bet · H901NU15 · 2022-03-29 00:00:00 — Eftersom vattenkraften är förhållandevis enkel att reglera används den, till skillnad från kärnkraften, också som en reglerkraft vid snabba efterfrågeförändringar eller ojämn försörjning från t.ex. vindkraft. Mot bakgrund av vattenkraftens stora betydelse för kraftsystemet är det enligt vår uppfattning beklagligt att regeringen och dess myndigheter inte tycks sträva efter att säkerställa att alla de undantagsmöjligheter som finns i EU-reglerna på området får genomslag i praktiken hos de myndigheter som tillämpar reglerna för att vattenkraften ska kunna utnyttjas fullt ut. Vidare anser vi att en ökad magasineringskapacitet skulle kunna utöka uthålligheten i den svenska vattenkraften till tidpunkter när elenergin efterfrågas mer, exempelvis under kalla vinterdagar, och därmed kan även den ekonomiska avsättningen öka. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vissa övriga frågor om vattenkraft, punkt 14 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4131 av m.fl. (C) yrkande 23 och 2021/22:2390 av m.fl. (SD) yrkandena 5 och 6, 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 61 och 2021/22:4220 av m.fl. (L) yrkande 20. Vattenkraften spelar en central roll för att ska uppnå målet om förnybar elproduktion till 2040. Den nya lagstiftningen om vattenkraft har skapat enklare regler och rimliga krav som förenar miljöåtgärder med långsiktig lönsamhet för vattenkraften, ökad produktion av förnybar el och fortsatt skydd för utveckling av infrastruktur, bostadsbyggande och gröna näringar. Enligt vår uppfattning är det viktigt att den nya lagstiftningen får genomslag i myndigheters och domstolars arbete och prövningar. Därför bör myndigheterna med utgångspunkt i principerna för den nya lagstiftningen se över alla relevanta regelverk och föreskrifter bl.a. när det gäller klassningen av kulturmiljövärden, så att regelkrånglet minskar, miljöprövningarna blir mindre kostsamma och möjligheten att utveckla den förnybara elproduktionen får fullt genomslag. Den nya lagstiftningen och den fond som branschen har inrättat för att underlätta arbetet med att ge vattenkraften moderna miljötillstånd är ett viktigt steg i rätt riktning för att uppnå en mer ändamålsenlig vattenförvaltning. är det mycket som återstår när det gäller andra delar av vattenförvaltningen, bl.a. i frågor om exempelvis markavvattning och om dammar som har anlagts med andra syften än för kraftproduktion. Vi vill understryka vikten av att arbetet med att reformera vattenlagstiftningen och vattenförvaltningen fortsätter och att de principer som har varit vägledande för utformningen av de nya reglerna för vattenkraften, dvs. om minskat regelkrångel, respekt för äganderätt och effektiva miljöåtgärder med rimliga kostnader, får genomslag i vattenförvaltningen i sin helhet. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vissa övriga frågor om vattenkraft, punkt 14 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 61 och 2021/22:4220 av m.fl. (L) yrkande 20 och 2021/22:2390 av m.fl. (SD) yrkandena 5 och 6 samt 2021/22:4131 av m.fl. (C) yrkande 23. Vattenkraften är klimatsmart och den spelar en mycket viktig roll för den svenska energiförsörjningen, och kommer även att göra det . Jag anser att vattenkraften ska utvecklas genom effektiviseringar som inte skadar miljön ytterligare, som outbyggda vattendrag inte exploateras. Jag anser att de fyra nationalälvarna ska fredas från utbyggnad, liksom övriga vattendrag, bäckar, åar och andra mindre vattendrag som är skyddade i lag. Den ökande andelen väderberoende elproduktion gör dock att de befintliga vattenkraftverken behöver köras på ett nytt sätt. Snabbare och större förändringar av flöden är att vänta, något som jag kan konstatera redan märks längs älvarna. De förändrade flödena håller sig visserligen inom de gällande vattendomarna, men kan ändå upplevas som en stor förändring för människor som bor längs vattendragen. Enligt min uppfattning bör uppmana regeringen att ta fram kunskap om vad en stor andel väderberoende elproduktion innebär för vattenkraften. Jag anser att sådan kunskapsuppbyggnad också behövs när det gäller hur den väderberoende produktionen av exempelvis sol- och vindkraft påverkar vattenkraftens körmönster. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vindkraft, punkt 15 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkande 84 och 2021/22:3199 av m.fl. (V) yrkandena 17 och 18 samt 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 37. Klimatfrågan är vår tids ödesfråga. Men klimatet kan räddas om rätt vägval görs . Att vidta olika åtgärder för att underlätta utbyggnaden av förnybar kraftproduktion är en viktig pusselbit i arbetet. Den svenska kraftproduktionen utgår från en hög grad av centraliserad elproduktion med fokus på distribution till slutkunderna via stamnätet, regionnäten och lokalnäten. För att möta en ökad efterfrågan på el räcker det dock inte med att bygga ny storskalig elproduktion, som t.ex. kärnkraft. I stället behöver den lokala kraftproduktionen öka och överföringskapaciteten stärkas. Därtill måste tillståndsprocesserna för nya ledningar och för nya produktionsanläggningar kortas. har god tillgång till stora mängder vind-, vatten- och biokraft som förser oss med el, energi och bränslen med låg klimatpåverkan. När det gäller vindkraften bedömer vi att den har stor potential både på land och till havs. För att underlätta en offensiv vindkraftsutbyggnad ser vi det som lämpligt att kommunerna ges ökade möjligheter att uppdatera de vindbruksplaner som utarbetades . Det bör införas ett nytt statligt stöd till kommunerna för att uppmuntra dessa att uppdatera sina äldre vindkraftsplaner. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vindkraft, punkt 15 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3199 av m.fl. (V) yrkandena 17 och 18 samt 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkande 84 och 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 37. Som ett av de största energibolagen, och ett bolag som dessutom ägs av staten, bör enligt min uppfattning gå i bräschen för omställningen till förnybart. Bolaget arbetar med förnybar produktion, men med den unika position som bolaget har anser jag att det måste göra mer. bör vara formulerade på ett sådant sätt att det bidrar till målen för den svenska energipolitiken. uppdrag är att generera en marknadsmässig avkastning genom att affärsmässigt bedriva energiverksamhet. Bolaget ska vidare vara ett av de bolag som leder utvecklingen mot miljömässigt hållbar energiproduktion. Jag menar att det finns en motsättning mellan kraven på marknadsmässig avkastning och på att vara ett av de bolag som leder utvecklingen mot miljömässigt hållbar utveckling. Det behöver därför tydliggöras att ska öka sina investeringar i vindkraft även om detta görs på bekostnad av avkastningskravet. Regeringen bör därför ge i uppdrag att bygga mer vindkraft. Regeringen bör också återkomma med förslag på hur avkastningskravet för kan sänkas för att underlätta investeringar i svensk vindkraft. Jag förespråkar därför en sänkning av avkastningskrav med motkravet att pengarna i stället investeras i utbyggnaden av den svenska vindkraften. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vindkraft, punkt 15 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 37 och 2021/22:3199 av m.fl. (V) yrkandena 17 och 18 samt 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkande 84. Enligt min uppfattning befinner vi oss i ett globalt klimatnödläge. Målet bör därför vara ett förnybart energisystem. Den målsättningen kommer ur insikten om att utvinning och användning av energi genom fossila källor och kärnkraft alltid sker på bekostnad av framtida generationer. Osäker kärnkraft och fossil energi är sakta men säkert på väg ut. kommer den förnybara produktionen in med stormsteg. beräknas exempelvis av elproduktion komma från vindkraft. Vindkraft på land och till havs har således en enorm potential. Jag anser att den havsbaserade vindkraften behöver byggas ut kraftigt och föreslår därför att det införs ett statligt planeringsmål om till havs, vilket är fullt möjligt även med hänsyn tagen till välmående ekosystem. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Ökad produktion och användning av biodrivmedel, punkt 16 (M, C) av (M), (C), (M), (M) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3436 av m.fl. (M) yrkande 37, 2021/22:3688 av m.fl. (M) yrkande 28 och 2021/22:4030 av m.fl. (M) yrkande 44. har goda möjligheter att producera hållbara biodrivmedel från grödor, skog och avfall. Den svenska skogen är en särskilt värdefull tillgång i det sammanhanget. har stora möjligheter att dra större nytta av skogen i klimatomställningen, inte minst genom att öka den inhemska produktionen av hållbara biobränslen. Trots att till två tredjedelar är täckt av skog importeras mellan av de biodrivmedel som förbrukas i landet. Vi vill därför att regeringen ska verka för att öka användningen och produktionen av inhemska biodrivmedel. En del av det arbetet måste bedrivas på EU-nivå. Vi ser en risk i att en del EU-förslag kraftigt kan försämra förutsättningarna för att använda biomassa för energiutvinning eller för biodrivmedelsproduktion. Regeringen bör därför säkerställa bra villkor för bioenergin på EU-nivå. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vissa övriga frågor om biobränslen och biodrivmedel, punkt 17 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3436 av m.fl. (M) yrkandena 38 och 40 samt 2021/22:3750 av m.fl. (M) yrkande 19 och 2021/22:3663 av m.fl. (C) yrkandena 38–40, 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkandena 8, 59, 66, 67 och 72, 2021/22:3879 av m.fl. (KD) yrkandena 14 och 67 samt 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 43. Vår syn på klimat-, energi- och miljöfrågorna präglas av teknikoptimism och hoppfullhet. Vi är övertygade om att människan genom tekniska framsteg, vetenskap och fakta kan lösa de problem vi alla står inför. Våra förslag är effektiva och ser till politikens globala konsekvenser. Den politik vi förespråkar tar vara på – och utvecklar – innovationskraften i det svenska näringslivet samt de tillgångar som finns i . Den klimatpolitik vi står bakom är avsedd att såväl minska utsläpp av växthusgaser som uppmuntra andra länder att höja sina klimatambitioner och infria sina klimatåtaganden. Transportsektorn står för en tredjedel av utsläpp av klimatgaser och det är därför angeläget att minska utsläppen från denna sektor. Att lyckas med att ställa om transportflottan till att drivas av fossilfri el och biodrivmedel kommer att vara en viktig pusselbit i detta arbete. För att nå framgång i detta arbete krävs dock att innovationskraft och teknikoptimism ersätter ineffektiv och tillväxtfientlig symbolpolitik. Vi anser att regeringen bör intensifiera arbetet med en hållbar biodrivmedelstillverkning genom att tillsätta en utredning som syftar till att förbättra de nationella förutsättningarna. Förutsättningarna att lyckas påverkas också i hög grad av de beslut som fattas på EU-nivå. Det är därför centralt att är framgångsrikt när det gäller att agera för att förbättra förutsättningarna för biodrivmedel genom att verka för långsiktiga och förutsebara regler för förnybara bränslen på EU-nivå. Vi vill bl.a. att regeringen i samband med översynen av direktivet för förnybar energi ska agera för att det reviderade direktivet inte ska innehålla restriktioner av andelen biodrivmedel från grödor som är hållbart producerade. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vissa övriga frågor om biobränslen och biodrivmedel, punkt 17 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3663 av m.fl. (C) yrkandena 38–40 och 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkandena 8, 59, 66, 67 och 72 samt 2021/22:3436 av m.fl. (M) yrkandena 38 och 40, 2021/22:3750 av m.fl. (M) yrkande 19, 2021/22:3879 av m.fl. (KD) yrkandena 14 och 67 samt 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 43. Vi vill att produktion av biodrivmedel ska öka – för klimatets skull, för att skapa nya gröna jobb och för att ska vara mindre beroende av importerade fossila bränslen. Även om de tekniska framstegen för att elektrifiera transportsektorn är viktiga kommer det att behövas hållbara bränslen som fungerar i dagens motorer. Beräkningar visar att bilar med förbränningsmotor kommer att köras långt in . När andra länder ställer om sin fordonsflotta i en allt snabbare takt kommer den samlade efterfrågan på biodrivmedel att öka internationellt. Produktionen av hållbara drivmedel behöver därför öka. Här finns en enorm potentiell marknad för och de svenska gröna näringarna. Förutom klimatnytta kan detta skapa nya jobbtillfällen och ökade resurser till landsbygden. Att mellan av de biodrivmedel som förbrukas i är importerade är inte rimligt mot bakgrund av de goda förutsättningar som finns i för att producera sådana drivmedel med hög klimatnytta. Politiken för biodrivmedel i och EU är i huvudsak inriktad på att stimulera efterfrågan. För att fortsätta utfasningen av fossila drivmedel behövs det dock även incitament till en ökad produktion. Vi förordar därför att det utreds hur kan utöka sin inhemska produktion av biodrivmedel genom att införa ett drifts- eller produktionsstöd. Vi anser också att det är nödvändigt att uppmärksamma det faktum att det olika biodrivmedel är olika hållbara. Även om EU:s förnybartdirektiv ställer krav på biodrivmedlets hållbarhet kan det ändå finnas betydande skillnader. Vi hävdar att de svenska biodrivmedlen har väldigt låg risk för ändrad markanvändning och att de svenska biodrivmedlen därför har ett klimatmervärde ur ett livcykelsperspektiv. Mot den bakgrunden anser vi att det är angeläget att de avancerade biodrivmedel som exempelvis kan tillverkas från restprodukter från skogsbruket får hållbarhetskriterier som reflekterar deras nytta. Dessutom anser vi att samma rapporteringsskyldighet som åläggs importörer av förnybara drivmedel ska gälla för de som importerar fossila drivmedel. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vissa övriga frågor om biobränslen och biodrivmedel, punkt 17 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3879 av m.fl. (KD) yrkandena 14 och 67 samt 2021/22:3436 av m.fl. (M) yrkandena 38 och 40, 2021/22:3663 av m.fl. (C) yrkandena 38–40, 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkandena 8, 59, 66, 67 och 72, 2021/22:3750 av m.fl. (M) yrkande 19 och 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 43. Jag anser att måste minska sitt beroende av fossila bränslen inom transportsektorn och främja teknikutvecklingen för att nå ett mer hållbart transportsystem. I hög grad kommer detta att kunna uppnås genom elektrifiering, biodrivmedel och vätgas. Tillgången till fossilfri el och biodrivmedel är alltså en förutsättning för att detta ska bli verklighet. Det är därför viktigt att regeringen skapar förutsättningar för utökad produktion av biodrivmedel i . Enligt min uppfattning finns det således tydliga motiv för att tillsätta en övergripande utredning om biodrivmedel. Även om flygtrafiken svarar för en relativt liten andel av utsläppen av växthusgaser ser jag det också som angeläget att peka på vikten av att fortsätta det lovvärda arbetet med att introducera biobränslen och elektrifiering i flygbranschen för att minska dess klimatpåverkan. Jag anser därför att det behövs en nationell plan för utveckling av morgondagens flygbränslen för att säkra tillgången till framtida bränsleslag för flyget. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vissa övriga frågor om biobränslen och biodrivmedel, punkt 17 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 43 och 2021/22:3436 av m.fl. (M) yrkandena 38 och 40, 2021/22:3663 av m.fl. (C) yrkandena 38–40, 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkandena 8, 59, 66, 67 och 72, 2021/22:3750 av m.fl. (M) yrkande 19 och 2021/22:3879 av m.fl. (KD) yrkandena 14 och 67. Det globala klimatnödläget ställer stora krav på minskade utsläpp av växthusgaser både i och i resten av världen. För att vara i linje med måste utsläppen från energisystem exempelvis vara nära noll . Förbränning av fossila bränslen är landets största källa till koldioxidutsläpp. Politiken för att ställa om energisystemet måste bl.a. inriktas på att fasa ut alla fossila bränslen och på att bygga ut de förnybara energikällorna. Målet bör vara ett förnybart energisystem. Biobränslen svarar för en ökande del av den totala energianvändningen i . Användningen är störst inom industrin och fjärrvärmeproduktionen. Även inom transportsektorn ökar användningen av biodrivmedel. Vissa biobränslen blir en övergångslösning som, trots att de är långt ifrån perfekta, är bättre än fossila alternativ såsom kol, olja och gas. Andra biobränslen med mycket låg eller till och med positiv klimatpåverkan, som biogas från avfall, kommer att spela en viktig roll i energipusslet även på lång sikt. Jag vill utveckla användningen av biomassa från jordbruket för bioenergiproduktion, t.ex. genom att odla mer hållbara energigrödor samt använda skörderester och gödsel för biogasproduktion. Det bör även införas ett produktionsstöd som är tillräckligt högt för att gödsel och annat organiskt avfall ska samlas in och uppgraderas till biogas. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Solenergi, punkt 18 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkande 94 och 2021/22:958 av (S), 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 38, 2021/22:4195 av m.fl. (KD) yrkande 22 och 2021/22:4197 av m.fl. (MP) yrkandena 28 och 31. Vi anser att genom ett tillkännagivande ska uppmana regeringen att i stället för att totalförbjuda solceller ställa krav på teknik såsom störningsfria optimerare. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Solenergi, punkt 18 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4195 av m.fl. (KD) yrkande 22 och 2021/22:958 av (S), 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkande 94, 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 38 och 2021/22:4197 av m.fl. (MP) yrkandena 28 och 31. Solenergi är en klimatsmart del i vårt energisystem. Än så länge utgör solenergin emellertid bara en mycket liten del av den samlade produktionen men den kommer att kunna växa och vara en viktig pusselbit i en fossilfri energimix. Även om skattesubventioner har gynnat framväxten av mindre solelsanläggningar är det den storskaliga solkraften som är mest intressant ur ett nationellt perspektiv. är stort och förhållandevis glesbefolkat och det bör därför finnas många platser där solcellsparker kan etableras utan att stå i konflikt med annan pågående markanvändning. Det handlar dock om en delikat avvägning där olika intressen måste mötas och hanteras. I vissa fall kan det dessutom vara möjligt att kombinera olika former av markanvändning. Jag anser att borde växla upp sina ambitioner när det gäller att få till flera storskaliga solkraftsparker. Smidiga tillståndsprocesser och vissa justeringar i är därvidlag önskvärt, inte minst för att göra det möjligt att använda lågavkastande jordbruksmark för att anlägga solkraftsparker. Med en klok och varsam avdömning bör det vara möjligt att med bibehållen respekt för jordbrukets viktiga livsmedelsproduktion hitta synergivinster med etablerandet av solcellsparker. Det faktum att en storskalig solcellspark inte ödelägger jordbruksmarken på samma sätt som exempelvis bebyggelse eller asfalterade vägar gör att det är förhållandevis enkelt att åter använda marken för jordbruksändamål om det bedöms vara nödvändigt eller då solkraftsproduktionen av något skäl är intressant på den aktuella platsen. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Solenergi, punkt 18 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 38 och 2021/22:4197 av m.fl. (MP) yrkandena 28 och 31 samt 2021/22:958 av (S), 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkande 94 och 2021/22:4195 av m.fl. (KD) yrkande 22. Utsläppen av växthusgaser måste minska radikalt. Mot den bakgrunden står jag bakom målet om ett förnybart energisystem. Den målsättningen kommer ur insikten om att utvinning av energi genom fossila källor och kärnkraft alltid sker på bekostnad av framtida generationer. I ett framtidsanpassat och helt förnybart elsystem kommer solkraften att vara en av flera pusselbitar. Denna produktionsform har stor potential att öka, både på hustak och på andra ytor. Där något hundratal kraftverk tidigare dominerade kraftproduktionen kommer tusentals vindkraftverk och hundratusentals solelanläggningar att stå för den övervägande delen av elproduktionen. Denna extremt decentraliserade elproduktion kan, rätt hanterad, bli en mycket robust hörnsten i framtidens hållbara samhälle. Mot denna bakgrund anser jag att regeringen bör ta fram en nationell strategi för solenergi i , för produktion av både el och värme. För att ytterligare underlätta för lokal produktion av solenergi anser jag att det behövs kommunala solbruksplaner. Därtill anser jag att all nybyggnation och alla större renoveringar ska ha solenergi, och det behöver bli enklare att vara egen producent av solenergi eller delägare i solenergiproduktion. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. En nationell vätgasstrategi, punkt 19 (M, KD) av (M), (M), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3688 av m.fl. (M) yrkande 33, 2021/22:3754 av m.fl. (M) yrkande 18 och 2021/22:4195 av m.fl. (KD) yrkande 24 och 2021/22:3739 av och (båda S) yrkande 1 och 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 41. Vätgasen har goda möjligheter att spela en viktig roll i klimatomställningen. I industrier kan olja och kol ersättas med fossilfri el och vätgas. Tunga transporter kan gå från att drivas med bensin eller diesel till att använda bränsleceller, som kan drivas av vätgas. Vätgas är också en pusselbit vid tillverkning av fossilfritt stål. Att kunna lagra el i form av vätgas är attraktivt och kan bidra till att minska trycket på elnätet.