bet · H901CU23 · 2022-05-20 00:00:00 — Effektivare verktyg i utsökningsförfarandet Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till ändringar i utsökningsbalken. Lagändringarna innebär bl.a. att ramarna för tillgångsutredningar tydliggörs genom att det anges att myndigheten får vidta de utredningsåtgärder som är befogade. Det införs vidare en skärpning av gäldenärens och tredje mans skyldigheter att lämna upplysningar i mål om utmätning. Det innebär bl.a. att upplysningar ska lämnas inom den tid som bestämmer och avse de uppgifter som myndigheten anser har betydelse för tillgångsutredningen. Vidare införs förbättrade möjligheter att genomföra utmätning på distans när påträffar egendom i sin verksamhet. Syftet med lagändringarna är att öka effektiviteten och snabba på handläggningen i utsökningsförfarandet. Därigenom kan fler skulder betalas och förtroendet för utsökningsförfarandet öka. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Utskottet anser att bör avslå motionsyrkandet. I betänkandet finns en reservation (SD). Proposition 2021/22:197 Effektivare verktyg i utsökningsförfarandet. Ett yrkande i en följdmotion. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Lagstiftningens framtida utformning, punkt 2 (SD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut antar regeringens förslag till lag om ändring i utsökningsbalken. Därmed bifaller proposition 2021/22:197. 2021/22:4643 av m.fl. (SD). Reservation (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (MP), (KD), (S), (M), (S), (M), (SD), (S), (C), (M), (SD), (S), (S), (L), (M), (V) och (SD). I betänkandet behandlar utskottet proposition 2021/22:197 Effektivare verktyg i utsökningsförfarandet. I propositionen finns en redogörelse för ärendets beredning fram till regeringens beslut om propositionen. Regeringens förslag till riksdagsbeslut återges i bilaga 1. Regeringens lagförslag finns i bilaga 2. En motion med ett yrkande har väckts med anledning av propositionen. Förslaget finns i bilaga 1. riktade ett tillkännagivande till regeringen om att se över polisens möjlighet att till dela med sig av information om egendom som påträffas i polisens verksamhet i syfte att möjliggöra en utmätning av denna (bet. 2017/18:JuU13, rskr. 2017/18:254). riktade ett tillkännagivande till regeringen om att överväga hur en reglering med utökade möjligheter till distansutmätning kan utformas eller låta utreda detta på nytt (bet. 2020/21:CU10, rskr. 2020/21:265). I betänkandet behandlas även den redovisning av hanteringen av dessa tillkännagivanden som regeringen gör i propositionen. Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till ändringar i utsökningsbalken för att effektivisera utsökningsförfarandet. Bestämmelser om utmätning finns i 4 kap. utsökningsbalken (UB). Här regleras skyldighet att utreda gäldenärens tillgångar. Enligt 9 § ska i den utsträckning som behövs med hänsyn till ansökans innehåll, tillkommande uppgifter, gäldenärens förhållanden och omständigheterna i övrigt utreda gäldenärens anställnings- och inkomstförhållanden samt undersöka om gäldenären har utmätningsbar egendom (tillgångsutredning). I kapitlet finns även bestämmelser om gäldenärens upplysningsplikt som innebär att han eller hon är skyldig att lämna de uppgifter om sina tillgångar som behövs i målet (14 §). En upplysningsplikt ligger även på tredje man, t.ex. en bank, som är skyldig att uppge om gäldenären har någon fordran eller något annat mellanhavande med denne som kan vara av betydelse för bedömningen av om gäldenären har utmätningsbar egendom. Den tredje mannen är även skyldig att ange den närmare beskaffenheten av mellanhavandet (15 §). Bestämmelser om förhör med gäldenären eller tredje man och om tvångsmedel i samband med att upplysningar begärs av gäldenären eller tredje man finns i 2 kap. 10–16 §§. Enligt huvudregeln får lös egendom utmätas endast om egendomen är tillgänglig vid förrättningen. Det finns dock en möjlighet att genom s.k. distansutmätning utmäta lös egendom även om den inte finns tillgänglig vid förrättningen, nämligen om egendomen kan identifieras på grund av registrering, upplysningar vid förhör eller någon annan utredning. Utgångspunkten är att det inte ska råda någon tvekan om vad som är föremål för utmätning. En annan förutsättning för distansutmätning är att det inte kan antas uppstå något hinder mot att säkerställa den utmätta egendomen enligt bestämmelserna i 6 kap. UB. Innebörden av detta är att i praktiken genast ska kunna bege sig dit där egendomen finns och ta den i förvar eller säkerställa den på något annat sätt (4 kap. 7 §). Om egendom som tillhör en gäldenär är i tredje mans besittning får utmätningen säkerställas genom att egendomen tas i förvar, förseglas eller märks. Om egendomen inte tas i förvar kan i stället innehavaren förbjudas att utan tillstånd lämna ut egendomen eller vidta någon annan åtgärd som kan innebära skada för sökanden, ett s.k. förbudsmeddelande. (Se 6 kap. 7 § UB.) När egendom anträffas av en annan myndighet (t.ex. ) har tolkat det beskrivna besittningskravet på så sätt att egendomen måste vara omhändertagen med stöd av den myndighetens regelverk för att distansutmätning ska kunna genomföras. Denna bedömning har även ombudsmän () gjort i ett beslut. (Se Justitieombudsmännens ämbetsberättelse 2014/15:JO1 s. tillkännagav för regeringen att den bör se över polisens möjlighet att till dela med sig av information om egendom som påträffas i polisens verksamhet i syfte att möjliggöra en utmätning av denna (bet. 2017/18:JuU13, rskr. 2017/18:254). riktade vidare ett tillkännagivande till regeringen om att den bör överväga hur en reglering med utökade möjligheter till distansutmätning kan utformas eller låta utreda detta på nytt (bet. 2020/21:CU10, rskr. 2020/21:265). Regeringen anför i propositionen att det är viktigt att har ändamålsenliga verktyg för att utreda om en gäldenär har utmätningsbar egendom och för att verkställa utmätningar. Regeringen lägger därför fram ett antal förslag om ändringar i utsökningsbalken som ska öka effektiviteten och snabba på handläggningen i utsökningsförfarandet. Regeringen föreslår följande: • Ramarna för tillgångsutredningar tydliggörs. • Möjligheterna att genomföra utmätning på distans när påträffar egendom i sin verksamhet förbättras. • Gäldenärens och tredje mans skyldigheter att lämna upplysningar i mål om utmätning skärps. Regeringen föreslår även skärpta påtryckningsmedel och tvångsmedel i form av förhöjda viten och hämtning av tredje man. Förslaget om tydligare ramar för tillgångsutredningar har till syfte att stärka effektiviteten och rättssäkerheten i myndighetens verksamhet. Förslaget om utökade möjligheter till distansutmätning syftar till att förbättra möjligheter att få tag på utmätningsbar egendom. För att ytterligare underlätta distansutmätning finns det enligt regeringen även skäl att införa en reglering om uppgiftsskyldighet för vissa myndigheter i förhållande till . Regeringen bedömer att en sådan reglering kan ges i förordning. Sammantaget menar regeringen att ett effektivt utsökningsfarande kan leda till att fler skulder betalas och att förtroendet för förfarandet ökar. Regeringen pekar även på att arbete utgör en betydelsefull länk i kedjan av de åtgärder som kan vidtas mot organiserad brottslighet. Lagändringarna föreslås träda i kraft . En tydligare ram för tillgångsutredningen Med hänsyn till hur central tillgångsutredningen är för att ska kunna bedriva sin verksamhet och de ingripande verktyg myndigheten har till sitt förfogande föreslår regeringen att det rättsliga stödet för hur en tillgångsutredning ska bedrivas tydliggörs. En tydligare ram kan enligt regeringen förbättra förutsättningarna för enhetliga bedömningar inom myndigheten och även fungera som en påminnelse om att myndigheten inte får vidta vilka åtgärder som helst under tillgångutredningen. Regeringen föreslår därför att det införs ett förtydligande om att vid tillgångsutredningen får vidta de utredningsåtgärder som är befogade (4 kap. 9 § UB). Vad som är en befogad utredningsåtgärd bör bestämmas utifrån det ändamål som motiverar att en utredning genomförs och utmätning görs, den roll och de befogenheter som har och myndigheternas resurser. Enligt regeringen är sökning i offentliga register i princip alltid en godtagbar utredningsåtgärd som är lämplig att vidta tidigt i utredningen innan mer ingripande åtgärder som t.ex. en bostadsförrättning övervägs. Regeringen anför vidare att upplysningar som gäldenären lämnar i regel är centrala för tillgångsutredningen. Förfrågningar till banker, försäkringsbolag, arbetsgivare och andra tredje män är också vedertagna utredningsmetoder. Även samverkan med andra myndigheter är en naturlig del. Enligt regeringen kan det vara befogat att ägnar sig åt viss spaning på allmän plats, men systematisk eller dold spaning bör sällan vara befogad. Skyldigheten att lämna upplysningar till skärps Som redovisas ovan har gäldenären en upplysningsplikt som innebär att han eller hon är skyldig att lämna de uppgifter om sina tillgångar som behövs i ett utmätningsmål (4 kap. 14 § UB). En upplysningsplikt åligger även tredje man, t.ex. en bank, som är skyldig att uppge om gäldenären har någon fordran eller något annat mellanhavande med denne som kan vara av betydelse för bedömningen av om gäldenären har utmätningsbar egendom. Den tredje mannen är även skyldig att ange den närmare beskaffenheten av mellanhavandet (4 kap. 15 § UB). I propositionen hänvisar regeringen till att i sitt betänkande Ett modernare utsökningsförfarande (SOU 2016:81) anger att det förekommer att begäran om upplysningar ifrågasätts. Enligt myndigheten uppfattas omfattningen av tredje mans upplysningsskyldighet i praktiken som oklar och myndigheten har ibland nekats att få del av efterfrågad information. Enligt regeringen finns det därför skäl att komplettera bestämmelserna om gäldenärens och tredje mans skyldighet att lämna uppgifter. Till att börja med föreslår regeringen att det ska framgå av bestämmelserna att uppgifterna ska lämnas inom den tid som bestämmer. Vidare föreslår regeringen att det klargörs att det är som avgör vilka uppgifter som ska lämnas. Detta innebär att gäldenären ska lämna de uppgifter om sina tillgångar som bedömer kan vara av betydelse i målet och att tredje man är skyldig att lämna de upplysningar om den närmare beskaffenheten av mellanhavandet som bedömer kan vara av betydelse för utredningen av gäldenärens tillgångar. Påtryckningsmedlen och tvångsmedlen skärps har flera påtryckningsmedel och tvångsmedel till sitt förfogande för att förmå gäldenären och tredje man att fullgöra sina skyldigheter. Det handlar bl.a. om föreläggande av vite vid kallelse till förhör med gäldenär och tredje man samt hämtning av gäldenär till förhör (2 kap. 10–16 §§ UB). För att öka effektiviteten och snabba på handläggningen i utsökningsförfarandet föreslår regeringen en skärpning i dessa delar. Det vitesbelopp som får föreskriva vid kallelse av gäldenären (svaranden), tredje man eller sökanden till förhör höjs från till . Det anges att nivån på vitet bör anpassas efter omständigheterna i det enskilda fallet och det kan finnas skäl att sätta ut ett lägre belopp vid den första kallelsen och vid behov höja beloppet om en ny kallelse behövs. Regeringen föreslår vidare att det införs en möjlighet att hämta tredje man till förhör under samma förutsättningar som gäller för gäldenären. Regeringen understryker att möjligheten att hämta tredje man bör användas med stor försiktighet (jfr prop. 1980/81:8 s. 234 f.). En bedömning av om hämtning bör ske behöver göras utifrån omständigheterna i det enskilda fallet. Utökade möjligheter till distansutmätning I propositionen redogör regeringen för att det i olika sammanhang har framförts att samarbetet mellan och andra myndigheter bör underlättas ytterligare för att öka möjligheterna till utmätning. Det är framför allt i de situationer då vill ta hjälp av en annan myndighet utan att själv vara på plats som det har visat sig att det befintliga regelverket för distansutmätning inte riktigt räcker till. Som redovisas ovan förutsätter ett förbudsmeddelande som meddelas av att den som meddelandet riktas till har egendomen i sin besittning. När det gäller myndigheter anses det innebära att egendomen ska vara omhändertagen med stöd av det regelverk som myndigheten tillämpar, t.ex. som ett beslag hos (se Justitieombuds-männens ämbetsberättelse 2014/15:JO1 s. 127). Frågan har också uppmärksammats av , som riktade ett tillkännagivande till regeringen om att utreda möjligheterna till utökad distansutmätning (bet. 2020/21:CU10, rskr. 2020/21:265). Det är mot den bakgrunden som regeringen nu föreslår att det införs en ny paragraf i 6 kap. UB som innebär att kan begära biträde av för att ta utmätt lös egendom i förvar om egendomen har påträffats i verksamhet. Det kan t.ex. röra sig om värdesaker som en person har med sig vid ett förhör eller kontanter som påträffas vid en trafikkontroll. Kravet på att det ska röra sig om egendom som myndigheten påträffar i sin verksamhet innebär ett krav på att egendomen finns till hands, dvs. att egendomen är tillgänglig så att den kan tas i förvar. Syftet med förslaget är att förbättra möjligheter att få tag på utmätningsbar egendom och att egendom som påträffas av inte ska undgå utmätning på grunder som uppfattas som formalistiska. I de fall utmätning inte kan göras genast, t.ex. på grund av att behöver utreda äganderätten till egendomen, får enligt gällande ordning vid behov ta egendomen i förvar eller vidta annan provisorisk åtgärd (6 kap. 12 § UB). I propositionen föreslås att även ska kunna begära biträde av för att vidta en sådan provisorisk åtgärd. För att biträde enligt den nya paragrafen ska aktualiseras krävs att , efter att egendomen påträffats, har beslutat om utmätning eller provisorisk åtgärd, vilket i sin tur i regel innebär att först har haft anledning att underrätta om den påträffade egendomen (s. 31). Uppgiftsskyldighet för vissa myndigheter i förhållande till En fråga som är nära kopplad till distansutmätning är vilka möjligheter andra myndigheter har att lämna upplysningar till . Regeringen pekar på att det är i situationer då uppmärksammar egendom som kan vara intressant för – t.ex. vid en trafikkontroll – som myndigheten i regel snabbt behöver fatta beslut om kontakt med och huruvida uppgifter ska lämnas. Regeringen gör bedömningen att bestämmelser om myndigheters uppgiftsskyldighet i förhållande till kan ges i förordning. Som skäl anförs bl.a. att det rör sig om uppgifter som inte är särskilt integritetskänsliga i sig och att uppgifterna dessutom redan i stor utsträckning finns hos . Regeringen anför vidare att det i första hand bör vara som omfattas av en uppgiftsskyldighet. Enligt regeringen ligger denna bedömning i linje med tillkännagivande om att regeringen bör se över polisens möjlighet att dela med sig av information om egendom som påträffas i polisens verksamhet till i syfte att möjliggöra utmätning (bet. 2017/18:JuU13, rskr. 2017/18:254). Regeringens redovisning av tillkännagivanden Genom förslaget om utökade distansmöjligheter och bedömningen att myndigheters upplysningsskyldighet i förhållande till kan ges i förordning anser regeringen att tillkännagivanden är tillgodosedda och därmed slutbehandlade. Utskottet anser att det är viktigt att utsökningsförfarandet är effektivt och att har ändamålsenliga verktyg för att utreda om en gäldenär har utmätningsbar egendom och för att verkställa utmätningar. Utskottet välkomnar därför regeringens förslag om effektivare verktyg i utsökningsförfarandet. Det har inte väckts någon motion som går emot att nu antar regeringens lagförslag. Utskottet anser att av de skäl som anförs i propositionen bör anta regeringens lagförslag. Utskottet delar vidare regeringens bedömning att tillkännagivanden får anses slutbehandlade med de förslag som lämnas i propositionen. Utskottet övergår nu till att behandla ett motionsyrkande som innehåller ett förslag om tillkännagivande i en fråga som anknyter till lagförslagen. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att ge möjlighet att bevaka personnummer hos myndigheter och banker. Jämför reservationen (SD). I kommittémotion 2021/22:4643 av m.fl. (SD) anför motionärerna att vid kontroller hos myndigheter och t.ex. banker endast får en ögonblicksbild av gäldenärens tillgångar. Myndigheten underrättas inte om eller när en förändring sker. Enligt motionärerna behövs därför ytterligare åtgärder för att säkerställa att alla utmätningsbara tillgångar utmäts. Mot den bakgrunden föreslås ett tillkännagivande om att regeringen ska återkomma till med förslag som ger befogenhet att bevaka gäldenärers personnummer hos andra myndigheter och banker. Utskottet har tidigare i betänkandet ställt sig bakom regeringens förslag till ändringar i utsökningsbalken. Lagändringarna syftar bl.a. till att effektivisera utsökningsförfarandet och snabba på handläggningen för att säkerställa att fler skulder betalas. Lagändringarna innebär bl.a. att ramarna för tillgångsutredningar tydliggörs genom att det klargörs att får vidta de utredningsåtgärder som är befogade. Det införs vidare en skärpning av gäldenärens och tredje mans skyldigheter att lämna upplysningar i mål om utmätning på så sätt att upplysningar ska lämnas inom den tid som bestämmer och avse de uppgifter som myndigheten anser har betydelse för tillgångsutredningen. Utskottet anser att lagändringarna är väl avvägda och ger bättre verktyg för att utreda om en gäldenär har utmätningsbar egendom. Mot den bakgrunden är utskottet inte berett att ställa sig bakom motionärernas förslag. Motionsyrkandet avstyrks därmed. Lagstiftningens framtida utformning, punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4643 av m.fl. (SD). Vi har ställt oss bakom regeringens lagförslag om effektivare verktyg i utsökningsförfarandet. Dessa lagändringar är ett steg i rätt riktning, men vi anser att det behövs ytterligare åtgärder för att säkerställa att all utmätningsbar egendom verkligen utmäts. Även om det förekommer viss samverkan mellan myndigheter är informationsutbytet inom och mellan myndigheter alltför begränsat. Detta leder till att tillgångar som borde utmätas i stället göms undan. Ett exempel på en sådan situation är att pengar sätts in på en gäldenärs bankkonto utan att får reda på det. får nämligen enbart en ögonblicksbild av en gäldenärs tillgångar när den gör förfrågningar eller kontroller inom ramen för en tillgångsutredning. Därför bör ges en möjlighet att bevaka gäldenärers personnummer hos andra myndigheter, t.ex. samt hos banker för att på så sätt få information om att en förändring skett när det gäller gäldenärers utmätningsbara tillgångar. Om får sådan information kan den agera snabbt och utmätningsbara tillgångar kommer inte längre att kunna undanhållas. Det får bli en uppgift för regeringen att ta nödvändiga initiativ. Vad vi anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2021/22:197 Effektivare verktyg i utsökningsförfarandet: antar regeringens förslag till lag om ändring i utsökningsbalken. 2021/22:4643 av m.fl. (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag som ger befogenhet att bevaka gäldenärers personnummer hos andra myndigheter och banker och tillkännager detta för regeringen. Jag vill börja med att yrka bifall till reservationen. Vi ska nu debattera civilutskottets betänkande CU23 Effektivare verktyg i utsökningsförfarandet. Regeringens proposition handlar om nya åtgärder för att hjälpa att driva in skulder. Syftet med förslagen är att öka effektiviteten och snabba på handläggningen. Det ska bland annat bli tydligare att kronofogden får göra de utredningar som är befogade vid indrivning. Gäldenärens och tredje mans skyldigheter att lämna upplysningar i mål om utmätning ska skärpas. Och polisen ska få bättre möjligheter att genomföra utmätning på distans när de hittar egendom i sin verksamhet. Dessa förslag ligger i linje med politik om att utmätningssystemet ska bli mer effektivt, och de möter även upp de tillkännagivanden som lämnat till regeringen om just polisens möjlighet att beslagta dyra klockor, bilar eller smycken som de påträffar hos gängkriminella eller andra som de vet har skulder. Dessa lagändringar är därför välkomna, och de ska börja gälla . Det är dock vår mening, fru ålderspresident, att mer kan göras för att säkerställa att allt som kan utmätas verkligen utmäts. finns det till exempel en praxis hos kronofogden som säger att man inte utmäter fordon med ett värde , detta då det anses för dyrt att hämta och förvara fordonet i förhållande till det värde som man kan få ut vid en eventuell försäljning. Det är därför fritt fram för en skuldsatt person att äga både bilar och andra tillgångar trots att det sitter en person eller ett företag i andra änden och väntar på sina pengar. Detta kan naturligtvis provocera borgenären, som ser att gäldenären kan fortsätta ungefär som vanligt då incitamenten för att göra rätt för sig inte är tillräckligt starka. I , som exempel, har man ett helt annat tillvägagångssätt. Där ges befogenheter att hämta allt av värde hos gäldenären om denne inte betalar, och för att täcka kostnaderna höjs skulden. Detta innebär att utmätningsförfarandet också, förutom att fungera avskräckande, har effekten att den skuldsatte gör allt den kan för att betala sin skuld, vilket borde vara målet för all indrivning. Även om det sker viss samverkan mellan myndigheter är möjligheten för informationsutbyte såväl inom som mellan myndigheter begränsad, vilket kan leda till att tillgångar som borde utmätas i stället göms undan. Ett exempel på när detta skett är fallet med en kriminell 29-årig man från , som och framåt fick in på sitt bankkonto, trots att han officiellt haft i inkomst. var han registrerad hos Kronofogden för skulder på nästan . Först när polisen utredde mannen för nya brott framgick det att han hade haft dessa tillgångar. måste man alltså fortfarande manuellt begära ut information från var och en av de cirka 160 banker och finansinstitut som finns för att ta reda på om en gäldenär har tillgångar, och då redovisas bara en ögonblicksbild av vad som finns just där och då. Någon automatisk bevakning görs inte. Men i vårt grannland kan kronofogden i stället i realtid titta in på konton och ta pengar, något som borde vara självklart även här. själv kallar det nuvarande systemet för rena , och det är uppenbart att myndigheten inte har de verktyg som man vill ha för att man så effektivt som möjligt ska kunna utföra sitt uppdrag. Det kommer man tyvärr inte heller att få med det lagförslag som regeringen nu har lagt fram. Samma sak gäller när någon har löneutmätning eller skuldsanering och får en löneförhöjning. Det upptäcks inte automatiskt, utan det åligger gäldenären att upplysa om de förändrade förhållandena. bör därför ges befogenhet att bevaka gäldenärers personnummer hos andra myndigheter, till exempel , och hos banker för att direkt kunna upptäcka utmätningsbara tillgångar. Att man ska göra rätt för sig är en grundläggande värdering i vårt svenska samhälle och något som vi måste värna. Den som har en skuld ska ges incitament att så snabbt som möjligt betala tillbaka. Här har regeringen inte gjort tillräckligt. Det är mening att den regering som tillträder - förhoppningsvis en konservativ och mycket handlingskraftig regering - ska återkomma till med förslag som ytterligare effektiviserar utsökningsförfarandet. debatterar vi alltså civilutskottets betänkande CU23 Effektivare verktyg i utsökningsförfarandet. Det är positivt att det är ett näst intill enigt utskott som ställer sig bakom samtliga förslag från regeringen här. Det är förändringar i utsökningsbalken som vi hanterar.