bet · H901UbU13 · 2022-02-18 00:00:00 — Arbetet bedrivs inom ramen för regeringsuppdraget att göra insatser för att stärka utbildningens kvalitet för nyanlända barn och elever och vid behov barn och elever med annat modersmål än svenska (U2019/03787/S). EU:s rekommendation om förskoleverksamhet och barnomsorg av hög kvalitet Europeiska unionens råd antog en rekommendation om förskoleverksamhet och barnomsorg av hög kvalitet (2019/C 189/02). Medlemsstaterna rekommenderas bl.a. att stödja alla barn i inlärningen av undervisningsspråket som man också tar hänsyn till och respekterar deras förstaspråk. Vidare rekommenderas att möjligheter erbjuds till exponering för språk och språkinlärning genom lek från tidig ålder. I skälen lyfts bl.a. fram att deltagande i förskoleverksamhet kan vara ett effektivt verktyg för att uppnå jämlikhet på utbildningsområdet för barn med sämre förutsättningar, bl.a. för vissa barn med invandrarbakgrund. Förskoleverksamhet kan bidra till att barnen utvecklar språkkunskaper, både i det språk som används i verksamheten och i förstaspråket. I bilagan till rådets rekommendation finns EU:s kvalitetsram för förskoleverksamhet och barnomsorg. Där anges bl.a. att lämplig fortbildning förbereder personalen för att stödja tvåspråkiga barn. Övergripande om svenska språket i förskolan När det gäller yrkandet om att vidta åtgärder för att stärka det svenska språkets ställning i förskolan kan utskottet konstatera att det gjorts flera insatser på området. Utskottet behandlade närliggande motionsyrkanden i bl.a. betänkande 2019/20:UbU8, i vilket utskottet avstyrkte yrkandena med hänvisning till bl.a. de förstärkta formuleringarna om svenska språket i den reviderade läroplanen för förskolan och statsbidraget för bättre språkutveckling i förskolan. Utskottet ser inget skäl att göra en annan bedömning . Utskottet vill även hänvisa till att regeringen har beslutat om en lagrådsremiss om fler barn i förskolan, där det bl.a. föreslås att det ska bli obligatoriskt för kommuner att erbjuda förskoleplats till barn som är i behov av bättre språkutveckling. Vidare föreslås att erbjudandet om tilldelad förskoleplats för bättre språkutveckling ska upprepas inför varje höst. Utskottet anser att ärendets beredning bör avvaktas. Mot den bakgrunden avstyrker utskottet motion 2021/22:4002 (L) yrkande 7. Språk i förskolans läroplan När det gäller yrkandet om att konkretisera en önskvärd kunskapsnivå i det svenska språket och fastställa riktlinjer i förskolans läroplan kan utskottet konstatera att formuleringarna om svenska språket i förskolans läroplan förstärktes i och med den reviderade läroplan som trädde i kraft . Av läroplanen framgår t.ex. att förskolan ska lägga stor vikt vid att stimulera barnens språkutveckling i svenska genom att uppmuntra och ta till vara deras nyfikenhet och intresse för att kommunicera på olika sätt. Utskottet vill i sammanhanget också lyfta fram andra pågående insatser för att stärka barns språkutveckling, bl.a. statsbidraget för bättre språkutveckling i skolan och uppdrag att stödja förskolor i deras arbete med att möta nyanlända och flerspråkiga barn. I fråga om yrkandet om att stryka utveckling av barnets modersmål från förskolans läroplan ser utskottet inte skäl att ändra nuvarande formulering i läroplanen. Utskottet avstyrker därmed motion 2021/22:2545 (SD) yrkandena 6 och 7. När det gäller yrkandena om obligatorisk språkförskola för barn , en kartläggning av barns språkutveckling från det år barnet fyller och barnomsorg på deltid i form av språkförskola vill utskottet hänvisa till att ett flertal insatser har gjorts på området. Regeringen har beslutat om en lagrådsremiss där det bl.a. föreslås att vårdnadshavare ska informeras om förskolans betydelse för barnets språkutveckling och att kommunerna under vissa förutsättningar ska erbjuda allmän förskola genom att reservera en plats vid en förskoleenhet även utan att något önskemål om förskola har anmälts av barnets vårdnadshavare. Utskottet har tidigare framhållit att utskottet delar den uppfattning som framförs i ett flertal yrkanden om att förskolan fyller en särskilt viktig roll för de barn som aldrig eller mycket sällan möter svenska språket i hemmet (bet. 2018/19:UbU7). Utskottet har även tidigare hänvisat till den då pågående utredningen om fler barn i förskola för bättre språkutveckling i svenska (dir. 2019:71), de förstärkta skrivningarna om det svenska språket i förskolans läroplan och statsbidraget för bättre språkutveckling i förskolan. Utskottet ansåg inte att det fanns skäl att föregripa det arbete som pågick och avstyrkte motionerna mot den bakgrunden (bet. 2020/21:UbU7). Utskottet ser inget skäl att göra en annan bedömning nu och vill därtill avvakta beredningen av den aviserade propositionen om fler barn i förskolan. Mot den bakgrunden avstyrks motionerna 2021/22:4175 (M) yrkandena 3 och 4 samt 2021/22:4163 (KD) yrkande 18. Deltagande i förskola m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. utökade möjligheter till barnomsorg, möjligheten att lagstifta om förskoleverksamhet på obekväm arbetstid och fler barn i förskolan. Jämför reservation 10 (M), 11 (V) och 12 (MP). Enligt kommittémotion 2021/22:4019 av m.fl. (M) yrkande 9 bör möjligheterna till en mer flexibel och anpassad barnomsorg utökas. Motionärerna anför att det finns föräldrar som av olika anledningar inte kan eller vill vara föräldralediga så länge som . I motion 2021/22:2906 av (SD) anförs att det bör utredas om obligatoriet för kommuner att erbjuda förskola till barn med en förälder som är föräldraledig med barnets yngre syskon bör tas bort eller inte. Enligt kommittémotion 2021/22:2605 av m.fl. (V) yrkande 3 bör regeringen utreda möjligheten att lagstifta om förskoleverksamhet på obekväm arbetstid. Motionärerna anser att det måste skapas bättre förutsättningar för alla föräldrar att kombinera sitt föräldraskap med arbete. I motion 2021/22:4209 av och (båda MP) yrkande 5 om fler barn i förskolan anförs att förskolan har en viktig roll i att kompensera för skillnader i barns uppväxtvillkor. Motionärerna vill inrätta ett likvärdighetsbidrag för förskolan som skulle fördelas utifrån ett socioekonomiskt index. Vidare framförs att alla barn som inte redan går i förskolan aktivt ska erbjudas en förskoleplats och att kommunerna återigen ska ha ansvar för att följa upp de barn mellan tre och som inte tar del av förskolan. Bakgrund och gällande rätt Rätten till förskola m.m. Barn som är bosatta i och som inte har börjat i någon utbildning för fullgörande av skolplikten ska enligt 8 kap. 3 § skollagen erbjudas förskola enligt vad som anges i 4–7 §§. Förskola behöver dock inte erbjudas , nätter, veckoslut eller i samband med större . Enligt 4 § ska barn fr.o.m. höstterminen det år barnet fyller erbjudas förskola – s.k. allmän förskola som är avgiftsfri – , om inte annat följer av 5–7 §§. I 5 § föreskrivs att barn ska erbjudas förskola i den omfattning det behövs med hänsyn till föräldrarnas förvärvsarbete eller studier eller om barnet har ett eget behov på grund av familjens situation i övrigt. Av förarbetena till skollagen framgår att det t.ex. kan röra sig om barn med ett annat modersmål än svenska eller barn i glesbygd. Andra exempel är barn vars föräldrar deltar i arbetsmarknadspolitiska åtgärder, har en funktionsnedsättning som begränsar barnets fysiska eller psykiska utveckling eller är långtidssjukskrivna eller sjuk- eller förtidspensionerade (prop. 2009/10:165 s. 348). Vidare framgår av 8 kap. 6 § skollagen att barn vars föräldrar är arbetslösa eller föräldralediga för vård av annat barn fr.o.m. ska erbjudas förskola under minst eller . Enligt 8 kap. 7 § ska barn även i andra fall än som avses i 5 och 6 §§ erbjudas förskola, om de av fysiska, psykiska eller andra skäl behöver särskilt stöd i sin utveckling i form av förskola. Enligt förarbetena till skollagen innebär bestämmelsen att dessa barn ska erbjudas förskola oavsett om de har fyllt eller inte (prop. 2009/10:165 s. 712). Barnomsorg på obekväm arbetstid I 25 kap. 5 § skollagen föreskrivs att kommunerna ska sträva efter att erbjuda omsorg för barn under tid då förskola inte erbjuds i den omfattning det behövs med hänsyn till föräldrarnas förvärvsarbete och familjens situation i övrigt. Det finns emellertid ingen skyldighet för kommunerna att erbjuda omsorg . Kommuner kan ansöka om statsbidrag enligt förordningen (2012:994) om statsbidrag för omsorg under tid då förskola eller fritidshem inte erbjuds. Syftet med statsbidraget är enligt 1 § att stimulera kommunerna att i ökad utsträckning erbjuda omsorg , nätter och . Regeringen har beslutat om ett nytt statsbidrag för kvalitetshöjande åtgärder i förskolan (förordning 2021:848) som får användas för kostnader för att möjliggöra att barngrupperna har en storlek som överensstämmer med riktmärke för barngruppernas storlek i förskolan, att bibehålla eller rekrytera personal i förskolan och kompetensutveckling för förskollärare och annan personal som arbetar i barngrupper i förskolan. Regeringen framhåller i pressmeddelandet att det nya bidraget i likhet med likvärdighetsbidraget kommer att ha en socioekonomisk viktning så att mest resurser går till de förskolor som behöver det bäst (regeringens pressmeddelande ). Lagrådsremiss om förskola för fler barn I avsnittet Språkfrågor redogörs för lagrådsremissen Förskola för fler barn, som regeringen beslutade om . I lagrådsremissen föreslås bl.a. att varje hemkommun ska vara skyldig att genom uppsökande verksamhet ta kontakt med vårdnadshavare till de barn som inte har en plats i förskolan och informera om förskolans syfte och barnets rätt till förskola. Den första kontakten ska tas det år barnet fyller och, om barnet inte börjar i förskolan, inför varje t.o.m. våren det år barnet fyller . När det gäller yrkandena om en mer flexibel och anpassad barnomsorg och om möjligheten att lagstifta om förskoleverksamhet på obekväm arbetstid vill utskottet anföra följande. Utskottet delar uppfattningen att detta är viktiga frågor och har tidigare framhållit att det i ett modernt samhälle bör finnas tillgänglig barnomsorg av god kvalitet på de tider när föräldrarna faktiskt arbetar. Vidare anförde utskottet att utvecklingen med ett ökande antal kommuner som erbjuder omsorg , nätter och var positiv, inte minst ur jämställdhetssynpunkt (bet. 2018/19:UbU7). Utskottet har ingen annan uppfattning i dessa frågor och vill även hänvisa till att statsbidrag lämnas för att stimulera kommunerna att i ökad utsträckning erbjuda omsorg , nätter och . Utskottet vill även hänvisa till skollagens bestämmelser om att barn ska erbjudas förskola om de av fysiska, psykiska eller andra skäl behöver särskilt stöd i sin utveckling i form av förskola, vilket enligt förarbetena till skollagen innebär att dessa barn ska erbjudas förskola oavsett om de har fyllt eller inte. Utskottet anser att gällande lagstiftning är väl avvägd i detta avseende. Mot den bakgrunden avstyrks motionerna 2021/22:4019 (M) yrkande 9 och 2021/22:2605 (V) yrkande 3. När det gäller frågan om att utreda obligatoriet för kommuner att erbjuda förskola till barn med en förälder som är föräldraledig med barnens yngre syskon anser utskottet att gällande rätt är väl avvägd och avstyrker därför motion 2021/22:2906 (SD). I fråga om yrkandet om fler barn i förskolan vill utskottet inledningsvis hänvisa till det nya statsbidraget för kvalitetshöjande åtgärder i förskolan som i likhet med likvärdighetsbidraget kommer att ha en socioekonomisk viktning. Vidare vill utskottet i sammanhanget framhålla den lagrådsremiss om fler barn i förskolan som regeringen beslutat om, där åtgärder föreslås för att öka deltagandet i förskolan. Bland annat föreslås att hemkommunen genom uppsökande verksamhet ska ta kontakt med vårdnadshavare till barn som ska erbjudas allmän förskola och informera om förskolans syfte och barnets rätt till förskola. Utskottet vill inte föregå det arbete som pågår. Mot den bakgrunden avstyrks motion 2021/22:4209 (MP) yrkande 5. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att skapa förbättrade förutsättningar för den pedagogiska omsorgen och ett aktivt barnomsorgsval. Jämför reservation 13 (SD, KD) och 14 (KD). Förutsättningar för pedagogisk omsorg Enligt kommittémotion 2021/22:2545 av m.fl. (SD) yrkande 15 behöver det skapas förbättrade förutsättningar för den pedagogiska omsorgen. Motionärerna anför att pedagogisk omsorg är ett viktigt alternativ för att upprätthålla valfrihet för varje barn vid sidan av förskola eller hemmavistelse. Av kommittémotion 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 15 framgår att motionärerna vill införa ett s.k. aktivt barnomsorgsval i kommunerna, med likvärdig och tydlig information till alla föräldrar om vilka barnomsorgsformer som finns. Bakgrund och gällande rätt Pedagogisk omsorg kan bedrivas i eller enskild regi och erbjuds som alternativ till förskola eller fritidshem för barn i åldern . Pedagogisk omsorg kan vara verksamhet där barn tas om hand i personalens eget hem eller olika flerfamiljslösningar. Pedagogisk omsorg kan även bedrivas i en särskild lokal. Omsorgen ska, enligt 25 kap. 2 § skollagen, genom pedagogisk verksamhet stimulera barns utveckling och lärande. Vidare ska kommunen sträva efter att i stället för förskola eller fritidshem erbjuda ett barn pedagogisk omsorg om barnets vårdnadshavare önskar det. Kommunen ska ta skälig hänsyn till vårdnadshavarnas önskemål om verksamhetsform. Av förarbetena till skollagen framgår att mångfald och valfrihet är viktiga kvalitetsfrågor och att andra former av pedagogiska verksamheter utöver förskola och fritidshem därför bör stimuleras (prop. 2009/10:165 s. 526). Av 29 kap. 19 § skollagen framgår att kommunen ska informera vårdnadshavare och elever om utbildning i förskolor, förskoleklasser, grundskolor, grundsärskolor, fritidshem, gymnasieskolor och gymnasiesärskolor och om sådan pedagogisk verksamhet som avses i 25 kap. och som erbjuds i eller av kommunen. Vidare framgår att informationen ska utformas enligt 8 kap. 18 § andra stycket kommunallagen (2017:725), av vilket det framgår att sådan information ska vara saklig, relevant, jämförbar, lättförståelig och lättillgänglig. I takt med att en allt större andel barn går i förskolan har andelen barn i pedagogisk omsorg minskat. Andelen av alla barn i åldern ett–som var inskrivna i pedagogisk omsorg var . Andelen har stadigt minskat . uppgick andelen till . Antalet barn i åldern ett–som var inskrivna i pedagogisk omsorg var 9 723, att jämföra med 13 654 och 19 397 (prop. 2021/22:1 utg.omr. 16 s. 63). Proposition om stärkt kvalitet och likvärdighet i pedagogisk omsorg Regeringen lämnade en proposition till om stärkt kvalitet och likvärdighet i pedagogisk omsorg (prop. 2021/22:78). I propositionen föreslås tydligare och utökade krav på den pedagogiska omsorgen. Verksamheten ska förbereda barnen för utbildning inom skolväsendet och ska i samarbete med hemmen främja barns allsidiga personliga utveckling till aktiva, kreativa, kompetenta och ansvarskännande individer och medborgare. Huvudmannen för den pedagogiska omsorgen föreslås bli skyldig att se till att ett barn som har behov av det ges särskilt stöd i sin utveckling. Vidare ska personalen ges möjlighet till kompetensutveckling. Varje huvudman ska systematiskt och kontinuerligt planera, följa upp, utveckla och utvärdera verksamheten. Det föreslås också att en kommun efter ansökan ska pröva om en enskild ska godkännas som huvudman för en pedagogisk omsorg som ska bedrivas i kommunen. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Förutsättningar för pedagogisk omsorg När det gäller yrkandet om att skapa förbättrade förutsättningar för den pedagogiska omsorgen och frågan om att upprätthålla valfrihet vill utskottet hänvisa till skollagens bestämmelser om att kommunen ska sträva efter att i stället för förskola eller fritidshem erbjuda ett barn pedagogisk omsorg om barnets vårdnadshavare önskar det. Vidare vill utskottet i sammanhanget framhålla att regeringen i den lämnade propositionen om stärkt kvalitet och likvärdighet i pedagogisk omsorg lämnar flera förslag i syfte att ställa tydligare och utökade krav på den pedagogiska omsorgen. Utskottet vill inte föregå beredningen av propositionen och avstyrker därför motion 2021/22:2545 (SD) yrkande 15. När det gäller yrkandet om att införa ett s.k. aktivt barnomsorgsval i kommunerna med likvärdig och tydlig information om existerande barnomsorgsformer vill utskottet påminna om den skyldighet som finns i skollagen att kommunen ska informera vårdnadshavare och elever om utbildning i bl.a. förskolor och pedagogisk verksamhet. Utskottet vill även hänvisa till att 29 kap. 19 § skollagen anger att informationen ska utformas enligt bestämmelser i kommunallagen, av vilken det framgår att sådan information ska vara saklig, relevant, jämförbar, lättförståelig och lättillgänglig. Utskottet anser att gällande bestämmelser är väl avvägda och avstyrker därmed motion 2021/22:4163 (KD) yrkande 15. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motionsyrkanden som beretts i förenklad ordning. Jämför särskilt yttrande 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (V), 5 (KD) och 6 (L). I betänkandet behandlas motionsyrkanden som rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare . Under riksmötena /19, 2019/20 och 2020/21 har detta gjorts i betänkandena /19:UbU1, 2018/19:UbU7, 2019/20:UbU8 och 2020/21:UbU7, och har i enlighet med utskottets förslag avslagit motionsyrkandena. Utskottet ser ingen anledning att nu göra någon annan bedömning och avstyrker därför de motionsyrkanden som finns upptagna i bilaga 2. Övergripande förutsättningar, punkt 1 (M, SD) av (M), (M), (SD), (M), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4175 av m.fl. (M) yrkande 14 och 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 4. Förskolan har stor betydelse för barns chanser att lyckas senare i livet. Dagens förskola bör ha höga ambitioner för att ge barnen pedagogisk utveckling och en bra kunskapsmässig grund att stå på inför skolstarten. Forskningsresultat visar exempelvis att barn som vistats på förskola har en bättre utveckling än barn som enbart får omsorg i hemmet. Det har även visats att tidig språk- och matematikinlärning är viktig för barnens senare skolgång. En tillgänglig förskola med god kvalitet och höga pedagogiska ambitioner är en mycket bra grund för fortsatt lärande. har förskolan prioriterats allt högre och detta har framför allt visats genom de utökade uppdrag och höjda krav som lagts på verksamheten. Tyvärr har inte alltid satsningarna avspeglats i budgetförslag och förutsättningar som getts svensk förskola. Alla barn i ska ha tillgång till en bra förskola oavsett var i landet man bor och därför krävs en bred utredning om förskolans faktiska förutsättningar att erbjuda en likvärdig utbildning. Övergripande förutsättningar, punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 4 och 2021/22:4175 av m.fl. (M) yrkande 14. Sedan maxtaxan på förskolan infördes har inkomsttaket för föräldrar bara höjts marginellt som barngruppernas storlek ökat kraftigt. Därför vill jag initiera en översyn av maxtaxan och dess effekter. För att få ekonomiska medel för mindre barngrupper föreslår jag därför att taket i maxtaxan höjs från dagens till . Det skulle innebära en avgiftshöjning med maximalt för de första barnen och för det tredje barnet. Hushåll med inkomster skulle inte beröras alls. De medel som frigörs ska gå direkt till statsbidraget för att öka kvaliteten i förskolorna, bl.a. genom minskade barngrupper. Statsbidraget tillförs totalt för detta ändamål. Regeringen bör vidta åtgärder enligt det som anförs ovan. Kvalitet i förskolan, punkt 2 (SD, KD) av (SD), (SD), (SD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 5 och 2021/22:4166 av m.fl. (KD) yrkande 23. Ett problem på skolans område är att nya pedagogiska metoder och trender snabbt genomförs i verksamheten, metoder som inte alltid har stöd i vetenskap och beprövad erfarenhet. Inom sjukvården finns (), vars utvärderingar ligger till grund för normerings- och riktlinjearbete. Dessa är i sin tur styrande för vilka behandlingsmetoder som får användas inom sjukvården. Motsvarande krav på utvärdering av pedagogiska metoder bör utvecklas på skolområdet. De undervisningsmetoder som används och genomförs i skolan måste ha bättre stöd i rigorös forskning och utvärdering. Det ska finnas evidens för att de fungerar innan de introduceras. Jag anser därför att det bör inrättas en funktion liknande den som finns inom hälso- och sjukvården (SBU) dels med uppdraget att utvärdera undervisningsmetoder, dels att stimulera akademisk forskning inom området. Denna funktion ska särskilt studera effekter i systemet i likhet med utvärderingar från utvärdering (IFAU). All undervisning i förskolan ska vara vetenskapligt förankrad och evidenssäkrad. föräldraundersökning visar att föräldrar överlag är nöjda med personalens arbete och pedagogiken. Mindre nöjda är de däremot med barngruppernas storlek. Enligt visar både myndighetens egna rapporter och Skolinspektionens kvalitetsgranskning att såväl personal som föräldrar anser att barngrupperna i förskolan är för stora. Forskning visar också att personalen anser att det är för många barn i flera av dagens förskolegrupper. Som riktmärke anger följande antal barn per barngrupp på förskolan: 6–12 barn för barn i åldern och 9–15 barn för barn i åldern . Om det vore så att riktmärket för barngrupper följdes i praktiken skulle det finnas skäl att vara förhållandevis nöjd. Men konstaterar i stället att det är en ”svår situation med stora barngrupper på många håll runt om i landet”. Den allvarliga utvecklingen med stora barngrupper i förskolan måste brytas. Föräldrar ska kunna känna sig trygga med att det finns tid och en famn att krypa upp i för deras tvååring. Förskolepersonalen ska kunna känna sig trygg med att få goda förutsättningar att utföra sitt viktiga arbete. Jag föreslår därför att mer pengar tillförs det statsbidrag som finns bl.a. för att minska barngruppernas storlek i förskolan. Målet bör vara att barn som är inte ska behöva tillhöra grupper som är större än tolv barn. Regeringen bör vidta åtgärder enligt det som anförs ovan. Informationsöverföring, förskoleklass m.m., punkt 3 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2545 av m.fl. (SD) yrkandena 10, 30, 33 och 34 samt 2021/22:2546 av m.fl. (SD) yrkande 1. har det återkommande rapporterats om fall där vårdnadshavare bett förskolans personal säkerställa och kontrollera att deras barn använder värderingsstyrd slöja under sin vistelse på förskolan. Personal har vittnat om att man inte har kunnat neka detta dels på grund av bristande lagstiftning, dels för att undvika konfrontation och konflikt. För att säkerställa dessa flickors rätt att få vara barn och för att ge stöd till personalen att kunna neka denna begäran behöver lagstiftningen revideras på sådant vis att denna typ av kontroll ska vara olaglig och därmed inte möjlig att genomföra. ska få ta del av de orosanmälningar som upprättas i förskolan. Om ett barn har, eller befaras ha, farit illa behöver mottagande grundskola ha kännedom om denna historik för att kunna fånga upp situationen och vidta eventuella åtgärder för att stötta och säkerställa barnets trygghet.