bet · H901TU16 · 2022-06-02 00:00:00 — 2021/22:3757 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2021/22:3758 av m.fl. (M) yrkande 8. Transportsektorn är beroende av att transportinfrastrukturen fungerar, men också av en säker elförsörjning. Jag vill också framhålla att det behövs inhemsk produktion av bränsle, som exempelvis biobränslen, biogas, etanol och vätgas. Jag anser därför att regeringen bör planera energiförsörjningen av transportsektorn så att inhemskt producerad förnybar energi och inhemskt producerat förnybart bränsle kan användas i kris och krig. Ett gränsöverskridande transportsystem, punkt 7 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3996 av m.fl. (L) yrkande 23 och 2021/22:779 av (M) yrkandena 1 och 3, 2021/22:1662 av och (båda S) i denna del, 2021/22:1749 av (M) yrkandena 3 och 4, 2021/22:1754 av m.fl. (S), 2021/22:2190 av (M), 2021/22:2362 av och (båda L) yrkande 1 och 2021/22:3359 av (KD) yrkande 2. Jag vill lyfta fram vikten av att avskaffa hinder för gränsöverskridande infrastruktur i EU. Som exempel vill jag peka på att lagstiftningen när det gäller järnvägsinfrastruktur behöver harmoniseras över landsgränserna och fler stamlinjer behöver upprättas mellan storstäder. Regeringen bör se till att vidta åtgärder i linje med vad jag har anfört. Forskning och innovation, punkt 8 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3750 av m.fl. (M) yrkande 14 och 2021/22:1889 av (M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:2953 av m.fl. (SD) yrkandena 58–61, 2021/22:2968 av m.fl. (SD) yrkande 47, 2021/22:3378 av m.fl. (L) yrkandena 12 och 13, 2021/22:3394 av m.fl. (L) yrkandena 5 och 21 samt 2021/22:3679 av m.fl. (C) yrkande 65. Vi anser att ska ligga i framkant när det gäller att anamma ny teknik och innovationer inom transportsektorn. spelar en viktig roll i detta arbete. Vi vill framhålla att det därför är viktigt att kontinuerligt analyserar sitt arbetssätt för att uppmuntra nya tillvägagångssätt när det gäller att bygga och underhålla transportinfrastrukturen. Vi anser att regeringen bör ge i uppdrag att kartlägga möjligheter och utmaningar med framtida transportlösningar för att snabbt inkludera ny transportteknik i den framtida infrastrukturplaneringen. Vi vill understryka att detta ska ske på ett trafikslagsneutralt sätt. Forskning och innovation, punkt 8 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2953 av m.fl. (SD) yrkandena 58–61 och 2021/22:2968 av m.fl. (SD) yrkande 47, 2021/22:1889 av (M) yrkande 2 och 2021/22:3750 av m.fl. (M) yrkande 14 och 2021/22:1889 av (M) yrkande 1, 2021/22:3378 av m.fl. (L) yrkandena 12 och 13, 2021/22:3394 av m.fl. (L) yrkandena 5 och 21 samt 2021/22:3679 av m.fl. (C) yrkande 65. Vi vill lyfta fram att nya byggtekniker kan vara fördelaktiga. kan exempelvis ta del av kunskap från där man bygger ny järnvägsinfrastruktur på bropelare. En sådan teknik skulle kunna beaktas i samband med planeringen av nya stambanor i . Vi vill vidare framhålla att förarlösa tåg kan sänka kostnaderna för tågoperatörerna och därmed även för resenärerna. finns förarlösa tåg främst på flygplatser, men de kommer troligen att bli mer kommersiellt gångbara framöver. Vi anser därför att utvecklingen av förarlösa tåg bör fortskrida. Maglevtåg finns i begränsad utsträckning i bl.a. , , och . Vi kan konstatera att eftersom tågen inte går att köra på det redan befintliga järnvägsnätet har maglevtågen haft svårt att slå sig in på marknaden. Initialt har tekniken gjort att byggandet av maglevtåg blivit kostnadsdrivande, men allt eftersom tekniken blivit billigare har kostnaden för maglevtåg minskat. Vi anser att det finns anledning att bevaka utvecklingen av maglevtåg. Likaså anser vi att utvecklingen av hyperloop bör bevakas. Vi är medvetna om att nya typer av tåg kommer att införas innan hyperloop kan bli verklighet, men forskning om denna teknik skulle kunna användas i dagens infrastruktursystem. Främjande av teknisk utveckling för framtidens transportbehov är positivt. Ny teknik ger nya möjligheter att lösa framtidens transportbehov både i städer och på landsbygder. Tekniken behöver dock testas så att den uppfyller de krav man rimligen kan ställa på tillförlitlighet, säkerhet och inte minst uppfyllande av framtida miljökrav. Vi anser att det behövs tekniska testområden för utprovning av ny teknik och ett snabbare och förenklat tillståndsförfarande för tester i verklig trafikmiljö. Att de uppfyller högt ställda säkerhetskrav gentemot andra trafikanter är en given förutsättning. Vi anser att regeringen bör vidta åtgärder i linje med vad vi har framfört. Forskning och innovation, punkt 8 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3394 av m.fl. (L) yrkande 5 och 2021/22:3679 av m.fl. (C) yrkande 65 och 2021/22:1889 av (M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:2953 av m.fl. (SD) yrkandena 58–61, 2021/22:2968 av m.fl. (SD) yrkande 47, 2021/22:3378 av m.fl. (L) yrkandena 12 och 13, 2021/22:3394 av m.fl. (L) yrkande 21 och 2021/22:3750 av m.fl. (M) yrkande 14. Jag vill lyfta fram att det inom framtidens teknik finns några trender som är extra tydliga: autonomi, eldrift, klimat- och kostnadseffektivitet, delningsekonomi och nya affärsmodeller. Jag menar att dessa trender för med sig såväl möjligheter som utmaningar för infrastrukturplaneringen. Jag vill understryka att det är viktigt att politiken tar hänsyn till ny teknik och utvecklar en lagstiftning som anpassas därefter. Jag vill bl.a. peka på att utvecklingen med autonoma fordon och en ökad digitalisering kan få en genomgripande effekt på hela transportsystemet. Jag vill dock påminna om att det tyvärr finns exempel på en tröghet när det gäller att få myndighetsgodkännanden på plats som möjliggör testverksamhet. Jag anser vidare att det är viktigt att lagstiftning inte förhindrar teknikutvecklingen utan möjliggör brukande av ny teknik så länge den uppfyller kravställda säkerhetsaspekter. Jag vill även framhålla att lagstiftningen bör följa teknikutvecklingen och inriktas mer på funktionalitet i stället för att ställa teknikspecifika krav som lätt blir omoderna när utvecklingen går fort. Jag anser därför att regeringen bör se till att vidta åtgärder för att främja autonomi och teknikutveckling inom transportsystemet och förbättra mobilitetstjänster över hela landet. Vidare anser jag att regeringen bör säkerställa att lagstiftningen följer teknikutvecklingen och inriktas på funktionalitet framför teknikspecifika krav. Forskning och innovation, punkt 8 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3378 av m.fl. (L) yrkandena 12 och 13 samt 2021/22:3394 av m.fl. (L) yrkandena 5 och 21, 2021/22:3679 av m.fl. (C) yrkande 65 och 2021/22:1889 av (M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:2953 av m.fl. (SD) yrkandena 58–61, 2021/22:2968 av m.fl. (SD) yrkande 47 och 2021/22:3750 av m.fl. (M) yrkande 14. Teknikutveckling får ofta stor effekt på transportsystemet, och det är därför viktigt att politiken tar hänsyn till ny teknik och utvecklar en lagstiftning som anpassas därefter. Några trender är extra tydliga inom framtidens teknik: autonomi, eldrift, klimat- och kostnadseffektivitet, delningsekonomi och nya affärsmodeller. Dessa trender för med sig såväl möjligheter som utmaningar för hur vi planerar transportinfrastrukturen. Jag vill peka på att ett exempel på hur infrastrukturen kan användas mer effektivt är att utnyttja s.k. geofencing. Metoden bör utvärderas för t.ex. situationer när olika väganvändare kan få prioriterat tillträde till en och samma plats under olika delar av dygnet. Jag vill vidare lyfta fram att digitaliseringen möjliggör lösningar som gör den svenska trafiken mer användarvänlig och hållbar. Framtidens infrastruktur bör därför i högre utsträckning kunna planeras utifrån smarta data. finns ett flertal digitala lösningar för en säkrare infrastruktur och en bättre stadsplanering och trafiksäkerhet. Jag vill lyfta fram att detta också är områden som skulle kunna förbättras väsentligt om infrastrukturhållarna fick tillgång till relevanta data från fordonstillverkarna. Dessa data skulle kunna både sänka kostnader och tid för utveckling och genomförande av nya infrastrukturprojekt och öka medborgarnyttan. Jag anser därför att regeringen bör se till att utvecklingen av digitala lösningar för ett effektivare, mer trafiksäkert och klimatvänligt utnyttjande av infrastrukturen inom transportområdet påskyndas. Vidare anser jag att regeringen bör utreda vilka data som är högst prioriterade för att underlätta effektiv planering av nya infrastrukturprojekt samt för att underhålla infrastrukturen. Jag vill också understryka vikten av att lagstiftningen är teknikneutral och inte förhindrar teknikutvecklingen utan möjliggör brukande av ny teknik så länge den uppfyller kravställda säkerhetsaspekter. Principiellt sett anser jag att funktionalitet måste gå före krav på specifik utrustning eftersom sådan lätt blir omodern när utvecklingen går snabbt. Nordisk infrastrukturplanering, punkt 9 (M, C, KD, L) av (C), (KD), (M), (M), (M), (L) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2946 av (M), 2021/22:3248 av m.fl. (C) yrkande 3, 2021/22:3394 av m.fl. (L) yrkande 3, 2021/22:3750 av m.fl. (M) yrkande 13 och 2021/22:3883 av m.fl. (KD) yrkande 31 och 2021/22:3425 av Boriana m.fl. (M) yrkande 10. För att människor fullt ut ska kunna dra nytta av den fria rörligheten inom är det centralt att transporter och kommunikationer fungerar på ett tillfredsställande sätt. En välfungerande nordisk infrastruktur som baserar sig på fri rörlighet har stor betydelse för vår tillväxt, inte minst i gränsregionerna. Vi vill därför framhålla att de vägar, flyglinjer och järnvägar som delar med sina grannländer i möjligaste mån bör upprustas och byggas ut i samverkan med det berörda grannlandet. I utredningen av och framtida beslut om exempelvis nya förbindelser från till eller ytterligare en förbindelse mellan och är samordningen mellan de nordiska länderna helt avgörande. Vi menar att det behövs former för ett tätare samarbete mellan de nationella infrastrukturmyndigheterna, liksom mellan kommuner och regioner över nationsgränserna. Vi vill också påminna om att det från , över alla parti-, block- och nationsgränser, har riktats en stark viljeyttring om att ett nordiskt ministerråd för trafik-, transport- och infrastrukturfrågor inrättas. Vi anser därför att regeringen bör se över möjligheten att organisatoriskt underlätta för framtida gemensamma nordiska infrastruktursatsningar, exempelvis genom att verka för att det skapas ett nordiskt ministerråd för infrastruktur. Planeringssystemet, punkt 10 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3750 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 15 samt 2021/22:3757 av m.fl. (M) yrkande 7. behöver förändra sitt sätt att planera, upphandla och genomföra infrastrukturprojekt och underhåll. Vi vill bl.a. lyfta fram att riskerna behöver fördelas bättre och när det är lämpligt behöver alternativa finansieringsmodeller prövas. blir infrastrukturprojekt genomgående kraftigt försenade och mycket dyrare än planerat. Vi vill påminna om att så många som sju rapporter från har framhållit brister i upphandling när det gäller att hålla budget- och tidsramar. Vi vill dock peka på att erfarenheten från och motsvarande internationella erfarenheter visar att alternativa sätt att organisera och finansiera projekt med tydliga ekonomiska incitament gör att de byggs färdigt och håller budget. Vi anser därför att regeringen bör initiera en övergripande genomlysning av hela den svenska modellen när det gäller upphandling av underhåll och nybyggnation, där alternativ finansiering kan prövas i vissa fall. Vi vill också framhålla att regelverket för strategisk och ekonomisk planering av vägar och järnvägar är komplext och svåröverskådligt. Lagstiftningen har tillkommit vid olika tider och med olika syften. Fysiska, tekniska och marknadsmässiga förutsättningar förändras . Lagstiftningen om infrastrukturplaneringen av vägar och järnvägar bör därför också utvärderas i syfte att öka effektiviteten och produktiviteten i investeringar. Vi anser att regeringen bör vidta åtgärder i linje med vad vi har anfört. Fyrstegsprincipen, punkt 11 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3191 av m.fl. (V) yrkande 8 och 2021/22:3203 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 7 och 2021/22:3394 av m.fl. (L) yrkande 44. Staten investerar ca i ny transportinfrastruktur. Beslut om investeringar fattas inom ramen för en trafikslagsövergripande planering som bygger på att de mest samhällsekonomiskt effektiva och hållbara transportlösningarna ska genomföras. Besluten om investeringarna ska föregås av en tillämpning av fyrstegsprincipen. Första steget i fyrstegsprincipen handlar om att först och främst överväga åtgärder som kan påverka behovet av transporter och resor samt valet av transportsätt. Hit hör t.ex. parkeringsavgifter och resfria möten. Jag anser att fyrstegsprincipen, rätt tillämpad, är ett mycket betydelsefullt planeringssätt för att uppnå ett transportsystem som är ekologiskt, socialt och ekonomiskt hållbart. Därmed stärks förutsättningarna för en ökad andel persontransporter med cykel-, gång- och kollektivtrafik. Jag anser därför att regeringen bör förtydliga för hur myndigheten ska arbeta med första steget i fyrstegsprincipen som består i att försöka lösa brister genom sänkt efterfrågan eller överflyttningar mellan trafikslag. Fyrstegsprincipen, punkt 11 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3394 av m.fl. (L) yrkande 44 och 2021/22:3191 av m.fl. (V) yrkande 8 och 2021/22:3203 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 7. För att statens medel ska användas effektivt ska prioriteringen av infrastrukturinvesteringar följa fyrstegsprincipen. Jag vill därför påminna om det tillkännagivande som riktade till regeringen, och som Liberalerna stod bakom, om att regeringen ska vidta åtgärder för att säkerställa den s.k. fyrstegsprincipens genomslag, arbeta för att utveckla de samhällsekonomiska kalkylmodellerna för infrastrukturinvesteringar och tydligt definiera vad som avses med trafikslagsövergripande anslag i arbetet med den kommande infrastrukturpropositionen. Jag vill återigen understryka att bristen på detaljerade problembeskrivningar i ett tidigt skede försvårar arbetet med att hitta de mest kostnadseffektiva lösningarna. Jag anser därför att regeringen bör säkerställa fyrstegsprincipens genomslag i samband med beslut om infrastrukturprojekt. Samhällsekonomiska analyser, punkt 12 (M, L) av (M), (M), (M), (L) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3394 av m.fl. (L) yrkande 2 och 2021/22:3750 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2021/22:21 av (MP) yrkandena 1 och 2, 2021/22:3191 av m.fl. (V) yrkande 7, 2021/22:3195 av m.fl. (V) yrkandena 5 och 7, 2021/22:3203 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 2, 2021/22:3663 av m.fl. (C) yrkande 8, 2021/22:3879 av m.fl. (KD) yrkandena 3 och 20 samt 2021/22:4131 av m.fl. (C) yrkande 7. Vi anser att samhällsekonomisk och miljömässig lönsamhet ska vara det som styr svensk infrastrukturpolitik. Den pågående tekniska utvecklingen där fordon som drivs med fossila drivmedel på väg, till sjöss och i luften successivt fasas ut ger oss också möjlighet att investera i de färdslag som är mest effektiva. Vi vill framhålla att transportsystemet ska analyseras långsiktigt och ur ett helhetsperspektiv. Vi anser därför att regeringen bör säkerställa att såväl samhällsekonomisk som klimatmässig lönsamhet ska vara vägledande i valet av framtida investeringar i transportinfrastruktur. Samhällsekonomiska analyser, punkt 12 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3663 av m.fl. (C) yrkande 8 och 2021/22:4131 av m.fl. (C) yrkande 7 och 2021/22:21 av (MP) yrkandena 1 och 2, 2021/22:3191 av m.fl. (V) yrkande 7, 2021/22:3195 av m.fl. (V) yrkandena 5 och 7, 2021/22:3203 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 2, 2021/22:3394 av m.fl. (L) yrkande 2, 2021/22:3750 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2021/22:3879 av m.fl. (KD) yrkandena 3 och 20. Jag vill understryka att det är helt avgörande att de samhällsekonomiska kalkylmodellerna är rättvisande. Med en felaktig eller ofullständig kalkyl kommer felaktiga investeringsbeslut att fattas. Jag vill peka på att nyttan av tillförlitliga godstransporter inte framgår av dagens kalkylmodeller eftersom dessa är undervärderade. Det behöver genomföras en samhällsekonomisk värdering av godsprojekt som på ett rättvisande sätt speglar deras betydelse för näringslivets konkurrenskraft och för konkurrenskraft som nation. Jag anser därför att regeringen bör se till att genomlysa och omarbeta värderingen av godstransporter i de samhällsekonomiska kalkylerna i syfte att värdera industrins och godsflödets betydelse rätt. Samhällsekonomiska analyser, punkt 12 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3191 av m.fl. (V) yrkande 7, 2021/22:3195 av m.fl. (V) yrkandena 5 och 7 samt 2021/22:3203 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 2, 2021/22:21 av (MP) yrkande 2 och 2021/22:21 av (MP) yrkande 1, 2021/22:3394 av m.fl. (L) yrkande 2, 2021/22:3663 av m.fl. (C) yrkande 8, 2021/22:3750 av m.fl. (M) yrkande 2, 2021/22:3879 av m.fl. (KD) yrkandena 3 och 20 samt 2021/22:4131 av m.fl. (C) yrkande 7. För att uppnå ett mer transporteffektivt samhälle och en transportplanering som är i enlighet med transportsektorns klimatmål krävs en mer målstyrd och mindre prognosstyrd planering. För att stärka tillgängligheten inom klimatmålets ram anser jag att de samhällsekonomiska bedömningarna i mindre grad ska användas för att vikta klimatnyttan i monetära termer och mer söka de mest kostnadseffektiva alternativen. Jag vill också peka på att nuvarande planeringssystem i hög grad bygger på brister som identifieras från en lokal nivå, vilket enligt innebär att det ofta kan vara svårt att hitta kostnadseffektiva lösningar. Detta riskerar att försvåra en planering som stärker möjligheterna att uppnå antagna nationella klimatmål. Jag anser därför att regeringen bör se till att utreda hur nationellt framtagna bristanalyser och prioriteringar på systemnivå kan utgöra en utgångspunkt för den tidiga planeringen av investeringar i transportinfrastruktur. Vidare anser jag att regeringen bör ge i uppdrag att som komplement till dagens basprognoser utveckla målorienterade prognoser, där man utgår från att transportplaneringen ska styras mot ett mer transporteffektivt samhälle med minimalt med utsläpp från transporter. Jag vill också peka på även modeller för samhällsekonomiska analyser är kopplade till problemen med basprognoserna. Jag kan konstatera att dessa också har fått mycket kritik; dels tar sällan hänsyn till de samhällsekonomiska nyttorna med spårtrafiken, dels räknar man ofta på små snuttar av ett projekt snarare än hela projektets samhällsekonomiska nytta. Jag anser att det behövs en oberoende utvärdering av samhällsekonomiska modeller och att denna bör göras av forskare på området. Jag efterfrågar därför ett uppdrag till VTI att utvärdera modeller för samhällsekonomiska analyser och ta fram bättre lämpade samhällsekonomiska analysmodeller. Samhällsekonomiska analyser, punkt 12 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3394 av m.fl. (L) yrkande 2, 2021/22:3750 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2021/22:3879 av m.fl. (KD) yrkandena 3 och 20 samt 2021/22:21 av (MP) yrkandena 1 och 2, 2021/22:3191 av m.fl. (V) yrkande 7, 2021/22:3195 av m.fl. (V) yrkandena 5 och 7, 2021/22:3203 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 2, 2021/22:3663 av m.fl. (C) yrkande 8 och 2021/22:4131 av m.fl. (C) yrkande 7. Jag anser att samhällsekonomisk och miljömässig lönsamhet ska vara det som styr svensk infrastrukturpolitik. Den pågående tekniska utvecklingen där fordon som drivs med fossila drivmedel på väg, till sjöss och i luften successivt fasas ut ger oss också möjlighet att investera i de färdslag som är mest effektiva. Jag vill framhålla att transportsystemet ska analyseras långsiktigt och ur ett helhetsperspektiv. Jag anser därför att regeringen bör säkerställa att såväl samhällsekonomisk som klimatmässig lönsamhet ska vara vägledande i valet av framtida investeringar i transportinfrastruktur. Jag vill vidare framhålla att koldioxidvärderingen, som utgör underlag för transportsektorns samhällsekonomiska kostnader, bör utgå från rekommendation och Parisöverenskommelsens prissättning av koldioxid. Detta är nödvändigt för att uppnå en sund och rimlig beskattning av transportslagen. Jag anser också att i sina analyser av trafiken bör ta hänsyn till säsongsbaserade trafikflöden. Ett annat förhållningssätt gör att vissa regioner nedprioriteras i förhållande till andra. Som exempel kan jag peka på och . Jag anser att regeringen bör vidta åtgärder i linje med vad jag har anfört. Samhällsekonomiska analyser, punkt 12 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:21 av (MP) yrkandena 1 och 2, 2021/22:3195 av m.fl. (V) yrkande 7 och 2021/22:3191 av m.fl. (V) yrkande 7, 2021/22:3195 av m.fl. (V) yrkande 5, 2021/22:3203 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 2, 2021/22:3394 av m.fl. (L) yrkande 2, 2021/22:3663 av m.fl. (C) yrkande 8, 2021/22:3750 av m.fl. (M) yrkande 2, 2021/22:3879 av m.fl. (KD) yrkandena 3 och 20 samt 2021/22:4131 av m.fl. (C) yrkande 7. En viktig parameter i samhällsekonomiska kalkyler är den prognostiserade resandeutvecklingen. Jag kan konstatera att dessa prognoser ofta är behäftade med problem som leder till en underskattning av resandeutvecklingen på järnväg. På samma sätt har biltrafikens utveckling ofta överskattats. Jag vill peka på att detta får konsekvenser för om planerade infrastrukturobjekt bedöms som lönsamma eller inte, något som kan påverka om de överhuvudtaget genomförs. Att underskatta resandeutvecklingen på detta sätt riskerar ytterst att leda till att viktiga investeringar i järnvägsinfrastrukturen uteblir, något som i sin tur riskerar att hämma utvecklingen för järnvägen. trafikprognoser behöver därför utvecklas och göras mer rättvisande.