bet · H901SfU19 · 2022-04-12 00:00:00 — I motionen anges att arbetskraftsinvandringen måste ske på rimliga villkor för att arbetskraftsinvandrare inte ska utnyttjas eller fara illa. De villkor som arbetsmarknadens parter kommit överens om ska alltjämt vara normerande för arbetskraftsinvandringen. Det bör också vara möjligt att ställa krav så att den som har ett arbetstillstånd inte ligger samhället till last. finns ett s.k. försörjningskrav, dvs. ett krav på en absolut lägsta inkomst från anställningen, som i praxis har bestämts till . Denna nivå är för låg. Vidare bör det ställas krav på heltidsarbete för att få tillstånd. Om det finns ett verkligt behov av utländsk arbetskraft är det rimligt att arbetstagaren också arbetar heltid. Härigenom undviks även undanträngningseffekter, alltså att utlänningar anställs i stället för personer som redan befinner sig i . I yrkande 6 föreslås att det ska ställas krav på bostad för att arbetstillstånd ska kunna beviljas och att kravet ska motsvara det som gäller vid anhöriginvandring. I yrkande 7 ställs krav på heltäckande sjukförsäkring. I yrkande 9 efterfrågar motionärerna tydligare krav för att EU-blåkort ska beviljas. Det ska bl.a. krävas att utlänningen faktiskt ordnar en heltäckande sjukförsäkring för sin vistelse. m.fl. (M) föreslår i kommittémotion 2021/22:3839 yrkande 4 att det införs en myndighetsgemensam kontaktpunkt för högkvalificerad arbetskraft, s.k. one-stop-shop, för att underlätta kontakten med myndigheter såsom , och . Företag som rekryterar arbetskraftsinvandrare, och även individerna själva, kan därigenom få information om t.ex. personnummer eller bankkonton. I yrkande 6 föreslår motionärerna att en ny ordning för prövning av arbetstillstånd bör utredas och även omfatta vissa andra frågor, såsom tillstånd för gäststudenter och doktorander samt vissa viseringar, däribland turistvisum. (M) föreslår i motion 2021/22:2717 yrkande 1 att det på grund av de senare årens långa handläggningstider hos bör övervägas att lägga ansvaret på en annan myndighet, såsom . I yrkande 5 föreslås att olika åtgärder för att snabba på hanteringen bör övervägas. Myndighetsadministrationen måste underlättas för personer som kommer till för att studera, arbeta, starta företag eller investera pengar. i m.fl. (SD) lyfter i kommittémotion 2021/22:2547 yrkande 13 fram behovet av tydliga regler och en lätthanterlig ansökningsprocess. För att ska framstå som ett attraktivt land för högkvalificerad internationell arbetskraft bör regeringen ge i uppdrag att förtydliga vilka regler som gäller samt förenkla ansökningsprocessen så att den som är intresserad av att söka arbete i tidigt kan överblicka vilka krav som kommer att ställas. I yrkande 14 föreslår motionärerna en 30-dagarsgaranti vid komplett ansökan om arbetstillstånd. I yrkande 15 begärs att regeringen vidtar åtgärder för att garantera att andra ärendekategorier inte påverkar handläggningstiden för arbetsmarknads- och studerandeärenden negativt. I kommittémotion 2021/22:3380 av m.fl. (L) yrkande 10 anförs att åtgärder för att korta handläggningstiderna för arbetstillståndsansökningar måste vidtas. ska enligt motionärerna vara ett attraktivt land som människor med viktig kompetens vill flytta till, och det ska gå snabbt och enkelt att ansöka om arbetstillstånd. Åtgärder mot missbruk av regelverket I kommittémotion 2021/22:3839 av m.fl. (M) yrkande 10 föreslås att ett stopp införs för arbetskraftsinvandring för personliga assistenter. Motionärerna anför att arbetskraftsinvandringen när det gäller personliga assistenter i alltför stor utsträckning är förenad med missbruk och fusk för att den ska vara motiverad. Det bör därför utredas om ett stopp för arbetskraftsinvandring till i yrket som personlig assistent i dessa fall bör införas. I yrkande 12 föreslås bl.a. att det bör införas ett helt nytt brott, arbetskraftsmissbruk, för att tydliggöra allvaret med missbruk av systemet för arbetskraftsinvandring. Inom ramen för det nya brottet ska straffen för befintliga straffbelagda handlingar skärpas, och det straffrättsliga området kan också utökas ytterligare. Även andra sanktioner såsom näringsförbud eller företagsbot kan enligt motionärerna användas i ökad utsträckning för att beivra missbruk. Regeringen bör skyndsamt återkomma till med förslag om detta. I motion 2021/22:1451 av Boriana (M) efterfrågas i yrkande 2 åtgärder mot missbruk av regelverket för arbetskraftsinvandring och i yrkande 3 en översyn av reglerna för arbetskraftsinvandring av lågkvalificerad arbetskraft. Samma motionär begär i motion 2021/22:1487 yrkande 4 att inte ska bevilja arbetstillstånd för personliga assistenter. I kommittémotion 2021/22:2547 av i m.fl. (SD) yrkande 19 föreslår motionärerna ökad kontroll och mer samarbete mellan myndigheter. För att minimera risken för missbruk av systemet krävs det att ansvariga myndigheter kontinuerligt utför väl utformade kontroller av utbetald lön och inbetald skatt enligt anställningsavtal, tecknade försäkringar och liknande. Kontrollerna bör så långt som möjligt ske automatiskt, exempelvis genom direkta slagningar i system, något som redan sker när det gäller folkbokföringsuppgifter. I yrkande 20 begärs ett tillkännagivande om arbetsplatsinspektioner. Oanmälda fysiska arbetsplatsinspektioner bör genomföras i större omfattning för att säkerställa att det inte rör sig om skenavtal och att arbetsvillkoren efterlevs. Arbetsplatsinspektionerna bör inte begränsas till särskilt definierade riskbranscher. Vidare begär motionärerna i yrkande 21 att vid grövre eller upprepade fel ska både arbetsgivare och arbetstagare drabbas av påföljder om de bedöms ha missbrukat systemet. I annat fall ska endast den ansvariga parten bestraffas. Indraget arbetstillstånd för den enskilde och förbud mot att anlita utländsk arbetskraft för företag ska vara möjligt. Existerande bestämmelser om sanktioner och straff enligt utlänningslagen bör både komma till användning oftare och skärpas. I yrkande 22 efterfrågar motionärerna en särskild satsning mot missbruk kring utländska jordbruksarbetare. Verksamheten präglas av osäkra anställningsformer, tvivelaktiga löneförhållanden och dålig uppföljning av grundläggande villkor. Regeringen måste se till att kryphål täpps till och anständiga anställningsvillkor garanteras och bör därför vidta åtgärder för att reda ut missförhållandena med särskilt fokus på kontroller och uppföljning. I kommittémotion 2021/22:2552 av i m.fl. (SD) yrkas att regeringen ska skärpa straffen för illegalt arbete så att påföljden blir omedelbar utvisning och förbud att återvända till samt att bötesstraffet höjs (yrkande 5). och gränspolisen bör prioritera arbetet med att beivra illegalt arbete. I yrkande 6 efterfrågar motionärerna krafttag mot företag som anställer utlänningar utan tillstånd. Motionärerna anför bl.a. att och andra myndigheter bör få tydliga direktiv om att ta dessa problem på allvar och straffa företag som gjort sig skyldiga till att anställa utlänningar utan tillstånd. Det bör enligt motionärerna även övervägas om företag som fällts för detta brott inte längre ska kunna förekomma i ärenden om arbetstillstånd. Enligt kommittémotion 2021/22:3516 av m.fl. (C) yrkande 13 bör problemen med fusk och utnyttjande inom arbetskraftsinvandringen lösas. Motionärerna är därför positiva till att detta nu ses över. Även de problem som finns med fusk inom personlig assistans behöver lösas. I yrkande 14 föreslås att nya regler införs, som innebär att en arbetstillståndsansökan kan avslås om syftet med ansökan är ett annat än arbete, t.ex. att utnyttja välfärdssystemet. I kommittémotion 2021/22:469 av m.fl. (V) yrkande 16 i denna del anges att ett rättvist system för arbetskraftsinvandring måste utformas. Bland annat bör det ställas krav på att en vandelsprövning görs av de arbetsgivare som söker arbetstillstånd för utländska arbetstagare innan arbetstillstånd beviljas. Vidare bör arbetstagare som träder fram och berättar om missförhållanden hos arbetsgivaren få stanna i tillståndstiden ut och skadestånd tilldelas den arbetstagare som drabbas. Slutligen bör straff införas för arbetsgivare som utnyttjar arbetskraftsinvandrare. I kommittémotion 2021/22:4214 av m.fl. (KD) yrkande 48 föreslås att arbetet mot missbruk av reglerna för arbetskraftsinvandring stärks. Motionärerna anför att det finns uppgifter om organiserade upplägg där fattiga människor kommer till och utnyttjas inom personlig assistans. Mot bakgrund av de demografiska utmaningar som står inför är det viktigt att stärka attraktionskraft när det gäller arbetskraftsinvandring. Arbetskraftsinvandringen till är också viktig för många företag som växer och utvecklas. En väl fungerande arbetskraftsinvandring underlättar för arbetsgivare som har behov av att rekrytera arbetskraft från länder utanför EES-området och för utlänningar som vill komma till för att arbeta. Arbetskraftsinvandring kan också enligt utskottets mening bidra till ökat välstånd och tillväxt i och möjliggöra för individer att utvecklas och få en bättre livssituation. När det gäller principerna för arbetskraftsinvandring föreslås i ett antal motioner ändringar av regelverket så att det blir mer behovs- och kompetensbaserat och att ett s.k. lönegolv ska införas för arbetskraftsinvandring. Utskottet kan konstatera att det nuvarande systemet för arbetskraftsinvandring i princip inte gör skillnad på olika typer av arbetskraftsinvandrare baserat på t.ex. utbildnings- eller lönenivå eller olika yrkeskategorier, med undantag för bestämmelserna om EU-blåkort för högkvalificerad anställning. gäller att det är arbetsgivaren som avgör om det finns ett behov av att rekrytera arbetskraft utanför landet och vilken kompetens som i sådana fall efterfrågas. Dagens regelverk utgår också från att arbetstagaren endast har en anställning. Utskottet anser att detta ligger i linje med att arbetstillstånd beviljas för att avhjälpa en enskild arbetsgivares svårighet att rekrytera och att det är mot en viss anställning som villkoren för tillståndet prövas. Dessutom underlättar detta kontroll och bidrar till att upprätthålla en reglerad invandring. Utskottet vill även peka på att regeringen i proposition 2021/22:134 Skärpta och förbättrade regler om arbetskraftsinvandring lämnar förslag för att göra det lättare för högkvalificerade att komma till och arbeta i . Den internationella konkurrensen om arbetskraft är också hög inom vissa yrken, och behöver stärka sin attraktionskraft. Utskottet noterar att det därför lämnas en rad olika förslag för att förbättra och utveckla regelverket, som exempelvis åtgärder för att motverka s.k. kompetensutvisningar, samt att ett nytt uppehållstillstånd för högkvalificerade som vill söka arbete föreslås. Som utskottet konstaterat ovan gör nuvarande regler i princip inte skillnad på olika typer av arbetskraftsinvandrare baserat på bl.a. utbildnings- eller lönenivå. För att kunna beviljas ett arbetstillstånd ställs dock ett antal generella krav. För det första ska utlänningen ha erbjudits en anställning som gör det möjligt att försörja sig. Detta s.k. försörjningskrav ställer i första hand krav . Den måste vara av sådan omfattning att inkomsten inte är så låg att den anställde behöver försörjningsstöd enligt socialtjänstlagen för att klara bostad och uppehälle. För det andra krävs att lönen, försäkringsskyddet och övriga anställningsvillkor inte är sämre än de villkor som följer av svenska kollektivavtal eller praxis inom yrket eller branschen. Därutöver finns ett s.k. EU-blåkort, där det bl.a. krävs att utlänningen har erbjudits en högkvalificerad anställning med en lön om minst en och en halv gånger den genomsnittliga bruttoårslönen i (lönetröskeln). Utskottet anser alltjämt att det nuvarande systemet för arbetskraftsinvandring övergripande och sett till helheten är väl avvägt. Utskottet ser därmed inte skäl för att nu rikta ett tillkännagivande till regeringen om förändrade regler för högkvalificerad arbetskraft. Motionerna 2021/22:3839 (M) yrkande 1 och 2021/22:4441 (M) yrkande 6 avstyrks därmed. Även motionerna 2021/22:2550 (SD) yrkande 2, 2021/22:2565 (SD) yrkande 4, 2021/22:2547 (SD) yrkandena 1 och 16, 2021/22:255 (SD) yrkandena 1 och 2, 2021/22:469 (V) yrkande 16 i denna del, 2021/22:4442 (KD) yrkande 5 i denna del och 2021/22:3738 (S) om behovs- och kompetensbaserad arbetskraftsinvandring och motion 2021/22:3650 (C) yrkande 20 om att säkerställa tillgång till arbetskraft för de gröna näringarna avstyrks. Med det anförda avstyrks också motionerna 2021/22:3839 (M) yrkande 7, 2021/22:2547 (SD) yrkande 3, 2021/22:4214 (KD) yrkande 47 och 2021/22:4442 (KD) yrkande 5 i denna del om krav på införande av ett s.k. lönegolv. Utskottet avstyrker också motionerna 2021/22:2547 (SD) yrkandena 2, 4, 6, 7 och 9 samt 2021/22:3048 (M) yrkandena 8, 9 och 11 om kraven i övrigt för arbetstillstånd. Utskottet, som noterar att Utredningen om arbetskraftsinvandring har haft i uppdrag att ta ställning till hur marknadsföringen av som ett land för högkvalificerad arbetskraftsinvandring och företagande kan förbättras, kan inte heller ställa sig bakom yrkanden om en myndighetsgemensam kontaktpunkt för högkvalificerad arbetskraft, en ny ordning för prövning av tillstånd och en lätthanterlig ansökningsprocess. Motionerna 2021/22:3839 (M) yrkandena 4 och 6, 2021/22:2717 (M) yrkandena 1 och 5 och 2021/22:2547 (SD) yrkande 13 avstyrks därför. Av årsredovisning framgår att den genomsnittliga handläggningstiden i arbetsmarknadsärenden blev kortare på grund av att en större andel ärenden med litet utredningsbehov avgjordes än året innan. Som en effekt av för låg bemanning inom ärendeslaget ökade dock antalet öppna ärenden, kötiden blev längre och andelen öppna ärenden inom författningsstyrd tid minskade, främst inom förlängningsärenden. När det gäller yrkanden om problem med långa handläggningstider kan utskottet konstatera att regeringen har gett i uppdrag att ta fram en handlingsplan för att korta handläggningstiderna avsevärt och angett att handläggningstiderna för ansökningar om uppehållstillstånd på grund av bl.a. arbete ska vara så korta som möjligt. Vidare anges i förordningen med instruktion för att myndigheten ska verka för att handläggningstiderna för arbetstillstånd blir så korta som möjligt utifrån ärendets beskaffenhet. Utskottet noterar att genomsnittlig tid från ansökan till beslut vid förlängning av arbetstillstånd var cirka (prop. 2021/22:134). Enligt utskottets mening är det ytterst viktigt att handläggningstiderna för tillståndsärenden hålls så korta som möjligt. Utskottet ser dock inte skäl för att nu rikta ett tillkännagivande till regeringen om handläggningstider eller om att införa en s.k. 30-dagarsgaranti. Motionerna 2021/22:2547 (SD) yrkandena 14 och 15 samt 2021/22:3380 (L) yrkande 10 avstyrks därför. Åtgärder mot missbruk av regelverket Enligt utskottets mening måste regelverket för arbetskraftsinvandring uppfattas som skäligt och förutsebart av dem som berörs av det. För att upprätthålla legitimiteten för systemet för arbetskraftsinvandring är det därför viktigt att det finns en balans mellan å ena sidan åtgärder som avser att underlätta för arbetstagare och arbetsgivare och å andra sidan åtgärder som avser att motverka missbruk av regelverket och utnyttjande av utländska arbetstagare. har ett generellt och i internationellt sammanhang i många delar generöst system för arbetskraftsinvandring. Goda villkor och ordning och reda måste dock enligt utskottet gälla för alla arbetstagare i , och det är mycket angeläget att förhindra att arbetskraftsinvandrare som kommer till utnyttjas. Det förekommer emellertid att utlänningar i arbetar under villkor som inte motsvarar kraven enligt utlänningslagen. Ett antal åtgärder för att motverka att utländsk arbetskraft utnyttjas på den svenska arbetsmarknaden har genomförts. Exempelvis har polisens möjligheter att utföra arbetsplatsinspektioner utökats (prop. 2017/18:176). När det gäller människohandel och annan exploatering av personer i arbete har det straffrättsliga skyddet stärkts genom lagändringar som trädde i kraft (prop. 2017/18:123). Det har t.ex. införts ett nytt gradindelat brott i 4 kap. 1 b § , människoexploatering, som bl.a. straffbelägger exploatering av personer i tvångsarbete eller arbete under uppenbart orimliga villkor. Utskottet kan också konstatera att regeringen i den lämnade propositionen om skärpta och förbättrade regler för arbetskraftsinvandring föreslår att ett anställningsavtal ska krävas för att arbetstillstånd ska kunna beviljas. Vidare lämnas i propositionen en rad förslag för att komma till rätta med de s.k. kompetensutvisningarna. I propositionen anges att förslagen sammanfattningsvis syftar till att hitta en rimlig balans i systemet för att motverka framtida kompetensutvisningar, som arbetskraftsinvandraren inte ska utnyttjas eller drabbas av en tidigare arbetsgivares misskötsamhet. Regeringen anger att det kan vara problematiskt att upptäcka systematiska och återkommande fel eller misstag som arbetsgivare har försökt dölja och pekar bl.a. på att enligt 23 § förvaltningslagen ska se till att ett ärende blir utrett i den omfattning som dess beskaffenhet kräver och att myndigheten även har som generell uppgift att motverka missbruk av reglerna (5 § förordningen med instruktion för ). Regeringen anger vidare att den enligt sin arbetsmiljöstrategi –2025 (skr. 2020/21:92 s. 29) ska se över de behov av förändringar av regelverket om offentlighet och sekretess som kan krävas för att möjliggöra en förbättrad myndighetssamverkan. När det gäller arbetsgivares straffsanktionerade uppgiftsskyldighet anger regeringen att den nuvarande skyldigheten inte är tillräckligt besvärande för en arbetsgivare för att utgöra ett effektivt verktyg mot fusk och missbruk. Skyldigheten innebär att en arbetsgivare till en utlänning som beviljats arbetstillstånd på begäran av ska lämna skriftlig uppgift om de villkor som gäller för utlänningens anställning och att uppgifterna ska lämnas på heder och samvete. Genom att uppgifterna ska lämnas på heder och samvete blir bestämmelserna om osann eller vårdslös försäkran i 15 kap. 10 § tillämpliga. En arbetsgivare kan dock undgå att göra sig skyldig till osann försäkran genom att undvika att svara på begäran. Regeringen föreslår därför att vid vite ska få förelägga arbetsgivare till en utlänning som beviljats arbetstillstånd att lämna skriftlig uppgift om de villkor som gäller för utlänningens anställning. I propositionen föreslår regeringen också när det gäller förlängning av ett arbetstillstånd att ett sådant ska kunna vägras om tillståndet har förvärvats på ett bedrägligt sätt, ett bevis om tillståndet har förfalskats eller ändrats i något avseende, utlänningen vistas i av andra skäl än de som arbetstillståndet beviljades för eller det har funnits förutsättningar för att återkalla tidigare tillstånd i vissa fall. Regeringen föreslår också en utvidgning av brottet organiserande av människosmuggling. Utvidgningen innebär att även den som i vinstsyfte planlägger eller organiserar verksamhet som är inriktad på att främja att utlänningar reser till med tillstånd som har utfärdats på grundval av osanna uppgifter ska kunna dömas för organiserande av människosmuggling. Regeringens förslag i propositionen behandlas av socialförsäkringsutskottet i betänkandet 2021/22:SfU22 Skärpta och förbättrade regler om arbetskraftsinvandring. I betänkandet föreslår utskottet att riktar ett tillkännagivande till regeringen om skärpta straff för organiserande av människosmuggling. Utskottet noterar att regeringen avser att återkomma med ytterligare åtgärder med utgångspunkt i de förslag som lämnats i utredningsbetänkandet Ett förbättrat system mot arbetskraftsexploatering m.m. (SOU 2021:88). Utredningen om arbetskraftsinvandring redovisar i slutbetänkandet sina förslag och bedömningar vad avser förslag om skärpta straff för arbetsgivare som utnyttjar systemet för arbetskraftsinvandring och om rätt till skadestånd för de arbetstagare som utnyttjas, att införa ett nytt brott och alternativa åtgärder som kan motverka utnyttjande av arbetstagare, en möjlighet för arbetskraftsinvandrare att stanna kvar i landet under uppehållstillståndets giltighetstid och behov av ytterligare myndighetssamverkan vid arbetskraftsinvandring. I utredningens slutbetänkande lämnas också förslag bl.a. om att det ska slås fast i utlänningslagen att ett arbetstillstånd hos en arbetsgivare som blivit påförd vissa sanktioner får vägras. får därmed möjlighet att kontrollera arbetsgivaren i belastningsregistret och hos . Utskottet noterar att förslagen bereds i och att regeringen avser att återkomma med ytterligare åtgärder med utgångspunkt i de förslag som lämnats i utredningsbetänkandet SOU 2021:88. Utskottet noterar i detta sammanhang att även Delegationen mot arbetslivskriminalitet m.m. samt utvärdering av tidigare förslag kan behöva inväntas och analyseras innan eventuella ytterligare former för samverkan och/eller kontroller införs. Vidare har en utredning tillsatts som ska göra en översyn av reglerna om informationsutbyte mellan myndigheter och behovet av ändrade regler för ett ändamålsenligt och effektivt informationsutbyte. Det har också föreslagits att en ny myndighet inrättas för att motverka felaktiga utbetalningar och missbruk av välfärdssystemen. Med det anförda och mot bakgrund av det arbete som pågår samt beredningen av förslag i anser utskottet att det inte finns skäl för att göra tillkännagivanden om bl.a. arbetskraftsinvandring för personliga assistenter, kontroll och samarbete mellan myndigheter, sanktioner, skärpta straff eller införandet av en ny brottsrubricering, s.k. arbetskraftsmissbruk, eller om att en arbetstillståndsansökan ska kunna avslås om syftet med ansökan är ett annat än arbete, t.ex. att utnyttja välfärdssystemet. Motionerna 2021/22:3839 (M) yrkandena 10 och 12, 2021/22:1451 (M) yrkandena 2 och 3, 2021/22:1487 (M) yrkande 4, 2021/22:2547 (SD) yrkandena 19–22, 2021/22:2552 (SD) yrkandena 5 och 6, 2021/22:3516 (C) yrkandena 13 och 14 och 2021/22:4214 (KD) yrkande 48 avstyrks därför. Utskottet avstyrker även med det anförda motion 2021/22:469 (V) yrkande 16 i denna del om bl.a. vandelsprövning, skadestånd och rätt för arbetstagare att stanna tills tillståndet löper ut. Utskottets förslag i korthet avslår samtliga yrkanden om bl.a. uppehållstillstånd för forskning och studier inom högre utbildning. Jämför reservation 18 (M), 19 (SD) och 20 (L). Frågan om uppehållstillstånd för forskning och studier inom högre utbildning regleras bl.a. i 5 b kap. UtlL och 4 a kap. UtlF. Regelverket grundar sig huvudsakligen på det s.k. student- och forskardirektivet, dvs. och rådets direktiv /801/EU om villkoren för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för forskning, studier, praktik, volontärarbete, deltagande i elevutbytesprogram eller utbildningsprojekt och för au pair-arbete. När det gäller uppehållstillstånd för forskning krävs att utlänningen ska utföra forskning i enligt ett mottagningsavtal som har ingåtts enligt lagen (2008:290) om godkännande för forskningshuvudmän att ta emot gästforskare (5 b kap. 1 § UtlL). Tillståndstiden får efter ansökan förlängas (5 b kap. 17 § UtlL). När det gäller uppehållstillstånd för studier inom högre utbildning krävs bl.a. att utlänningen har antagits till en utbildning på heltid vid en utbildning i och att utlänningen har betalat de avgifter som tas ut för studierna vid läroanstalten (5 b kap. 3 § UtlL). Ett uppehållstillstånd för studier inom högre utbildning ska gälla eller den som studierna ska pågå. Tillståndstiden får efter ansökan förlängas (5 b kap. 17 § UtlL). Det finns vissa allmänna förutsättningar för uppehållstillstånd för forskning och studier, nämligen att utlänningen ska ha tillräckliga medel, ha ansökt om en heltäckande sjukförsäkring som gäller i och inte utgöra ett hot mot allmän ordning, säkerhet eller folkhälsa (5 b kap. 9 § UtlL).