bet · H901UU8 · 2022-06-10 00:00:00 — om svenskt bistånd till multilaterala organisationer Utskottet föreslår att lägger skrivelsen till handlingarna och att samtliga motionsyrkanden avslås. Betänkandet behandlar regeringens skrivelse med anledning av om svenskt bistånd till multilaterala organisationer och de två följdmotioner som har väckts med anledning av skrivelsen. Vidare behandlas ca 40 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /19, 2019/20, 2020/21 och 2021/22 som rör multilateralt bistånd och en reformering av FN-organ. Av dessa bereds ett antal i förenklad ordning. I betänkandet finns sju reservationer (M, SD, C, V, KD, L). Skrivelse 2021/22:144 om svenskt bistånd till multilaterala organisationer. Tolv yrkanden i följdmotioner. Cirka 40 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19, 2019/20, 2020/21 och 2021/22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning rekommendationer och en reformering av FN-organ Motionsyrkanden som bereds förenklat 1.Riksrevisionens rekommendationer, punkt 1 (M) 2.Riksrevisionens rekommendationer, punkt 1 (SD) 3.Riksrevisionens rekommendationer, punkt 1 (C) 4.Riksrevisionens rekommendationer, punkt 1 (V) 5.Riksrevisionens rekommendationer, punkt 1 (KD) 6.Riksrevisionens rekommendationer, punkt 1 (L) 7.Reformering av FN-organ, punkt 2 (SD, KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 Motioner från allmänna motionstiden /20 Motioner från allmänna motionstiden /21 Motioner från allmänna motionstiden /22 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2019/20:752 av m.fl. (SD) yrkande 14, 2020/21:2551 av m.fl. (SD) yrkande 31, 2021/22:921 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 42, 2021/22:2586 av m.fl. (SD) yrkandena 11, 35 och 45, 2021/22:3247 av m.fl. (C) yrkandena 2 och 20, 2021/22:3773 av m.fl. (M) yrkande 5, 2021/22:3995 av m.fl. (L) yrkande 10, 2021/22:4157 av m.fl. (M) yrkande 13, 2021/22:4464 av m.fl. (KD) yrkandena 1–5 och 2021/22:4465 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 3 och 4. Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (C) Reservation 4 (V) Reservation 5 (KD) Reservation 6 (L) 2021/22:3882 av m.fl. (KD) yrkande 27, 2021/22:4464 av m.fl. (KD) yrkande 6 och 2021/22:4465 av m.fl. (SD) yrkande 2. Reservation 7 (SD, KD) lägger skrivelse 2021/22:144 till handlingarna. Motionsyrkanden som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (SD), (S), (S), (KD), (S), (L), (SD), (MP), (C), (M), (C), (V), (SD) och (S). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet regeringens skrivelse 2021/22:144 om svenskt bistånd till multilaterala organisationer och två följdmotioner som har väckts med anledning av skrivelsen. I betänkandet behandlas även ca 40 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /19, 2019/20, 2020/21 och 2021/22. Av dessa bereds ett antal i förenklad ordning, dessa finns i bilaga 2. Förslagen i motionerna finns i bilaga 1. fick utskottet föredragningar om skrivelsen och granskningen av statssekreterare , , generaldirektör , Sida och riksrevisor . Utskottet har /22 haft möten med företrädare för multilaterala organisationer, bl.a. (), för Palestinaflyktingar (UNWRA) och . Utskottet har också fått föredragningar av finansminister , biståndsminister och riksbankschef inför års- och vårmöten. överlämnade granskningsrapporten bistånd till multilaterala organisationer – regeringens och Sidas arbete (RiR 2021:28) till , enligt 9 § lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet. Syftet med granskningen har varit att undersöka om regeringens och Sidas hantering av stöd till multilaterala organisationer i huvudsak är ändamålsenligt utformad. överlämnade till regeringen . Med anledning av rapporten överlämnade regeringen skrivelsen om svenskt bistånd till multilaterala organisationer (skr. 2021/22:144) . I skrivelsen redovisar regeringen sin bedömning av de iakttagelser och rekommendationer som har presenterat i rapporten bistånd till multilaterala organisationer – regeringens och Sidas arbete (RiR 2021:28). rekommendationer och en reformering av FN-organ Utskottets förslag i korthet avslår samtliga motionsyrkanden om rekommendationer och en reformering av FN-organ med hänvisning till pågående arbete och lägger skrivelse 2021/22:144 till handlingarna. Jämför reservation 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (V), 5 (KD), 6 (L) och 7 (SD, KD). har granskat om regeringens, () och Sidas hantering av stöd till multilaterala organisationer är ändamålsenligt utformad. Granskningen omfattar regeringens, UD:s och Sidas hantering av det multilaterala utvecklingssamarbetet för perioden –2019. Granskningen har inte omfattat resultatet av det svenska stödet till multilaterala organisationer eller påverkansarbetet gentemot dessa. övergripande slutsats är att regeringens och UD:s hantering av kärnstöd, dvs. stöd som går utan öronmärkning till en multilateral organisations verksamhet, kan utformas mer ändamålsenligt, medan Sidas hantering av det s.k. multi-bi-stödet, det vill säga bilateralt bistånd som kanaliseras genom multilaterala organisationer, i huvudsak är ändamålsenligt utformad. Det finns enligt förutsättningar för att regeringen och Sida ska kunna agera samstämmigt gentemot organisationerna som dessa förutsättningar kan förbättras. lämnar följande rekommendationer. Rekommendationer till regeringen: • Säkerställ att det finns mål för vad regeringen vill uppnå med strategier som styr kärnstöd. För att strategierna ska kunna följas upp bör målen vara tydliga och uppföljningsbara. • Säkerställ att UD gör en dokumenterad riskanalys inför att regeringen ska fatta beslut som rör kärnstöd och regelbundet följer upp riskanalysen. • Säkerställ att UD regelbundet gör en dokumenterad samlad uppföljning av respektive organisationsstrategi. • Överväg om UD och Sida ska göra en dokumenterad samlad uppföljning av kärnstöd och multi-bi-stöd till respektive organisation. Rekommendationer till UD: • Följ upp kärnstödet till respektive organisation och dokumentera denna uppföljning. • Säkerställ att organisationsbedömningarna fokuserar på aspekter som är specifika för svenska utvecklingspolitiska mål och prioriteringar, samt förtydliga hur avvägningar görs i organisationsbedömningar. Rekommendationer till UD och Sida: • Överväg att ta fram gemensamma bedömningar motsvarande organisationsbedömningar och centrala bedömningar, som kan innehålla en riskanalys. • Förtydliga den samrådsrutin som UD och Sida kommit överens om, så att det tydligare framgår vilka multi-bi-insatser Sida ska samråda om med UD. Regeringen anför att granskning utgör ett viktigt underlag i ett kontinuerligt arbete med att utveckla styrningen av det svenska stödet till multilaterala organisationer. Regeringens och UD:s hantering av stödet till multilaterala organisationer har i flera avseenden utvecklats sedan den aktuella granskningsperioden. Som ett led i arbetet med att kontinuerligt se över verksamheten beslutade också om en översyn av UD:s bidragshantering. Översynen blev klar och bereds nu i . Regeringen ser enligt skrivelsen över hela styrkedjan, från mål till resultatuppföljning, för att identifiera möjligheter att ytterligare stärka hanteringen av multilaterala bistånd. Befintliga riktlinjer för strategier kommer att ses över i syfte att bl.a. stärka och tydliggöra processen för framtagande, genomförande och uppföljning av multilaterala organisationsstrategier. I detta ingår att i enlighet med rekommendation, säkerställa att målen i kommande organisationsstrategier är mer ändamålsenligt och tydligt formulerade samt uppföljningsbara. I detta ingår även att tydliggöra kraven på riskanalys. Regeringen avser också att säkerställa att UD regelbundet gör en dokumenterad och samlad uppföljning av respektive organisationsstrategi. Dessutom, och mot bakgrund av snabba och omfattande förändringar i omvärlden och det multilaterala landskapet, inte minst i ljuset av covid-19-pandemin, avser regeringen att inleda arbetet med att uppdatera multistrategin. Detta blir ett tillfälle att också tydliggöra mål, principer, arbetssätt och ansvarsfördelning för arbete med multilaterala organisationer. Det kommer också att innebära en möjlighet att tydliggöra målhierarkin för arbete med multilaterala organisationer. Regeringen avser att under innevarande år återkomma till med en samlad resultatredovisning av stödet till multilaterala organisationer som omfattar både kärnstöd och multi-bi-stöd. Resultatskrivelsen kommer att komplettera denna skrivelse genom att tydliggöra hur bidragen till multilaterala organisationer leder till resultat och politiskt genomslag i linje med regeringens utrikes- och biståndspolitiska prioriteringar. I partimotion 2021/22:921 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 42 anförs att bör verka för att fler länder ökar sitt kärnstöd till det multilaterala biståndet. I kommittémotion 2021/22:2586 av m.fl. (SD) yrkande 45 anförs att det krävs en översyn och analys av kärnstödet till de multilaterala organisationerna för att kunna ta ställning till var biståndsmedlen gör mest nytta. Förslaget återkommer i kommittémotion 2021/22:4157 av m.fl. (M) yrkande 13. I kommittémotion 2021/22:4464 av m.fl. (KD) yrkande 2 anförs att regeringen bör göra en helhetsöversyn av kärnstödet som metod för utbetalning av svenskt bistånd. I kommittémotion 2021/22:4465 av m.fl. (SD) yrkande 1 anförs att bör vara berett att noggrannare analysera hur olika organisationer som får kärnstöd från faktiskt uppfyller mål som har satt upp. I yrkande 2 anförs att bör följa upp om organisationer som får kärnstöd från är tillräckligt transparenta med kostnader såsom arvoden och ersättningar internt och i fråga om organisationernas partner ute i biståndsländerna. I yrkande 4 anförs att regeringen måste vara beredd att minska eller avsluta kärnstödet till organisationer som inte uppfyller de mål som vi från svensk sida vill uppnå med vårt bistånd. I kommittémotion 2021/22:3773 av m.fl. (M) yrkande 5 anförs att stöd till multilaterala organisationer bör fokusera på ett fåtal organisationer för att stärka vår förmåga till styrning och kontroll. I kommittémotion 2021/22:2586 av m.fl. (SD) yrkande 11 anförs att regeringen bör se över och minska det antal FN-organisationer och utvecklingsfonder som stöder. Förslaget återkommer i kommittémotion 2021/22:4465 av m.fl. (SD) yrkande 3. I kommittémotion 2019/20:752 av m.fl. (SD) yrkande 14 anförs att regeringen tydligare bör redovisa i vilken grad genomförande parter efterlever strategi och målsättningar inom biståndet i kommande resultatredovisningar av det multilaterala biståndet. Förslaget återkommer i kommittémotionerna 2020/21:2551 av m.fl. (SD) yrkande 31 och 2021/22:2586 av m.fl. (SD) yrkande 35. I kommittémotion 2021/22:3247 av m.fl. (C) yrkande 2 anförs att det internationella utvecklingssamarbetet i EU och FN behöver förbättras. I yrkande 20 anförs att ska vara en stark röst för ett bättre multilateralt system. I kommittémotion 2021/22:3995 av m.fl. (L) yrkande 10 anförs att stöd till internationella organisationer ska ha högre krav på transparens, intern styrning och kontroll samt kostnadseffektivitet. I kommittémotion 2021/22:4464 av m.fl. (KD) yrkande 1 anförs att regeringen bör följa upp samtliga rekommendationer. I yrkande 3 understryks vikten av att kontaktvägarna mellan regeringen och ansvariga myndigheter tydliggörs. I yrkande 4 påtalas att samverkan mellan de ansvariga myndigheterna behöver underlättas. I yrkande 5 anförs vikten av en tydligare inriktning för och uppföljning av delar av multi-bi-stödet. I yrkande 6 anförs att i egenskap av stor givare till FN-systemet bör verka för att FN-organ reformeras och blir mer resultatinriktade, transparenta och effektiva. Förslaget återkommer i kommittémotion 2021/22:3882 av m.fl. (KD) yrkande 27. Utskottet har betonat vikten av att biståndsmedel används effektivt, och att de insatser som görs bidrar till att uppfylla det mål för utgiftsområde 7 som har fastställt: att skapa förutsättningar för bättre levnadsvillkor för människor som lever i fattigdom och förtryck. Kravet på effektivitet i hanteringen av biståndsmedel gäller inte bara de som utför insatserna eller mottagande länder och organisationer, utan även det sätt på vilket resurserna fördelas, hanteras och följs upp i . Utskottet välkomnar därför granskning. Vikten av att det multilaterala biståndet granskas understryks av att ungefär hälften av det svenska biståndet kanaliseras genom multilaterala organisationer som FN och . Utskottet noterar att regeringen anger att man vidtagit åtgärder för att uppfylla rekommendationer. Regeringen ser bl.a. över hela styrkedjan, från mål till resultatuppföljning, för att identifiera möjligheter att ytterligare stärka hanteringen av multilaterala bistånd. Befintliga riktlinjer för strategier kommer enligt skrivelsen att ses över i syfte att bl.a. stärka och tydliggöra processen för framtagande, genomförande och uppföljning av multilaterala organisationsstrategier. Utskottet utgår från att åtgärderna, liksom resultatet av dem, kommer att redovisas för i kommande resultatskrivelser om utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd genom multilaterala organisationer. Enligt propositionsförteckningen kommer nästa resultatskrivelse att överlämnas till . granskning behandlar i stor utsträckning kärnstöd, dvs. sådant stöd som inte är öronmärkt för en viss insats. Utskottet konstaterar att kärnstödet ökar sannolikheten för ett långsiktigt stabilt multilateralt system där politiska prioriteringar får större genomslag. Kärnstöden ökar också möjligheterna för organisationerna att behålla en beredskap och snabbt kunna agera när nya kriser och behov uppstår. Utskottet har därför vid ett flertal tillfällen understrukit betydelsen av att bidrag till de multilaterala organisationerna i huvudsak lämnas i form av kärnstöd, senast i betänkande 2019/20:UU17. Utskottet står fast vid detta, men vill understryka att kärnstödet inte ska vara ovillkorat. Kärnstödet ska vara ett strategiskt verktyg för att få genomslag för utrikes- och biståndspolitiska målsättningar. Stödet ska syfta både till att uppnå konkreta resultat och stärka det multilaterala systemet. För att säkerställa att kärnstödet uppfyller sitt syfte är det viktigt att målen beskrivs tydligt och är möjliga att följa upp. Utskottet förutsätter att regeringen aktivt arbetar för att det ska göras gedigna uppföljningar och utvärderingar av organisationernas effektivitet och måluppfyllnad utifrån svenska prioriteringar, och för att beslut om kärnstöd baseras på resultatet av dessa analyser. Utskottet noterar att de indikatorer som används för resultatbedömningar av organisationerna i stor utsträckning är framtagna i givarnätverket () som genomför bedömningar av multilaterala organisationers måluppfyllelse och interna styrning och kontroll. Utskottet anser liksom regeringen att samarbetet med andra givare medför effektivitetsvinster, framför allt när det gäller att följa upp organisationernas effektivitet, interna styrning och kontroll. Utskottet vill dock understryka att de gemensamt framtagna indikatorerna måste kompletteras med indikatorer som visar i vilken utsträckning kärnstödet bidrar till att uppfylla målen för svenskt utvecklingssamarbete och svensk utrikespolitik. Frågan om bördefördelning bör också beaktas vid beslut om kärnstöd. Det framgår av budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 7) att är största givare av kärnstöd till Världslivsmedelsprogrammet (WFP) och FN:s flyktingkommissarie (), näst största givare till () och FN:s program mot hiv och aids (), och tredje största givare till (), för palestinska flyktingar (UNRWA) och FN:s fredsbyggande fond (PBF). andel av kärnstödet till nämnda organisationer varierar mellan . Utskottet konstaterar att om fler och fler givare ger huvuddelen av sitt stöd i form av öronmärkta bidrag minskar möjligheterna för organisationerna att genomföra sin verksamhet i enlighet med uppställda mål och upprätthålla sitt mandat. Det ökar också risken för att organisationen politiseras eller styrs av enskilda intressen. Utskottet utgår från att regeringen beaktar denna fråga i sin riskanalys och verkar för bättre bördefördelning mellan givarna. Utskottet anser vidare, liksom i betänkande 2019/20:UU17, att regeringen bör överväga hur ett ständigt ökande antal fonder med specifika uppgifter och ändamål påverkar effektiviteten i det multilaterala samarbetet. Det multilaterala systemet för utveckling och humanitärt bistånd består redan av ca 200 organisationer med varierande storlek, roller, mandat, verksamhetsområden och finansiering. Det framgick av resultatskrivelsen om det multilaterala biståndet (skr. 2019/20:91) att bidrog till ett sjuttiotal av organisationerna i form av kärnstöd eller multi-bi-stöd. Organisationsstrategier fanns endast för 21 av organisationerna. Utskottet noterar att en stor andel av biståndet genom multilaterala organisationer sker i form av s.k. multi-bi-stöd, som hanteras av Sida. Utskottet vill understryka vikten av ett samordnat agerande för att öka möjligheterna att få genomslag för svenska prioriteringar. Utskottet noterar att enligt fungerar den formella och informella dialogen om insatser mellan UD och Sida väl, men att det finns utrymme för förbättringar för att öka effektiviteten. Frågan om korruption i biståndet och i samarbetsländer behandlades utförligt av utskottet i betänkande 2019/20:UU2. Utskottet vill återigen understryka att korruption alltid är oacceptabelt och allvarligt. Även när det är små summor som försvinner är det pengar som stjäls från de allra fattigaste. Utskottet utgår från att alla myndigheter och organisationer som hanterar svenskt bistånd har nolltolerans mot alla former av korruption. Utskottet förutsätter att regeringen även fortsättningsvis verkar för att de multilaterala organisationer som hanterar biståndsmedel fortsätter att utveckla såväl kontrollmekanismer som interna regler och koder för att motverka och upptäcka korruption. I den mån de inte tillgodosetts genom vad som här anförts avstyrker utskottet motionerna 2019/20:752 (SD) yrkande 14, 2020/21:2551 (SD) yrkande 31, 2021/22:921 (V) yrkande 42, 2021/22:2586 (SD) yrkandena 11, 35 och 45, 2021/22:3247 (C) yrkandena 2 och 20, 2021/22:3773 (M) yrkande 5, 2021/22:3882 (KD) yrkande 27, 2021/22:3995 (L) yrkande 10, 2021/22:4157 (M) yrkande 13, 2021/22:4464 (KD) yrkandena 1–6 och 2021/22:4465 (SD) yrkandena 1–4. Motionsyrkanden som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motionsyrkanden som har beretts i förenklad ordning. Utöver de yrkanden som behandlas tidigare i detta betänkande finns förslag i ett antal motioner som är föremål för förenklad motionsberedning enligt de riktlinjer som har fastslagit med anledning av betänkande 2005/06:RS3 (bet. 2005/06:KU21, rskr. 2005/06:333–335) och i enlighet med promemorian Förenklad motionsberedning –2022 som utrikesutskottet fastställde . Utskottet har vid en genomgång och beredning noterat att de motioner som finns i bilaga 2 inte kan vara aktuella för något tillkännagivande från . Efter denna behandling avstyrker ett enigt utskott dessa motioner. rekommendationer, punkt 1 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3773 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2021/22:4157 av m.fl. (M) yrkande 13 och 2019/20:752 av m.fl. (SD) yrkande 14, 2020/21:2551 av m.fl. (SD) yrkande 31, 2021/22:921 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 42, 2021/22:2586 av m.fl. (SD) yrkandena 11, 35 och 45, 2021/22:3247 av m.fl. (C) yrkandena 2 och 20, 2021/22:3995 av m.fl. (L) yrkande 10, 2021/22:4464 av m.fl. (KD) yrkandena 1–5 och 2021/22:4465 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 3 och 4. bör utifrån svenska prioriteringar och var biståndet gör mest nytta strategiskt fokusera det multilaterala biståndet och kärnstödet till ett minskat antal organisationer jämfört med . De multilaterala organisationer som ger stöd till ska vara organisationer där har god kontroll och inflytande. I egenskap av att vara en stor givare till internationella organisationer måste kunna ställa krav för att värna våra intressen i en alltmer oförutsägbar värld. För att kunna ta ställning till var biståndsmedlen gör mest nytta krävs fortsatt översyn och analys av kärnstödet till de multilaterala organisationerna. rekommendationer, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:752 av m.fl. (SD) yrkande 14, 2020/21:2551 av m.fl. (SD) yrkande 31, 2021/22:2586 av m.fl. (SD) yrkandena 11, 35 och 45 samt 2021/22:4465 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 3 och 4 samt 2021/22:921 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 42, 2021/22:3247 av m.fl. (C) yrkandena 2 och 20, 2021/22:3773 av m.fl. (M) yrkande 5, 2021/22:3995 av m.fl. (L) yrkande 10, 2021/22:4157 av m.fl. (M) yrkande 13 och 2021/22:4464 av m.fl. (KD) yrkandena 1–5. Vi instämmer i att det finns ett mervärde i att ge kärnstöd eftersom det ger internationella organisationer möjlighet att själva utforma sin verksamhet långsiktigt. FN:s organisationer uttrycker också inte sällan sin tacksamhet för höga andel bistånd i form av kärnstöd. Den andra sidan av myntet är dock att det ger mindre möjligheter att påverka än vid direkta bidrag till konkreta projekt och verksamheter. Detta torde vara anledningen till att de flesta länder ger betydligt mindre av sitt bistånd till eller via internationella organisationer i form av kärnstöd. Regeringen instämmer delvis i att bedömningen av de underlag som ligger till grund för regeringens beslut om kärnstöd kan bli tydligare. Rimligen måste en del av underlaget utgöras av uppföljningar av huruvida organisationernas tidigare konkreta resultat stämmer överens med mål för kärnstöden. Detta innebär i förlängningen att bör vara berett att noggrannare analysera hur olika organisationer som får biståndsmedel från faktiskt uppfyller de mål som har satt upp. Slutsatser av en sådan analys kan med fördel ingå i regeringens resultatredovisning till . Antalet FN-organisationer ökar och har gjort så . Därmed ökar risken för dubbelarbete, och sannolikt ökar även overheadkostnaderna. Vi anser därför att bör verka för sammanslagningar av FN:s organisationer och av internationella fonder som är kopplade till FN. Från vår sida anser vi att regeringen måste vara beredd att minska eller helt avsluta kärnstödet till organisationer som inte uppfyller de mål vi från svensk sida vill uppnå genom biståndet. rekommendationer, punkt 1 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3247 av m.fl. (C) yrkandena 2 och 20 samt 2019/20:752 av m.fl. (SD) yrkande 14, 2020/21:2551 av m.fl. (SD) yrkande 31, 2021/22:921 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 42, 2021/22:2586 av m.fl. (SD) yrkandena 11, 35 och 45, 2021/22:3773 av m.fl. (M) yrkande 5, 2021/22:3995 av m.fl. (L) yrkande 10, 2021/22:4157 av m.fl. (M) yrkande 13, 2021/22:4464 av m.fl. (KD) yrkandena 1–5 och 2021/22:4465 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 3 och 4. När väljer att samarbeta med FN-organisationer ska det göras utifrån en tydlig bild av att detta är det mest effektiva sättet att uppnå hållbara resultat med fattiga och ofria människors behov i centrum. Detta innebär att valet av samarbete med ett FN-organ ska ske efter en tydlig jämförelse med andra möjliga samarbetspartner.