bet · H901UbU19 · 2022-06-09 00:00:00 — Vidare anges vad examensbeviset ska innehålla såsom benämningen på vilken nivå examen avläggs och om examen ingår i en gemensam examen och vilka kurser som ingår (10 §). Till examensbeviset ska det fogas bl.a. en bilaga som beskriver utbildningen och dess plats i utbildningssystemet (10 a §). Om ett examensbevis ska avse utbildning vid mer än en högskola, ska beviset utfärdas av den högskola där studenten har slutfört sin utbildning, men detta gäller dock inte under vissa förutsättningar (11 §). Frågor om gemensamma examina regleras i 11 a–11 f §§. Av 2 kap. 34 § skollagen (2010:800) framgår att huvudmannen ska se till att personalen som har hand om utbildningen i den verksamhet som huvudmannen ansvarar för enligt skollagen ges möjligheter till kompetensutveckling. En av uppgifter är att stödja kommuner och andra huvudmän i deras utbildningsverksamhet och andra pedagogiska verksamheter, 7 § förordningen (2015:1047) med instruktion för . ska erbjuda fortbildningsinsatser för förskollärare och annan pedagogisk personal i förskolan för att dessa ska stärka sin kompetens inom förskoleområdet. Fortbildningen får genomföras som uppdragsutbildning och ska kopplas till de lokala behoven hos de deltagande huvudmännen. Uppdraget ska redovisas till () . har också fortbildningsuppdraget att göra det möjligt för lärare att kunna öka sin behörighet genom att delta i det s.k. lärarlyftet. Ett lärosäte som har staten som huvudman får på uppdrag av anordna uppdragsutbildning för sådan fortbildning av lärare och förskollärare. Uppdraget återges i regleringsbrevet och ska redovisas (regleringsbrevet för 2022). Universitets och högskolors möjlighet att erbjuda uppdragsutbildning regleras i förordningen (2002:760) om uppdragsutbildning vid universitet och högskolor. Av förordningen framgår att ett universitet eller en högskola som har staten som huvudman och som omfattas av högskolelagen får bedriva uppdragsutbildning (1 §) men att uppdragsutbildning måste knyta an till sådan högskoleutbildning på grundnivå eller avancerad nivå som högskolan har examensrätt för (3 § 1 st.). När det inte är fråga om en offentlig uppdragsgivare gäller dessutom att uppdraget ska avse personalutbildning som är ägnad att få betydelse för deltagarnas arbete åt uppdragsgivaren, eller utbildning som behövs av arbetsmarknadsskäl (3 § 4 st.). Uppdragsutbildning får inte bedrivas på ett sådant sätt eller i en sådan omfattning att den får en negativ inverkan på den högskoleutbildning som högskolan ska bedriva (4 §). Högskolorna får själva bestämma avgiftens storlek och den ska beräknas så att full kostnadstäckning uppnås (5 §). Vissa lärosäten erbjuder ett brett utbud av uppdragsutbildningar inom hälsa, vård och omsorg. Uppdragsutbildning kan vara en viktig länk mellan kompetensbehov hos yrkesverksamma och efterfrågan på olika kompetenser hos arbetsgivarna (2020: Kartläggning av lärosätenas uppdragsutbildningar, rapportnummer: 2020:12, s. 7, 15 och 18). Försöksverksamheten med övningsförskolor och övningsskolor inom lärar- och förskollärarutbildningar ska permanentas och lärosätena ska utveckla denna verksamhet . Samtliga lärosäten som tilldelas medel för detta ska i årsredovisningarna redogöra för bl.a. antalet helårsstudenter som deltagit i verksamheten och de viktigare erfarenheterna av satsningen. Kammarkollegiet ska betala ut medel som ersättning för verksamheten. (för avseende anslag 2:64 inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning). Nytt examensmål om identitet, sexualitet och relationer Ett nytt examensmål om att studenten ska visa förmåga att kommunicera och reflektera kring frågor som rör identitet, sexualitet och relationer infördes och började tillämpas på lärarutbildningar som startade . Syftet var att säkerställa att nyutexaminerade lärare har kompetens att undervisa om identitet, sexualitet och relationer och därför föreslogs förändrade krav i grundlärar-, ämneslärar- och yrkeslärarexamen (U2020/00176/UH). Lärarutbildningar har utvärderats och vissa har följts upp () som enligt sin instruktion ska kvalitetssäkra lärosätenas verksamhet har utvärderat kvaliteten på alla förskollärar- och grundlärarutbildningar, ämneslärarutbildningar på åk 7–9 och gymnasieskolan samt yrkeslärarutbildningar –2020. Utvärderingen av kvaliteten på yrkeslärarutbildningar avslutades . De lärosäten vars utbildningar granskats och fått omdömet ifrågasatt kvalitet har på sig efter beslutsdatum att lämna in en redovisning av vidtagna åtgärder. Ett lärosäte med en ifrågasatt utbildning kan också välja att lägga ned utbildningen innan UKÄ:s uppföljning startar (Hur går utbildningsutvärderingen till? UKÄ följde upp 44 utbildningar som leder till ämneslärarexamen . Av de 10 granskade utbildningar som leder till yrkeslärarexamen fick 4 omdömet hög kvalitet, medan 6 utbildningar fick omdömet ifrågasatt kvalitet. (UKÄ:s årsredovisning 2021, s. 22). UKÄ har gett en översikt av de lärarutbildningar som utvärderats och presenterar de slutsatser myndigheten dragit i promemorian Lärarförsörjning i lärarutbildning – problem, strategier och lösningar (PM ). UKÄ kommer att sammanfatta erfarenheter och utfallet av samtliga utvärderingar och uppföljningar (uppgift från UKÄ). Utskottet vill påminna om att högskoleutbildning ska vila på vetenskaplig eller konstnärlig grund samt på beprövad erfarenhet. I examensordningen, som är en bilaga till högskoleförordningen, anges för respektive examen vilka mål som gäller och vilka krav som ska uppfyllas när det gäller kunskap och förståelse, färdighet och förmåga, värderingsförmåga och förhållningssätt samt preciserade krav som varje högskola själv bestämmer inom ramen för kraven i examensbeskrivningen. Universitet och högskolor ansvarar för att lägga upp utbildningarna så att examensmålen uppfylls. Utskottet noterar att UKÄ utvärderade lärarutbildningarna –2020. Lärosätena har på sig efter beslutsdatum att lämna in en redovisning av vidtagna åtgärder om utbildningarnas kvalitet ifrågasätts. Utskottet vill lyfta fram att UKÄ kommer att sammanfatta erfarenheter och utfall av de genomförda utvärderingarna och uppföljningarna . Utskottet noterar att försöksverksamheten med övningsskolor inom lärarutbildningen ska permanentas och att lärosätena ska utveckla verksamheten . Vidare vill utskottet påminna om att det nya examensmålet, om att studenten ska visa förmåga att kommunicera och reflektera om frågor som rör identitet, sexualitet och relationer, började tillämpas på lärarutbildningar som startade först . Utskottet vill också påminna om att det är huvudmän inom skolväsendet som ansvarar för lärares kompetensutveckling och att ska stödja kommuner och andra huvudmän i deras utbildningsverksamhet. Mot denna bakgrund och med beaktande av gällande bestämmelser och pågående arbete avstyrker utskottet motionerna 2021/22:303 (SD) yrkande 4, 2021/22:2241 (M) yrkande 2, 2021/22:2913 (SD), 2021/22:3244 (C) yrkande 23, 2021/22:3387 (L) yrkande 13, 2021/22:3473 (M), 2021/22:3729 (S), 2021/22:3980 (L) yrkande 17, 2021/22:3988 (M) yrkandena 5, 6 och 20, 2021/22:4033 (M) yrkande 57, 2021/22:4086 (MP) yrkande 3 samt 2021/22:4163 (KD) yrkande 50. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om rekrytering och tillträde. Jämför reservation 15 (V) och 16 (SD). I motion 2021/22:1106 av (M) föreslår motionären att det ska erbjudas förinspelad uppläsning av de verbala delarna på högskoleprovet för personer med dyslexi. Motionärerna i kommittémotion 2021/22:917 av m.fl. (V) yrkande 4 anser att lärosätena bör åläggas att i högre grad använda lokalt beslutade urvalsgrunder i syfte att bredda rekryteringen. I yrkande 6 framför motionärerna att basutbildningar bör prövas som ingång till fler program och med det uttryckliga målet att bidra till en breddad rekrytering. Motionärerna i motion 2021/22:628 av m.fl. (SD) efterfrågar ett uppdrag till UHR att ändra valideringen av utländska betyg i syfte att göra bedömningen rättvis gentemot elever som fått sina betyg i svensk skola. I motion 2021/22:769 av (C) önskar motionären att regeringen ska vidta åtgärder så att inte svenska studenter som studerat utomlands missgynnas vid antagning till studier. I kommittémotion 2021/22:4006 av m.fl. (L) yrkande 13 begärs att antagningen till högre utbildning ses över. Av flera skäl skulle hela antagningssystemet och de olika urvalsgrunderna ses över på djupet i en utredning, enligt motionärerna. Bakgrund och gällande rätt I 1 kap. 4 § högskolelagen anges att högskolors verksamhet ska avpassas så att en hög kvalitet nås och att de tillgängliga resurserna ska utnyttjas effektivt för att hålla en hög kvalitet i verksamheten. I 4 kap. anges att högskolorna utifrån detta kvalitetskrav ska ta emot de sökande som uppfyller behörighetskraven för studierna (1 §) samt att ett urval ska göras bland de sökande om inte alla behöriga sökande till en utbildning kan tas emot (3 §). överlämnades propositionen Fler vägar till kunskap – en högskola för livslångt lärande (prop. 2017/18:204) till . Utskottet ställde sig bakom vad regeringen föreslog om att de övergripande ramarna för regleringen om grundläggande och särskild behörighet och urval till sådan utbildning ska godkännas av . De övergripande ramar för tillträde till högskoleutbildning som utskottet tillstyrkte innebar att det för grundläggande behörighet till högskoleutbildning på grundnivå ska krävas att den sökande har nödvändiga kompetenser för att kunna tillgodogöra sig sådan utbildning. De krav på särskild behörighet som ställs ska liksom vara helt nödvändiga för att studenten ska kunna tillgodogöra sig utbildningen. Vid urval ska urvalsgrunderna även fortsättningsvis vara betyg, resultat från högskoleprovet och urvalsgrunder som högskolan bestämmer. Som huvudregel ska gälla, liksom tidigare, att minst en tredjedel av platserna ska fördelas på grundval av betyg, minst en tredjedel på grundval av resultat från högskoleprovet och högst en tredjedel på grundval av urvalsgrunder som har bestämts av högskolan. beslutade enligt regeringens förslag (bet. 2017/18:UbU25, rskr. 2017/18:331). beslutade regeringen om ändringar i högskoleförordningen från (SFS 2018:1503). Ändringarna gällde bl.a. närmare bestämmelser om den grundläggande behörigheten. Vidare beslutade regeringen om en särskild försöksverksamhet med behörighetsprov för den som inte har grundläggande behörighet (förordningen [2018:1510] om försöksverksamhet med behörighetsprov för tillträde till högskoleutbildning). I 7 kap. högskoleförordningen finns bestämmelser om tillträde till utbildning. För att bli antagen krävs att den sökande har grundläggande behörighet och dessutom den särskilda behörigheten som kan gälla. Från gäller delvis nya bestämmelser om grundläggande behörighet. Grundläggande behörighet till utbildning som påbörjas på grundnivå och vänder sig till nybörjare har enligt 5 § den som har • kunskaper inom det svenska och det engelska språket • ett vetenskapligt förhållningssätt • förmåga att kunna belysa frågor ur flera perspektiv • förmåga att kunna dra slutsatser och argumentera för dessa och • övrig kompetens som är nödvändig för att kunna tillgodogöras sig sådan utbildning. Enligt 5 a § ska en sökande anses ha sådana kompetenser om sökanden t.ex. • har avlagt en högskoleförberedande examen i gymnasieskolan eller inom vuxenutbildning på gymnasial nivå • har avlagt en yrkesexamen i gymnasieskolan eller inom vuxenutbildning på gymnasial nivå samt har lägst betyget E i de kurser i svenska eller svenska som andraspråk och engelska som krävs för en högskoleförberedande examen i gymnasieskolan • har godkänt resultat på ett sådant behörighetsprov som anges i förordningen (2018:1510) om försöksverksamhet med behörighetsprov för tillträde till högskoleutbildning. Utöver vad som följer av ovan kan en sökande visa att han eller hon har sådana nödvändiga kompetenser som anges i 5 § genom svensk eller utländsk utbildning, praktisk erfarenhet eller på grund av någon annan omständighet (5 b §). De krav på särskild behörighet som ställs ska vara helt nödvändiga för att studenten ska kunna tillgodogöra sig utbildningen. Kraven får t.ex. avse kunskaper från en eller flera kurser i gymnasieskolan eller motsvarande kunskaper. Särskild behörighet har också den som genom svensk eller utländsk utbildning, praktisk erfarenhet eller på grund av någon annan omständighet har förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen. UHR liksom en högskola kan i vissa fall meddela föreskrifter om vilka krav som ska gälla (7 kap. 8–11 §§ högskoleförordningen). I högskoleförordningen 7 kap. finns bestämmelser om urval. Även när det gäller urval och urvalsgrunder finns delvis nya bestämmelser från . Vid urval ska hänsyn tas till de sökandes meriter. Det finns tre urvalsgrunder: betyg, resultat från högskoleprov och av högskolan bestämda urvalsgrunder (12 §). Det finns även bestämmelser om hur urval ska göras om meriterna är likvärdiga (12 a §). Urvalsgrunder som en högskola får bestämma ska bestå av sakliga omständigheter som är av betydelse för utbildningen (23 §) Beträffande platsfördelningen är huvudregeln att minst en tredjedel av platserna ska fördelas på grundval av betyg, minst en tredjedel på grundval av resultatet från högskoleprovet och högst en tredjedel på grundval av de urvalsgrunder som en högskola har kunnat bestämma själv (13 §). Universitets- och högskolerådet (UHR) får medge att en högskola vid urval till en viss utbildning får göra en annan platsfördelning och fördela platserna på annat sätt om det finns särskilda skäl, exempelvis då högskoleprovet bedöms ha en låg prognostiserande förmåga och det råder låg konkurrens i högskoleprovsurvalet. En viss andel av platserna ska dock alltid fördelas på grundval av betyg och resultat från högskoleprovet. Ett medgivande ska avse ett eller flera bestämda antagningstillfällen (15 §). I högskoleförordningen finns även bestämmelser om hur betyg ska värderas liksom att UHR får meddela föreskrifter om värdering av betyg (7 kap. 18 – 19 §§ samt bilaga 3). Med anledning av de ändringar i högskoleförordningen som trädde i kraft har UHR bl.a. beslutat om reviderade föreskrifter som beskriver vilka kompetenser som krävs för högskolestudier (UHRFS 2021:4). UHR beslutar även om föreskrifter för omräkning av utländska gymnasiebetyg för sökande till högskolan i . På myndighetens webbplats liksom webbplatsen finns särskild information om hur omräkning till den svenska skalan görs. UKÄ har haft ett särskilt regeringsuppdrag att belysa frågan om lokalt beslutade urvalsgrunder, vilket rapporterades i rapporten och analys av lärosätenas användning av lokalt beslutade urvalsgrunder (2021). Resultaten av myndighetens undersökning visade bl.a. att lärosätena använde lokalt beslutade urvalsgrunder i en begränsad omfattning, att utbildningar med konstnärlig och hantverksmässig inriktning hade den största andelen bland de utbildningar som använder lokalt beslutade urvalsgrunder samt att personer vars föräldrar har en låg utbildningsnivå hade högre sannolikhet att antas genom lokalt beslutade urvalsgrunder. Basåret riktar sig till framförallt den som vill läsa en teknisk eller naturvetenskaplig utbildning men som saknar den särskilda behörigheten för dessa utbildningar. För att få läsa ett basår krävs att man har en grundläggande behörighet. En basårsutbildning är en ettårig utbildning på gymnasienivå som anordnas av högskolor och universitet och som oftast är inriktad på tekniska eller naturvetenskapliga ämnen. Efter utbildningen kan man få möjlighet till garantiplats på den aktuella utbildningen som man sedan vill gå. Däremot påverkar inte betygen efter basårsutbildningen det meritvärde man har. Det är även möjligt att läsa ett basår på komvux eller folkhögskola. I dessa fall påverkar betygen meritvärdet men däremot får man inte någon garantiplats till en högskoleutbildning (studera.nu). I UKÄ:s tematiska utvärdering om lärosätenas arbete med breddad rekrytering som beskrivs nedan ges även ett antal andra exempel på basår än ovanstående typ. Av 1 kap. 5 § fjärde stycket högskolelagen framgår att högskolorna aktivt ska främja och bredda rekryteringen till högskolan. UKÄ har , utifrån ett regeringsuppdrag, genomfört och redovisat en tematisk utvärdering om lärosätenas arbete med breddad rekrytering. Syftet med utvärderingen var att på nationell nivå synliggöra hur landets lärosäten arbetar med breddad rekrytering samt undersöka hur långt har nått i att öka mångfalden i högskolan och motverka snedrekryteringen. Utvärderingen visar bl.a. att de flesta lärosätena har tolkat uppdraget att aktivt främja breddad rekrytering utifrån sina egna förutsättningar baserat på underrepresenterade grupper vid lärosätet. Det är få lärosäten som har en handlingsplan för sitt arbete och det är endast ett fåtal som har en tydlig ansvarsfördelning för arbetet. Utvärderingens bedömargrupp menar att det generellt behövs bättre styrning och samordning, beslut om konkreta mål samt rutiner för ändamålsenlig uppföljning av lärosätenas arbete. Av utvärderingen framgår vidare bl.a. att ungas sociala bakgrund har mycket stor betydelse för om de börjar studera på högskolan, mycket större än de skillnader som finns mellan kön och personer av olika nationell bakgrund. Det är också stora skillnader mellan regioner och kommuner när det gäller hur stor andel av den unga befolkningen som påbörjar högskolestudier (). Avslutningsvis lämnar utvärderingen ett antal rekommendationer om hur lärosätenas arbete med breddad rekrytering kan utvecklas. Vissa av rekommendationerna är av mer generell karaktär, för högskolesektorn som helhet, och vissa riktar sig till regeringen. Rekommendationer riktas även till respektive lärosäte (Universitets och högskolors arbete med att främja och bredda rekryteringen till högre utbildning. Tematisk utvärdering, del 1 och del 2. UKÄ 2022). Utskottet vill framhålla att en väl fungerande rekrytering och möjlighet till högre studier är av stor betydelse både för individen och för samhället. Utskottet har med intresse tagit del av den tematiska utvärdering av lärosätenas arbete med att främja och bredda rekryteringen som UKÄ har redovisat. Utskottet kan konstatera att UKÄ har lämnat ett antal rekommendationer, riktade till regeringen och till lärosätena, om hur arbetet kan fortsätta att utvecklas. När det gäller frågan om antagningssystem till högskolan vill utskottet påminna om att bestämmelser om vad som gäller för t.ex. grundläggande behörighet har ändrats och att det pågår en försöksverksamhet med möjlighet att visa nödvändiga kompetenser genom ett särskilt behörighetsprov. UHR har utifrån de förändrade bestämmelserna också reviderat anknytande föreskrifter om vad som krävs för högskolestudier. Mot bakgrund av gällande rätt, pågående arbete samt beredning av lämnade förslag finner utskottet ingen anledning att föreslå åtgärder utifrån motionsyrkandena om rekrytering och tillträde. Utskottet avstyrker därför motionerna 2021/22:628 (SD), 2021/22:769 (C), 2021/22:917 (V) yrkandena 4 och 6, 2021/22:1106 (M) samt 2021/22:4006 (L) yrkande 13. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motionsyrkanden som beretts i förenklad ordning. Jämför särskilt yttrande 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (V), 5 (KD) och 6 (MP). I betänkandet behandlas motionsyrkanden som rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare , under /19 (bet. 2018/19:UbU13 Högskolan), under /20 (bet. 2019/20:UbU15 Högskolan) och under /21 (bet. 2020/21:UbU14 Högskolan). har avslagit motionsyrkandena i enlighet med utskottets förslag. Utskottet ser ingen anledning att nu göra någon annan bedömning och avstyrker därför de motionsyrkanden som finns upptagna i bilaga 2. Övergripande om universitet och högskolor, punkt 1 (M) av (M), (M) och Noria Manouchi (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3775 av m.fl. (M) yrkande 25 och 2021/22:3993 av m.fl. (M) yrkande 17 och 2021/22:461 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 7, 2021/22:917 av m.fl. (V) yrkande 3, 2021/22:1490 av Boriana (M), 2021/22:1534 av m.fl. (S), 2021/22:2544 av m.fl. (SD) yrkandena 10 och 18, 2021/22:3222 av m.fl. (C) yrkandena 82 och 84, 2021/22:3245 av m.fl. (C) yrkande 35, 2021/22:3509 av m.fl. (C) yrkande 10, 2021/22:3996 av m.fl. (L) yrkande 22, 2021/22:4090 av m.fl. (MP) yrkandena 1, 12 och 15 samt 2021/22:4105 av och (båda MP). Det stora intresset i för cybersäkerhetsfrågor är en tillgång som bör tas till vara. Utbildningar i cybersäkerhet som erbjuds i är attraktiva, men utbildningsplatserna fylls till stor del av utländska studenter vilka vid avslutade studier ofta vänder hemåt. Om vi misslyckas med att utbilda fler som vill arbeta i efter studierna blir kompetensbristen svår att åtgärda, oavsett hur många utbildningsplatser det finns. I det sammanhanget är det viktigt att uppmuntra ansökningar till befintliga utbildningar inom cybersäkerhet på svenska universitet och högskolor samt att följa upp utvärderingen av EU:s program för internationellt samarbete och utbyte inom utbildning, ungdom och idrott (plus). De båda statliga myndigheterna () och Universitets- och högskolerådet (UHR) har många viktiga ansvarsområden, vilka alla handlar om lärosäten. Vi anser att dessa två myndigheter skulle kunna bli en gemensam och vill därför utreda den möjligheten. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Övergripande om universitet och högskolor, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2544 av m.fl. (SD) yrkandena 10 och 18 samt 2021/22:461 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 7, 2021/22:917 av m.fl. (V) yrkande 3, 2021/22:1490 av Boriana (M), 2021/22:1534 av m.fl. (S), 2021/22:3222 av m.fl. (C) yrkandena 82 och 84, 2021/22:3245 av m.fl. (C) yrkande 35, 2021/22:3509 av m.fl. (C) yrkande 10, 2021/22:3775 av m.fl. (M) yrkande 25, 2021/22:3993 av m.fl. (M) yrkande 17, 2021/22:3996 av m.fl. (L) yrkande 22, 2021/22:4090 av m.fl. (MP) yrkandena 1, 12 och 15 samt 2021/22:4105 av och (båda MP). För att bibehålla och öka kvaliteten på våra teoretiska högskoleutbildningar anser vi att antalet platser på utbildningar där det samhälleliga behovet är mättat bör hållas igen och inte ökas. På en del utbildningar är det relevant att till och med minska antalet utbildningsplatser och låta de lärosäten som har högst kvalitet driva dessa utbildningar vidare. Det totala antal teoretiska utbildningsplatser vi har ska inte utökas, utan i stället är det yrkesutbildningar som samhället har ett skriande behov av. Antalet anslagsgivande studieplatser ska bestämmas genom den dialog och de mål som regeringen i samråd med lärosätena kommer fram till. Regeringen ska bestämma och ha ansvaret för det totala antalet studieplatser i landet på varje utbildning. Vi menar även att regeringen, tillsammans med , i dialog med högskolesektorn bör ta fram en övergripande plan för hur många högskolor och universitet ska ha och koppla detta till ett uppskattat samhällsbehov. Även behovet av yrkeshögskolor ska undersökas ur ett behovsperspektiv. Denna övergripande plan bör syfta till att optimera vårt utbildningsväsen och anpassa detta inom rimliga gränser utifrån samhällsbehovet. Även fortsättningsvis kommer de individuella val som studenterna gör att spela en avgörande roll men vår högre utbildning får aldrig anta skepnaden av ren arbetsmarknadspolitik. Vi ser att utländska stater, speciellt vissa stormakter, har ett uppenbart intresse av att illegalt ta del av uppnådda forskningsresultat och kunskapsresultat inom naturvetenskapen. Detta görs genom antingen mänskligt eller digitalt spionage. En hel del misstänkta incidenter har noterats .