjligheter att göra kontrollbesök. Det föreslås att under vissa förutsättningar ska kunna besluta att personen i stället ska folkbokföras i den kommun där han eller hon tidigare var folkbokförd men inte på en viss fastighet, till dess att något annat har beslutats. Vidare föreslås att möjligheten att bli folkbokförd utan känd hemvist slopas. I propositionen föreslås också några åtgärder för att stärka identitetskontrollen. När en person t.ex. anmäler flytt till och ska bli folkbokförd ska han eller hon inställa sig personligen hos för identitetskontroll. Vid identitetskontrollen ska pass, identitetskort eller en motsvarande handling överlämnas för kontroll. Den som har ett uppehållstillståndskort ska på begäran överlämna detta. ges möjlighet att kontrollera biometriska uppgifter som finns lagrade i de handlingar som ska överlämnas vid kontrollen. Den som är föremål för identitetskontroll ska vara skyldig att på begäran låta ta fingeravtryck och en ansiktsbild. De nya bestämmelserna om användning av biometriska data och bemyndigandet att meddela föreskrifter om undantag från skyldigheten att låta ta fingeravtryck och ansiktsbild ska träda i kraft . Övriga lagförslag ska träda i kraft . Vidare föreslår utskottet fyra tillkännagivanden till regeringen. Enligt utskottet bör regeringen ta initiativ till och återkomma till med förslag i enlighet vad utskottet anger om samordningsnummer, förbättringar av folkbokföringslagstiftningen, personlig inställelse och folkbokföringsbrott (punkterna 4, 5, 6 och 7 i betänkandet). Utskottets förslag grundas på ett flertal motioner. Utskottet anser att bör avslå övriga motionsyrkanden. I betänkandet finns tio reservationer (S, M, SD, C, V, KD, L, MP). I fyra reservationer (S, C, V, MP) föreslås att inte ska göra något tillkännagivande till regeringen. Proposition 2021/22:217 Stärkt kontroll och kvalitet i folkbokföringen. Cirka 30 yrkanden i följdmotioner. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Stärkt kontroll och kvalitet i folkbokföringen Lagring av biometriska data Undantag från krav på att lämna biometriska uppgifter ska regleras i lag 1.Stärkt kontroll och kvalitet i folkbokföringen, punkt 1 (V) 2.Lagring av biometriska data, punkt 2 (M, SD, KD) 3.Undantag från krav på att lämna biometriska uppgifter ska regleras i lag, punkt 3 (KD, L) 4.Samordningsnummer m.m., punkt 4 (S, V, MP) 5.Förbättringar av folkbokföringslagstiftningen, punkt 5 (S, V, MP) 6.Personlig inställelse, punkt 6 (S, C, V, MP) 7.Folkbokföringsbrott m.m., punkt 7 (S, MP) 8.Övriga folkbokföringsfrågor, punkt 8 (SD) 9.Övriga folkbokföringsfrågor, punkt 8 (KD) 10.Övriga folkbokföringsfrågor, punkt 8 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Stärkt kontroll och kvalitet i folkbokföringen antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i folkbokföringslagen (1991:481). 2. lag om ändring i lagen (2001:182) om behandling av personupp-gifter i folkbokföringsverksamhet. Därmed bifaller proposition 2021/22:217 punkterna 1 och 2 samt avslår motion 2021/22:4668 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2. Reservation 1 (V) Lagring av biometriska data 2021/22:4672 av m.fl. (KD) yrkande 1, 2021/22:4678 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2021/22:4683 av m.fl. (M). Reservation 2 (M, SD, KD) Undantag från krav på att lämna biometriska uppgifter ska regleras i lag 2021/22:4672 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2021/22:4680 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkande 2. Reservation 3 (KD, L) ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör återkomma med förslag på förändringar och förbättringar avseende lagstiftningen rörande samordningsnummer och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4673 av m.fl. (C) yrkande 1 och 2021/22:4680 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkande 1. Reservation 4 (S, V, MP) ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör utreda och återkomma med lagförslag som ytterligare skärper och förbättrar folkbokföringslagstiftningen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4672 av m.fl. (KD) yrkande 6, 2021/22:4678 av m.fl. (SD) yrkande 9 och 2021/22:4680 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkande 3. Reservation 5 (S, V, MP) ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen ska utreda ett utökat krav på personlig inställelse i vissa fall och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4678 av m.fl. (SD) yrkande 7. Reservation 6 (S, C, V, MP) ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen ska återkomma med förslag på förändringar i fråga om folkbokföringsbrott som är effektiva men också ändamålsenliga och tillkännager det för regeringen. 2021/22:4668 av m.fl. (V) yrkande 3, 2021/22:4672 av m.fl. (KD) yrkande 3, 2021/22:4673 av m.fl. (C) yrkande 2 och 2021/22:4678 av m.fl. (SD) yrkandena 2, 5 och 6. Reservation 7 (S, MP) 2021/22:4672 av m.fl. (KD) yrkandena 4 och 5, 2021/22:4678 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 3 och 8 samt 2021/22:4680 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkande 4. Reservation 8 (SD) Reservation 9 (KD) Reservation 10 (L) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), Per Åsling (C), (M), (M), (V), (SD), (S), (KD), Gulan Avci (L), (SD), (MP), (M), (M), (SD), (S) och (S). Ärendet och dess beredning I ärendet behandlar utskottet proposition 2021/22:217 Stärkt kontroll och kvalitet i folkbokföringen. Regeringens förslag till riksdagsbeslut framgår av bilaga 1. Regeringens lagförslag redovisas i bilaga 2. Med folkbokföring avses fastställande av en persons bosättning samt registrering av uppgifter om identitet, familj och andra förhållanden som får förekomma i folkbokföringsdatabasen (1 § folkbokföringslagen [1991:481] och lagen [2001:182] om behandling av personuppgifter i folkbokföringsverksamhet). En mängd uppgifter kan registreras i folkbokföringsdatabasen i samband med ett folkbokföringsärende, exempelvis personnummer, namn, födelsetid, medborgarskap, adress, folkbokförings–fastighet, lägenhetsnummer, folkbokföringsort och civilstånd. Uppgifterna i folkbokföringen ska spegla befolkningens bosättning, identitet och familjerättsliga förhållanden så att olika samhällsfunktioner får ett korrekt underlag för beslut och åtgärder (2 § andra stycket förordningen [2017:154] med instruktion för ). Folkbokföringsdatabasen används i folkbokföringsverksamhet för att tillhandahålla information som behövs för bl.a. samordnad behandling, kontroll och analys av identifieringsuppgifter för fysiska personer och av andra folkbokföringsuppgifter samt handläggning av folkbokförings–ärenden (1 kap. 4 § och 2 kap. 1 § lagen om behandling av personuppgifter i folkbokföringsverksamhet). För att bli folkbokförd i krävs att personen anses vara bosatt i landet i folkbokföringslagens mening. För varje folkbokförd person fastställs ett personnummer som identitetsbeteckning. En person som inte är eller har varit folkbokförd får i stället tilldelas ett samordningsnummer som identitets–beteckning. Propositionen innehåller förslag som syftar till att stärka kvaliteten i folkbokföringen. Det föreslås att ska få utökade möjligheter att göra kontrollbesök. För att komma till rätta med problemet att någon felaktigt är folkbokförd på en fastighet eller i en lägenhet som någon annan är folkbokförd på, äger eller hyr, föreslås att under vissa förutsättningar ska kunna besluta att personen i stället ska folkbokföras i den kommun där han eller hon tidigare var folkbokförd, men inte på en viss fastighet, till dess att något annat har beslutats. Vidare föreslås att möjligheten att bli folkbokförd utan känd hemvist slopas. I propositionen föreslås också några åtgärder för att stärka identitetskontrollen. För att stärka kontrollen när en person t.ex. anmäler flytt till föreslås att den som lämnar en sådan anmälan ska inställa sig personligen hos för identitetskontroll. Vid identitetskontrollen ska den som har ett pass, identitetskort eller en motsvarande handling på begäran överlämna handlingen för kontroll. Den som har ett uppehållstillståndskort ska på begäran överlämna detta. För att ytterligare stärka identitetskontrollen i samband med bl.a. inflyttning lämnas förslag som innebär att ges möjlighet att kontrollera biometriska uppgifter som finns lagrade i de handlingar som ska överlämnas vid kontrollen. Den som är föremål för identitetskontroll ska vara skyldig att på begäran låta ta fingeravtryck och en ansiktsbild. Lagändringarna föreslås träda i kraft respektive . Betänkandet är disponerat så att utskottet inleder med att behandla regeringens lagförslag och motionsyrkanden där det yrkas att ska avslå regeringens proposition i delar och några andra motioner som nära anknyter till förslagen i propositionen. Därefter behandlas övriga motionsyrkanden under olika rubriker som samtliga innehåller förslag på tillkännagivanden till regeringen i frågor som anknyter till frågor om folkbokföring. Stärkt kontroll och kvalitet i folkbokföringen Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag om stärkt kontroll och kvalitet i folkbokföringen och avslår motionsyrkandena. Jämför reservation 1 (V). Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att bl.a. föreslå åtgärder som förbättrar förutsättningarna för att fastställandet av en persons bosättning är korrekt och att rätt personuppgifter registreras i folkbokföringsdatabasen om dem som är folkbokförda (dir. 2019:54). Utredningen, som tog namnet Utredningen om folkbokföring och samordningsnummer, överlämnade betänkandet Om folkbok–föring, samordningsnummer och identitetsnummer (SOU 2021:57). Betänkandet har remissbehandlats. Remissyttrandena finns tillgängliga i (Fi2021/02516). I det nu aktuella lagstiftningsärendet behandlas de flesta av utredningens förslag om folkbokföring. Utredningens förslag om samordningsnummer och identitetsnummer liksom förslagen om dataanalyser och urval bereds vidare inom . Utöver att fastställa en persons bosättning innefattar folkbokföring enligt 1 § folkbokföringslagen (1991:481) registrering av uppgifter om identitet, familj och andra förhållanden som får förekomma i folkbokföringsdatabasen. När dessa uppgifter har registrerats i folkbokföringsdatabasen aviseras de på olika sätt ut i samhället. En person som saknar känd hemvist ska folkbokföras under rubriken utan känd hemvist (4 § folkbokföringsförordningen [1991:749]). Av 21 § folkbokföringslagen framgår bl.a. att den som oavbrutet saknat känd hemvist ska avregistreras från folkbokföringen som försvunnen. En person som är avregistrerad från folkbokföringen som försvunnen ska åter folkbokföras om personens rätta vistelseort i blir känd. Enligt 23 § folkbokföringslagen ska en anmälan eller ansökan göras skriftligen om inte annat anges i lagen. Om det finns särskilda skäl får enligt samma bestämmelse begära att en anmälan, ansökan eller uppgift ska lämnas vid personlig inställelse. får enligt 31 § folkbokföringslagen besluta att förelägga en person att göra en anmälan som han eller hon kan antas vara skyldig att göra enligt lagen eller att skriftligen eller muntligen lämna de uppgifter som behövs för att bedöma personens folkbokföring. får även i annat fall besluta att förelägga en person att lämna sådana uppgifter som behövs för kontroll av bosättningen eller för kontroll och komplettering av övriga uppgifter om en folkbokförd person som får registreras i folkbokföringsdatabasen. Av föreläggandet ska det framgå vilka uppgifter som ska lämnas. Föreläggandet får enligt 37 § folkbokföringslagen förenas med vite. När det är nödvändigt för att kunna bedöma frågan om folkbokföring får besluta om kontrollbesök för att kontrollera en persons bosättning. Kontrollbesöket får bara genomföras där den enskilde är folkbokförd, har uppgett sig vara bosatt eller där det annars finns anledning att anta att han eller hon är bosatt. Vid kontrollbesöket får begära att den person som besöket avser lämnar uppgift om sin identitet. behöver inte före besöket underrätta den person som ska kontrolleras om beslutet att göra ett kontrollbesök. Kontrollbesöket ska genomföras på ett sådant sätt att det innebär ett så litet intrång som möjligt för den enskilde (32 a och 32 b §§ folkbokföringslagen). Enligt 2 kap. 6 § första stycket regeringsformen är var och en gentemot det allmänna skyddad mot påtvingat kroppsligt ingrepp. Ett skydd mot integritetsintrång av olika slag följer även av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (), och lag eller annan föreskrift får inte meddelas i strid med åtaganden på grund av (2 kap. 19 § regeringsformen). Biometriska uppgifter är enligt artikel 4.14 i dataskydds–förordningen personuppgifter som erhållits genom en särskild teknisk behandling som rör en fysisk persons fysiska, fysiologiska eller beteende–mässiga kännetecken och som möjliggör eller bekräftar identifieringen av denna person, såsom ansiktsbilder eller fingeravtrycksuppgifter. Biometriska uppgifter för att entydigt identifiera en fysisk person räknas som sådana känsliga uppgifter som omfattas av artikel 9.1 i dataskyddsförordningen. Huvudregeln enligt artikel 9.1 är att känsliga personuppgifter inte får behandlas. I artikel 9.2 finns ett flertal undantag från huvudregeln. Föreläggande att visa upp handlingar Den nuvarande föreläggandebefogenhet behöver utvidgas och förtydligas. En utökad befogenhet ska omfatta skyldighet för enskilda att lämna de uppgifter eller visa upp de handlingar som behövs för att fullgöra anmälningsskyldigheten enligt folkbokföringslagen. Utvidgningen ska även omfatta de uppgifter och handlingar som behövs för kontroll eller komplettering i övrigt, såväl av bosättning som av övriga uppgifter som får förekomma i folkbokföringsdatabasen. Vilka handlingar ska kunna förelägga enskilda att visa upp behöver anpassas utifrån vad ärendet rör. Det bör vara upp till att avgöra hur myndigheten på bästa sätt ska få in korrekta och kompletta uppgifter. Utökade befogenheter att göra kontrollbesök som gått sedan bestämmelserna om kontrollbesök infördes har i sin tillämpning av dessa funnit att de inte ger ett tillräckligt effektivt verktyg för att upprätthålla en korrekt folkbokföringsdatabas. Av utredningens betänkande framgår att bedömer att detta främst beror på att besök kan göras endast i ett bosättningsärende om en viss individ och först sedan andra utredningsåtgärder är uttömda. Även möjligheterna att begära att en person identifierar sig och att gå in i en bostad för att göra en bedömning av bosättningen behöver enligt utökas. Mot denna bakgrund anser regeringen att vissa justeringar i bestämmelserna om kontrollbesök är motiverade. Regeringen föreslår därför att ska kunna inleda en bosättningsutredning med att göra ett kontrollbesök, om det i det enskilda fallet behövs. Förslaget innebär en reglering som ger utrymme för att besluta om kontrollbesök på en fastighet eller i en lägenhet för att inhämta uppgifter om vilka som kan anses bosatta där. Till skillnad från de kontrollbesök som har möjlighet att göra kommer den nya befogenheten att innebära att besök kan genomföras utan att en enskilds bosättning är föremål för utredning. Bosättningsutredningar av enskilda kan i stället komma att initieras utifrån vad som framkommit vid ett sådant besök. Befogenhet att begära identifiering får vid kontrollbesöket begära att den person som besöket avser lämnar uppgift om sin identitet. Vägrar den enskilde att legitimera sig är förhindrat att vidta ytterligare åtgärder för att få honom eller henne att legitimera sig och kan inte heller kräva att övriga i bostaden legitimerar sig. Vid ett kontrollbesök som inte är kopplat till en enskild individ kan ett flertal personer påträffas. Eftersom syftet med besöket är att klarlägga vilka som kan anses bosatta på platsen ska kunna begära att de personer som befinner sig på fastigheten eller i lägenheten lämnar uppgift om sin identitet. Detsamma ska gälla för kontrollbesök som får göras för att kontrollera en persons bosättning. Förslaget innebär dock inte någon förändring i fråga om att de närvarande personerna inte har någon skyldighet att legitimera sig. Inte heller kommer med detta förslag att mot den kontrollerades eller övriga personers vilja kunna söka igenom fastigheten eller lägenheten för att få klarhet i vem som bor där. Någon sanktion är här inte kopplad till en vägran att legitimera sig. Om en person inte medverkar vid ett kontrollbesök kan det dock exempelvis ge en indikation på att bosättningen behöver utredas vidare. Felaktigt folkbokförda på någon annans fastighet eller lägenhet ska tillfälligt kunna folkbokföras i en kommun. Regeringen föreslår att om en person sannolikt är felaktigt folkbokförd på en fastighet eller lägenhet och detta leder till besvär för någon annan som är folkbokförd på samma fastighet eller lägenhet eller som äger eller hyr fastigheten eller lägenheten, får personen i stället folkbokföras i den kommun, men inte fastighet eller lägenhet, där han eller hon senast var folkbokförd, till dess att något annat har beslutats. Om personen inte har varit folkbokförd i någon annan kommun får han eller hon folkbokföras i den aktuella kommunen. Att enligt detta förslag bli folkbokförd i kommunen innebär ett förhållande som bör bestå kortast möjliga tid. bosättningsutredning bör därför bedrivas skyndsamt. Någon särskild bestämmelse om detta behöver inte införas. Möjligheten att bli folkbokförd utan känd hemvist avskaffas Det finns begränsade möjligheter att med hjälp av ytterligare befogenheter för komma åt ett ökande problem med bristande medverkan i bosättningsutredningar. Avregistrering är också det enda effektiva sättet att bemöta det påtalade problemet med att den enskilde visserligen dyker upp men inte vill ange var han eller hon är bosatt och därför enbart får ytterligare en tvåårsfrist genom att under bli folkbokförd utan känd hemvist. Regeringen gör bedömningen att möjligheten att vara folkbokförd utan känd hemvist innan avregistrering kan ske inte fyller någon funktion och föreslår därför att den avskaffas. En person som i en bosättningsutredning inte kan knytas till en fastighet eller kommun och inte heller är utflyttad ska därmed avregistreras från folkbokföringen som försvunnen. Genom att möjligheten att bli folkbokförd utan känd hemvist helt avskaffas skulle en person som visserligen kan antas befinna sig i men inte kan knytas till en fastighet eller kommun kunna avregistreras från folkbokföringen av utan att invänta att har passerat. En person som avregistrerats kan enkelt bli folkbokförd igen genom att inställa sig vid ett servicekontor. Den möjlighet som 13 § folkbokföringslagen ger att endast vara folkbok–förd i kommunen är förbehållen den som faktiskt är bostadslös. Som ett led i prövningen av om en person ska folkbokföras efter att ha anmält flytt till utförs en identitetskontroll och inom folkbokföringsärenden anses uppgifter om en persons födelsetid och medborgarskap omfattas av en persons identitet. Regeringen föreslår att den praxis som gäller för anmälan om inflyttning bör regleras genom ett tillägg i 28 § folkbokförings–lagen där dessa uppgifter uttryckligen ska anges. Förslaget att medborgarskap och födelsetid ska anges i en anmälan om inflyttning från utlandet innebär inte någon skillnad jämfört med vad som gäller vid prövningen av en persons folkbokföring. Regeringen anser att personlig inställelse bör gälla som huvudregel för alla som anmäler flytt till , oberoende av medborgarskap och tidigare bosättningsland. Regeringen föreslår därför att en person som anmäler inflyttning från utlandet ska inställa sig personligen hos för identitetskontroll. Detsamma ska gälla den som är avregistrerad från folkbokföringen som försvunnen och åter ska folkbokföras. ska kunna avstå från kravet på personlig inställelse om det finns särskilda skäl för det. Kravet på att anmälaren ska inställa sig personligen för identitetskontroll bör emellertid inte gälla för barn som ska folkbokföras här i landet enligt 2 a § eller 3 § tredje stycket folkbokföringslagen (26 § andra stycket). Eftersom det kan uppstå situationer där kravet på personlig inställelse av olika anledningar inte kan infrias eller är obehövligt, bör det finnas möjlighet för att undanta personer från kravet. Undantag bör komma i fråga endast om det finns särskilda skäl för det. Särskilda skäl för att avstå från kravet på personlig inställelse kan det t.ex. vara fråga om när en inflyttande person har kunnat identifieras på annat tillförlitligt sätt. Skyldighet att överlämna handlingar för kontroll En person som inställer sig hos för identitetskontroll med anledning av en anmälan om flytt till eller för att åter folkbokföras efter att ha varit avregistrerad som försvunnen ska på begäran vara skyldig att överlämna pass, identitetskort eller motsvarande handling för kontroll. Den som har beviljats uppehållstillstånd i ska på begäran överlämna sitt uppehållstillståndskort för kontroll. Det förekommer att personer som har folkbokförts i i efterhand vill ändra de uppgifter som registrerats om deras identitet. Det finns inga bestämmelser i folkbokföringslagen om förutsättningarna för att få ändra uppgifter om identitet. Om en person som redan är folkbokförd begär ändring av en registrerad uppgift om sin identitet, ska ha möjlighet att kräva att han eller hon ska inställa sig personligen hos myndigheten och överlämna pass, identitetskort eller motsvarande handling samt uppehållstillståndskort för kontroll. I linje med principen om fri bevisprövning bör bedömningen av om en person har styrkt sin identitet göras mot bakgrund av samtliga omständigheter i ärendet. Bestämmelsen bör därför utformas som en möjlighet för att begära att handlingarna överlämnas om ser behov av det. Eftersom de föreslagna bestämmelserna innebär relativt ingripande skyldigheter för den enskilde bör de framgå direkt av folkbokföringslagen, och regeringen föreslår därför att sådana bestämmelser införs. Användning av biometriska uppgifter Uppgifterna i folkbokföringen ligger till grund för en rad rättigheter och skyldigheter för den enskilde i förhållande både till samhället och till andra enskilda. Det är därför angeläget att uppgifterna stämmer överens med verkliga förhållanden. Samhällsutvecklingen har medfört stora utmaningar med att upprätthålla en hög registerkvalitet i folkbokföringen. Det är därför nödvändigt att det finns goda förutsättningar för att korrekta personuppgifter registreras i folkbokföringen. Kontroll av biometriska uppgifter kan enligt regeringens bedömning utgöra ett effektivt verktyg för i dess arbete för att minska felen i folkbokföringsdatabasen. Detta kan i sig förväntas leda till att uppgifterna i folkbokföringen bättre speglar befolkningens bosättning, identitet och familjerättsliga förhållanden, så att olika samhällsfunktioner får ett korrekt underlag för beslut och åtgärder samt motverka att vissa felaktiga uppgifter över huvud taget registreras i folkbokföringsdatabasen. Regeringen föreslår därför att det nu införs bestämmelser om användning av biometriska uppgifter i folkbokföringslagen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska kunna meddela föreskrifter om undantag från skyldigheten att låta ta fingeravtryck och ansiktsbild. Kontroll av biometriska uppgifter Kontroll av biometriska uppgifter innebär ett intrång i den personliga integriteten för den enskilde. Det är därför viktigt att sådana kontroller endast utförs när det finns ett starkt behov av det. En identitetskontroll där biometriska uppgifter kontrolleras ska kunna göras vid personlig inställelse för personer som flyttat in från utlandet och som med anledning av det ska lämna en anmälan till . Detsamma ska gälla för en person som är avregistrerad från folkbokföringen som försvunnen och åter ska folkbokföras.