bet · H901FiU20 · 2022-06-10 00:00:00 — Liberalerna anser att politiken bör inriktas på att återställa svensk skola till världens främsta kunskapsskola, och motionärerna efterlyser bl.a. ökade resurser till läroböcker, extra undervisningstid och speciella undervisnings-grupper för elever med särskilda behov. Vidare bör spetsutbildningarna i det svenska skolväsendet permanentas, utvidgas och kvalitetssäkras. Motio-närerna understryker även skolans roll för integrationen. För att göra det attraktivt att arbeta på skolor i utsatta områden vill motionärerna se ett reformpaket mot pedagogisk segregation som innebär högre löner, en bättre arbetsmiljö och en lägre arbetsbelastning. Vidare anser motionärerna att skolan är en nationell angelägenhet och därför bör staten ta över ansvaret för skolan och ta det fulla ansvaret för skolväsendets finansiering. Motionärerna vill att inriktningen på politiken ska vara en ansvarsfull ekonomisk politik som bygger upp motståndskraft mot kriser och som leder till att fler kommer i arbete. Det bör vara uteslutet att det samlade skattetrycket för de svenska hushållen tillåts öka. bör finanspolitiken inriktas mot att på ett betydande sätt stärka vården, skolan och andra delar av välfärden. Politiken ska också inriktas på åtgärder för att effektivisera användningen av offentliga medel. Pensionssystemet bör reformeras och skatten för pensionärerna sänkas ytterligare under nästa mandatperiod. Motionärerna vill bl.a. se att det inrättas en gas i pensionssystemet. invasion av har skapat den allvarligaste säkerhets-politiska krisen i sedan slut. Motionärerna framhåller att motståndskraft måste öka och försvaret stärkas. Inriktningen på politiken bör därför vara en målsättning om att försvars-anslagen ska uppgå till av BNP till 2025 och på att underlätta försvarets upprustning, t.ex. genom regeländringar. Vidare konstateras att invasion av har lett till utbudsstörningar som kraftigt drivit upp kostnaderna i svensk livsmedels-produktion. Ett konkurrenskraftigt svenskt jordbruk behövs för att minska sårbarheten och säkra svensk livsmedelsförsörjning. Detta ska uppnås genom bl.a. regelförenklingar, stärkt ägande- och brukanderätt och upphandlingar som inte missgynnar svenska producenter. Vissa strategiska varor bör finnas i omsättningslager och ett tydligt samordningsansvar bör finnas när det gäller försörjningstrygghet avseende exempelvis livsmedel och drivmedel. Även det civila försvaret behöver stärkas. Den rådande energipolitiken skapar risker för konkurrenskraft, leder till höga elpriser och äventyrar jobb och tillväxt. Motionärerna anser att svensk energipolitik måste läggas om för att säkra den fossilfria och stabila elproduktion som behövs för att klara klimatomställningen. Dagens mål om förnybar elproduktion till 2040 bör ersättas med ett mål om fossilfri energi, där kärnkraften är en självklar del. Vidare bör bl.a. förbudet mot att bygga reaktorer på andra platser än vid de befintliga kärnkraftverken avskaffas som betydande investeringar i det svenska elnätet prioriteras. För att öka tryggheten och pressa tillbaka våld och kriminalitet ser motionärerna att rättsväsendet måste stärkas, bl.a. genom skärpt straff-lagstiftning och ökade resurser. som polisen bör stärkas med fler nya verktyg, fler kollegor och högre löner behöver samhället arbeta förebyggande. En viktig förebyggande åtgärd är en bra skola. behöver även få en starkare rätt att sätta in obligatoriska åtgärder. För att komma åt den organiserade brottsligheten vill motionärerna bl.a. se att Europol ges ett operativt mandat och att en bred översyn av skyddet för vittnen genomförs. Dagens s.k. mängdrabatt bör även avskaffas. Vidare anser motionärerna att insatserna mot mäns våld mot kvinnor bör stärkas och att det offentliga stödet till bl.a. kvinnojourer långsiktigt behöver tryggas. Motionärerna vill se ett omfattande integrationsprogram. Målet bör vara att inte ska ha några utsatta områden . Åtgärderna innefattar bl.a. att inrätta en nationell fond för att stödja arbetet med att lyfta utsatta områden genom långsiktiga investeringar och en ny typ av boendeform, s.k. behovsbostäder. Utformningen och kontrollen av organisationsbidragen bör skärpas. Vidare bör det svenska språkets ställning i förskolan stärkas, särskilt i förskolor i utsatta områden. Motionärerna vill även se att den allmänna förskolan görs obligatorisk . För att bryta det utanförskap som förstärks och som gör att alltför många inte kan försörja sig behöver en stor bidragsreform genomföras. Som en del av denna reform behövs bl.a. en skärpning av socialtjänstlagen som innebär tydliga aktivitetskrav på de som har försörjningsstöd på grund av arbetslöshet. En riktad skattesänkning bör införas för individer som lämnar försörjningsstöd för arbete. Vidare bör politiken inriktas på att förbättra villkoren för företagande, bl.a. genom att minska företagens regelbörda. Även offentliga investeringar i infrastruktur, utbildning och forskning bör prioriteras och öka. Politiken bör också inriktas på att förbättra bostadsmarknadens funktionssätt så att det blir enklare att flytta till jobb och rekrytera personal. Klimatet är vår generations ödesfråga. Takten i elektrifieringen av transportsektorn behöver höjas, bl.a. genom fortsatt utbyggnad av ladd-infrastrukturen. Vidare vill motionärerna se ökade satsningar på fossilfritt flyg och elektrifierad sjöfart. Produktionen av biogas bör stödjas i ett initialt skede och ambitionsnivån för lagring av koldioxidutsläpp bör höjas. Fler insatser bör prioriteras framöver för att reducera kostnaderna för biltransporter, bl.a. behöver reduktionsplikten ses över. Laddinfrastrukturen bör även byggas ut. Motionärerna vill se en sammanhållen nationell strategi för hälsa. Strategin bör bl.a. inkludera att alla får en fast husläkare i primärvården, ett ökat antal vårdplatser och en stärkt kvalitetstillsyn inom den personliga assistansen. I partimotion 2021/22:4723 av Per m.fl. (MP) redovisar sina prioriteringar för den ekonomiska politiken. Motionärerna konstaterar att vi lever i oroliga tider. av corona-pandemi som orsakat sjukdom, död och ekonomisk kris i världen kom invasionskrig i . Detta och pandemins fortsatta framfart gör att omvärldsläget och dess påverkan på svensk ekonomi fortsätter att vara stor och framtiden mycket osäker. Den ekonomiska politiken behöver därför inriktas på att bekämpa klimathotet, satsningar på en grön industriell revolution, investeringar i människor och ett utökat bistånd. Motionärerna anser att det krävs en kraftfull klimatpolitik för att och världen ska klara den omställning som är helt nödvändig. de länder som har störst utsläpp av växthusgaser per person och år. Utsläppen måste snabbt minskas och försvinna helt. Intergovernmental Panel on Climate understryker i sin senaste rapport att vi måste vidta omedelbara och genomgripande åtgärder för att ha en chans att nå målet om maximalt uppvärmning. Motionärerna vill att skärper klimatmålen för att nå nettonollutsläpp och har en plan för hur det ska gå till. Motionärerna anför att de riktigt stora utsläppsminskningarna, som uppnår mål, ännu ligger framför oss. Att uppnå detta kommer att kräva enorma strategiska investeringar på områden som utbyggnad av förnybar energi, hållbara transporter och energieffektivisering av industrin och bostäder i stor skala. Den ekonomiska politiken måste på grund av detta ta ett helhetsgrepp i klimatomställningen. För att klara detta måste politiken satsa på en investeringsbudget för omställningen. Motionärerna framhåller att det också måste satsas på välfärden för att klimatförändringarna ska kunna bekämpas. Den offentliga sektorn dras med en svår underfinansiering av välfärden och pandemin både förvärrade och fördjupade den krisen. Sjuksköterskor, barnmorskor och flera andra yrkesgrupper flyr vården på grund av ohållbara villkor. Motionärerna föreslår därför en riktad lönesatsning för att komma till rätta med underbetalningarna inom dessa högkvalificerade kvinnodominerade yrken. Vidare måste jämställdhetsarbetet intensifieras också när det gäller det ojämna uttaget av föräldraförsäkringen. Detta ska enligt motionärerna uppnås genom en dubblering av antalet månader som är reserverade för respektive förälder. Motionärerna framhåller att det pågår en grön industriell revolution i . Den grundar sig i näringslivets investeringar för att ställa om sina processer från fossilberoende till fossilfria processer och produkter. gör invasion av , osäkerheten i omvärlden och stigande inflation och räntor att den ekonomiska politiken behöver bidra till att trygga och stärka näringslivets investeringar och slå vakt om goda villkor för företagande så väl i industrin som i tjänstesektorn. Den gröna industrirevolutionen kräver mycket kapital. För att stärka industrins konkurrenskraft ytterligare vill motionärerna se mer stimulanser för att exempelvis energieffektivisera industrins processer och öka de kapitalintensiva gröna investeringarna. Motionärerna anser att invasion av med förkrossande tydlighet visat att energipolitiken och säkerhetspolitiken är tätt sammanvävda. Motionärerna vill att ska vara helt oberoende av rysk olja, fossilgas och uran och att EU slutar importera dessa bränslen för att sluta finansiera krigskassa. Detta kräver både kortsiktiga och långsiktiga ekonomiska åtgärder. som krisåtgärder vidtas behöver intensifiera omställningen av transport- och energisystemen. Den ekonomiska politiken måste i sin helhet föras i denna riktning. Motionärerna anför att det krävs solidaritet för att ska kunna sluta importera rysk olja och gas. Motionärerna vill att flera åtgärder genomförs för att bryta beroendet av fossila bränslen. Ett sätt kan bidra på är enligt motionärerna att producera mer el, så att vi kan exportera mer till europeiska länder som i sin tur kan avstå rysk import. Motionärerna vill därför införa en lokal elbonus för förnybar elproduktion som ger kommunerna ersättning för att upprätthålla och utöka sin elproduktion. För att minska energiberoendet vill motionärerna att den ekonomiska politiken inriktas mot att återföra de medel som avsattes till att energieffektivisera flerbostadshus i budgetpropositionen . Även hushållen kan bidra till ett minskat beroende av fossila bränslen. Motionärerna vill därför utöka det gröna avdraget så att det inkluderar åtgärder för energieffektivisering och byten till mer klimatsmarta uppvärmningskällor. Motionärerna anser att svenska biståndspengar gör stor skillnad för människor runt om i världen. De senaste årens kriser har varit allra mest påfrestande för redan fattiga länder och det är deras invånare som drabbats hårdast av pandemin och de ökade råvarupriserna. Mer stöd behövs därför enligt motionärerna, och den ekonomiska politiken ska ha en inriktning där målet för det svenska biståndet är av BNI. Politiken ska enligt motionärerna ha ett ökat fokus på sänkta utsläpp och klimatanpassning. Motioner från den allmänna motionstiden /22 I kommittémotion 2021/22:465 av m.fl. (V) anförs att de ekonomiska klyftorna är stora i hela västvärlden och inte minst i . Motionärerna framhåller att klyftorna har vuxit ytterligare under pandemin, bl.a. som ett resultat av den förda krispolitiken. Därför anser motionärerna att en parlamentarisk utredning bör tillsättas för att dels klarlägga krispolitikens fördelningseffekter, dels analysera vilka lärdomar för framtiden som man kan dra av den förda politiken. I partimotion 2021/22:3277 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 11 anförs att regeringen bör tidigarelägga översynen av det finanspolitiska ramverket och inkludera ett klimatperspektiv i riskanalysen av de offentliga finansernas hållbarhet. Motionärerna anser att behöver ett stort investeringsprogram för klimatomställning och sysselsättning och framhåller att har en stor finansiell nettoförmögenhet och en stor marginal till EU:s gräns om en bruttoskuld på av BNP. För att pressa ned arbetslösheten och utsläppen anser motionärerna att det är viktigt att finanspolitiken förblir expansiv framåt. Även i motion 2021/22:4071 av m.fl. (MP) anförs att översynen av det finanspolitiska ramverket bör tidigareläggas. I partimotion 2021/22:3278 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 9 anförs att dagens modell för pris- och löneomräkning har stora brister, särskilt när det gäller löneomräkningen. Bland annat framhålls att olika verksamheter har olika förutsättningar att klara en årlig effektivisering och att det därför uppstår ett ständigt och svårhanterat sparbeting. Motionärerna vill därför att regeringen ser över modellen och därefter vidtar åtgärder för att komma till rätta med dagens brister. I partimotion 2021/22:3511 av m.fl. (C) yrkande 31 anförs att det finanspolitiska ramverket ska värnas och stärkas. Motionärerna anser att coronakrisen tydligt visat på behovet av en stark statlig ekonomi med ordning och reda i finanserna. För att säkra de statliga finanserna inför framtida kriser ser motionärerna behov av att i bred parlamentarisk enighet stärka det finanspolitiska ramverket och strama upp budgetprocessen. Villkoren för när kan ta budgetdrivande beslut och för att höja utgiftstaket bör skärpas. Även i kommittémotion 2021/22:3686 av m.fl. (C) yrkandena 1 och 2 framhålls behovet av att stärka budgetprocessen och det finanspolitiska ramverket. I kommittémotion 2021/22:3996 av m.fl. (L) yrkandena 4–5 och 7 anförs att euron är ett både politiskt och ekonomiskt projekt som underlättar gränsöverskridande handel och ekonomisk integration. Motionärerna vill att det skapas en framtida ekonomisk stabilitet med energiavtal som skrivs i euro och ett ökat skydd mot framtida ekonomiska kriser samt att går med i bankunionen. Motionärerna menar att och svensk handel förlorar på att stå utanför eurosamarbetet, varför bör införa euron som valuta. Regeringen bör verka för att bl.a. ska vara en del av EU:s kärna. I kommittémotion 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 8 anförs att det ekonomiska systemet ska bidra till att skapa jämlika samhällen som verkar inom naturens ramar. När det ekonomiska systemet krockar med det ekologiska systemet är det ekonomin som måste anpassas, inte tvärtom. Motionärerna vill därför att den ekonomiska politiken ska utformas inom ramen för nationella klimat- och miljömål och att nya välfärdsmått ska vara styrande i budgeten. I kommittémotion 2021/22:4200 av m.fl. (KD) yrkande 2 anför motionärerna att det är bra att regeringen nu har börjat redovisa enligt ett ramverk för välstånd, som inkluderar ekonomiska, miljömässiga och sociala indikatorer. På så sätt kan utvecklingen av livskvaliteten bättre följas. Motionärerna anser dock att regeringen i sin redovisning i för liten utsträckning betonat uppföljning av människors subjektiva livskvalitet. Vidare menar motionärerna att regeringens ramverk och de indikatorer som väljs tar för lite hänsyn till goda relationers betydelse för livskvaliteten, trots att det enligt motionärerna är helt centralt när människor själva pekar ut faktorer som säkrar god livskvalitet och trots att ensamhet är ett stort hot mot exempelvis hälsa. Motionärerna vill därför att regeringen kompletterar redovisningen med fler mått och indikatorer på hur relationerna i samhället utvecklas, t.ex. genom att följa självupplevd ensamhet och den självskattade kvaliteten i nära relationer. När det gäller motionsyrkanden från den allmänna motionstiden /22 har utskottet tidigare behandlat liknande motionsyrkanden bl.a. i betänkande 2019/20:FiU20 och 2020/21:FiU20. När det gäller frågan om att införa euron som valuta och att ska närma sig euroområdet framhöll utskottet att det svenska folket vid en folkomröstning 2003 röstat nej till att införa euron som valuta och att mot den bakgrunden tills vidare står utanför valutaunionen. Vidare framhöll utskottet att det inte ville föregripa det beredningsarbete som pågick inom när det gäller utredningen om och bankunionen. När det gäller frågan om fler mått och indikatorer på hur relationerna i samhället utvecklas konstaterade utskottet att regeringen kompletterar redovisningen av BNP-måttet med andra indikatorer som visar ekonomiska, miljömässiga och sociala hållbarhetsaspekter inom ett antal nyckelområden och utvecklingen . Utskottet noterade också att regeringen har utökat antalet indikatorer i den kompletterande redovisningen av BNP-måttet, vilket utskottet välkomnade. I yttrande 2021/22:SkU6y tillstyrker skatteutskottets regeringens riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken i de delar dessa avser skatteutskottets beredningsområde. avstyrker de sju partimotionerna från , . I yttrandet finns sju avvikande meningar där , tillstyrker sina respektive förslag till riktlinjer. I yttrandet anför skatteutskottet att skattepolitiken ska säkra stabila skatteintäkter och skapa förutsättningar för en hållbar tillväxt och en hög sysselsättning. konstaterar även att spridningen av coronaviruset som orsakar sjukdomen covid-19 har fått mycket stora konsekvenser för det svenska samhället och den ekonomiska tillväxten, och att effekterna av detta har förstärkts av invasion av i form av bl.a. höjda priser på energi, bränslen och livsmedel och att har ställt sig bakom de förslag till åtgärder som regeringen i flera extra ändringsbudgetar har lämnat mot de ekonomiska verkningarna av coronaviruset samt ett åtgärdspaket med bl.a. sänkt skatt på drivmedel. delar regeringens bedömningar och tillstyrker därför regeringens riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken i de delar som avser skatteutskottets beredningsområde. Yttrandet finns i sin helhet i bilaga 2 till betänkandet. Nedan redovisas aktuella bedömningar av den ekonomiska utvecklingen och de offentliga finanserna som lämnats efter det att vårpropositionen lämnades till . Vidare redovisas en sammanfattning av Finanspolitiska rådets rapport och Kommuner och Regioners ekonomirapport . Aktuella bedömningar av den ekonomiska utvecklingen I rapporten redovisar sin bedömning av den ekonomiska utvecklingen i och i omvärlden för åren 2022–2024. konstaterar att både pandemin och invasion av har inneburit störningar i de globala värdekedjorna, förvärrade leveransproblem och ökad osäkerhet om tillgången på flera viktiga råvaror. I ett läge då prisökningstakten i flera länder redan är hög pressar högre priser på energi och livsmedel upp inflationen ytterligare. I prognos uppgår inflationen till 2022. konstaterar dock att prognosen för inflation är ovanligt osäker. För att dämpa prisökningarna i ekonomin kommer att föra en mer stram penningpolitik genom stegvisa höjningar av styrräntan och en sänkt takt för köp av värdepapper. Eftersom endast köpt värdepapper för att kompensera för förfall i värdepappersportföljen innebär ett minskat köp av värdepapper att innehavet minskar. Åtstramningen uppskattas innebära att inflationen blir nära målet på . bedömer att svensk BNP kommer att växa 2022 för att sedan växla ned till en tillväxt på . I omvärlden uppskattar att BNP ökar , 2023 och 2024. Framåtblickande indikatorer pekar enligt på en fortsatt hög efterfrågan på arbetskraft , vilket leder till att arbetslösheten minskar något. uppskattar att arbetslösheten uppgår till 2022 och att den därefter sjunker till 2023 och 2024. Enligt prognos dämpas bostadspriserna men de är fortfarande på en högre nivå 2024 än före pandemin. Arbetskraftsundersökningarna () visar att andelen sysselsatta i åldern 15–uppgick till (icke säsongs-rensat). Arbetslöshetsgraden uppgick till , vilket är en minskning . Säsongsrensade och utjämnade data visar på en något högre sysselsättningsgrad (68,) och ett något lägre arbetslöshetstal (7,) . För individer i åldersgruppen 20–uppgick arbetslöshetsgraden och sysselsättningsgraden till (icke säsongsrensat). För inrikes födda i denna åldersgrupp var andelen sysselsatta och för utrikes födda . Arbetslöshetsgraden för inrikes födda uppgick till , medan motsvarande andel för utrikes födda var , vilket är en minskning sedan kvartal 1 2021. Europeiska kommissionens vårprognos, I kommissionens prognos konstateras att krig i har förändrat förutsättningarna för den ekonomiska återhämtningen efter pandemin, genom nya utbudsstörningar på världsmarknaden, stigande råvarupriser och en ökad osäkerhet. På grund av den geografiska närheten och ett stort handelsutbyte med påverkas EU-länderna mer direkt än många andra utvecklade länder i världen. Kommissionen betonar att prognoserna är ovanligt osäkra och att utvecklingen i stor utsträckning beror på varaktigheten av krig i . Kommissionens prognos är att EU:s ekonomi växer 2023. Detta kan jämföras i den senaste prognosen . För euroområdet är tillväxtprognosen densamma som för EU i sin helhet. Globalt uppskattas tillväxten till 2023. Inflationen förväntas i kommissionens prognos uppgå till 2023 i EU, vilket kan jämföras i den tidigare prognosen. I euroområdet förväntas inflationen bli 2023. Till följd av återinförda restriktioner och en oväntat hög inflation dämpades konsumtionstillväxten i . Kommissionen väntar sig dock att konsumtionsvolymerna kommer att ligga något högre än före pandemin, bl.a. till följd av en stark arbetsmarknad och finanspolitiska åtgärder för att dämpa prisuppgångarnas effekter på hushållen. Vidare menar kommissionen att hushållens ackumulerade sparande under pandemin kan bidra till en snabbare konsumtionsåterhämtning, även om höga priser och den geopolitiska osäkerheten kan ha en dämpande effekt på efterfrågan. Den externa efterfrågan på EU:s varor och tjänster förväntas minska. Efterfrågan från EU:s östra grannländer påverkar i första hand de medlemsländer som har en djupare handelsrelation med denna region. Men även efterfrågan i resten av världen har påverkats negativt av de ökade råvarupriserna, störningarna i den globala handeln och de mer restriktiva finansiella förutsättningarna. I prognosen väntas investeringstillväxten i dämpas av ökade kostnader och en ökad osäkerhet kopplad till invasion av . Detta förväntas leda till att företag avvaktar med sina investeringsbeslut och investeringsplaner. De offentliga investeringarna motverkar detta något, bl.a. genom de investeringar som görs inom ramen för EU:s återhämtningsprogram RFF (faciliteten för återhämtning och resiliens) och för att minska beroendet av rysk gas och olja (RepowerEU). Den starka utvecklingen på arbetsmarknaden har lett till en låg arbetslöshet i hela EU. Detta gäller för samtliga medlemsländer och olika socioekonomiska grupper, med undantag av lågutbildade som fortfarande omfattas av en hög arbetslöshet. Kommissionen uppskattar att arbetslösheten i EU fortsätter minska till 2023. Kommissionens prognos för den ekonomiska tillväxten i är 2023. Detta är en lägre tillväxt än för EU som helhet och 2023 är det den lägsta tillväxten i hela EU. Svensk export förväntas återhämta sig 2022 och 2023, medan tillväxten av den privata konsumtionen väntas sakta in 2023. När de finanspolitiska stödåtgärderna fasas ut minskar även den offentliga konsumtionen, vilket bidrar till en lägre tillväxttakt. Inflationen i uppskattas till 2023. Enligt uppgifter från SCB och präglades hushållens sparande och nettoförmögenhet av osäkerheten på börsen . Hushållens nysparande i finansiella tillgångar uppgick till , som skulderna ökade med vilket genererade ett finansiellt sparande på 120 miljarder. Detta är i linje med snittet för de senaste fem årens första kvartal. Hushållen nettosålde fondandelar för och nettoköpte noterade aktier för . Sparandet på bankkonto uppgick till 58 miljarder, vilket är den högsta nettoinsättningen . Hushållen nettosparade i privat försäkringssparande. Den årliga tillväxttakten i lån var oförändrad och hushållens nettoupplåning uppgick till , vilket är den högsta nettoupplåningen för ett första kvartal sedan tidsseriens start. Den finansiella nettoförmögenheten uppgick vid slutet av till , vilket var 724 miljarder lägre än föregående kvartal. Nationalräkenskaperna visar att BNP minskade , säsongrensat och jämfört med kvartalet innan.