bet · H901FiU30 · 2022-06-10 00:00:00 — Årsredovisning för staten 2021 Utskottet föreslår att lägger regeringens skrivelse och redogörelse till handlingarna. Utskottet har tagit del av årsredovisningen för staten 2021 och granskning av årsredovisningen för staten. Årsredovisningen för staten ger en möjlighet att följa upp och kontrollera de beslut som fattat om statens budget och är ett viktigt komplement till budgetpropositionen. Utskottet anser att regeringen i årsredovisningen för staten 2021 har förklarat de väsentliga skillnaderna mellan budgeterade belopp och utfallet. Skrivelse 2021/22:101 Årsredovisning för staten 2021. Redogörelse /22:RR4 redogörelse för granskningen av Årsredovisning för staten 2021. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Årsredovisning för staten 2021 Bilaga Förteckning över behandlade förslag Skrivelse 2021/22:101 Tabell 1 Den offentliga sektorns finansiella sparande Tabell 2 Finansiellt sparande i den offentliga sektorn Tabell 3 Budgeteringsmarginalens användning Tabell 4 Utfallet för statens budget 2021 Tabell 5 Utgifter som skiljer sig mer än jämfört med statens budget 2021 Tabell 6 Förklarande faktorer till skillnader mellan budgeten och utfallet Utskottets förslag till riksdagsbeslut Årsredovisning för staten 2021 lägger skrivelse 2021/22:101 och redogörelse /22:RR4 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (S), (C), (V), (M), (SD), (KD), (S), (L), (SD), (MP), (M), (S) och (SD). Ärendet och dess beredning Regeringen ska efter budgetåret lämna en årsredovisning för staten. Detta regleras i 10 kap. 5 § budgetlagen (2011:203) och i 6 § samma lag finns bestämmelser om vad årsredovisningen för staten ska innehålla. Skrivelsen Årsredovisning för staten 2021 (skr. 2021/22:101) överlämnades till . ska enligt 3 § lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet granska årsredovisningen för staten. överlämnades redogörelsen om granskning av Årsredovisning för staten 2021 till (redog. 2021/22:RR4). Inga motioner har väckts med anledning av skrivelsen eller redogörelsen. En förteckning över behandlade förslag finns i bilaga 1. Samtliga utskott har getts tillfälle att yttra sig. Inget utskott har valt att göra det. I skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse för det ekonomiska utfallet för staten 2021. Redovisningen omfattar följande delar: • uppföljning av de budgetpolitiska målen • utfallet för statens budget • resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys • utvecklingen av statsskulden • redovisning och riskanalys av statliga garantier och utlåning • nationellt intygande samt avgifter och bidrag från EU. I skrivelsen redovisar regeringen också vilka myndigheter som i revisionen av årsredovisningarna fått en modifierad revisionsberättelse från och skälen för detta. Regeringen redovisar också granskningsrapporter från effektivitetsrevisionen tillsammans med de åtgärder regeringen vidtagit med anledning av dessa. Årsredovisning för staten 2021 Utskottets förslag i korthet lägger skrivelsen och redogörelsen till handlingarna. Enligt regeringen har årsredovisningen för staten 2021 upprättats i enlighet med bestämmelserna i budgetlagen (2011:203) och enligt god redovisningssed. Regeringen bedömer att årsredovisningen i allt väsentligt ger en rättvisande bild av det ekonomiska resultatet och ställningen samt förvaltningen av statens tillgångar. Uppföljning av de budgetpolitiska målen Uppföljningen av de budgetpolitiska målen i årsredovisningen för staten omfattar dels uppföljningen av målet för den offentliga sektorns finansiella sparande (överskottsmålet), dels uppföljningen av utgiftstaket för staten. Den offentliga sektorns finansiella sparande Den offentliga sektorns finansiella sparande uppgick till –2021 eller –0,av BNP, se tabell 1 nedan. I förhållande till 2020 förstärktes det finansiella sparandet med av BNP. Jämfört med prognosen i budgetpropositionen blev det finansiella sparandet starkare än beräknat. Enligt regeringen förklaras förstärkningen uteslutande av den starka återhämtningen i ekonomin , som innebar att den offentliga sektorns inkomster växte oväntat snabbt. Samtliga skattebaser utvecklades betydligt starkare jämfört med prognosen i budgetpropositionen. Utgifterna utvecklades netto i linje med prognosen. Brutto uppvisar staten högre utgifter än beräknat, medan kommunsektorns utgifter blev lägre. Att statens utgifter ökade mer än ursprungligen beräknat beror enligt regeringen på de åtgärder som vidtagits för att bemöta pandemins effekter på den ekonomiska tillväxten. Lägre efterfrågan på kommunsektorns välfärdstjänster och kapacitetsbegränsningar i kommuner och regioner innebär att utbetalda statsbidrag inte har använts fullt ut. Tabell 1 Den offentliga sektorns finansiella sparande Miljarder kronor om inget annat anges Utfall–BP 2021 –3,5 –0,2 –2,7 Källa: Skr. 2021/22:101 Årsredovisning för staten 2021. För att i efterhand utvärdera om målet för den finansiella sektorns finansiella sparande, dvs. överskottsmålet, uppnåtts och för att upptäcka systematiska avvikelser använder regeringen ett bakåtblickande åttaårigt genomsnitt av det faktiska finansiella sparandet, se tabell 2 nedan. Regeringen bedömer att både det strukturella sparandet 2021 och det bakåtblickande genomsnittet av det finansiella sparandet –2021 ligger under målnivån. För att mildra lågkonjunkturen och för att begränsa smittspridningen av sjukdomen covid-19 bedrev regeringen och 2021 en expansiv finanspolitik. Regeringen bedömer att det föreligger en avvikelse från överskottsmålet men att denna avvikelse är motiverad av stabiliseringspolitiska skäl. Tabell 2 Finansiellt sparande i den offentliga sektorn Procent av BNP om inget annat anges –1,5 –2,7 –0,2 –0,4 –0,5 –0,3 –0,1 –0,2 –0,1 –0,6 –0,3 –0,9 –0,2 1Procent av potentiell BNP. Källa: Skr. 2021/22:101 Årsredovisning för staten 2021. Utgiftstakets ursprungliga nivå fastställdes till . Därefter har utgiftstakets nivå höjts med av finanspolitiskt motiverade skäl och med till följd av tekniska justeringar. Enligt utfallet för statens budget uppgick de utgifter som omfattas av utgiftstaket till , dvs. lägre än det fastställda taket. Budgeteringsmarginalen uppgick därmed till av de takbegränsade utgifterna . Av tabell 3 nedan framgår hur budgeteringsmarginalen har använts sedan utgiftstakets nivå fastställdes . Av tabellen framgår bl.a. att regeringen har föreslagit och har beslutat om nya reformer för sedan utgiftstaket fastställdes. Regeringen konstaterar att till en betydande del består dessa av ändringar i statens budget som en följd av covid-19-pandemin. Tabell 3 Budgeteringsmarginalens användning Budgeteringsmarginalens nivå när utgiftstakets nivå fastställdes1 –229,1 Reviderad pris- och löneomräkning –2,6 –2,8 Övrigt (inkl. förändringar av anslagsbehållningar) Finanspolitiskt motiverad ändring av utgiftstakets nivå Finanspolitiskt motiverad ändring av utgiftstakets nivå Total förändring av budgeteringsmarginalen 2018/19:FiU1, rskr. 2018/19:62. Källa: Skr. 2021/22:101 Årsredovisning för staten 2021. Utfallet för statens budget 2021 I årsredovisningen för staten redovisas utfallet för statens budget och övriga finansiella befogenheter som regeringen fått av . Saldot i statens budget 2021 Med statens budget menas den budgeten som beslutat (bet. 2020/21:FiU10). fattade vid elva tillfällen beslut om ändringar i statens budget. I bilaga 3 till skrivelsen specificeras samtliga ändringsbudgetar som påverkar anslagen i statens budget. Saldot i statens budget blev 2021, se tabell 4 nedan. Statens lånebehov minskade därmed med motsvarande belopp. I budgeten beräknades saldot till –och saldot blev därmed högre än beräknat. Inkomsterna blev högre, vilket enligt regeringen beror på att ekonomin återhämtat sig i en snabbare takt än beräknat. Utgifterna blev lägre än beräknat i den ursprungligen beslutade budgeten. anvisade totalt i ändringsbudgetar . Utfallet för utgifterna blev (16,) lägre än vad som totalt anvisades. Enligt regeringen påverkades utfallet i hög grad av åtgärder med anledning av covid-19-pandemin. Tabell 4 Utfallet för statens budget 2021 Utfall–statens budget Utgiftsområden exkl. statsskuldsräntor m.m. Källa: Skr. 2021/22:101 Årsredovisning för staten 2021. Som framgår av tabell 5 blev utfallet för utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg högre än vad som anvisades i statens budget. Ytterligare medel anvisades främst till följd av pandemin. Det var framför allt riktade statsbidrag till kommuner och regioner som ökade. Utfallet för utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning blev högre än vad som ursprungligen anvisades. Det var i huvudsak ersättning för höga sjuklönekostnader som blev högre och ytterligare medel anvisades bl.a. med anledning av detta. Inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv blev utfallet lägre än vad som ursprungligen anvisades. Det var bl.a. utgifterna för arbetslöshetsersättning som blev lägre än beräknat. Utfallet för utgiftsområde 24 Näringsliv blev högre än vad som anvisades i den ursprungliga budgeten . Utfallet blev dock lägre än vad som totalt anvisades. Det anvisades ytterligare medel bl.a. för omställningsstöd och stöd vid korttidsarbete. Att utfallet blev lägre beror enligt regeringen på att företag inte ansökte om stöd i den omfattning som beräknades i ändringsbudget. Inom utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen blev utfallet högre än vad som ursprungligen anvisades. Det beror på att EU fattade beslut om flera ändringsbudgetar, främst på grund av pandemin som medfört ekonomiska konsekvenser för EU. Tabell 5 Utgifter som skiljer sig mer än jämfört med statens budget 2021 Utfall–statens budget Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Ekonomisk trygghet för familjer och barn Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Kultur, medier, trossamfund och fritid Areella näringar, landsbygd och livsmedel Avgifter till Europeiska unionen Summa utgifter m.m. i statens budget Källa: Skr. 2021/22:101 Årsredovisning för staten 2021. Av regeringens analys av hur utgifterna utvecklades jämfört med den budget som ursprungligen beslutade om framgår att beslut om högre anslagsnivåer medförde att utgifterna blev högre, se tabell 6 nedan. Tabell 6 Förklarande faktorer till skillnader mellan budgeten och utfallet Utgiftsområden, exkl. räntor –8,4 –11,1 –31,5 –1,4 –1,4 –0,1 –116,5 –116,5 –59,8 –8,4 –12,5 –148,1 1Riksgäldskontorets nettoutlåning och den kassamässiga korrigeringen. Källa: Skr. 2021/22:101 Årsredovisning för staten 2021. Ändrade volymer i transfereringssystemen medförde att utgifterna blev lägre, vilket bl.a. var en följd av ett lägre antal uttagna föräldrapenningdagar än beräknat. Makroekonomiska förutsättningar medförde att utgifterna blev lägre än vad som ursprungligen beräknades. Utvecklingen på arbetsmarknaden medförde att utgifterna för bidrag till arbetslöshetsersättning blev lägre än beräknat. nettoutlåning och den kassamässiga korrigeringen blev lägre än beräknat, vilket till stor del beror på att betalade tillbaka lån i . Med bemyndigande får regeringen under vissa villkor besluta att ett anslag får överskridas om det är nödvändigt för att täcka särskilda utgifter i en verksamhet. Regeringen beslutade inte om något medgivet överskridande . överskreds anslaget 4:2 Delegationen mot segregation inom utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering med utan medgivande från regeringen. Överskridandet beror på att avsättningar för avvecklingskostnader och nedskrivningar av anläggningstillgångar gjordes som en del av förberedelserna för avvecklingen av myndigheten till . Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får för det ändamål och med högst det belopp som beslutat om beställa varor eller tjänster och besluta om bidrag, ersättning, lån eller liknande som medför utgifter under senare budgetår än det år budgeten avser. När ett bemyndigande utnyttjas ska detta redovisas mot det bemyndigandebelopp som har beslutat om. En redovisning av samtliga beställningsbemyndiganden och utestående åtaganden vid utgången av 2021 finns i bilaga 4 till skrivelsen. Det totala bemyndigandebeloppet var och de utestående åtagandena uppgick till . De totala utestående åtagandena blev alltså lägre än det totala bemyndigandebeloppet. De högsta bemyndigandebeloppen avsåg utgiftsområde 22 Kommunikationer, utgiftsområde 7 Internationellt bistånd och utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap. Även de största skillnaderna mellan bemyndigandebelopp och utestående åtaganden i termer av belopp fanns vid utgången av 2020 inom dessa utgiftsområden. Även inom utgiftsområde 14 var skillnaden mellan bemyndigandebelopp och utestående åtaganden större, vilket enligt regeringen beror på ändrade redovisningsprinciper. Revisionen av myndigheternas årsredovisningar 2021 I Årsredovisning för staten 2021 redovisas en sammanställning över de myndigheter som fått en modifierad revisionsberättelse från . har lämnat revisionsberättelse med reservation för tio myndigheter. Det innebär att inte kunnat inhämta tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis men ändå bedömer att de möjliga felen inte är genomgripande. De aktuella myndigheterna är Delegationen mot segregation, i , i , i , , Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser, , , () och Transportstyrelsen. Resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys Resultat- och balansräkningen och finansieringsanalysen omfattar statens samtliga intäkter, tillgångar, kapital och skulder samt betalningar som påverkar statens nettoupplåning. I resultaträkningen redovisas de totala konsoliderade intäkterna och kostnaderna för de myndigheter som omfattas av årsredovisningen. I avsnitt 3.4 i skrivelsen redogörs för de redovisningsprinciper som använts för årsredovisningen för staten. Resultaträkningen visade ett överskott på , vilket är högre än 2020 då det i stället var ett underskott på . Skatteintäkterna ökade med , vilket enligt regeringen främst är en effekt av den ekonomiska återhämtningen . De totala kostnaderna för transfereringar ökade med 2021. Regeringen konstaterar att ökningen 2020, då transfereringarna ökade i mycket stor omfattning, var som en effekt av regeringens ekonomiska åtgärder för att mildra effekterna av covid-19-pandemin. Enligt regeringen ökade transfereringarna alltså trots detta. Drygt hälften av transfereringarna gick till hushållen och cirka en tredjedel till kommunerna. Resultatet från hel- och delägda företag ökade med jämfört med . Bland annat förbättrades resultatet för och för . Nettokostnaden för statsskulden ökade med jämfört med , trots att statsskulden minskade. Enligt regeringen förklaras den ökade kostnaden till stor del av att kronan försvagats mot andra valutor. I balansräkningen redovisas värdet av statens samtliga tillgångar, kapital och skulder per . Statens nettoförmögenhet är skillnaden mellan tillgångarna och skuldernas bokförda värde. Statsskulden svarar för den övervägande delen av skulderna. Nettoförmögenheten var positiv vid utgången av 2021 och uppgick till . Det är en förbättring med jämfört med då nettoförmögenheten var negativ, –. Förändringen i nettoförmögenheten påverkas enligt regeringen främst av årets överskott i resultaträkningen. Av finansieringsanalysen framgår bl.a. att statens nettoupplåning justerad för orealiserade valutakursförändringar var lägre 2021 än 2020, vilket innebär en nettominskning av statens lån. Utveckling av statsskulden och statsskuldens kostnader Den konsoliderade statsskulden minskade med , från 2020 till 2021. Som andel av BNP minskade statsskulden från 2021. Regeringen konstaterar att huvudorsaken till att statsskulden minskade var budgetöverskottet, som uppgick till . Statens nettolånebehov är lika med saldot på statens budget fast med omvänt tecken. Den statsskuld som redovisas i årsredovisningen för staten skiljer sig från den okonsoliderade som redovisar. Skillnaden utgörs av hanteringen av myndigheternas innehav av svenska statspapper vid beräkningen av skulden. Statliga myndigheters innehav av sådana statspapper uppgick till 2021. Nästan hela beloppet avser Insättningsgarantifondens och Kärnavfallsfondens innehav. Utgifterna för statsskuldsräntor m.m. uppgick till –1,2021, vilket kan jämföras med 2020. Regeringen konstaterar att utfallet varit negativt för ett helt budgetår. Utfallet beror främst på överkurser som uppstår vid emissioner av statspapper och en ändrad redovisningsprincip för valutakursförändringar. Enligt regeringen ger dock en kostnadsmässig redovisning en bättre bild av hur räntekostnaderna utvecklas jämfört med en utgiftsmässig redovisning. Enligt resultaträkningen uppgick nettokostnaden för statsskulden (räntor, över- och underkurser, valutakursförändringar m.m.) till , vilket var en ökning med jämfört med . Den främsta orsaken till att nettokostnaden för statsskulden ökade 2021 var enligt regeringen att kursen på den svenska kronan försämrades i jämförelse med många valutor, vilket resulterade i orealiserade valutakursförändringar. Regeringen lämnar en skrivelse till som innehåller en utvärdering av statens upplåning och skuldförvaltning. Utvärderingen görs över rullande femårsperioder. En utvärdering –lämnades (skr. 2019/20:104). Statliga garantier och utlåning Statens garantiportfölj ökade med ca och uppgick till . Det kan jämföras med 2020. Som andel av BNP uppgick de statliga garantiåtagandena till 2021. Näst efter insättningsgarantin som uppgick till per utgjorde de största åtagandena av kreditgarantier på och garantier om tillförsel av kapital på . Pensionsgarantier uppgick till . I beloppet för statens garantiportfölj ingår inte investerarskyddet eftersom åtagandet enligt regeringen inte kan beloppsbestämmas. Garantierna hanteras huvudsakligen av , (), och (Sida) som gör avsättningar på sina balansräkningar. Insättningsgarantin och investerarskyddet regleras inte av budgetlagen och därför görs det varken någon värdering eller avsättning för den förväntade förlusten. De totala avsättningarna för garantiförluster i den del av statens garantiportfölj som värderas enligt garantimodellen ökade från till . avsättningar i relation till utfärdade garantier minskade, medan och Sidas ökade. EKN:s avsättningar låg i paritet med föregående år. Enligt regeringen påverkas avsättningsbehovet dels av åtagandenas omfattning och sammantagna kreditrisk, dels av ränte- och valutakursförändringar m.m. I vissa fall kan besluta att subventionera hela eller delar av avgiften för en viss garanti. När det inträffar anvisar normalt anslag för att betala avgiften. utbetalades i statliga subventioner för garantiverksamheten. Huvuddelen gäller de garantier som Sida ansvarar för. Statlig utlåning med kreditrisk Statens utlåning till privatpersoner, företag och projekt, dvs. lån med kreditrisk, uppgick till före nedskrivning (det värde som förväntas återbetalas), vilket är en ökning med jämfört med . Huvuddelen utgjordes av studielån från CSN på , vilket motsvarade av statens utlåning med kreditrisk. Utlåning efter nedskrivning har haft en uppåtgående trend, som framför allt förklaras av en ökning av CSN:s utlåning. Analys av väsentliga risker i statens utlåning och utställda garantier Regeringen har gett i uppdrag att i samverkan med EKN, CSN, Sida, och övriga berörda myndigheter göra en samlad riskanalys av statens garanti- och utlåningsportfölj (förordning [2007:1447] med instruktion för ). Den senaste analysen redovisas i rapporten och utlåning – en riskanalys som lämnades till regeringen (dnr Fi2022/00958). Den utdragna covid-19-pandemin bedöms i viss grad ha påverkat risken negativt såväl i den ordinarie portföljen som i insättningsgarantin. Även förändringarna i risknivå på grund av kriget i bedöms vara begränsade, främst på grund av att exponeringen mot de aktuella länderna är låg. På samlad nivå bedöms risken för stora förluster som fortsatt låg för den ordinarie portföljen och måttlig för insättningsgarantin. Nationellt intygande samt avgifter till och bidrag från EU Regeringen lämnar i årsredovisningen för staten ett intygande om de EU-medel som hanteras under delad förvaltning mellan Europeiska kommissionen och . Intygandet innehåller en årlig räkenskapssammanställning över medel mottagna från EU:s budget och en redogörelse för hur dessa medel har fördelats på olika åtgärder. De EU-medel som tar emot i form av återflöde från EU-budgeten kommer huvudsakligen från och . Regeringen lämnar följande intygande: • Sammanställningen av EU-räkenskaperna, som omfattade resultat- och balansräkning samt en kassamässig redovisning, har upprättats i enlighet med god redovisningssed. Regeringen bedömer att räkenskaperna i allt väsentligt är rättvisande. • Det finns ett ramverk för staten som syftar till att säkerställa en betryggande intern styrning och kontroll av medlen. ska enligt lagen (2002:1022) om revision av statlig myndighet m.m. granska årsredovisningen för staten. Granskningen ska enligt 5 § andra stycket samma lag avslutas med en revisionsberättelse. lämnar sin revisionsberättelse om Årsredovisning för staten 2021 i redogörelse /22:RR4. Enligt har regeringen i alla väsentliga avseenden upprättat de finansiella delarna i årsredovisningen för staten 2021 i enlighet med 10 kap. 5–10 §§ budgetlagen. Vidare är det uppfattning att regeringen i alla väsentliga delar lämnat information utöver de finansiella delarna enligt 10 kap. 5–10 §§ budgetlagen som är förenlig med årsredovisningens finansiella delar. anser att de revisionsbevis som de fått är tillräckliga och ändamålsenliga som grund för uttalande. konstaterar att årsredovisningen har upprättats enligt kraven i budgetlagen. Jämfört med andra ramverk såsom förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag ger budgetlagen en större frihet för regeringen att bestämma vad som ska ingå i årsredovisningen och vilka redovisningsprinciper som ska tillämpas. Av revisionsberättelsen framgår att uttalande inte omfattar regeringens redogörelse för det finansiella sparandet eller uppföljningen av överskottsmålet. Enligt innehåller regeringens redovisning ett antal mycket komplexa parametrar och bygger delvis på uppskattningar och bedömningar. Information som bygger på uppskattningar och bedömningar är behäftade med olika grader av osäkerhet och inte möjlig att verifiera med tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis, enligt . Dessutom kommer en del av den underliggande datan från tredje part, såsom kommuner och regioner, som inte är föremål för granskning. Den senaste utvärderingen av statsskuldens förvaltning, som avser perioden –2021, lämnade regeringen (skr. 2021/22:104). Skrivelsen behandlas i utskottets betänkande 2021/22:FiU42 som väntas debatteras och beslutas i kammaren . Utskottet har tagit del av årsredovisningen för staten 2021. Utskottet vill inledningsvis framhålla vikten av att kunna följa upp och kontrollera hur beslut om statens budget har genomförts. Informationen i årsredovisningen för staten är av stort värde för detta ändamål och understryker årsredovisningens vikt som ett komplement till budgetpropositionen. Utskottet anser vidare att transparens och tydlighet är centralt för ett högt förtroende för finanspolitiken och därmed också för årsredovisningen för staten. Utskottet har även tagit del av granskning av årsredovisningen för staten. Utskottet konstaterar att regeringen enligt har upprättat de finansiella delarna enligt budgetlagen. Utskottet konstaterar vidare att anser att den information som regeringen lämnar utöver det är förenlig med de finansiella delarna. Utskottet konstaterar att den offentliga sektorns finansiella sparande uppgick till –0,av BNP 2021. Jämfört med prognosen i budgetpropositionen blev det finansiella sparandet starkare än beräknat. Utskottet konstaterar att förstärkningen förklaras av den starka återhämtningen i ekonomin .