bet · H901KU20 · 2022-06-07 00:00:00 — 4.13 Dåvarande miljö- och klimatministerns uttalanden om små och modulära kärnreaktorer 4.14 Tillträdande statsministerns uttalande i samband med förundersökning mot ett statsråd 4.15 Justitie- och inrikesministerns uttalande om antalet avhopp från kriminella gäng 4.16 Migrations- och integrationsministerns uttalande om skuggsamhällets omfattning 4.17 Utrikesministerns uttalande om export av krigsmateriel 4.18 Utrikesministerns agerande i samband med ett telefonsamtal anmäler härmed för resultatet av den granskning som redovisas i detta betänkande enligt 13 kap. 2 § regeringsformen. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (SD), (S), Per Schöldberg (C), (V), (M), (SD), Skånberg (KD), (SD), (MP), (M), (S), (S), (M) och (L). 1 Vissa frågor om regeringens förhållande till 1.1 Statsministerns agerande vid Europeiska rådets möten I två anmälningar till (dnr 409-2021/22 och 410-2021/22), bilaga A1.1.1–2, begärs att utskottet granskar dåvarande statsministern agerande eller brist på agerande på Europeiska rådets möte den 21–. Anmälarna hänvisar till att statsministern samrådde med inför Europeiska rådets möte. En majoritet i slog fast att statsministern skulle ta till orda vid och argumentera för att svensk och europeisk kärnkraft ska klassas som en hållbar investering inom ramen för taxonomin. [1] Trots detta aviserade statsministern att han inte hade för avsikt att följa beslut. Vid återrapporteringen i kammaren från Europeiska rådets möte bekräftade statsministern att han inte hade framfört att kärnkraft skulle klassas som hållbar. I en anmälan till (dnr 949-2021/22), bilaga A1.1.3, begärs att utskottet granskar om statsminister agerande vid den 16–står i strid med mandatet från och därmed även riksdagsordningen. Anmälaren hänvisar till att statsministern samrådde med inför Europeiska rådets möte. En av de dagordningspunkter som förbereddes handlade om energipriser. I framfördes uppfattningen att statsministern skulle ta till orda vid och argumentera för att svensk och europeisk kärnkraft ska klassas som en hållbar investering inom ramen för taxonomin. Statsministern sade att hon vid skulle säga dels att beslutat att statsministern skulle framföra hållning att kärnkraft ska klassas som hållbar, dels att hon inte höll med om detta med hänvisning till att en majoritet i kammare inte hade den uppfattningen. Anmälaren menar att detta är en helt ny situation där en statsminister lägger fram motstridiga ställningstaganden, och han ifrågasätter hur ska kunna avgöra vad som är uppfattning. Till grund för granskningen har legat bl.a. promemorior som upprättats inom Statsrådsberedningen, bilaga A1.1.4–5, samt en utfrågning med statsminister , bilaga B10. Enligt 10 kap. 10 § regeringsformen (RF) ska regeringen fortlöpande informera och samråda med organ som utses av om vad som sker inom ramen för samarbetet i Europeiska unionen. Närmare bestämmelser om informations- och samrådsskyldigheten meddelas i riksdagsordningen (RO). Av 7 kap. 3 § RO framgår att för varje valperiod inom sig ska välja en unionen () för samråd enligt 10 kap. 10 § RF. ska bestå av ett udda antal ledamöter, lägst 15 (7 kap. 4 § RO). Antalet ledamöter i fastställs av på förslag av valberedningen. Enligt 7 kap. 14 § första stycket RO ska regeringen underrätta om frågor som ska beslutas i Europeiska unionens råd. Regeringen ska också rådgöra med om hur förhandlingarna i rådet ska föras inför besluten i rådet. Enligt andra stycket ska regeringen även rådgöra med nämnden inför möten och beslut i . roll och sammansättning diskuterades i det utredningsarbete som föregick inrättandet av nämnden. fattade på förslag av den s.k. ett principbeslut om att inrätta en unionen () då inträdde som medlem i EU (förs. 1993/94:TK3 s. 29 f.). I motiveringen för principbeslutet att inrätta en framhöll som det viktigaste argumentet att måste tillförsäkras ett inflytande över beslutsprocessen i EU eftersom vid ett medlemskap avhänder sig beslutanderätt till EU. Eftersom i EU – liksom i andra internationella sammanhang – företräds av regeringen, måste detta inflytande kanaliseras via regeringen. Ett nära samspel mellan riksdag och regering är också viktigt för att ska kunna agera på ett kraftfullt och trovärdigt sätt i EU-sammanhang. Termen ”nämnd” används enligt principbeslutet i stället för ”utskott” för att markera att detta organ har rådgivande uppgifter snarare än beredande uppgifter i traditionell bemärkelse (förs. 1993/94:TK3 s. 31). Principerna för nämndens sammansättning diskuteras utförligt i förarbetena. inför EG (SOU 1993:14 s. 245 f.) ansåg att det var tre krav som kunde ställas på den skulle få en stark politisk ställning. För det första borde alla partier som passerat fyraprocentsspärren vara representerade i nämnden. För det andra borde nämnden ha en proportionell sammansättning. För det tredje borde nämnden ha en begränsad storlek för att kunna fungera väl som samrådsorgan. Dessa krav stod delvis i konflikt med varandra och kunde inte fullt ut tillgodoses annat än i vissa tämligen osannolika parlamentariska situationer. uppfattning var att alla i representerade partier som passerat fyraprocentsspärren skulle vara företrädda i nämnden och att nämnden skulle vara proportionellt sammansatt. Detta ledde till slutsatsen att nämndens storlek måste variera beroende på valutslaget. skulle således för varje valperiod få besluta hur stor nämnden ska vara. Utredningen ansåg att suppleanter borde utses. delade uppfattning att de nämnda tre principerna aktualiseras då nämndens storlek och sammansättning bestäms. framhöll att huvudargumentet för att alla partier ska vara representerade i nämnden är att alla partier med tydlig förankring i väljarkåren har berättigade krav på insyn och inflytande på nämndens arbete. Utredningen ansåg det också vara en fördel, sett ur regeringens synvinkel, om nämnden innehåller representanter för samtliga partier. På så sätt skulle regeringen kunna skapa sig en bild av opinionsläget i hela (förs. 1993/94:TK3 s. 31 f.). anförde att mot principen om proportionell representation hade hävdats att nämnden inte har några beslutande uppgifter och att den därför inte behöver ha en sammansättning som avspeglar majoritetsförhållandena i . För principen talade däremot önskemålet att nämnden ska kunna utgöra en ”miniriksdag” och att den ska besluta i frågor som gäller nämndens eget arbete. övervägde olika modeller för nämndens sammansättning, men fann att utskottsmodellen var den som bäst svarar mot de krav som kan ställas på ett organ av detta slag. Utredningen ansåg att principerna om proportionell sammansättning och begränsad storlek borde ha fullt genomslag. Principen om representation för alla partier som uppnått ansågs i detta sammanhang tillgodoses nästan fullt ut genom ett system med extra suppleantplatser. Enligt utredningens uppfattning fanns det också klara fördelar med att nämnden följer samma principer för sin sammansättning som utskotten. ställde sig bakom detta ställningstagande vid princip-beslutet om nämndens inrättande (förs. 1993/94:TK3 s. 32 f., bet. 1993/94:KU18 s. 38 f.). ställningstaganden och åsiktsförhållanden inom tillkallades en parlamentarisk kommitté för att se över bl.a. arbete med EU-frågor. överlämnade sitt betänkande inför 2000-talet till riksdagsstyrelsen (förs. 2000/01:RS1, bet. 2000/01:KU23). uttalade bl.a. följande om ställningstaganden (förs. 2000/01:RS1 s. 138): Vi vill påpeka att parlamentarismens princip innebär att regeringen skall handla så att den tolereras av . I ett förtroendefullt samarbete mellan riksdag och regering får regeringen förutsättas agera i enlighet med ståndpunkter. Vi kan konstatera att praxis har utvecklats så att det inte anses tillräckligt att regeringen inte gör något som står i strid med synpunkter utan i stället agerar i enlighet med nämndens råd och ståndpunkter. Denna praxis bör bestå. En fråga kan dock utvecklas på ett sätt som gör att regeringen bedömer att en avvikelse från nämndens ståndpunkt är nödvändig. Vi vill i detta sammanhang erinra om möjligheten för regeringen att söka förnyad kontakt med nämnden. Om regeringen ändock inte agerar i enlighet med nämndens ställningstaganden skall regeringen tydligt redovisa skälen för avvikelsen i den skriftliga återrapport som skall tillställas kammarkansliet och efter rådsmötet. Som påpekat måste mycket goda skäl föreligga för att regeringen inte skall företräda nämndens ståndpunkt. Det står fritt att utnyttja de parlamentariska kontrollinstrumenten oavsett vilka skäl regeringen anför för sitt agerande. Det är således och inte regeringen som avgör om de skäl som regeringen anför för sitt agerande är tillräckliga. fick i uppdrag att fortsätta sitt arbete med beredning av frågor som rör arbetsformer och genom tilläggsdirektiv att utvärdera beslut med anledning av förslag om EU-frågornas hantering. överlämnade sitt betänkande i en ny tid till riksdagsstyrelsen (framst. 2005/06:RS3). , som behandlade riksdagsstyrelsens förslag, framhöll i sitt betänkande att endast kammare kan uttala sig på vägnar. Utskottet anförde vidare följande (bet. 2005/06:KU21 s. 31): Uttalanden av utskott eller eller deras ledamöter är således inte bindande för hela . Sådana meningsyttringar kan dock […] vara uttryck för rådande åsiktsförhållanden i . framhöll vidare att den nu föreslagna ordningen med saksamråd med utskott innebär en möjlighet för regeringen att stämma av om ståndpunkter som den har för avsikt att inta i EU-samarbetet är förankrade i . I den bemärkelsen kan således även dessa meningsyttringar få betydelse i den på parlamentariska principer grundade relationen mellan regering och riksdag. Givetvis, fortsatte utskottet, är oförhindrad att vid senare överläggningar med företrädare för regeringen ge uttryck för att åsiktsförhållandena inom har förändrats, exempelvis då regeringen söker samråd för att förankra kompromisser inför beslut i rådet. Utskottet anförde vidare följande (bet. 2005/06:KU21 s. 31 f.): Utskottet vill dock på nytt erinra om att det ytterst ankommer på regeringen att under parlamentariskt ansvar inför ta ställning till om de meningsyttringar som kommer till uttryck vid samråd med utskott och speglar rådande åsiktsförhållanden i . Något om s.k. bokstavsmandat Den parlamentariska uttalade sig i sitt betänkande EU-arbetet i (2017/18:URF1) om s.k. bokstavsmandat, dvs. när gör mer eller mindre ordagranna tillägg i den svenska ståndpunkten med avsikt att företrädare vid rådsmöten ska begära ordet för att framföra dessa. Kommittén uttalade att utgångspunkten är att det måste finnas en medvetenhet från sida om att det är olämpligt att på förhand binda regeringen med fastställda förhandlingsdirektiv och om att regeringen måste ha ett förhandlingsutrymme på rådsmötena. Enligt praxis förväntas regeringen agera i enlighet med givna mandat och fullfölja dem fullt ut. kan regeringen avvika från ett givet mandat, men bara om det finns mycket goda skäl för en bedömning att det är vad som krävs för att bäst tillgodose svenska intressen. Det har framhållits att regeringen vid en sådan bedömning har möjlighet att söka förnyad kontakt med få mandatet justerat. Om regeringen avviker från ett givet mandat ska den tydligt redovisa skälen för det men det är förbehållet att avgöra om skälen varit mycket goda (2017/18:URF1 s. 145). I anslutning till detta ville kommittén framhålla att det inte är lämpligt att ger ett s.k. bokstavsmandat mot regeringens uttryckliga rekommendation, särskilt om mandatet tar upp frågor vid sidan av det som berörs i rådets behandling. Enligt kommittén borde det i ett sådant fall kunna anses finnas mycket goda skäl för en bedömning att svenska intressen bäst företräds genom att regeringen avviker från mandatet, i synnerhet om annars som enda part skulle begära ordet vid frågans behandling vid rådsmötet. Kommittén betonade även att det är ett gemensamt ansvar för regeringen och att resonera sig fram till mandat som är ändamålsenliga för syftet att de svenska ståndpunkterna ska få genomslag. Kommittén anförde vidare att det är en annan sak att ordförande bör sammanfatta resultatet av samrådet på ett sådant sätt att det är tydligt vilket mandat regeringen har fått. Detta ansåg kommittén vara angeläget inte bara för att regeringen ska veta vad den har att förhålla sig till utan även för att ska kunna kontrollera regeringens agerande i efterhand (2017/18:URF1 s. 145). Antalet ledamöter i och Vid tiden för samråden bestod av 17 ledamöter, varav fem ledamöter från Socialdemokraterna, fyra från , tre från , en från , en från , en från , en från Liberalerna och en från . I kammaren fanns 349 ledamöter, varav 100 ledamöter från Socialdemokraterna, 70 från , 62 från , 31 från , 27 från , 22 från , 20 från Liberalerna och 16 från . En av ledamöterna i kammaren hade lämnat sitt parti (V) och satt i utan partibeteckning. Av EU-nämndens kallelse och föredragningslista 2021/22:9 till sammanträdet framgår att statsminister skulle lämna information till och samråda med inför Europeiska rådets möte den 21–. Av uppteckningarna från sammanträde (2021/22:9 § 1) framgår att statsministern bl.a. anförde följande (anf. På begäran av ett antal medlemsstater ska diskutera de höga elpriser som råder . Vi ser ovanligt höga priser i stora delar av , något som naturligtvis drabbar både privatpersoner och företag. Även om vi i fortfarande har bland de lägsta elpriserna i EU drabbas också vi av elbristen i . Av uppteckningarna framgår att (M) sammanfattningsvis framförde att regeringen skulle ta till orda och argumentera för att svensk och europeisk kärnkraft ska klassas som hållbar inom ramen för taxonomin (anf. Även (SD) framförde i sitt anförande att det är viktigt att statsministern på mötet verkar för att kärnkraften ska klassas som hållbar inom taxonomin (anf. (C) menade dock att det var fel i sak och i form att ta upp frågan om huruvida kärnkraften ska klassas som hållbar eftersom taxonomin inte skulle tas upp på mötet i (anf. Statsministern anförde med anledning av dessa anföranden bl.a. följande (anf. frågade om klassningen. Det är ingenting som kommer att diskuteras på detta möte. Dessutom kommer kommissionen att skjuta fram sitt förslag till taxonomi. Det kommer ingen diskussion om någon speciell aspekt vad gäller kärnkraft eller något annat energislag. Man skjuter fram detta, så det blir faktiskt ganska intetsägande. Den diskussionen kommer inte . Vi har bland annat gjort en energiöverenskommelse här i landet. Som jag sa i inledningen menar vi att kärnkraften kommer att spela en viktig roll. Den gör det , och den kommer att göra det . Den behandlas som de andra – vill man investera i kärnkraft är det helt och fullt möjligt att göra det. Vi menar att den också kommer att spela en viktig roll i den energiomställning som vi har framför oss . Det är inga problem med detta, men det tjänar inte så mycket till att ta upp saker som inte ens är på dagordningen och som inte ens ingår – där delar jag uppfattning. (KD) anförde att hon inte tycker att det är apart att ta med en skrivning om att frågan om huruvida kärnkraft ska klassas som hållbar i taxonomin kan lyftas fram även i detta sammanhang (anf. (L) ställde sig bakom inlägg och anförde att om man ska agera med tydlighet i energifrågan och skapa och stärka dels svensk konkurrenskraft, dels europeisk konkurrenskraft är frågan om taxonomi en viktig del i det arbetet (anf. Statsministern anförde vidare bl.a. följande (anf. Klassningar av olika energislag kommer dock inte att diskuteras på det här mötet. kastar länder in olika saker och ting från höger och vänster som inte finns på dagordningen och som inte är tänkta att diskuteras. Jag har varit med på tillräckligt många möten för att inse att det inte tas emot positivt. Det stärker inte röst. Det försvagar röst. Den här dagordningen är, som någon påpekade i början, ganska komprimerad ändå och kommer att ta sin tid. Att då föra upp frågor som inte ens är uppe till diskussion kommer inte att tillföra sakfrågan någonting. Jag kommer också att lyfta fram kärnkraftens roll i energiomställningen, för den finns där. Men det kommer inte att bli någon diskussion om taxonomi och klassning av olika energislag, och då skulle sådant få en negativ effekt. Därav mitt njugga intresse för detta. (M) anförde vidare följande (anf. Slutligen gäller det energifrågan. Där finns det onekligen ett njuggt intresse från regeringen. Vi kvarstår vid att frågan om att kärnkraften ska ges möjlighet att bidra till omställningen precis som andra fossilfria energislag absolut hör hemma på dagordningen. Kärnkraften måste klassas som hållbar inom ramen för taxonomin. Det vill vi också att statsministern ska framföra och argumentera för på mötet. Jag vill i sammanhanget konstatera att detta alltså inte är något helt nytt på dagordningen, utan det framgår klart och tydligt att man vill diskutera just medium and long-term measures that would ensure energy at a price that is affordable. Man ska diskutera security of supply and support the transition to climate neutrality. Det är alltså otroligt viktiga delar för att vi ska kunna klara omställningen till klimatneutralitet. Där bör också kärnkraften in i taxonomin. (SD) ställde i sitt anförande en förnyad fråga om energidiskussionen (anf. Vi hade ju ett möte i nämnden . Då blev det en hel del turer. Jag ska inte gå in på det – det får väl allmänheten ta del av när uppteckningarna offentliggörs. Men jag ställde då en fråga till statssekreteraren om huruvida regeringen avsåg att föra fram nämndens åsikt om kärnkraftens hållbarhet på mötet. Avser regeringen att göra det och följa beslut? Reglerna kräver helt enkelt att regeringen ska förankra sin ståndpunkt i nämnden. Avser statsministern att föra fram frågan rörande kärnkraft och hållbarhet inom ramen för taxonomin på mötet? Kan man få ett ja eller nej där? Som svar anförde statsministern följande (anf. När det gäller dagordningen säger jag, med all respekt för oss alla som sitter här inne, att det inte riktigt är vi som avgör vad som står på dagordningen. säger kommissionen dessutom att de kommer att skjuta fram detta. Hela taxonomidiskussionen kommer längre fram i tiden. Som jag sa kan man ta upp mycket som man tycker borde vara med, men det tjänar ingenting till. Det är kontraproduktivt att göra det. Jag tänker inte sitta som svensk statsminister och försämra möjligheter. Att försvaga rösten som vi faktiskt har kan inte vara uppgiften här. Ordföranden i anförde följande (anf. Jag vänder mig nu till de partier som hävdar att de vill kvarstå vid det extra tillägget. Gör ni gör det trots att statsministern vid upprepade tillfällen har sagt att detta inte kommer att vara med på dagordningen? Okej, då vet vi det. Då gäller följande: Vi har ett läge där det finns en så kallad falsk majoritet i som talar om för statsministern att han ska framföra ett budskap som inte finns med på dagordningen. Hade detta genomförts i kammare hade en ordinarie majoritet ej gett ett sådant bokstavsmandat till statsministern, utan då hade det funnits en majoritet för att inte påföra det mandatet till det kommande rådsmötet, som dessutom inte kommer att diskuteras. Med detta konstaterar jag att det i huvudsak finns stöd för regeringens här redovisade ståndpunkt, men det finns också ett tillägg. Det finns alltså en så kallad falsk majoritet för ett tillägg, som har framförts av bland annat , . Jag kan tro att den riktiga majoriteten i kammare, det vill säga plenisalen, kommer att framföra avvikande ståndpunkter visavi detta – eller? Då är det från , , och Socialdemokraterna. Av protokollet (2021/22:9 § 1) från sammanträde framgår att det fanns stöd för regeringens ståndpunkt förutom i den del som avsåg kärnkraft. I den del som avsåg kärnkraft fanns det istället majoritet för den ståndpunkt som presenterades av ledamöterna i , , . Ledamöterna i , , och anmälde avvikande ståndpunkt i denna del. Direkt efter samrådet med uttalade sig dåvarande statsministern till TT. Enligt en artikel i med rubriken tänker inte lyda sade statsministern följande: Nej, jag finner ingen idé att som svensk statsminister ta upp en fråga som ingen har på dagordningen. Han sade även följande: Den [frågan] finns inte där, den ska inte förhandlas, utan här är de viktiga frågorna att se till att klara klimatomställningen, energiutbyggnaden och att se till att vi inte använder svenska skattebetalares pengar till att betala elräkningar i andra länder. Att då ta upp en fråga som inte står på dagordningen stärker inte röst, det är mitt budskap. Och jag konstaterar också att den majoritet som finns här i finns inte i riksdag, där är den tvärtom. Europeiska rådets slutsatser från mötet Enligt den preliminära dagordningen till Europeiska rådets möte den 21–stod frågan om energipriser på dagordningen (punkt 5). Av bakgrundsinformation till mötet som finns på Europeiska rådets webbplats framgår bl.a. att frågan om den senaste tidens hastigt stigande energipriser och effekterna av prisökningarna på medborgare och företag skulle diskuteras vid mötet. I Europeiska rådets slutsatser från mötet (del III Energipriser) framhålls följande: tog upp frågan om den senaste tidens hastigt stigande energipriser och diskuterade effekterna av prisökningarna på medborgare och företag, särskilt våra utsatta medborgare samt små och medelstora företag, som kämpar med återhämtningen efter covid-19-pandemin. Den verktygslåda som presenteras i kommissionens meddelande om att ta itu med stigande energipriser innehåller användbara åtgärder på både kort och . – kommissionen att med hjälp av Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten () granska hur såväl gas- och elmarknaderna som marknaden för EU:s utsläppshandelssystem fungerar; därefter kommer kommissionen att bedöma huruvida vissa handelsbeteenden kräver ytterligare lagstiftningsåtgärder, – medlemsstaterna och kommissionen att och på bästa sätt utnyttja verktygslådan för att på kort sikt hjälpa de mest utsatta konsumenterna och stödja de europeiska företagen, med beaktande av skillnaderna mellan medlemsstaterna och deras specifika situationer, – kommissionen och rådet att skyndsamt överväga åtgärder på medellång och lång sikt som skulle bidra till energi till ett överkomligt pris för hushåll och företag, ökar resiliensen hos EU:s energisystem och den inre marknaden för energi, skapar försörjningstrygghet samt stöder omställningen till klimatneutralitet, med beaktande av skillnaderna mellan medlemsstaterna och deras specifika situationer – Europeiska investeringsbanken att undersöka hur den inom sitt nuvarande kapitalutrymme kan påskynda investeringarna i energiomställningen i syfte att minska framtida störningsrisker och förverkliga ambitioner om global konnektivitet. Återrapport från Europeiska rådets möte lämnade statsministern en återrapport i kammaren från Europeiska rådets möte. Av protokoll (2021/22:21 § 1) framgår att statsministern bl.a. anförde följande (anf. Mötet präglades i stor utsträckning av den situation med höga elpriser som råder i , och detta föranledde en lång diskussion. Jag framhöll kärnkraftens viktiga roll i den gröna omställningen. Däremot sa jag inte att den ska klassas som hållbar. Som EU-nämndens ordförande påpekade under samrådet finns inte stöd för en sådan uppfattning i riksdag. Statministern framförde även följande (anf. Som jag sa tidigare tog jag upp kärnkraftens betydelse för energiomställningen. Om denna är vi helt eniga. Taxonomin var inte på dagordningen. Vad ledamöter i sedan yttrar under mötet kan ingen styra, men den fanns inte på dagordningen. Vi kan också konstatera att det inte finns med något om den i slutsatserna. Min linje, den som jag drev i detta, är den som riksdag står för. Där finns inte med att kärnkraften är hållbar. Detta är enligt min uppfattning och den information jag har inte uppfattning. Jag tycker att det är bäst som svensk statsminister att stå upp för vad kammaren har för uppfattning. Det är mitt svar.