bet · H901UbU13 · 2022-02-18 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden som rör förskolan med hänvisning till gällande bestämmelser, vidtagna åtgärder och pågående arbete. Motionerna tar upp frågor om bl.a. kvalitet och förutsättningar, språk, deltagande i förskola och annan pedagogisk verksamhet. I betänkandet finns 14 reservationer (M, SD, V, KD, L, MP) och sex särskilda yttranden (M, SD, C, V, KD, L). Ca 95 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Deltagande i förskola m.m. Motioner som bereds förenklat 1.Övergripande förutsättningar, punkt 1 (M, SD) 2.Övergripande förutsättningar, punkt 1 (KD) 3.Kvalitet i förskolan, punkt 2 (SD, KD) 4.Informationsöverföring, förskoleklass m.m., punkt 3 (SD) 5.Förskolans arbete mot hedersrelaterat förtryck m.m., punkt 4 (SD, L) 6.Övergripande om svenska språket i förskolan, punkt 5 (SD, L) 7.Språk i förskolans läroplan, punkt 6 (SD) 8.Språkförskola m.m., punkt 7 (M, SD, L) 9.Språkförskola m.m., punkt 7 (KD) 10.Deltagande i förskola m.m., punkt 8 (M) 11.Deltagande i förskola m.m., punkt 8 (V) 12.Deltagande i förskola m.m., punkt 8 (MP) 13.Förutsättningar för pedagogisk omsorg, punkt 9 (SD, KD) 14.Information om barnomsorgsformer, punkt 10 (KD) 1.Motioner som bereds förenklat, punkt 11 (M) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 11 (SD) 3.Motioner som bereds förenklat, punkt 11 (C) 4.Motioner som bereds förenklat, punkt 11 (V) 5.Motioner som bereds förenklat, punkt 11 (KD) 6.Motioner som bereds förenklat, punkt 11 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet i förslagspunkt 11 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 4 och 2021/22:4175 av m.fl. (M) yrkande 14. Reservation 1 (M, SD) Reservation 2 (KD) 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 5 och 2021/22:4166 av m.fl. (KD) yrkande 23. Reservation 3 (SD, KD) Informationsöverföring, förskoleklass m.m. 2021/22:2545 av m.fl. (SD) yrkandena 10, 30, 33 och 34 samt 2021/22:2546 av m.fl. (SD) yrkande 1. Reservation 4 (SD) Förskolans arbete mot hedersrelaterat förtryck m.m. 2021/22:3985 av m.fl. (L) yrkande 11. Reservation 5 (SD, L) Övergripande om svenska språket i förskolan 2021/22:4002 av m.fl. (L) yrkande 7. Reservation 6 (SD, L) Språk i förskolans läroplan 2021/22:2545 av m.fl. (SD) yrkandena 6 och 7. Reservation 7 (SD) 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 18 och 2021/22:4175 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 4. Reservation 8 (M, SD, L) Reservation 9 (KD) Deltagande i förskola m.m. 2021/22:2605 av m.fl. (V) yrkande 3, 2021/22:2906 av (SD), 2021/22:4019 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2021/22:4209 av och (båda MP) yrkande 5. Reservation 10 (M) Reservation 11 (V) Reservation 12 (MP) Förutsättningar för pedagogisk omsorg 2021/22:2545 av m.fl. (SD) yrkande 15. Reservation 13 (SD, KD) 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 15. Reservation 14 (KD) Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (L), (M), (S), (M), (SD), (S), (C), (V), (M), (SD), (S), (S), (SD), (MP), (L), (S) och (KD). Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlar utbildningsutskottet 94 motionsyrkanden om förskolan och annan pedagogisk verksamhet från allmänna motionstiden /22. Av dessa bereds 72 motionsyrkanden förenklat eftersom de tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . En förteckning över de behandlade förslagen finns i bilaga 1. Motionsyrkanden som bereds förenklat finns i bilaga 2. Motionsyrkandena tar upp frågor om bl.a. kvalitet och förutsättningar, språk, deltagande i förskola och annan pedagogisk verksamhet. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att bl.a. tillsätta en utredning om förskolan, en översyn av maxtaxan och informationsutbyte om orosanmälningar. Jämför reservation 1 (M, SD), 2 (KD), 3 (SD, KD), 4 (SD) och 5 (SD, L). Övergripande förutsättningar och kvalitet i förskolan Enligt kommittémotion 2021/22:4175 av m.fl. (M) yrkande 14 bör en utredning tillsättas med uppdrag att göra en grundläggande genomgång av förutsättningarna i förskolan för en likvärdig utbildning. Enligt kommittémotion 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 4 bör en översyn av maxtaxan och dess effekter genomföras. Motionärerna anför att sedan maxtaxan infördes har inkomsttaket för föräldrar endast höjts marginellt som barngruppernas storlek ökat kraftigt. I yrkande 5 framhålls att all undervisning i förskolan ska vara vetenskapligt förankrad och evidenssäkrad. Motionärerna anser att motsvarande krav på utvärdering som finns inom sjukvården bör utvecklas på skolområdet när det gäller pedagogiska metoder. I partimotion 2021/22:4166 av m.fl. (KD) yrkande 23 anförs att den allvarliga utvecklingen med stora barngrupper i förskolan måste brytas. Motionärerna föreslår att mer pengar tillförs statsbidraget för att minska barngruppernas storlek i förskolan samt att målet bör vara att barn som är inte ska behöva tillhöra grupper med fler än tolv barn. Informationsöverföring, förskoleklass m.m. I kommittémotion 2021/22:2545 av m.fl. (SD) yrkande 10 anförs att lagstiftningen bör revideras så att klädkontroll av förskolebarn förhindras. I yrkande 30 framhåller motionärerna att ska få ta del av de orosanmälningar som upprättats i förskolan för att kunna vidta eventuella åtgärder för att stötta och säkerställa barnets trygghet. Motionärerna anser därför att regelverket bör revideras på sådant vis att informationsutbyte om orosanmälningar möjliggörs mellan förskola och grundskola eller vid byte av förskola eller huvudman. I yrkande 33 anförs att krafttag behöver tas för att motverka den rådande tystnadskulturen inom förskolan. Motionärerna framhåller att offentliganställda ska känna sig trygga att delge de lokala beslutsfattarna viktig och relevant information. Av yrkande 34 framgår att det bör lagstiftas om att huvudmannen ska erbjuda förskolan stöd från en specialpedagog när behov uppstår så att barn i behov av särskilt stöd får de resurser som krävs. I kommittémotion 2021/22:2546 av m.fl. (SD) yrkande 1 framhålls värdet av förskoleklassen som en övergång mellan förskola och grundskola. Motionärerna anför att oavsett om förskoleklassen är en egen skolform eller ingår i en tioårig grundskola ska leken fortsätta att stå i centrum och den unika kompetens som pedagoger i förskoleklassen besitter tas till vara. Förskolans arbete mot hedersrelaterat förtryck m.m. Enligt kommittémotion 2021/22:3985 av m.fl. (L) yrkande 11 är det viktigt med tidiga insatser i förskolan för att förebygga stereotypa könsroller och motverka hedersrelaterat våld och förtryck. Motionärerna anser bl.a. att regeringen bör vidta lämpliga åtgärder för att utveckla utbildningar och stödmaterial med inriktning mot förskolan. Bakgrund och gällande rätt Regeringen beslutade om en ny förordning om läroplan för förskolan (SKOLFS 2018:50), Lpfö 18, som trädde i kraft . Syftet med den reviderade läroplanen var att höja kvaliteten i undervisningen i förskolan och därmed förskolans måluppfyllelse (U2016/05591/S, U2017/01929/S). Några av de ändringar som gjorts i den nya läroplanen för förskolan är följande: – Barnen ska få förutsättningar att utveckla sitt språk genom att lyssna till högläsning och samtala om olika texter. – Barnskötarnas uppdrag i arbetslaget och förskollärarnas särskilda ansvar har förtydligats. – Skrivningarna om jämställdhet har blivit tydligare. Tillkännagivande om att utreda förskolans förutsättningar för likvärdig utbildning beslutade att tillkännage för regeringen att den bör tillsätta en bred utredning om förskolans förutsättningar att erbjuda en likvärdig utbildning. Syftet med utredningen är enligt tillkännagivandet att alla barn i ska ha tillgång till en bra förskola oavsett var i landet man bor. Tillkännagivandet gjordes i samband med behandlingen av motionsyrkanden om förskolan från allmänna motionstiden (bet. 2020/21:UbU7, rskr. 2020/21:196). De motioner som bifölls av hade avstyrkts i utskottets betänkande 2020/21:UbU7. Pågående arbete för jämlika förutsättningar för deltagande i förskola Regeringen anger i budgetpropositionen att barnens utbildning i förskolan har betydelse för deras fortsatta lärande och kan vara avgörande för att kompensera för olika förutsättningar. För att öka jämlikheten i förskolan föreslog regeringen en ökning av det statliga stödet till förskolan och att resurserna viktas socioekonomiskt (prop. 2021/22:1 utg.omr. 16 s. 88). beslutade i förhållande till regeringens förslag om en utökning av statsbidraget för kvalitetshöjande insatser i förskolan (bet. 2021/22:UbU1, rskr. 2021/22:108). Regeringen beslutade om lagrådsremissen Förskola för fler barn, där det bl.a. föreslås att varje hemkommun ska vara skyldig att genom uppsökande verksamhet ta kontakt med vårdnadshavare till de barn som inte har en plats i förskolan och informera om förskolans syfte och barnets rätt till förskola. Se vidare nedan i avsnittet Språkfrågor (s. 21). Av 1 kap. 4 och 5 §§ skollagen (2010:800) framgår att utbildningen inom bl.a. förskolan ska förmedla och förankra respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande demokratiska värderingar som det svenska samhället vilar på. Utbildningen ska utformas i överensstämmelse med grundläggande demokratiska värderingar och de mänskliga rättigheterna som människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet samt solidaritet mellan människor. Läroplanen för förskolan (Lpfö 18) anger vidare att förskolan ska ge varje barn förutsättningar att utveckla sin identitet och känna trygghet i den samt medvetenhet om rätten till sin kroppsliga och personliga integritet. Av 1 kap. 10 § skollagen framgår även att barnets bästa ska vara utgångspunkt i all utbildning och annan verksamhet enligt skollagen som rör barn. Barnets inställning ska så långt det är möjligt klarläggas och barn ska ha möjlighet att fritt uttrycka sina åsikter i alla frågor som rör honom eller henne. Barnets åsikter ska tillmätas betydelse i förhållande till barnets ålder och mognad. Enligt 1 kap. 1 § diskrimineringslagen (2008:567) har lagen till ändamål att motverka diskriminering och på andra sätt främja lika rättigheter och möjligheter oavsett kön, könsöverskridande identitet eller uttryck, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionsnedsättning, sexuell läggning eller ålder. I förarbetena till diskrimineringslagen (prop. 2007/08:95 s. 196 f.) anfördes om klädsel och liknande att särskilt diskrimineringsgrunden religion eller annan trosuppfattning kan aktualisera frågan om huruvida t.ex. en skolas eller en enskild lärares synpunkter på elevernas klädsel kan ha ett diskriminerande inslag. Klädsel är något som normalt bestäms av individen själv. Utgångspunkten bör enligt förarbetena vara att utbildningsanordnare ska visa respekt för enskilda deltagares val av klädsel och liknande, särskilt när det är fråga om religiöst betingade uttryck. Enligt artikel 14 i FN:s konvention om barnets rättigheter () ska konventionsstaterna respektera barnets rätt till tankefrihet, samvetsfrihet och religionsfrihet. Vidare ska konventionsstaterna respektera föräldrarnas och, i förekommande fall, vårdnadshavarnas rättigheter och skyldigheter att på ett sätt som är förenligt med barnets fortlöpande utveckling ge barnet ledning då det utövar sin rätt. Friheten att utöva sin religion eller tro får underkastas endast sådana inskränkningar som är föreskrivna i lag och som är nödvändiga för att skydda den allmänna sedligheten eller andra personers grundläggande fri- och rättigheter. Svar på skriftlig fråga Som svar på en skriftlig fråga (fr. 2019/20:881) om värderingsstyrd slöja i förskolan anförde utbildningsminister (S) bl.a. följande: har frågat mig om jag anser att värderingsstyrd slöja i förskolan på såväl barn som personal står i strid med och således i strid med rådande svensk lagstiftning och om ja, vad jag avser att göra åt saken och om nej, hur jag motiverar att en kvinnoförtryckande värderingsstyrd slöja inte står i strid med konventionens lydelse om att alla barn har lika värde och samma rättigheter och inte får diskrimineras. Utbildningen i såväl förskolan som ska förmedla och förankra respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande demokratiska värderingar som det svenska samhället vilar på. Alla som verkar inom förskolan och skolan ska främja aktning för människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet mellan kvinnor och män, flickor och pojkar, samt solidaritet mellan människor. Jag upprörs när jag nås av medieuppgifter om att personal i förskolan kan tänka sig att kontrollera och tvinga barn att bära slöja. Detta är helt oacceptabelt. Barn och elever ska inte tvingas att bära slöja mot sin egen vilja i förskolan eller skolan. Barn och elever ska ges förutsättningar att själva forma sina egna uppfattningar gällande religion eller annan trosuppfattning. Diskriminering på grund av religion är enligt diskrimineringslagen förbjuden på bl.a. skolområdet. Att bära religiös klädsel kan vara ett uttryck för religionsfriheten, som skyddas i regeringsformen och i . Den reviderade läroplanen för förskolan som tillämpas fr.o.m. understryker vikten av respekt för att barnets rätt till kroppslig och personlig integritet. Att kontrollera eller begränsa barns och elevers val av kläder kan i vissa fall vara uttryck av hedersrelaterat våld och förtryck vilket inte ska få förekomma i förskolan eller skolan. Hedersrelaterat våld och förtryck och dess olika uttrycksformer kränker individens frihet och är allvarliga samhällsproblem. Förskolans och skolans personal är enligt socialtjänstlagen skyldiga att genast anmäla till socialnämnden om de i sin verksamhet får kännedom om eller misstänker att barn far illa. I den sakpolitiska överenskommelse som slutits mellan Socialdemokraterna, de gröna, anges att arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck ska öka i skolan. Informationsutbyte om s.k. orosanmälan Enligt 29 kap. 13 § skollagen ska huvudmannen för verksamhet som avses i skollagen och den som är anställd i sådan verksamhet, på socialnämndens initiativ, i frågor som rör barn som far illa eller riskerar att fara illa samverka med samhällsorgan, organisationer och andra som berörs. I fråga om utlämnande av uppgifter gäller de begränsningar som följer av den tystnadsplikt som gäller för verksamma i enskilt bedrivna förskolor enligt 29 kap. 14 § skollagen och de sekretessbestämmelser som gäller för verksamma i förskolor med offentlig huvudman enligt offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), förkortad OSL. Vidare framgår av 29 kap. 13 § skollagen att bestämmelser om skyldighet att anmäla till socialnämnden att ett barn kan behöva nämndens skydd finns i 14 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453). Av 14 kap. 1 § socialtjänstlagen framgår att myndigheter vars verksamhet berör barn och unga, och anställda hos sådana myndigheter, är skyldiga att genast anmäla till socialnämnden om de i sin verksamhet får kännedom om eller misstänker att ett barn far illa. Även de som är verksamma inom yrkesmässigt bedriven enskild verksamhet och fullgör uppgifter som berör barn och unga har en sådan skyldighet. I OSL finns bestämmelser om hanteringen av uppgifter om en enskilds personliga förhållanden inom bl.a. förskolan. Av 8 kap. 1 § OSL framgår att en uppgift för vilken sekretess gäller enligt OSL inte får röjas för enskilda eller för andra myndigheter, om inte annat anges i OSL eller i lag eller förordning som OSL hänvisar till. Enligt 8 kap. 2 § OSL gäller detta också mellan olika verksamhetsgrenar inom en myndighet när de är att betrakta som självständiga i förhållande till varandra. Bestämmelserna om sekretess till skydd för enskild inom förskola och viss annan pedagogisk verksamhet finns i 23 kap. OSL. Av 23 kap. 1 § OSL framgår att sekretess gäller i bl.a. förskola för uppgift om en enskilds personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider men. Sekretessbestämmelserna för bl.a. förskoleklassen och finns i 23 kap. 2 § OSL. Vidare anges i OSL ett antal sekretessbrytande bestämmelser, t.ex. om den enskilde samtycker till det (10 kap. 1 §). Överlämning av uppgifter vid övergång mellan och inom skolformer Av 3 kap. 12 j § skollagen framgår bl.a. att när en elev i förskoleklassen, , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan övergår från skolformen till en annan av de angivna skolformerna ska den skolenhet som eleven lämnar till den mottagande skolenheten överlämna sådana uppgifter om eleven som behövs för att underlätta övergången för eleven. Detsamma gäller om eleven byter skolenhet inom skolformen. Av förarbetena framgår att bestämmelserna innehåller sådana uppgiftsskyldigheter som är sekretessbrytande enligt 10 kap. 28 § första stycket OSL, av vilket det framgår att sekretess inte hindrar att en uppgift lämnas till en annan myndighet, om uppgiftsskyldighet följer av lag eller förordning (prop. 2017/18:183 s. 136). Under remitteringen av förslaget till ny bestämmelse i skollagen anförde ett antal remissinstanser att en reglering om överlämning av information även bör omfatta övergången från förskolan till skolan. Regeringen instämde i att ett överlämningsarbete behövs även när barn övergår från förskolan och hänvisade till att samverkan mellan förskolan och förskoleklassen, skolan och fritidshemmet regleras i läroplanen för förskolan. Vidare anfördes att det i läroplanen också regleras att det ska finnas samarbetsformer som syftar till att förbereda barnen och deras vårdnadshavare inför övergångar från förskolan till förskoleklassen, skolan och fritidshemmet. Regeringen bedömde dock att det inte fanns ett tillräckligt beredningsunderlag för att behandla även den frågan i den aktuella propositionen (prop. 2017/18:183 s. 59–60). Av avsnitt 2.5 Övergång och samverkan i läroplanen för förskolan (Lpfö 18) framgår även att förskolan ska samverka på ett förtroendefullt sätt med förskoleklassen, skolan och fritidshemmet för att stödja barnens utveckling och lärande i ett långsiktigt perspektiv. Inför övergångar ska de berörda skolformerna och fritidshemmet utbyta kunskaper, erfarenheter och information om innehållet i utbildningen för att skapa sammanhang, kontinuitet och progression i barnens utveckling och lärande. Utredning om sekretess för uppgifter i skolväsendet och vissa andra utbildningsformer och verksamheter Utredningen om sekretess för uppgifter i skolväsendet och vissa andra utbildningsformer och verksamheter (dir. 2010:25) hade bl.a. i uppdrag att analysera behovet och konsekvenserna av en harmoniserad sekretessreglering för förskolan, fritidshemmet och skolan och, om det var motiverat, föreslå sekretessregler för de olika verksamheterna som var så likartade som möjligt. I betänkandet Skolans dokument – insyn och sekretess (SOU 2011:58) som lämnades bedömde utredningen att det saknas förutsättningar att harmonisera sekretessregleringen för förskolan med den reglering som finns för skolan och fritidshemmet. Vidare anfördes att ett rakt skaderekvisit (dvs. att huvudregeln är offentlighet) som i vissa delar ska gälla i skolan och fritidshemmet inte ger ett tillräckligt skydd för uppgifter om enskildas personliga förhållanden i förskolan. Utredningen ansåg inte heller att verksamhetens innehåll är sådant att sekretessområdet bör begränsas. Utredningen bedömde inte heller att någon ändring i sekretessregleringen för förskolan bör göras för att sekretess inte ska råda mellan förskolan och skolan. Som skäl för bedömningen anfördes att en generell överföring mellan förskolan, fritidshemmet och skolan av uppgifter om enskildas personliga förhållanden skulle påverka förtroendet mellan förskolan och föräldrar negativt (SOU 2011:58, s 168 f.). Utredningens betänkande remitterades och lades därefter till handlingarna . Regeringsformens bestämmelser om yttrandefrihet Av 2 kap. 1 § regeringsformen (1974:152), förkortad RF, framgår att var och en gentemot det allmänna är tillförsäkrad yttrandefrihet: frihet att i tal, skrift eller bild eller på annat sätt meddela upplysningar samt uttrycka tankar, åsikter och känslor. Yttrandefriheten får begränsas genom lag för att tillgodose ändamål som är godtagbara i ett demokratiskt samhälle (2 kap. 20 och 21 §§ RF). Sekretessbestämmelser som inskränker yttrandefriheten finns i OSL. beslutade att anta regeringens förslag till lag (2021:890) om skydd för personer som rapporterar om missförhållanden och lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (prop. 2020/21:193, bet. 2021/22:AU3, rskr. 2021/22:9). Lagen gäller i all privat och offentlig verksamhet och innebär bl.a. att fler personer omfattas av skyddet för visselblåsare, att det införs krav på vissa verksamhetsutövare att inrätta interna rapporteringskanaler, att det införs en ordning för hur rapporter om missförhållanden ska tas om hand och att uppgifter om visselblåsares identitet ska omfattas av sekretess. Genom lagen genomfördes och rådets direktiv (EU) 2019/1937 av om skydd för personer som rapporterar om överträdelser av unionsrätten, det s.k. visselblåsardirektivet. Lagen trädde i kraft . I egenskap av huvudman för skolan och arbetsgivare för skolans personal är kommunen ansvarig för elevernas och personalens arbetsmiljö i skolan. I fråga om arbetsmiljö hänvisar skollagen (5 kap. 4 §) till att det i arbetsmiljölagen (1977:1160), förkortad AML, finns bestämmelser om kraven på en god arbetsmiljö. I 2 kap. 1 § AML anges bl.a. att arbetsmiljön ska vara tillfredsställande med hänsyn till arbetets natur och den sociala och tekniska utvecklingen i samhället. Vidare framgår att arbetstagaren ska ges möjlighet att medverka i utformningen av sin egen arbetssituation samt i förändrings- och utvecklingsarbete som rör hans eget arbete. Särskilt stöd i förskolan Bestämmelser om förskolan finns i huvudsak i 8 kap. skollagen (2010:800). Av 8 kap. 9 § framgår att barn som av fysiska, psykiska eller andra skäl behöver särskilt stöd i sin utveckling ska ges det stöd som deras speciella behov kräver. Vidare framgår att om det genom uppgifter från förskolans personal, ett barn eller ett barns vårdnadshavare eller på annat sätt framkommer att ett barn är i behov av särskilt stöd, ska rektorn se till att barnet ges sådant stöd. Barnets vårdnadshavare ska ges möjlighet att delta vid utformningen av de särskilda stödinsatserna. Det finns ett antal statliga satsningar med syftet att förbättra tillgången på specialpedagogisk kompetens. har och Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM) i uppdrag att gemensamt ansvara för genomförandet av fortbildning i specialpedagogik för lärare och förskollärare i alla skolformer utom grundsärskolan, gymnasiesärskolan och specialskolan. Uppdraget pågår t.o.m. . Huvudmän för förskolan kan ansöka om statsbidrag inom ramen för satsningen som ska användas till att utveckla den specialpedagogiska kompetensen hos lärare samt förskollärare och annan personal som medverkar i undervisningen i förskolan (förordningen [2015:938] om statsbidrag för handledare i specialpedagogik). Utredningen om elevers möjligheter att nå kunskapskraven har föreslagit att tidsperioden för statsbidraget ska förlängas med och att bidraget därmed ska finnas även 2024–2026 (SOU 2021:11). Regeringen har även beslutat att införa förändrade krav på förskollärar- och lärarutbildningarna för att öka kompetensen om neuropsykiatriska svårigheter i skolan (U2020/00176/UH). Det nya examensmålet innebär att studenten ska visa förmåga att identifiera och, i samverkan med andra, tillgodose elevers behov av specialpedagogiska insatser – inbegripet specialpedagogiska insatser för elever med neuropsykiatriska svårigheter.