bet · H901SkU16 · 2022-04-07 00:00:00 — Utskottet föreslår två tillkännagivanden till regeringen med anledning av motionsyrkanden som rör mervärdesskattereglerna vid omvandling av lokaler och kontor till bostäder samt undantaget för mervärdesskatteskyldighet vid interna tjänster. • Regeringen bör skyndsamt se över mervärdesskattelagstiftningen så att den inte i onödan minskar incitamenten att omvandla lokaler eller kontor till bostäder. • Regeringen bör utreda hur frågan om intern mervärdesskatt mellan föreningar i samma organisation kan lösas utan att orsaka snedvridning av konkurrensen i strid med och utan att öka risken för fusk med momssystemet. Utskottet anser att regeringen snabbt bör utreda denna fråga. Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden som behandlas i betänkandet. Motionsyrkandena handlar om förändringar av skattesatser, utredningar av olika effekter och aspekter av mervärdesskatter samt olika undantag från skattskyldighet på mervärdesskatteområdet. I betänkandet finns 14 reservationer (M, SD, C, KD, MP). Cirka 50 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Mervärdesskatt på interna tjänster Mervärdesskattepliktig verksamhet vid fastighetsuthyrning Omvandling av lokaler och kontor till bostäder 1.Skattesatser m.m., punkt 1 (M) 2.Skattesatser m.m., punkt 1 (SD) 3.Skattesatser m.m., punkt 1 (C) 4.Skattesatser m.m., punkt 1 (KD) 5.Skattesatser m.m., punkt 1 (MP) 6.Undantag från skattskyldighet, punkt 2 (M) 7.Undantag från skattskyldighet, punkt 2 (SD) 8.Undantag från skattskyldighet, punkt 2 (KD) 9.Mervärdesskattepliktig verksamhet vid fastighetsuthyrning, punkt 4 (SD) 10.Mervärdesskattepliktig verksamhet vid fastighetsuthyrning, punkt 4 (C) 11.Mervärdesskattepliktig verksamhet vid fastighetsuthyrning, punkt 4 (KD) 12.Övriga mervärdesskattefrågor, punkt 6 (M) 13.Övriga mervärdesskattefrågor, punkt 6 (C) 14.Övriga mervärdesskattefrågor, punkt 6 (KD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2021/22:55 av (SD), 2021/22:434 av Per Lodenius (C), 2021/22:473 av (SD) yrkande 2, 2021/22:1211 av och (båda C), 2021/22:1672 av (M) yrkande 1, 2021/22:1703 av (M), 2021/22:1844 av (M), 2021/22:2086 av och (båda M), 2021/22:2193 av (M), 2021/22:2290 av (L), 2021/22:2449 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2021/22:2501 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2021/22:2690 av (S), 2021/22:2711 av (M) yrkande 2, 2021/22:2894 av (SD), 2021/22:3026 av (SD), 2021/22:3172 av (KD) yrkande 4, 2021/22:3350 av (M) yrkande 2, 2021/22:3366 av m.fl. (M) yrkande 3, 2021/22:3374 av m.fl. (M) yrkande 14, 2021/22:3526 av m.fl. (C) yrkande 10, 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkande 118, 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkandena 8 och 11, 2021/22:4162 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2021/22:4202 av m.fl. (KD) yrkande 14 och 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 22. Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (C) Reservation 4 (KD) Reservation 5 (MP) 2021/22:312 av och (båda SD) yrkande 6, 2021/22:473 av (SD) yrkande 1, 2021/22:1852 av (M), 2021/22:1973 av (M) yrkande 1, 2021/22:2008 av och (båda M), 2021/22:2128 av (M), 2021/22:2515 av och (båda M), 2021/22:3109 av (M) yrkande 8, 2021/22:3368 av m.fl. (M) yrkande 4, 2021/22:3809 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 12, 2021/22:3879 av m.fl. (KD) yrkande 74 och 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkande 9. Reservation 6 (M) Reservation 7 (SD) Reservation 8 (KD) Mervärdesskatt på interna tjänster ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen ska utreda hur frågan om intern moms mellan föreningar i samma organisation kan lösas utan att orsaka snedvridning av konkurrensen i strid med och utan att öka risken för fusk med momssystemet, och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2288 av (L) och 2021/22:2593 av m.fl. (V) yrkande 5. Mervärdesskattepliktig verksamhet vid fastighetsuthyrning 2021/22:3543 av (M), 2021/22:3685 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 16, 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkande 10 och 2021/22:4222 av m.fl. (KD) yrkande 4 i denna del. Reservation 9 (SD) Reservation 10 (C) Reservation 11 (KD) Omvandling av lokaler och kontor till bostäder ställer sig bakom det som utskottet anför om att skyndsamt se över skattelagstiftningen i syfte att säkerställa att den inte i onödan minskar incitamenten att omvandla lokaler och kontor till bostäder och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3708 av m.fl. (M) yrkande 15 och 2021/22:4222 av m.fl. (KD) yrkande 4 i denna del. 2021/22:3312 av (M), 2021/22:3637 av m.fl. (M) yrkande 6, 2021/22:3638 av m.fl. (M) yrkande 9, 2021/22:3685 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 17 och 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 4. Reservation 12 (M) Reservation 13 (C) Reservation 14 (KD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (M), (SD), (V), (M), (SD), (S), (KD), (S), Gulan Avci (L), (SD), (M), (S), (C), (S), (S) och (MP). Ärendet och dess beredning Under höstens behandling av statsbudgeten ställde sig bakom skattepolitikens inriktning och de förslag till ändringar på skatteområdet som lades fram i ett gemensamt förslag från , . avslog de motioner som väckts under den allmänna motionstiden /22 och som innehöll förslag om skatteändringar som borde prövas tillsammans med beslutet om fastställande av regeringens förslag till inkomstberäkning (prop. 2021/22:1, yttr. 2021/22:SkU1y, bet. 2021/22:FiU1, rskr. 2021/22:46). I detta betänkande behandlar skatteutskottet de kvarvarande motionsyrkandena från den allmänna motionstiden /22 om mervärdesskatt (moms). Motionsyrkandena återges i förteckningen över behandlade förslag, se bilagan. När det gäller de aktuella motionerna har motsvarande förslag i många fall behandlats under tidigare riksmöten, senast i betänkande 2020/21:SkU21. I budgetpropositionen gjorde regeringen bedömningen att mervärdesskattelagen (1994:200), förkortad ML, borde ses över för att göra lagen mer överskådlig samt anpassa lagens regler och begrepp till rådets direktiv /112/EG av om ett gemensamt system för mervärdesskatt (mervärdesskattedirektivet). Regeringen tillsatte en utredning för att göra denna översyn av momssystemet. I direktiv 2016:58 skriver regeringen bl.a. följande: En särskild utredare ska genomföra en författningsteknisk översyn av mervärdesskattelagstiftningen och föreslå en ny mervärdesskattelag. Översynen ska syfta till att förbättra mervärdesskattelagstiftningen genom att den får en tydligare struktur och blir mer överskådlig samt språkligt moderniserad. En särskild målsättning är att den föreslagna lagstiftningen i högre grad ska stå i överensstämmelse med mervärdesskattedirektivet särskilt med avseende på terminologi och struktur. Uppdraget ska redovisas . Mervärdesskatten infördes i och ersatte då den allmänna varuskatten. Mervärdesskatten är en allmän skatt på konsumtion av varor och tjänster. Skatten ska tas ut i varje led i produktions- och distributionskedjan. Den näringsidkare som omsätter en vara eller tjänst är normalt skyldig att betala in skatten och har också rätt till avdrag för skatten. Avsikten är att skatten ska föras framåt i kedjan för att till slut belasta konsumenten som därigenom indirekt kommer att bära skatten. Mervärdesskatten är en viktig inkomstkälla och den beräknas svara för av statens skatteintäkter för . Det fanns 2015 ungefär en miljon företag som var registrerade till mervärdesskatt. Mervärdesskatten berör således ett stort antal företag och dessa genomför åtskilliga transaktioner av olika slag som omfattas av mervärdesbeskattningen. Reglerna om mervärdesskatt är i hög grad harmoniserade inom EU och de svenska reglerna har således i allt väsentligt sin motsvarighet i rådets direktiv /112/EG av om ett gemensamt system för mervärdesskatt (mervärdesskattedirektivet). De svenska reglerna om mervärdesskatt finns framförallt i mervärdesskattelagen (1994:200) som trädde i kraft . Regeringen har höga ambitioner när det gäller tydlighet, enkelhet och förutsägbarhet i de regelverk som tillämpas för skatteuttag. Det gäller särskilt de skatteuttag som berör ett stort antal skattskyldiga eller skatteuttag som av olika skäl är särskilt viktiga. Ett led i det arbetet är att utveckla och modernisera mervärdesskattelagstiftningen. Av riktlinjerna för skattepolitiken framgår också att skattereglerna bör vara möjliga att förstå och att de inte bör leda till onödigt stora administrativa kostnader. En viktig princip som också följer av de skattepolitiska riktlinjerna är att regelverken ska vara hållbara i förhållande till EU (se vidare ekonomiska vårproposition, prop. 2014/15:100 s. 104 f.) Allmänt om behovet av översyn För att mervärdesskatten ska behålla sin legitimitet är det viktigt att skattereglerna är förutsägbara och enkla att tillämpa och inte leder till onödigt stora administrativa kostnader för dem som tillämpar reglerna. Sedan mervärdesskattelagen trädde i kraft har ett nytt moderniserat mervärdesskattedirektiv beslutats. De svenska reglerna har också förändrats åtskilliga gånger och nya regler har tillkommit. Detta har ökat komplexiteten i lagstiftningen och gjort den svår att tillämpa. Det mervärdesskatterättsliga regelverket bör därför förenklas. Tydliga och enkla regler underlättar för företagen. Det bidrar till att stärka företagens konkurrenskraft. Som framgår av de skattepolitiska riktlinjerna ska dock nyttan av förenklingar alltid vägas mot behovet av att värna skatteintäkterna, åstadkomma rättvisa mellan skattskyldiga samt motverka skattefusk och skatteundandragande. Uppdraget slutredovisades i betänkandet SOU 2020:31 En ny mervärdesskattelag. Utredningen föreslår bl.a. en ny mervärdesskattelag, förkortad NML. För att NML ska få en tydligare struktur och bli mer överskådlig och användarvänlig föreslår utredningen bl.a. att lagen delas upp i 24 kapitel som i huvudsak är disponerade i samma ordning som mervärdesskattedirektivets avdelningar och kapitel. Betänkandet har remitterats och remissvaren bereds i . presenterade kommissionen ett förslag till det första steget i övergången till det slutgiltiga mervärdesskattesystemet som handlar om gränsöverskridande handel mellan företag (COM(2017) 569). En övergripande princip med det nya systemet är att inhemsk handel mellan företag ska beskattas på samma sätt som gränsöverskridande handel mellan företag. Det innebär bl.a. att beskattningen ska ske i det land där köparen finns (destinationslandsprincipen) och att mervärdesskatten ska redovisas och betalas av säljaren. Enligt de nu gällande reglerna för gränsöverskridande varuhandel mellan företag är köparen skyldig att redovisa och betala mervärdesskatten på förvärvet. För att underlätta för företagen och myndigheterna vill kommissionen stegvis införa det slutgiltiga mervärdesskattesystemet för gränsöverskridande handel mellan företag. Förslaget från innehöll förändringar i ett första steg. Kommissionen sa också att den skulle föreslå genomförandeåtgärder som ska utgöra grunden för utveckling av it-system som är nödvändig för att det nya mervärdesskattesystemet ska kunna börja tillämpas . Det direktiv som rådet antog med anledning av förslaget omfattade vissa materiella regler för att förbättra gällande momsregler, men det innehöll inte några artiklar om det slutgiltiga momssystemet. presenterade kommissionen ett förslag om mervärdesskatt vid gränsöverskridande handel som innebär det andra steget i införandet av det slutgiltiga mervärdesskattesystemet. Förslaget innebär förändrade regler för mervärdesskatt vid gränsöverskridande handel med varor mellan beskattningsbara personer inom EU. Förslaget ska säkerställa att beskattning ska ske i destinationslandet, dvs. Vidare föreslås att det som huvudregel ska vara säljaren som ska redovisa och betala skatten i det land där köparen är etablerad. Om en köpare uppfyller kraven för att få status som en s.k. certifierad beskattningsbar person, ska dock denne vara ansvarig för att redovisa och betala skatten. För att underlätta för säljaren i de fall denne är skattskyldig föreslås det att en enda kontaktpunkt (en s.k. one stop shop) för säljare som inte är etablerade i beskattningslandet ska införas. Säljaren ska enligt dessa regler kunna redovisa och betala skatten i det land där säljaren är etablerad. Säljaren behöver därmed endast vara registrerad till mervärdesskatt i en medlemsstat samt redovisa och betala mervärdesskatten för varorna till skattemyndigheten i den medlemsstaten. Det ska även vara möjligt att göra avdrag för ingående skatt genom denna enda kontaktpunkt. Reglerna för mervärdesskatt vid e-handel mellan företag och konsumenter ändrades . Ändringarna var en anpassning till EU:s e‑handelspaket för mervärdesskatt som skulle vara genomfört av samtliga medlemsländer (prop. 2019/20:122, bet. 2020/21:FiU1, rskr. 2020/21:63). Kommissionen lämnade förslag om ändrade regler för mervärdesskattesatserna . Kommissionen konstaterar att det inte finns ett lika stort behov av harmoniserade skattesatser när varor och tjänster beskattas i det land där köparen är etablerad, dvs. resultatet av att destinationslandsprincipen tillämpas. En säljare gynnas då inte längre av att vara etablerad i en medlemsstat som tillämpar låga skattesatser. Det slutliga genomförandet av destinationsbaserad beskattning av tjänster ägde rum . har alla tillhandahållanden mellan företag och konsument (business-to-consumer, B2C) av telekommunikationstjänster, sändningstjänster och elektroniska tjänster beskattats på den plats där konsumenten har sin hemvist och inte längre där leverantören befinner sig. Detta ledde till att kommissionen handlingsplan för mervärdesskatt föreslog att man skulle ersätta nuvarande övergångsordning för beskattning av handeln mellan medlemsstaterna med ett slutgiltigt system som grundar sig på principen om beskattning i destinationsmedlemsstaten för att skapa ett stabilt gemensamt mervärdesskatteområde i . tillkännagav kommissionen, som sagts ovan, att beskattning i destinationsmedlemsstaten gör det möjligt att ge medlemsstaterna ökad flexibilitet när det gäller att fastställa mervärdesskattesatser och att alla befintliga reducerade skattesatser, inklusive avvikelser, som lagligen tillämpas i medlemsstaterna bör behållas och kan göras tillgängliga för alla medlemsstater, och därigenom säkerställa lika behandling. Rådet, dvs. medlemsstaterna, välkomnade 2016 ett förslag om ökad flexibilitet så att medlemsstaterna får tillämpa samma reducerade skattesatser och nollskattesatser som förekommer i andra medlemsstater. Rådet betonade dock att det fortfarande krävs en tillräcklig nivå av harmonisering i EU, och att den lösning som antas ska beaktas på ett väl avvägt sätt för att undvika snedvridning av konkurrensen, höjda affärskostnader och negativa effekter på den inre marknadens funktion. Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv /112/EG när det gäller mervärdesskattesatser (COM(2018) 20) presenterades av kommissionen. Förslaget som presenterades bygger på att alla medlemsstater i det tänkta slutgiltiga mervärdesskattesystemet för EU begränsas av samma regler och ges samma frihet att fastställa mervärdesskattesatser. Enligt de föreslagna harmoniserade och mindre restriktiva reglerna får medlemsstaterna tillämpa högst två reducerade skattesatser på . För att göra det möjligt för medlemsstaterna att fortsätta att tillämpa befintliga skattesatser får de också tillämpa en reducerad skattesats för vilken inget minimum på krävs och ett undantag med avdragsrätt för ingående mervärdesskatt, dvs. en nollskattesats som innebär att ingen moms debiteras på försäljning som rätt till momsavdrag ges för kostnader. I stället för att utvidga den redan omfattande förteckningen över varor och tjänster enligt vilken reducerade skattesatser kan tillämpas, ersätts bilaga III med en negativ förteckning över varor och tjänster för vilka reducerade skattesatser inte kan tillämpas. Medlemsstaterna måste enligt förslaget ta hänsyn till att de reducerade skattesatser och undantag som tillämpas ska vara till fördel för slutkonsumenten och vara av allmänt intresse. Medlemsstaterna ska även säkerställa att den vägda genomsnittliga mervärdesskattesats som tillämpas alltid överstiger . Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om ändrade skattesatser på mervärdesskatteområdet. Jämför reservation 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (KD) och 5 (MP). Mervärdesskatt ska betalas till staten vid en sådan omsättning inom landet av varor och tjänster som är skattepliktig och görs av en beskattningsbar person i denna egenskap. Mervärdesskatt ska också betalas vid skattepliktigt unionsinternt förvärv av varor som är lös egendom om inte omsättningen är gjord inom landet och vid import av varor som är skattepliktig. Mervärdesskattesatsen anges som en påläggsprocent, dvs. procentsatsen används för att räkna ut ett pålägg på beskattningsunderlaget före mervärdesskatt. Huvudregeln är att mervärdesskatt tas ut . Härutöver finns det två reducerade skattesatser, och . De reducerade skattesatserna har följande tillämpningsområden: – : livsmedel, hotellrums- och campinguthyrning, konstnärs försäljning av egna konstverk, import av konstverk samt reparation av vissa varor, samlarföremål och antikviteter. tillämpas denna skattesats även på restaurang- och cateringtjänster. – : dagstidningar, tidskrifter och böcker, entré till konserter, teater samt opera- och balettföreställningar, djurparker, persontransporter, viss biblioteksverksamhet, viss museiverksamhet, upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk, rätt till ljud- och bildupptagning och idrottsområdet. omfattas förevisning av naturområden utanför tätort samt av nationalparker, naturreservat, nationalstadsparker och Natura 2000-områden av skattesatsen . Artiklarna 93–105 i mervärdesskattedirektivet behandlar skattesatser. Av artiklarna 96–103 framgår vilka nivåer som gäller. I artikel 97 anges att normalskattesatsen inte får vara lägre än och i artikel 98 att medlemsstaterna får tillämpa en eller två reducerade skattesatser, som enligt artikel 99 inte får vara lägre än . Av bilaga III i mervärdesskattedirektivet framgår på vilka omsättningar av varor och tjänster reducerade skattesatser får tillämpas. Efter ett tillkännagivande från (bet. 2001/02:SkU18, rskr. 2001/02:199) tillsatte regeringen en utredning med uppdrag att göra en översyn av tillämpningsområdet för de reducerade skattesatserna och undantagen från beskattning inom mervärdesskatteområdet – (dir. 2002:141). Utredningen lämnade delbetänkandet Enhetlig eller differentierad mervärdesskatt? (SOU 2005:57) med en rekommendation om att de nuvarande tre olika mervärdesskattesatserna 25, ersätts med en enda enhetlig skattesats, som beräknades till . I sitt slutbetänkande På väg mot en enhetlig mervärdesskatt (SOU 2006:90) presenterade förslag om livsmedelsmomsen och ett antal korrigeringar av gränsdragningar m.m. inom ramen för dagens differentierade skattesatser. Som en följd av dessa förslag skulle också en sänkning av normalskattesatsen möjliggöras. slutbetänkande har inte remissbehandlats. har genomfört en granskning i syfte att undersöka den nedsatta livsmedelsmomsens kostnadseffektivitet genom att utvärdera dess pris- och fördelningseffekter (RiR 2018:25). rekommendation är att regeringen mot bakgrund av vad som anförts i granskningen om den nedsatta livsmedelsmomsens låga kostnadseffektivitet tar initiativ till att utreda nedsatt moms på livsmedel och avgöra om motivet alltjämt är att stödja barnfamiljer och låginkomsthushåll samt att i sådant fall överväga andra sätt att stödja dessa hushåll. I budgetpropositionen gjorde regeringen bedömningen att mervärdesskattelagen (1994:200), förkortad ML, borde ses över för att göra lagen mer överskådlig samt anpassa lagens regler och begrepp till mervärdesskattedirektivet. Regeringen tillsatte en utredning för att göra denna översyn av momssystemet. Uppdraget slutredovisades i betänkandet SOU 2020:31 En ny mervärdesskattelag. Utredningen föreslår bl.a. en ny mervärdesskattelag, förkortad NML. För att NML ska få en tydligare struktur och bli mer överskådlig och användarvänlig, föreslår utredningen bl.a. att lagen delas upp i 24 kapitel som i huvudsak är disponerade i samma ordning som mervärdesskattedirektivets avdelningar och kapitel. I den nya lagen införs även bestämmelserna i lagen om särskilda ordningar för mervärdesskatt för distansförsäljning av varor och för tjänster samt vissa bestämmelser i lagen om frihet från skatt vid import, m.m. som endast avser mervärdesskatt. Vidare föreslås följdändringar i flera lagar. Den nya lagen och övriga lagändringar föreslås träda i kraft . Betänkandet har lagrådsremitterats och bereds i . Ett flertal motionärer föreslår förändringar av mervärdesskatten på kulturområdet. I kommittémotion 2021/22:3366 av m.fl. (M) yrkande 3 anför motionärerna att de ställer sig kritiska till höjningen av den s.k. biomomsen som steg från . Höjningen slår enligt dem hårt, speciellt mot biografer på små orter runt om i . Det bör därför utredas om biomomsen kan ingå i en harmoniserad kulturmoms som är mer rättvis. Samma motionärer anför i kommittémotion 2021/22:3374 yrkande 14 att en utredning måste tillsättas för att komma med förslag på hur en enhetlig kulturmoms kan konstrueras samt också förtydliga vilka kulturområden som ska betala den gemensamma kulturmomsen. I motion 2021/22:1703 av (M) föreslås en översyn av möjligheten till harmonisering av mervärdesskattelagstiftningen för den s.k. dansbandsmomsen samt förutsättningar för dansbanden och övrig kulturbransch under och efter pandemin. I motion 2021/22:1844 av (M) föreslås att momsen för danskonserter sänks från till . I kommittémotion 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkande 11 anförs att e-böcker beskattas med nedsatt moms på kultur medan exempelvis brädspel och digitala spel, ofta svenskutvecklade, som bär på kulturella uttryck, i stället erläggs med normalmoms. På ett liknande sätt gäller normal momssats för den som vill gå och dansa till ett dansband, medan kulturmoms gäller för den som deltar i annan form av dans. Detta är några exempel på den typ av oförklarliga skillnader i momslagstiftningen som enligt motionärerna behöver utredas. I motion 2021/22:473 av (SD) yrkande 2 föreslås att mervärdesskatten för danstillställningar sänks till . I motion 2021/22:2894 av (SD) föreslås att momsen inom kulturnäringen ses över. I kommittémotion 2021/22:3526 av m.fl. (C) yrkande 10 anförs att kulturen blir friare om den står på fler ben. Offentlig finansiering behövs i många fall och kan och bör enligt motionärerna ofta inte ersättas. Men bör möjligheterna till privat finansiering förbättras, bl.a. underlättad kultursponsring, sänkt dansbandsmoms, avdragsrätt för företag vid förstahandsinköp av konst, produktionsincitament för filminspelningar och andra former av åtgärder som främjar privat finansiering. Även i motionerna 2021/22:434 av Per Lodenius (C) och 2021/22:1211 av och (båda C) anförs att regeringen bör överväga att sänka mervärdesskatten på dans. I kommittémotion 2021/22:4162 av m.fl. (KD) yrkande 2 föreslås en översyn av momssatserna i kultursektorn i syfte att harmonisera desamma. Flera motionärer föreslår att mervärdesskatten inom hela eller delar av besöks- eller turistnäringen ses över. I motion 2021/22:1672 av (M) yrkande 1 föreslås en enhetlig moms på boende inom besöksnäringen. Även i motion 2021/22:2086 av och (båda M) föreslås en översyn av momsskattesatserna i förenklingssyfte. Motionärerna anför att besöksnäringen är en jobbmotor som har stora möjligheter att i ännu högre omfattning bidra till fler arbetstillfällen och bättre integration. Branschen tar ett stort ansvar inte minst när det gäller att anställa unga människor. Krångliga regler är ett problem för nästan alla företag i men blir extra utmanande för företag med ung arbetskraft eller arbetskraft som inte fullt ut behärskar språket. I såväl motion 2021/22:2711 av (M) yrkande 2 som motion 2021/22:3350 yrkande 2 av samma motionär föreslås att möjligheten till en enhetlig turistmoms ses över.