bet · H901UbU9 · 2022-01-26 00:00:00 — Regeringen konstaterar att det pågår ett arbete med att se över möjligheterna till informationsöverföring. Regeringen har gett Arbetsförmedlingen och i uppdrag att tillsammans analysera hur man kan åstadkomma ett förbättrat informationsutbyte mellan kommuner och Arbetsförmedlingen i syfte att effektivisera samverkan och underlätta övergångar från arbetslöshet till studier i komvux. Uppdraget skulle redovisas . Regeringen bedömer det dock vara möjligt för kommunerna att planera för och organisera utbildningen även innan ett system för den informationsöverföringen är på plats. Planering och organisering kan ske med stöd av uppgifter på gruppnivå som kan lämnas vid den samverkan som ska ske inför upprättandet av den utbildningsplan som ska finnas för den sammanhållna utbildningen. Regeringens förslag om minst 23 timmars undervisningstid Regeringen föreslår att den sammanhållna utbildningen i genomsnitt ska omfatta minst 23 timmars undervisning . Skälen för regeringens förslag Nyanlända med utbildningsplikt har behov av en garanterad undervisningstid Den nyanlände som ska stärka sin ställning i arbets- och samhällslivet genom utbildning i etableringsprogrammet behöver till stor del lärarledd undervisning för att nå så långt som möjligt i utvecklingen av kunskaper och kompetens. För vuxna invandrare som saknar kunskaper i svenska språket har vikten av lärarledd undervisning ansetts stor. En minsta garanterad undervisningstid om i genomsnitt har därför föreskrivits i lag när det gäller sfi. Den sammanhållna utbildningen riktar sig till den del av målgruppen för sfi för vilken vikten av garanterad undervisningstid är särskilt stor. Undervisning inom vuxenutbildningen kan äga rum i klassrum, helt eller delvis som distansundervisning eller på en arbetsplats. De som har fått en anvisning som medför utbildningsplikt har ofta mycket begränsade kunskaper i svenska. Deras möjligheter till självstudier är därmed begränsade och eftersom den språkliga nivån är låg är även möjligheten till utbildning på distans begränsad. Mot bakgrund av detta anser regeringen att den undervisningstid som ska erbjudas nyanlända med utbildningsplikt bör avse lärarledd aktivitet. En del av gruppen kommer att vara studieovana personer som saknar grundläggande utbildning. Några kommer även att sakna grundläggande läs- och skrivfärdigheter. För dessa är behovet av lärarledda studier extra stort och förmågan att bedriva självstudier vid sidan av den lärarledda verksamheten mycket begränsad, i vissa fall helt obefintlig. Det bör därför finnas en garanterad undervisningstid för den sammanhållna utbildningen. Även om omfattningen av studierna inom komvux på grundläggande och gymnasial nivå inte anges som undervisningstid utan som verksamhetspoäng bör omfattningen av den garanterade undervisningen inom den sammanhållna utbildningen anges som viss minsta tid. Den garanterade undervisningstiden bör i genomsnitt vara minst Regeringen föreslår att den garanterade undervisningstiden ska vara i genomsnitt. Förslaget utgår från en bedömning av vad som kan anses vara effektiv undervisning för den nyanlända invandrarens lärande och bedöms ge rimliga förutsättningar för att organisera undervisningen så att utrymme finns för individanpassning och flexibilitet. Den som bedöms omfattas av utbildningsplikt ska i huvudsak ta del av sfi eller motsvarande utbildning vid folkhögskola och utbildning inom komvux. Det framgår av 14 § förordningen om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. För sfi finns det en garanterad minsta undervisningstid i genomsnitt , vilket står i 20 kap. 24 § skollagen. Det innebär att den föreslagna garanterade undervisningstiden rymmer de 15 garanterade undervisningstimmarna i sfi och därutöver 8 timmars undervisning. För att skapa en flexibilitet i utbildningen och möjlighet att planera in andra aktiviteter som gynnar deltagarens utveckling bör enligt regeringen den garanterade undervisningstiden anges som ett genomsnitt . På så sätt kan undervisningstiden vara mer eller mindre omfattande , vilket underlättar möjligheten att kombinera studierna med bl.a. deltagande i den samhällsorientering som kommunen ska erbjuda. Regleringen ska ses som en fördelningsnyckel. Det bör inte finnas något hinder mot att den nyanlände under en del av etableringstiden har mer undervisning i sfi och mindre annan utbildning, förutsatt att den sammanlagda undervisningstiden uppfyller minimikravet. Elever på gymnasieskolans introduktionsprogram har rätt till en utbildning som motsvarar heltidsstudier. Den garanterade undervisningstiden på introduktionsprogrammen är i genomsnitt minst 23 timmars undervisning . Regeringen anser bl.a. därför att även i detta fall bör anses svara mot heltidsstudier. Samhällsorienteringen räknas inte som undervisning och ingår inte i komvux eller annan del av skolväsendet. Den ska därmed inte ingå i de garanterad undervisningstid utan tillkommer utöver de . Samhällsorienteringen ska inte heller ingå i den plan för den sammanhållna utbildningen som ska upprättas, även om den ingår i utbildningsplikten. Den grundläggande läs- och skrivundervisningen ingår i sfi men ska inte räknas in i den garanterade undervisningstiden för sfi om minst utan ska erbjudas utöver dessa. Utöver den garanterade undervisningstiden tillkommer även tid för eleven att på egen hand eller tillsammans med andra elever träna och befästa kunskaper. Regeringens förslag om en utbildningsplan och vad den ska innehålla Regeringen föreslår att den sammanhållna utbildningen ska följa en plan för utbildningen som beslutas av hemkommunen. Utbildningsplanen ska innehålla uppgifter om utbildningens syfte, organisation och huvudsakliga innehåll. Regeringen föreslår också att det befintliga kravet på att hemkommunen upprättar en individuell studieplan för varje elev ska gälla även för de elever som följer den sammanhållna utbildningen. Skälen för regeringens förslag Den sammanhållna utbildningen bör beskrivas i en utbildningsplan För att stödja kommunerna och för att tydliggöra deras ansvar för att de nyanlända inom etableringsprogrammet som har utbildningsplikt erbjuds andra kurser inom komvux utöver sfi bör det enligt regeringen föreskrivas att den sammanhållna utbildningen ska följa en fastställd plan. Utbildningsplanen blir ett stöd för kommunen vid dess planering och uppföljning av den utbildning och undervisning som erbjuds och ett viktigt underlag som kan användas och analyseras i det systematiska kvalitetsarbetet. Utbildningsplanen blir även ett underlag i Skolinspektionens granskning när det gäller att bedöma kvalitet och regelefterlevnad. Utbildningen ska utformas utifrån de bedömningar som görs av elevgruppens kunskaper, erfarenheter och förutsättningar. Enligt regeringens mening behöver kommunerna således initialt göra en målgruppsanalys och utbildningsplanen bör innehålla uppgifter om utbildningens syfte, organisation och huvudsakliga innehåll. Enligt regeringens uppfattning bör utbildningsplanen beslutas av hemkommunen eftersom hemkommunen vet hur komvux i den egna kommunen är organiserad. Den individuella studieplanen bör omfatta aktuell målgrupp Hemkommunen ansvarar för att det upprättas en individuell studieplan för varje elev inom komvux. Planen ska innehålla uppgifter om den enskildes utbildningsmål och planerad omfattning av studierna. Detta gäller även för nyanlända inom etableringsprogrammet som bedöms omfattas av utbildningsplikt och ska ta del av utbildning inom komvux. Regeringen anser att det i den individuella studieplanen bör anges hur långt eleven förväntas komma i sin utbildning inom ramen för etableringstiden och att den individuella studieplanen är central för att åstadkomma en individanpassad utbildning. För att tydliggöra att kravet på individuell studieplan även gäller för nyanlända som bedöms omfattas av utbildningsplikt bör det enligt regeringen finnas en påminnelse om detta krav i anslutning till regleringen av kravet på utbildningsplan. Arbetsförmedlingen ansvarar för samordningen av insatserna för en nyanländ invandrares etablering och den individuella handlingsplanen hanteras av den nyanlände och Arbetsförmedlingen. Kommunerna beslutar om en utbildningsplan för den sammanhållna utbildningen, och inom den kommunala vuxenutbildningen upprättas en individuell studieplan, som är det dokument som ligger till grund för planeringen av elevens utbildning. Regeringen konstaterar att upprättandet av utbildningsplanen förutsätter att berörda aktörer samverkar. Regeringens förslag om när lagändringarna ska träda i kraft Regeringen föreslår att ändringarna i skollagen ska träda i kraft . Skälet för regeringens förslag är att hänsyn bör tas till den tid lagstiftningsprocessen tar och att det krävs tid för förberedelser såväl hos kommunerna som hos . I kommittémotion 2021/22:4298 av m.fl. (SD) yrkar motionärerna att ska avslå propositionen. Motionärerna hänvisar till att det rimliga är att först utvärdera de insatser som redan görs för att kunna fastslå vad det är som behöver förändras för att öka måluppfyllelsen och anställningsbarheten. Motionärerna anser också att förslaget med sammanhållen utbildning riskerar att leda till en omständlig byråkratisk process. Propositionen innehåller förslag på ändringar i skollagen som innebär att kommunerna ska vara skyldiga att erbjuda vissa nyanlända invandrare som tar del av insatser inom det s.k. etableringsprogrammet en sammanhållen utbildning inom komvux. Utskottet vill understryka att en fullföljd svensk gymnasieutbildning är avgörande för att en person ska kunna etablera sig på den svenska arbetsmarknaden. Utskottet instämmer därför i regeringens förslag att det ska införas en sammanhållen utbildning, vars syfte är att ge deltagarna sådana kunskaper som de behöver för att kunna studera vidare eller etablera sig på arbetsmarknaden. Med anledning av att motionärerna yrkar att propositionen ska avslås vill utskottet framhålla följande. finns bestämmelser om vissa nyanländas etablering i arbetslivet och vilken utbildning de nyanlända i huvudsak ska ta del av inom etableringsprogrammet, bl.a. sfi, samhällsorientering och utbildning inom komvux. Enligt propositionen är utbildning inom komvux dock i praktiken inte anpassad till den som har bristfälliga kunskaper i svenska. Studietakten inom komvux förutsätter också en språklig kunskapsnivå som en nyanländ ännu inte hunnit nå. Utskottet anser därför i likhet med regeringen att det finns ett stort behov av att anpassa utbildningen inom komvux till de nyanlända som har kort utbildning och att eleverna genom en sammanhållen utbildning bör ges möjlighet att kombinera sfi med studier i andra ämnen och kurser. Utskottet instämmer också i regeringens uppfattning att det bör finnas en garanterad undervisningstid för den sammanhållna utbildningen och att utbildningen i genomsnitt bör omfatta minst 23 timmars undervisning samt följa en utbildningsplan som ska innehålla uppgifter om utbildningens syfte, organisation och huvudsakliga innehåll. Mot denna bakgrund tillstyrker utskottet regeringens förslag i propositionen och avstyrker motion 2021/22:4298. Utskottet övergår nu till att under en särskild rubrik behandla de motionsyrkanden som innehåller förslag på tillkännagivanden till regeringen i frågor som anknyter till propositionen. Övriga frågor om en sammanhållen utbildning Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om ekonomiska konsekvenser, rätt till komvux på gymnasial nivå, aktiviteter på heltid och Arbetsförmedlingens arbete med sanktioner och kontroll. Jämför reservation 2 (M). I kommittémotion 2021/22:4318 av m.fl. (M) föreslår motionärerna fem tillkännagivanden. Först begär motionärerna att regeringen ska ges i uppdrag att återkomma med en utvärdering av schablonfinansieringen och de ekonomiska konsekvenserna för kommunerna (yrkande 1). Motionärerna anser nämligen att regeringens förslag bl.a. kan leda till att kommunernas övriga kommunala vuxenutbildning kan bli lidande. Vidare begär motionärerna att ska besluta att den kommunala vuxenutbildningen måste erbjudas till bl.a. gymnasieelever som saknar betyg i något eller några ämnen (yrkande 2). Dessutom önskar motionärerna att regeringen ska säkerställa att Arbetsförmedlingens arbete med sanktioner i form av utebliven ersättning fungerar effektivt för att utbildningsplikten ska fungera (yrkande 3). Motionärerna framhåller att flera rapporter visar på brister i Arbetsförmedlingens arbete med att vidta sanktioner om individen inte söker eller går den utbildning som anvisats. Motionärerna anser också att regeringen bör återkomma till med förslag på åtgärder för att stärka kontrollen som innebär att fler som behöver en utbildning också går en utbildning (yrkande 4). Motionärerna hänvisar till att det pågår ett arbete med att se över möjligheterna till informationsöverföring mellan kommuner och Arbetsförmedlingen i syfte att bl.a. stärka kontrollen och undvika risker för felaktiga utbetalningar. Motionärerna anser slutligen att regeringen bör säkerställa att alla som har utbildningsplikt har aktiviteter på heltid (yrkande 5). Motionärerna hänvisar till att Arbetsförmedlingen lyft att det finns en otydlighet kring hur den garanterade undervisningstiden förhåller sig till det heltidsvillkor som gäller för deltagare inom arbetsmarknadspolitiska program. Motionärerna efterlyser en utvärdering av schablonfinansieringen och de ekonomiska konsekvenserna för kommunerna av regeringens förslag. När det gäller de ekonomiska konsekvenserna för kommunerna konstaterar utskottet att det är staten som har det övergripande och ekonomiska ansvaret för mottagande av nyanlända och att staten ersätter kommunerna för de kostnader som uppstår för mottagande av nyanlända. Utskottet konstaterar vidare att staten kompenserar kommunerna framför allt genom en schablonersättning som betalas ut för alla nyanlända som tas emot i kommunen. I samband med att utbildningsplikten infördes tillfördes kommunerna extra medel. Alla inom etableringsprogrammet som har kort utbildning bedöms dock inte ha utbildningsplikt och det är inte heller alla som bedöms omfattas av utbildningsplikt som anvisas att söka utbildning och därefter deltar. Den höjda schablonersättningen betalas således ut för fler än dem som bedöms ha utbildningsplikt och anvisas till att söka utbildning. Mot denna bakgrund finner utskottet, i likhet med regeringen, att kommunerna är tillräckligt kompenserade genom den höjning av schablonersättningen som gjordes i samband med att utbildningsplikten infördes. Utskottet instämmer därför i att ingen ytterligare kompensation behövs för de ökade kostnader som anpassningar på grund av införandet av den sammanhållna utbildningen inom utbildningsplikten kan medföra. Utskottet noterar dock att förslaget innebär att kommunerna ska ta fram och besluta om en utbildningsplan för den sammanhållna utbildningen och att det initialt krävs en insats för att arbeta fram utbildningsplanen. Utskottet noterar också att kommunerna i budgetpropositionen tillfördes medel och därmed blir kompenserade för den kostnad som detta arbete innebär (se bet. 2021/22:FiU3). Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motion 2021/22:4318 (M) yrkande 1. Rätt till komvux på gymnasial nivå Motionärerna anser att den kommunala vuxenutbildningen ska erbjudas till bl.a. gymnasielever som saknar betyg i något eller några ämnen. Utskottet noterar att rätten att gå en utbildning inom komvux på gymnasial nivå för att uppnå grundläggande eller särskild behörighet till högskola eller yrkeshögskola infördes . Vidare noterar utskottet att hemkommunen ska ta emot en sökande bl.a. om sökanden har rätt till utbildning enligt bestämmelserna om rätt till utbildning. För den som har rätt att delta i utbildningen innebär ett beslut om mottagande också att sökanden antas till utbildningen. Dessutom ska något urval inte göras när det gäller sådan utbildning som en sökande har rätt att delta i för att uppnå grundläggande behörighet eller särskild behörighet till högskoleutbildning eller utbildning inom . Mot denna bakgrund får motionsyrkandet anses tillgodosett och utskottet avstyrker motion 2021/22:4318 (M) yrkande 2. Arbetsförmedlingens arbete med sanktioner och kontroll Motionärerna vill att regeringen ska säkerställa att Arbetsförmedlingens arbete med sanktioner i form av utebliven ersättning fungerar effektivt och att åtgärder vidtas för att stärka kontrollen av att utbildning fullföljs. Utskottet konstaterar liksom motionärerna att det pågår ett arbete med att se över möjligheterna till informationsöverföring mellan Arbetsförmedlingen och kommuner samt att Arbetsförmedlingen och haft ett uppdrag som de redovisade . Som tidigare nämnts i betänkandet bereds frågan inom . Utskottet konstaterar vidare att regeringen bedömer att det är möjligt för kommunerna att planera för och organisera utbildningen även innan ett system för den informationsöverföringen är på plats. Planering och organisering kan ske med stöd av uppgifter på gruppnivå som kan lämnas vid den samverkan som ska ske inför upprättandet av den utbildningsplan som ska finnas för den sammanhållna utbildningen. Utskottet instämmer i den bedömningen. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motion 2021/22:4318 (M) yrkandena 3 och 4. Motionärerna föreslår att det ska säkerställas att alla som har utbildningsplikt har aktiviteter på heltid. Regeringen framhåller att aktiviteter på heltid även gäller för personer som omfattas av utbildningsplikt men att utbildning på heltid inom komvux inte är detsamma som lärarledd undervisning ett visst antal timmar och att skyldigheten för kommunen att erbjuda lärarledd undervisning inom komvux endast gäller sfi. Vidare framhåller regeringen att den sammanhållna utbildningen riktar sig till den del av målgruppen för sfi för vilken det är viktigt med en garanterad undervisningstid liksom lärarledd undervisning, eftersom målgruppen ofta har mycket begränsade kunskaper i svenska och möjligheten till självstudier därmed är begränsad. Mot denna bakgrund anser regeringen att den undervisningstid som ska erbjudas nyanlända med utbildningsplikt bör avse lärarledd aktivitet och att det bör finnas en garanterad undervisningstid för den sammanhållna utbildningen. Regeringen föreslår att den garanterade undervisningstiden ska vara i genomsnitt. Utskottet konstaterar att det framgår av propositionen att det för sfi finns en garanterad minsta undervisningstid i genomsnitt . Det innebär att den föreslagna garanterade undervisningstiden rymmer de 15 garanterade undervisningstimmarna i sfi och därutöver 8 timmars undervisning. Dessutom tillkommer samhällsorienteringen samt läs- och skrivundervisningen. I likhet med regeringen kan utskottet således konstatera att det utöver den garanterade undervisningstiden även tillkommer tid för eleven att på egen hand eller tillsammans med andra elever träna och befästa kunskaper. När det gäller frågan om hur den garanterade undervisningstiden förhåller sig till det heltidsvillkor som gäller för deltagare inom ett arbetsmarknadspolitiskt program hänvisar regeringen bl.a. till att elever på gymnasieskolans introduktionsprogram har rätt till en utbildning som motsvarar heltidsstudier och att den garanterade undervisningstiden på introduktionsprogrammen i genomsnitt ska vara minst 23 timmars undervisning . Regeringen anser därför att även i detta fall bör anses svara mot heltidsstudier. Utskottet anser sammanfattningsvis att regeringens förslag på i genomsnitt undervisning är väl avvägt och bör anses svara mot de krav på aktivitet på heltid som ställs på deltagare inom ett arbetsmarknadspolitiskt program. Därmed avstyrker utskottet motion 2021/22:4318 (M) yrkande 5. Lagförslaget, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: avslår regeringens förslag. 2021/22:4298 av m.fl. (SD) och avslår proposition 2021/22:51. är positiva till en utbildningsplikt för nyanlända. För oss är det en självklarhet att en person som vill leva, bo och arbeta i landet ska vara fullt ut integrerad i detsamma. Det måste därför ställas tydliga krav på den enskilde att lära sig språket och få grundläggande kunskaper om samhällsorientering. Likaså måste kraven på studieresultat och genomströmning öka. kan Arbetsförmedlingen besluta om insatser som att den nyanlände ska få undervisning i sfi och samhällsorientering, men någon utvärdering av denna reform har ännu inte ägt rum. Det rimliga är att först utvärdera de insatser som redan görs för att kunna fastslå vad det är som behöver förändras för att öka måluppfyllelsen och anställningsbarheten. Istället för att problematisera om det kan vara ansvarsfördelningen i sig som bidrar till den bristfälliga måluppfyllelsen föreslår regeringen mer av samma i hopp om annat resultat. Än mer ansvar för de nyanländas måluppfyllelse läggs på kommunerna, när måluppfyllelsen i själva verket kanske skulle förbättras genom att ansvar flyttas till den nyanlände själv med krav på att göra sig anställningsbar. Vi anser att förslaget om en sammanhållen utbildning också riskerar att leda till en omständlig byråkratisk process. I förslaget finns även inbyggda rättigheter. Detta menar vi kan föranleda orimliga ekonomiska konsekvenser för en kommun, i form av t.ex. resekostnader. En sådan utveckling är inte rimlig. Förslaget om en garanterad undervisningstid ska betraktas som ett förtydligande av dagens skyldighet för kommunerna att tillhandahålla utbildning inom komvux. Förtydligandet innebär att kommunernas möjlighet att utforma utbildningen i viss mån begränsas och bedöms därmed innebära en viss inskränkning av den kommunala självstyrelsen. Sammantaget anser vi att propositionen väcker fler frågor som står obesvarade. Mot bakgrund av detta avstyrker vi propositionens förslag. Övriga frågor om en sammanhållen utbildning, punkt 2 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4318 av m.fl. (M) yrkandena 1–5. Vi är i princip positiva till idén om en sammanhållen utbildning för nyanlända som omfattas av utbildningsplikt. Det är viktigt för de nyanlända som står längre ifrån arbetsmarknaden att det tas ett bättre helhetsgrepp för en fungerande etablering. Vi har dock följande förslag. Vi anser att det finns en uppenbar risk för att regeringens förslag kan leda till undanträngningseffekter så att kommunernas övriga kommunala vuxenutbildning blir lidande. anser därför att en tydlig konsekvensanalys av kommunernas nya skyldighet måste tas fram, tillsammans med en ekonomisk analys av konsekvensen för kommunerna och tillsammans med en utredning kring hur nuvarande schablonersättning fungerar. Rätt till komvux på gymnasial nivå Gymnasieelever som saknar betyg i något eller några ämnen eller elever som behöver komplettera en examen måste erbjudas möjlighet till detta. saknar många kommuner platser för detta uppdrag, vilket är oacceptabelt. Inte minst efter pandemin befaras det uppstå ett ökat behov av möjlighet för gymnasieelever att läsa om kurser vid komvux. Arbetsförmedlingens arbete med sanktioner och kontroll Utbildning är en förutsättning för att få ett arbete och klara sin egen försörjning. Enligt migrationsöverenskommelsen ska nyanlända som saknar grundskoleutbildning omfattas av utbildningsplikt. Det innebär att denna grupp förses med grundläggande och avgörande kunskaper för att kunna ta sig in på svensk arbetsmarknad. En form av utbildningsplikt har visserligen införts, men resultatet är blygsamt. Endast av dem som omfattas av plikten går en reguljär utbildning. saknar över hälften av deltagarna i etableringsprogrammet en gymnasieutbildning, som ofta är en förutsättning för att få ett jobb och bli självförsörjande.