bet · H901MJU20 · 2022-03-24 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets betänkande Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden, främst med hänvisning till pågående arbete. Motionsyrkandena handlar om det internationella klimatarbetet, klimatarbetet inom EU, övergripande svensk klimatpolitik, kompletterande åtgärder, infångning och lagring av koldioxid, nationella klimatinvesteringar, transportsektorns klimatomställning, klimatanpassning och övriga klimatpolitiska frågor. I betänkandet finns 52 reservationer (M, SD, C, V, KD, L, MP) och sju särskilda yttranden (M, SD, C, V, KD, L, MP). Cirka 170 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Infångning och lagring av koldioxid Motioner som bereds förenklat 1.Det internationella klimatarbetet, punkt 1 (SD) 2.Det internationella klimatarbetet, punkt 1 (C) 3.Det internationella klimatarbetet, punkt 1 (V) 4.EU:s klimatmål, punkt 2 (M) 5.EU:s klimatmål, punkt 2 (SD) 6.EU:s klimatmål, punkt 2 (C) 7.EU:s klimatmål, punkt 2 (V) 8.EU:s system för handel med utsläppsrätter, CCS och bio-CCS, punkt 3 (M, C, KD) 9.EU:s system för handel med utsläppsrätter och sjöfarten, punkt 4 (M, L) 10.EU:s system för handel med utsläppsrätter och avfallsförbränning, punkt 5 (M, C, L) 11.EU:s system för handel med utsläppsrätter i övrigt, punkt 6 (C) 12.EU:s system för handel med utsläppsrätter i övrigt, punkt 6 (V) 13.EU:s system för handel med utsläppsrätter i övrigt, punkt 6 (KD) 14.EU:s system för handel med utsläppsrätter i övrigt, punkt 6 (L) 15.Kolsänka och infångning och lagring av koldioxid, punkt 7 (M, C) 16.Kolsänka och infångning och lagring av koldioxid, punkt 7 (SD, KD) 17.Kolsänka och infångning och lagring av koldioxid, punkt 7 (V) 18.Koldioxidutsläpp från fordon, punkt 8 (M, C) 19.Avskogning, punkt 9 (V) 20.Inriktning för svensk klimatpolitik, punkt 10 (M, SD, KD) 21.Inriktning för svensk klimatpolitik, punkt 10 (V) 22.Inriktning för svensk klimatpolitik, punkt 10 (L) 23.Inriktning för svensk klimatpolitik, punkt 10 (MP) 24.Klimatmål och export, punkt 11 (M, SD, KD) 25.Övriga frågor om svenska klimatmål, punkt 12 (SD) 26.Övriga frågor om svenska klimatmål, punkt 12 (V) 27.Övriga frågor om svenska klimatmål, punkt 12 (MP) 28.Kompletterande åtgärder, punkt 13 (C) 29.Kompletterande åtgärder, punkt 13 (V) 30.Kompletterande åtgärder, punkt 13 (KD) 31.Kompletterande åtgärder, punkt 13 (L) 32.Kompletterande åtgärder, punkt 13 (MP) 33.Samarbeten med andra länder, punkt 14 (M, KD, L) 34.Rättsliga hinder, punkt 15 (M, C, L) 35.Infångning och lagring av koldioxid i övrigt, punkt 16 (M, C) 36.Infångning och lagring av koldioxid i övrigt, punkt 16 (KD) 37.Infångning och lagring av koldioxid i övrigt, punkt 16 (L) 38.Nationella klimatinvesteringar, punkt 17 (L) 39.Nationella klimatinvesteringar, punkt 17 (MP) 40.Bonus malus-systemet, punkt 18 (M) 41.Bonus malus-systemet, punkt 18 (MP) 42.Reduktionsplikten, punkt 19 (M) 43.Reduktionsplikten, punkt 19 (SD) 44.Reduktionsplikten, punkt 19 (C) 45.Utfasning av fossila drivmedel, punkt 20 (C) 46.Utfasning av fossila drivmedel, punkt 20 (MP) 47.Klimatanpassningsarbetet, punkt 21 (C, MP) 48.Forskning och metodutveckling, punkt 22 (MP) 49.Fossilfritt , punkt 23 (M) 50.Fossilfritt , punkt 23 (MP) 51.Biogena utsläpp, punkt 24 (V) 52.Klimatkompensationsprojekt, punkt 25 (C) 1.Motioner som bereds förenklat, punkt 27 (M) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 27 (SD) 3.Motioner som bereds förenklat, punkt 27 (C) 4.Motioner som bereds förenklat, punkt 27 (V) 5.Motioner som bereds förenklat, punkt 27 (KD) 6.Motioner som bereds förenklat, punkt 27 (L) 7.Miljöpartiets förslag inom klimatpolitiken (MP) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2021/22:2455 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2021/22:3246 av m.fl. (C) yrkande 59, 2021/22:3247 av m.fl. (C) yrkande 8, 2021/22:3277 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 46–48, 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkande 138 och 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkande 11. Reservation 1 (SD) Reservation 2 (C) Reservation 3 (V) 2021/22:2455 av m.fl. (SD) yrkandena 13 och 15, 2021/22:3277 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 37, 38 och 40, 2021/22:3436 av m.fl. (M) yrkande 43, 2021/22:3511 av m.fl. (C) yrkande 16 i denna del och 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkandena 2, 3, 4 i denna del och 6. Reservation 4 (M) Reservation 5 (SD) Reservation 6 (C) Reservation 7 (V) EU:s system för handel med utsläppsrätter, CCS och bio-CCS 2021/22:3436 av m.fl. (M) yrkande 12 och 2021/22:4030 av m.fl. (M) yrkande 18. Reservation 8 (M, C, KD) EU:s system för handel med utsläppsrätter och sjöfarten 2021/22:3436 av m.fl. (M) yrkande 33 och 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 23. Reservation 9 (M, L) EU:s system för handel med utsläppsrätter och avfallsförbränning 2021/22:4220 av m.fl. (L) yrkande 34. Reservation 10 (M, C, L) EU:s system för handel med utsläppsrätter i övrigt 2021/22:3277 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 8, 2021/22:3511 av m.fl. (C) yrkande 16 i denna del, 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkandena 15–18 och 24, 2021/22:3881 av m.fl. (KD) yrkande 7, 2021/22:4195 av m.fl. (KD) yrkande 36 och 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkandena 11–13. Reservation 11 (C) Reservation 12 (V) Reservation 13 (KD) Reservation 14 (L) Kolsänka och infångning och lagring av koldioxid 2021/22:2456 av m.fl. (SD) yrkandena 61 och 62, 2021/22:3277 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 39 och 41 samt 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkande 21. Reservation 15 (M, C) Reservation 16 (SD, KD) Reservation 17 (V) 2021/22:3511 av m.fl. (C) yrkande 25, 2021/22:3663 av m.fl. (C) yrkande 4, 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkande 50 och 2021/22:4030 av m.fl. (M) yrkande 33. Reservation 18 (M, C) 2021/22:3277 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 42. Reservation 19 (V) Inriktning för svensk klimatpolitik 2021/22:1567 av Serkan Köse (S), 2021/22:3277 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 4 och 5, 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 1, 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 3 och 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 29. Reservation 20 (M, SD, KD) Reservation 21 (V) Reservation 22 (L) Reservation 23 (MP) 2021/22:3436 av m.fl. (M) yrkande 8 och 2021/22:4030 av m.fl. (M) yrkande 2. Reservation 24 (M, SD, KD) Övriga frågor om svenska klimatmål 2021/22:438 av m.fl. (V) yrkande 1, 2021/22:1123 av och (båda M) yrkande 2, 2021/22:2455 av m.fl. (SD) yrkande 19, 2021/22:3277 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 1, 12 och 13, 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 2, 2021/22:4075 av (MP) och 2021/22:4076 av m.fl. (MP) yrkande 1. Reservation 25 (SD) Reservation 26 (V) Reservation 27 (MP) 2021/22:3277 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 19, 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkande 22, 2021/22:3739 av och (båda S) yrkande 2, 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkandena 54 och 55, 2021/22:4195 av m.fl. (KD) yrkande 35 i denna del och 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 81. Reservation 28 (C) Reservation 29 (V) Reservation 30 (KD) Reservation 31 (L) Reservation 32 (MP) Infångning och lagring av koldioxid Samarbeten med andra länder 2021/22:3436 av m.fl. (M) yrkande 10, 2021/22:3881 av m.fl. (KD) yrkande 10, 2021/22:4030 av m.fl. (M) yrkande 16 och 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 86. Reservation 33 (M, KD, L) 2021/22:3436 av m.fl. (M) yrkande 13, 2021/22:3497 av m.fl. (C) yrkande 4, 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkande 23, 2021/22:4030 av m.fl. (M) yrkande 19 och 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkandena 85 och 87. Reservation 34 (M, C, L) Infångning och lagring av koldioxid i övrigt 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkande 25, 2021/22:3881 av m.fl. (KD) yrkande 11, 2021/22:4195 av m.fl. (KD) yrkande 35 i denna del och 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkandena 19, 20, 82, 83 och 88. Reservation 35 (M, C) Reservation 36 (KD) Reservation 37 (L) 2021/22:3336 av m.fl. (S), 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkandena 17, 53 och 56 samt 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 90. Reservation 38 (L) Reservation 39 (MP) 2021/22:3436 av m.fl. (M) yrkande 16 och 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 30. Reservation 40 (M) Reservation 41 (MP) 2021/22:2453 av m.fl. (SD) yrkande 12, 2021/22:2455 av m.fl. (SD) yrkande 27, 2021/22:3436 av m.fl. (M) yrkande 22, 2021/22:3663 av m.fl. (C) yrkande 41, 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkande 60 och 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkande 18. Reservation 42 (M) Reservation 43 (SD) Reservation 44 (C) Utfasning av fossila drivmedel 2021/22:3315 av m.fl. (M), 2021/22:3663 av m.fl. (C) yrkande 3 och 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 31. Reservation 45 (C) Reservation 46 (MP) 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkande 13. Reservation 47 (C, MP) 2021/22:4062 av m.fl. (MP) yrkande 24. Reservation 48 (MP) 2021/22:4030 av m.fl. (M) yrkande 15 och 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 19. Reservation 49 (M) Reservation 50 (MP) 2021/22:3277 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 20. Reservation 51 (V) 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkandena 27 och 28. Reservation 52 (C) 2021/22:1408 av m.fl. (S) yrkande 2. Motioner som bereds förenklat Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (C), (MP), (M), (S), (S), (S), (V), (M), (SD), (S), (L), (S), Kopparklint (M), (SD), (SD), (KD) och (C). I betänkandet behandlar utskottet ca 170 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Motionsyrkandena handlar bl.a. om det internationella klimatarbetet, klimatarbetet inom EU, övergripande svensk klimatpolitik, kompletterande åtgärder, infångning och lagring av koldioxid, nationella klimatinvesteringar, transportsektorns klimatomställning och klimatanpassning. Av dessa behandlas ett antal motionsyrkanden i förenklad ordning eftersom de tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . Förslagen i motionerna finns i bilaga 1. Motionsyrkanden som behandlas i förenklad ordning redovisas i bilaga 2. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om det internationella klimatarbetet. Jämför reservation 1 (SD), 2 (C) och 3 (V). I partimotion 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkande 138 föreslås ett tillkännagivande till regeringen om att arbeta för att stärka jämlikt beslutsfattande i det internationella klimatsamarbetet. Motionärerna framhåller att kvinnors roll är viktig i kampen mot klimatförändringarna och vill därför stärka kvinnligt entreprenörskap och äganderätt som de vill se ett jämlikt deltagande i beslutsprocesser. Arbetet mot klimatförändringarna ska genomsyras av ett jämställdhetsperspektiv. Samma yrkande framställs även i kommittémotionerna 2021/22:3246 av m.fl. (C) yrkande 59, 2021/22:3247 av m.fl. (C) yrkande 8 och 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkande 11. Enligt partimotion 2021/22:3277 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 46 bör verka för att stärka det feministiska perspektivet i EU:s gemensamma åtaganden inför COP 26 och kommande globala forum. I yrkande 47 anförs att bör verka för att klimatpolitiken i internationella förhandlingar och andra forum bidrar till att öka flickors och kvinnors inflytande och delaktighet i klimatarbetet och stärka skyddet av dem som försvarar sin mark, miljön och de mänskliga rättigheterna. Vidare anförs i yrkande 48 att bör verka för att flickors och kvinnors rätt till utbildning, mark och andra naturresurser samt rätten till rent vatten, sanitet och hygien sätts i centrum i det globala arbetet för klimatanpassning. Hur flickor och kvinnor drabbas av klimatförändringen skiljer sig från hur pojkar och män påverkas, men det uppmärksammas inte i samma utsträckning. På samma sätt brister det ofta i analyser när det gäller att ta till vara flickors och kvinnors erfarenheter i klimatomställningen. m.fl. (SD) anför i kommittémotion 2021/22:2455 yrkande 3 att det måste ställas hårdare krav på i de internationella klimatförhandlingarna. Enligt motionärerna måste linje vid förhandlingar i EU och på global nivå vara att de nationer som släpper ut mest också ska ha de största åtagandena att minska sina utsläpp när det kommer till bördefördelningen inom EU och globalt. Det är orimligt att ska ges en gräddfil genom att betraktas som ett utvecklingsland när är på väg att bli världens största ekonomi och står för de största utsläppen. Kompletterande information och tidigare behandling ramkonvention om klimatförändringar (klimatkonventionen) antogs 1992 och trädde i kraft . Det övergripande målet i klimatkonventionen är att halten av växthusgaser i atmosfären ska stabiliseras på en nivå som innebär att människans påverkan på klimatsystemet inte blir farlig. Målet ska uppnås på ett sådant sätt och i en sådan takt att den biologiska mångfalden bevaras, livsmedelsproduktionen säkerställs och andra mål för hållbar utveckling inte äventyras. Vid klimatkonventionens 21:a partsmöte (COP 21) i enades världens länder om ett globalt och rättsligt bindande klimatavtal () som trädde i kraft . övergripande mål är att begränsa ökningen av den globala medeltemperaturen till långt och göra ansträngningar för att hålla ökningen jämfört med förindustriell nivå. Enligt artikel 3 i ska alla parter bidra till att avtalets mål nås genom nationellt bestämda bidrag (nationally determined contributions, NDC) eller nationella klimatplaner. Bidragen ska ses över i syfte att öka ambitionen stegvis. Den första översynen ska göras 2023. Parterna ska enligt avtalet beakta den senaste klimatvetenskapen som hänsyn behöver tas till skilda förutsättningar mellan utvecklade länder och utvecklingsländer. Utsläppsminskningarna förutsätts främst ske nationellt. Enligt bör klimatomställningen ske med hänsyn till bl.a. jämställdheten mellan kvinnor och män. Enligt artikel 7.5 bör parternas klimatanpassningsarbete bl.a. vara genussensitivt och beakta utsatta grupper. Jämställdhet är en stående agendapunkt under partsmötena. Vid COP 23 i antogs ett åtgärdsprogram för jämställdhet i syfte att öka kvinnors deltagande i klimatkonventionens processer, det s.k. work programme on gender. Vid COP 25 i antogs ett uppdaterat åtgärdsprogram som sträcker sig . Programmet ska säkerställa att klimatkonventionens arbete beaktar jämställdhet och kvinnors rättigheter och uppmanar parterna att vidta olika främjande åtgärder. Under programmet ligger en åtgärdsplan för jämställdhet (Gender Action Plan, GAP) som fastställer fem prioriterade områden för genomförandet av klimatkonventionens arbete: • kapacitetsutveckling, kunskapsspridning och kommunikation • jämställd representation, kvinnors deltagande och ledarskap • jämställdhetsintegrering i genomförandet och resurstilldelning • uppföljning och rapportering. I den klimatpolitiska handlingsplanen (prop. 2019/20:65) anförde regeringen att ska ta en ledande roll i genomförandet av . Regeringen framhöll att klimatet är en tvärsektoriell fråga och fattigdomsbekämpning, miljö- och klimatarbete, energi, global livsmedelsförsörjning, hållbart brukande av naturresurser, mänskliga rättigheter (inklusive urfolks rättigheter), jämställdhet och fredsbyggande hör ihop. Politiken för global utveckling som beaktar fattigare länders särskilda behov tillsammans med biståndspolitiken är central. ska bidra till att jämställdhetsperspektivet integreras i arbetet, så att det utgår från kvinnors, flickors, mäns och pojkars olika förutsättningar samt lika möjligheter och rättigheter. ska även i fortsättningen verka för att ett tydligt jämställdhetsperspektiv ska genomsyra förhandlingarna och genomförandet av , exempelvis genom att sträva efter ett jämställt deltagande i beslutsprocesser, samt att fortsätta att arbeta för ett stärkt jämställdhetsperspektiv i alla förhandlingsspår. har på regeringens uppdrag arbetat fram en strategi för att beakta och integrera jämställdhetsaspekter vid genomförande av . Strategin överlämnades till regeringen och är tänkt att utgöra en grund för fortsatt arbete med jämställdhetsintegrering i klimatarbete och en utgångspunkt för befintliga och kommande handlingsplaner och strategier inom klimatområdet. Strategin föreslås uppdateras i samband med uppdateringen av ländernas nationella klimatplaner i enlighet med . Av redovisning av uppdraget framgår bl.a. följande. arbetar aktivt för att öka andelen kvinnliga delegater i klimatkonventionens arbets- och förhandlingsprocess. Den svenska förhandlingsdelegationen till klimatkonventionen har en jämn könsfördelning och ger specifika stöd för att främja deltagandet bland kvinnliga delegater från utvecklingsländer. Ett av strategins fokusområden, Jämställd representation, kvinnors deltagande och ledarskap, inriktas bl.a. på att fortsätta att främja ett jämställt deltagande och ledarskap i det nationella arbetet med genomförandet av och i arbetet med klimatförhandlingarna. Vidare kan noteras att regeringen i budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 7) anför att genom stöd till FN:s klimatsäkerhetsmekanism fortsätter att spela en viktig roll i att stärka FN:s förmåga att analysera och hantera klimatrelaterade säkerhetsrisker. Klimatsäkerhetsmekanismen initierades av 2018 och syftar till att minska risken att klimatförändringarnas effekter, exempelvis långvarig torka, återkommande översvämningar och skogsbränder, leder till ökade spänningar och konflikt i världens mest klimatutsatta och sårbara länder. Regeringen beslutade att öka stödet till klimatsäkerhetsmekanismen till för att stärka FN:s förmåga att analysera och hantera klimatrelaterade säkerhetsrisker i utvecklingsländer. Utskottet har tidigare behandlat frågor om bl.a. genusperspektiv i klimatförhandlingarna, senast i betänkande 2018/19:MJU4 då utskottet uttalade följande: I fråga om klass- och genusperspektiv i klimatförhandlingarna noterar utskottet som tidigare att regeringen redan aktivt strävar efter ett jämställt deltagande i beslutsprocesser och beslutande organ samt efter att fortsätta att arbeta för integrering av ett stärkt jämställdhetsperspektiv i alla förhandlingsspår. Utskottet konstaterar vidare att –2018 var medlem i och att i detta arbete särskilt stod upp för folkrätt, mänskliga rättigheter, jämställdhet och ett humanitärt perspektiv. bidrog bl.a. aktivt till att kvinnor omnämndes i nästintill samtliga av säkerhetsrådets ordförandeuttalanden om krissituationer. har detta skett i mindre än hälften av dessa uttalanden. I regeringens skrivelse 2019/20:18 Arbetet i frågor som rör redogör regeringen för förbindelser med och för regeringens förhållningssätt i frågor som rör . När det gäller klimat- och miljöfrågor anför regeringen att klimat- och miljöproblem har global påverkan som landet har stora resurser, teknik och internationellt inflytande som kan bidra till att hantera de globala klimat- och miljöutmaningarna. Det är av största betydelse att förstärker sina nationella och internationella åtgärder inom detta område. Regeringen stöder att EU ska ställa högre krav på när det gäller klimat och miljö. Det inkluderar att ska nå kulmen för utsläpp och därefter kraftigt minska utsläppen i enlighet med samt fullt ut ta ansvar i linje med landets utvecklingsnivå. behöver bidra mer till det multilaterala arbetet med regelverk och lämna större finansiella bidrag, såväl bilateralt som till klimatfonder. I miljö- och jordbruksutskottets yttrande över skrivelsen anförde utskottet bl.a. följande (yttr. 2019/20:MJU3y): är världens enskilt största utsläppare av koldioxid. Utskottet har tidigare uttalat att klimatfrågan är en global utmaning och att det är utvecklingen ur ett globalt perspektiv som är avgörande för att nå det övergripande klimatmålet och målsättningar. Det framgår också av regeringens skrivelse att söker ett särskilt inflytande i det internationella arbetet när det gäller bl.a. klimatförhandlingar och Agenda 2030. Utskottet anser liksom tidigare att EU spelar en avgörande roll som ledare i det internationella klimatarbetet. Utskottet vill i detta sammanhang framhålla betydelsen av regeringens ställningstagande att aktivt ska stödja EU i det fortsatta arbetet med att ställa höga krav på när det gäller klimatarbete och arbetet med att genomföra Agenda 2030. Det är enligt utskottets uppfattning av grundläggande betydelse att aktivt bidrar till att förbättra förutsättningarna för ett kraftfullt och konstruktivt agerande av EU för att åstadkomma nödvändiga förbättringar av klimat- och miljöarbete. Dåvarande miljö- och klimatminister samt vice statsminister svarade följande på en skriftlig fråga (fr. 2020/21:3375): Liksom när det gäller många andra länder bedriver ett arbete gentemot för att driva på en utveckling som tjänar klimatet och bidrar till att vi kan nå temperaturmål, samt de globala hållbarhetsmålen. Dialogen med om klimatfrågan sker i flera forum, främst via EU och bland annat inom ramen för samarbetet i UNFCCC, nu närmast partsmötet COP26 i som sker . Att agera via EU är särskilt viktigt för att på ett tydligt sätt och med viss tyngd framföra och EU:s gemensamma klimatpolitiska prioriteringar. Tillsammans med EU och andra likasinnade länder är vår inriktning att uppmuntra att presentera ett ambitiöst nationellt fastställt bidrag (NDC) inför COP26. Det är också i det avseendet som jag och regeringen i övrigt avser att fortsätta arbeta med klimatfrågan gentemot i närtid. Klimatförändringarna är vår tids ödesfråga och klimatfrågan är en global utmaning som kräver ett starkt internationellt samarbete. Utskottet delar regeringens uppfattning att klimatet är en tvärsektoriell fråga och att miljö- och klimatarbetet hör ihop med bl.a. frågan om hållbart brukande av naturresurser, mänskliga rättigheter, jämställdhet och fredsbyggande. Utskottet noterar vidare att regeringen anser att ska bidra till att jämställdhetsperspektivet integreras i klimatarbetet och att ska verka för att ett tydligt jämställdhetsperspektiv genomsyrar förhandlingar och genomförandet av . Utskottet delar regeringens uppfattning att det är viktigt att sträva efter ett jämställt deltagande i beslutsprocesserna och konstaterar att regeringen även i fortsättningen avser att arbeta för ett stärkt jämställdhetsperspektiv i alla förhandlingsspår. Mot bakgrund av regeringens intentioner och arbete på området anser utskottet att motionerna 2021/22:3246 (C) yrkande 59, 2021/22:3247 (C) yrkande 8, 2021/22:3277 (V) yrkandena 46–48, 2021/22:3666 (C) yrkande 138 och 2021/22:3684 (C) yrkande 11 kan lämnas utan åtgärd. När det gäller frågan om bidrag till klimatarbetet vill utskottet återigen framhålla EU:s avgörande roll som ledare i det internationella klimatarbetet och betydelsen av regeringens ställningstagande att aktivt ska stödja EU i det fortsatta arbetet med att ställa höga krav på när det gäller klimatarbete och arbetet med att genomföra Agenda 2030. Utskottet välkomnar regeringens arbete för att driva på en utveckling som tjänar klimatet och som bidrar till att vi kan nå klimatmål. Med hänvisning till regeringens ovan redovisade ställningstaganden bedömer utskottet att motion 2021/22:2455 (SD) yrkande 3 kan lämnas utan åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om klimatarbetet inom EU. Motionsyrkandena handlar om EU:s klimatmål, EU:s system för handel med utsläppsrätter, kolsänka och infångning och lagring av koldioxid, koldioxidutsläpp från fordon och avskogning. Jämför reservation 4 (M), 5 (SD), 6 (C), 7 (V), 8 (M, C, KD), 9 (M, L), 10 (M, C, L), 11 (C), 12 (V), 13 (KD), 14 (L), 15 (M, C), 16 (SD, KD), 17 (V), 18 (M, C) och 19 (V). I kommittémotion 2021/22:3436 av m.fl. (M) yrkande 43 anförs att regeringen ska verka för att utsläppsminskningar från kompletterande åtgärder ska få användas för att uppnå EU:s klimatmål. I kommittémotion 2021/22:2455 av m.fl. (SD) yrkande 13 framhålls att EU-länderna är överens om att unionen ska ha som mål att EU ska vara klimatneutralt till 2050. Det är viktigt att arbetet noga utvärderas löpande, mot bakgrund av utvecklingen globalt och de kostnader som arbetet med att nå målet är förenade med.