bet · H901FiU22 · 2022-04-05 00:00:00 — Andelen små konsumtionslån ökade, vilket enligt kan bero på ökad e-handel under pandemin. Andelen låntagare som fick inkassokrav var . Inkassoandelen har minskat , men ökade något . Unga låntagare och låntagare med låga inkomster har högre risk att få tidiga betalningsproblem, enligt . Utredning om åtgärder för att motverka riskfylld kreditgivning och överskuldsättning beslutade regeringen om direktiv till en utredning som ska granska marknaden för konsumentkrediter och föreslå åtgärder som motverkar riskfylld kreditgivning och överskuldsättning (dir. 2021:108). Utredaren ska bl.a. granska marknaden för konsumentkrediter och bedöma i vilken utsträckning det finns risk för att krediter erbjuds eller lämnas till konsumenter som inte har ekonomiska förutsättningar att betala tillbaka och vid behov föreslå åtgärder som motverkar att det händer. Utredaren ska även föreslå hur kreditgivare kan få en bättre helhetsbild av en konsuments skulder, samt föreslå ett system för skuldregister, om inte starka skäl talar emot det. Vidare ska utredaren bedöma vilka åtgärder som skulle kunna vara lämpliga för att ge redan överskuldsatta konsumenter bättre förutsättningar att betala tillbaka sina skulder. Utredaren ska också lämna nödvändiga författningsförslag. Uppdraget ska redovisas . Utskottet har tidigare behandlat flera liknande motionsyrkanden, senast i betänkande 2020/21:FiU22. Utskottet avstyrkte motionerna och hänvisade bl.a. till att regeringen gett i uppdrag att samlat utvärdera amorteringskraven, bolånetaket och andra makrotillsynsåtgärder samt att regeringen beslutat om en utredning som ska lämna förslag för att underlätta för förstagångsköpare på bostadsmarknaden. biföll utskottets förslag. Den nuvarande ordningen för makrotillsynen, där har en central roll, har beslutats av i bred politisk samsyn. Makrotillsynsåtgärder handlar om att minska systemrisker och stärka stabiliteten i det finansiella systemet. har covid-19-pandemin kraftigt påverkat ekonomin såväl i som globalt. Den ekonomiska nedgången har dock dämpats och utvecklingen på de finansiella marknaderna stabiliserats av de åtgärder som vidtagits av regeringen och samt av myndigheter som , och . Ett tillfälligt undantag från amorteringskravet infördes . Utskottet noterar att ungefär var tionde låntagare utnyttjade möjligheten till undantag. Generellt gäller att makrotillsynsåtgärder kan ha stora konsekvenser för hushåll, företag och samhällsekonomi. Utskottet delar den syn som kommer till uttryck i flera av motionerna att det är viktigt att vidtagna makrotillsynsåtgärder utvärderas. Utskottet håller också med om behovet av åtgärder för att underlätta för förstagångsköpare på bostadsmarknaden. Båda dessa delar kom till uttryck i det tillkännagivande riktade till regeringen (bet. 2019/20:FiU22 punkt 3, rskr. 2019/20:186). Utskottet konstaterar att regeringen i linje med tillkännagivande låtit samlat utvärdera amorteringskraven, bolånetaket och andra makrotillsyns-åtgärder för att bl.a. belysa vilka effekter åtgärderna har haft på kreditgivningen. Utvärderingen visar att bolånetaket och amorteringskraven överlag har haft avsedda effekter genom att dämpa riskerna kopplade till bolånetagares skulder. Åtgärderna har enligt utvärderingen bl.a. bidragit till att bromsa och förebygga en utveckling där nya bolånetagare lånar alltmer och att andelen hushåll som är högt skuldsatta växer snabbt. Också i linje med utskottets tillkännagivande har regeringen tillsatt en utredning som lämnat förslag om att underlätta för förstagångsköpare att komma in på bostadsmarknaden (SOU 2022:12). Bland annat har utredaren lämnat förslag på hur ett statligt startlån för förstagångsköpare kan utformas och analyserat internationella erfarenheter av liknande åtgärder. Flera av motionärerna tar också upp problemet med konsumtionslån och att det finns behov av ett samlat nationellt skuldregister för att motverka överskuldsättning. Utskottet noterar att regeringen beslutade om en utredning om åtgärder för att motverka riskfylld kreditgivning och överskuldsättning (dir. 2021:108). I utredningens uppdrag ingår att föreslå ett system för skuldregister om inte starka skäl talar emot detta. Utskottet vill också påminna om den utredning regeringen tidigare tillsatt som ska analysera hur statistik över hushållens tillgångar och skulder kan tas fram utan att skyddet för den personliga integriteten åsidosätts (dir. 2021:4). Utredningen ska redovisa sitt uppdrag . När det gäller ränteskillnadsersättning syftade de ändringar som gjordes i regleringen 2014 till att ersättningen skulle bli mer rimlig och bättre svara mot kreditgivarens förlust. Att kreditgivarna tillämpar god kreditgivningssed vid beräkningen av ränteskillnadsersättning är något som tillsynsmyndigheterna på området övervakar. Utskottet noterar i det sammanhanget att Finans-inspektionen lämnat en hemställan till regeringen om ändrade regler för ränteskillnadsersättning (FI dnr 22-2458). Mot den bakgrunden avstyrker utskottet samtliga här aktuella motionsyrkanden. Struktur och konkurrens på bank- och finansmarknaden Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om struktur och konkurrens på bank- och finansmarknaden. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående arbete på såväl EU-nivå som nationell nivå som syftar till att öka konkurrens och transparens på dessa områden. Jämför reservation 7 (M), 8 (SD), 9 (C) och 10 (V). I kommittémotion 2021/22:3687 av m.fl. (M) yrkande 2 anförs att det bör införas en investeringsmodell med associationsrättsliga fonder för att underlätta för investeringsbolag att etablera sig i . En välkänd och internationellt etablerad legal struktur skulle enligt motionärerna öka utländska investerares benägenhet att investera i svenska fonder och därmed öka det investerade kapitalet i . m.fl. (SD) framhåller i kommittémotion 2021/22:2533 att det är problematiskt för det svenska småspararkollektivet att offentliga nyckeltal om illikvida tillgångar är svåra att hitta och anser att fonder öppet och uttryckligen ska ange fondinnehavets andel i illikvida tillgångar (yrkande 6). Motionärerna vill även att på EU-nivå ska verka för en utvärdering av ett tak för illikvida tillgångar (yrkande 7). I kommittémotion 2021/22:2534 av m.fl. (SD) yrkande 17 efterfrågas en utredning om hur det kan underlättas för konsumenter att byta bank och hur förfarandet vid fullständigt bankbyte via fullmakt kan se ut. m.fl. (C) framhåller i kommittémotion 2021/22:3231 yrkande 19 att rätten till nummerportabilitet, dvs. möjligheten att behålla sitt kontonummer för den som byter bank, skulle ge en flexiblare marknad för banker. Det skulle enligt motionärerna även gynna konsumenterna genom att de kan ställa högre krav på bankerna och få bättre villkor. m.fl. (C) anför i kommittémotion 2021/22:3686 yrkande 5 att tillgången till kapital på landsbygden bör stärkas genom att sparbankslagen moderniseras så att lokala banker kan utveckla sin verksamhet. Genom bättre tillgång till externt kapital kan sparbankerna utöka sin verksamhet för att bidra till företagande och jobb. I samma motion yrkande 6 betonas att hela landet ska ha tillgång till såväl privat lånekapital som det offentliga riskkapitalet. För att öka möjligheterna för fler företag över hela landet att kunna öka sitt kapital skulle nya strukturer för statligt riskkapital och kreditgarantier kunna spela en viktig roll, enligt motionärerna. I motion 2021/22:1620 av Per Åsling och (båda C) efterfrågas en översyn av sparbankslagen i syfte att stärka verksamhetens flexibilitet och styrka (yrkande 1). Motionärerna anför också att det bör införas en möjlighet för sparbanker att ta in externt kapital (yrkande 2). Vidare menar motionärerna att det svenska regelverket för banker behöver ses över för att det ska bli proportionerligt och rimligt (yrkande 3). I kommittémotion 2021/22:467 av m.fl. (V) anförs att en utredning bör tillsättas för att analysera förutsättningarna för att skapa en statlig svensk folkbank. Skälet är att den svenska bankmarknaden enligt motionärerna har en rad strukturproblem framför allt av konkurrensmässig och regionalpolitisk karaktär. En statlig folkbank skulle vara transparent med sina produkter och priser samt ha god lokal närvaro i hela landet. m.fl. (V) anför i kommittémotion 2021/22:2597 yrkande 9 att regeringen bör utreda om banker som vid upprepade tillfällen gör sig skyldiga till skatteflykt eller medhjälp till skatteflykt borde förlora sin rätt att verka som bank i . m.fl. (S) anser i motion 2021/22:1285 yrkande 1 att insatser för att öka mångfalden inom den finansiella sektorn bör övervägas. Motionärerna lyfter fram etablering av nya sparbankskontor eller andra kooperativa alternativ som en lösning för de kommuner som storbankerna lämnar. I samma motion yrkande 2 anförs att insatser bör övervägas så att det övergripande landsbygdspolitiska målet om likvärdiga möjligheter till företagande, arbete, boende och välfärd i hela landet kan uppnås i den snabba förändringen av bankstrukturen i landet. I motion 2021/22:1464 av Boriana (M) efterfrågas en översyn av lagen om Svenska Skeppshypotek för att underlätta finansiering av rederiverksamhet (yrkande 1). Motionären anser även att verksamhetsformen för Svenska Skeppshypotek behöver ses över (yrkande 2). (M) anser i motion 2021/22:1729 yrkande 1 att en kommission bör tillsättas som ska samordna finanssektorns behov och ta fram förslag på hur branschens förutsättningar kan förbättras i tillsammans med länets kommuner och regionen. I motion 2021/22:1927 av (M) anförs att regeringen bör utreda möjligheten att andra vuxna än föräldrarna ska kunna öppna bankkonton för barn och ungdomar utan att föräldrarna står för själva kontot, och att pengarna dessutom ska kunna låsas till dess att barnet är . Per Åsling och (båda C) efterfrågar i motion 2021/22:2099 en översyn av lagstiftningen för att utjämna risktagandet i företagande så att kreditvärdigheten inte längre beror på var i landet företaget finns. I motion 2021/22:2325 av (L) framhålls att det bör underlättas för den ideella sektorn att skaffa grundläggande banktjänster såsom bankkonto och möjlighet att ta emot och skicka betalningar. (M) menar i motion 2021/22:2438 att regeringen bör se över möjligheten till att sälja . Som skäl anför motionären att det är problematiskt att staten genom sitt ägande av agerar både aktör och kontrollant på samma marknad. Investeringsmodell med associationsrättsliga fonder Regeringen tillsatte 2014 en utredning som skulle göra en översyn av fondregelverket (dir. 2014:139). lämnade utredningen ett betänkande där det bl.a. föreslogs en ny lag om associationsrättsliga fonder (SOU 2016:45 En hållbar, transparent och konkurrenskraftig fondmarknad). I betänkandet anförs att det i inte är möjligt att bilda en värdepappersfond eller en specialfond på associationsrättslig grund. Utomlands är däremot den associationsrättsliga formen vanlig. För att öka konkurrenskraft i förhållande till andra jurisdiktioner och deras fondlagstiftning ansåg utredningen att en modell med associationsrättsliga fonder bör införas även i . Utredningen konstaterar att det krävs ändringar i skattelagstiftningen för att förslaget ska kunna förverkligas. Eftersom utredningsuppdraget inte omfattade skattefrågor lämnades förslaget under förutsättning att regleringen kompletteras med de ändringar som behövs i skattereglerna. Frågan bereds inom . Arbetet med likviditetsrisker på den svenska företagsobligationsmarknaden Genom beslut om budgetpropositionen tillfördes anslag för att stärka myndighetens tillsyns- och analysförmåga när det gäller fond- och kapitalmarknaden. Regeringen hänvisade bl.a. till de effekter som spridningen av coronapandemin hade på likviditeten på marknaden för företagsobligationer, då ett antal företagsobligationsfonder inte kunde sälja tillgångar för att betala ut kontanta medel till fondandelsägare när de ville lösa in sina andelar i fonden. Händelserna och de åtgärder som vidtogs visade enligt regeringen företagsobligationsmarknadens ökade betydelse för stabiliteteten (se prop. 2021/22:1 utg.omr. 2, s. 26). Vidare har på regeringens uppdrag utrett behovet av ytterligare verktyg för hantering av likviditetsrisker på den svenska fondmarknaden samt förutsättningarna för att införa sådana verktyg i (Likviditetsverktyg i värdepappersfonder och specialfonder, ). bedömer i rapporten att vissa verktyg redan är möjliga att använda med nuvarande reglering (t.ex. justerat fondandelsvärde, s.k. swing pricing). I rapporten lämnas också förslag på hur en reglering av swing pricing, avgifter för utspädningsskydd och inlösenspärrar kan utformas. belyser också vissa frågor om inlösenförfarandet, inlösenfrekvens och uppsägningstider i fonderna och konstaterar bl.a. att den svenska fondlagstiftningen tillåter att värdepappersfonder är öppna för inlösen endast en gång . har också uppmanat fondförvaltarna att använda de verktyg som finns på plats, och inspektionen ska genomföra stresstester av fondbolagen. Det pågår också ett arbete på EU-nivån som rör hantering av likviditetsrisker i fonder med syftet att minska risker för finansiell instabilitet och öka investerarskyddet. lämnade ett förslag på EU-gemensamma verktyg för likviditetshantering (se faktapromemoria 2021/22:FPM29). Kommissionen har också föreslagit ändringar i förordningen om marknader för finansiella instrument, MiFIR, och direktivet om marknader för finansiella instrument, MiFID II (se fakta-PM 2021/22:FPM31). Förslagen syftar bl.a. till förbättrad transparens och att ge investerare förbättrad tillgång till marknadsdata avseende finansiella instrument. Förhandlingar om dessa förslag pågår. Uppföljning av betalkontodirektivets genomförande i redovisade en uppföljning av betalkontodirektivets genomförande i (FI dnr 20-28029). konstaterar i rapporten att svenska banker överlag infört rutiner för att leva upp till kraven i betaltjänstlagen på att konsumenter ska ha rätt att öppna ett konto med grundläggande funktioner. finns det tecken på brister när det gäller bankernas möten med de konsumenter som vill öppna sådana konton. Det handlar bl.a. om att banker nekar kunden betalkonto på grund av att denna saknar personnummer eller svensk id-handling. Ett stort antal av avslagen sker med hänvisning till penningtvättsregelverket. Här har sett att motsättningen mellan rätten till betalkonto och penningtvättsregelverket orsakar tillämpningssvårigheter. Flera brister kan enligt härledas till att information och kunskap om regelverket och bankernas rutiner inte har nått samtliga av bankernas medarbetare. Krav på att banker ska ha rutiner för byte av betalkonto När betalkontodirektivet genomfördes i svensk rätt infördes ett krav i lagen om betaltjänster på att betaltjänstleverantörer ska ha rutiner för byte av betalkonto inom (se prop. 2016/17:129, bet. 2016/17:FiU33, rskr. 2016/17:237). I sin uppföljning av hur betalkontodirektivet genomförts i som nämns ovan konstaterar att bankbytesrutinen fungerar bra och leder till få klagomål (FI2019/04274/RS). Dock använder många konsumenter inte bankbytesrutinen utan öppnar på egen hand tjänster i flera banker. bedömer att rutinen fyller sitt syfte, och i de få fall det uppstår fel ersätts vanligen konsumenterna. Vidare menar inspektionen att det i princip inte finns någon efterfrågan på en rutin för bankbyte mellan olika länder. Sparbankslagen (1987:619) har inte löpande anpassats till ändringar i den allmänna associationsrättsliga regleringen för aktiebolag och ekonomiska föreningar och är av det skälet i viss utsträckning föråldrad. remitterade promemorian Ny associationsrätt för sparbanker (Fi2020/00910/B). I promemorian föreslås att sparbankslagen upphävs och att sparbanker i stället ska tillämpa lagen om ekonomiska föreningar med de undantag som motiveras av associationsformen (bl.a. bestämmelser om huvudmän och användning av egendom) och av bankrörelsen. Förslaget syftar till att sparbanker ska omfattas av en modern och ändamålsenlig reglering. Remisstiden gick ut . Frågan bereds inom . Översyn av verksamhetsformen för behandlade finansutskottet regeringens skrivelse om om (skr. 2019/20:108, bet. 2019/20:FiU46, rskr. 2019/20:345). I rekommenderas regeringen att se över verksamhetsform och ta explicit ställning till den, samt att låta utreda om kassan är föremål för statligt stöd. Regeringen välkomnade granskningen och instämde i de övergripande iakttagelserna. beslutade om en utredning för att se över verksamhetsformen för . Uppdraget ska redovisas . Kapitalförsörjning och likvärdiga möjligheter till företagande i hela landet fattade beslut om ett övergripande mål för den sammanhållna landsbygdspolitiken (prop. 2017/18:179, bet. 2017/18:NU19, rskr. 2017/18:359 och 360). Målet ska vara en livskraftig landsbygd med likvärdiga möjligheter till företagande, arbete, boende och välfärd som leder till en långsiktigt hållbar utveckling i hela landet. Inriktningen och målet för politiken ska utgöra en plattform utifrån vilken kommande beslut och åtgärder för en livskraftig landsbygd ska utformas. överlämnade regeringen skrivelsen Nationell strategi för hållbar regional utveckling i hela landet (skr. 2020/21:133, bet. 2020/21:NU24, rskr. 2020/21:337). I skrivelsen anför regeringen bl.a. att en väl fungerande kapitalförsörjning är avgörande för start och utveckling av företag i alla delar av landet. Företagens behov av externt kapital ska enligt regeringen i första hand tillgodoses av den privata marknaden, men det finns områden där det kan finnas skäl till marknadskompletterande offentliga finansieringsinsatser. Detta kan omfatta såväl marknadskompletterande lån och riskkapital som andra finansiella instrument. För företag på landsbygden kan det vara särskilt svårt att få privat lånefinansiering, bl.a. på grund av att banker minskar sin fysiska närvaro på landsbygden. Enligt regeringen fyller de regionala företagsstöden en viktig funktion i områden där marknaden inte fungerar tillfredsställande. Förslag på ändringar i presenterade ett förslag till ändringar och kompletteringar i för kreditinstitut. Ändringar görs i både EU:s tillsynsförordning och i EU:s kapitaltäcknings-direktiv. Kommissionen lyfter fram följande delar som de mest centrala: ändringar för att genomföra den avslutande etappen av III (den s.k. Baselöverenskommelsen ), åtgärder för att bättre integrera hållbarhetsrisker i tillsynen, förslag om nya tillsynsbefogenheter, och anpassade krav för mindre banker avseende offentliggörande av information. (Se fakta-PM 2021/22:FPM18.) Flera av motionerna tar upp frågor som utskottet behandlat tidigare, senast i betänkande 2020/21:FiU22. Utskottet har avstyrkt motionerna och bl.a. hänvisat till pågående arbete på såväl EU-nivå som nationell nivå och som syftar till att öka konkurrens och transparens. biföll utskottets förslag. I motionerna framförs en rad yrkanden som i olika avseenden rör struktur och konkurrens på bank- och finansmarknaden. Ett av de delmål på finans-marknadsområdet som beslutat om är att det finansiella systemet ska vara stabilt och präglas av högt förtroende med väl fungerande marknader som tillgodoser hushållens och företagens behov av finansiella tjänster som det finns ett högt skydd för konsumenter. Det svenska banksystemet domineras av ett fåtal storbanker som är tätt sammanlänkade. De fyra storbankerna står för majoriteten av såväl utlåningen som inlåningen, även om andelarna har minskat något (prop. 2021/22:1 utg.omr. Det är enligt utskottet angeläget att små och medelstora företag inom finansmarknadsområdet ges goda möjligheter att växa och därigenom bidra till en sund konkurrens. Här bidrar inte minst den digitala utvecklingen med nya fintechföretag till ökad konkurrens och ökad tillgänglighet till finansiella tjänster för både hushåll och företag. innovationscenter har också en viktig roll att spela när det gäller att möjliggöra nya innovationer. Det är vidare viktigt att verka för en livskraftig landsbygd med likvärdiga möjligheter för företagande, bl.a. när det gäller kreditgivningen. Det stämmer också överens med det övergripande mål för den sammanhållna landsbygdspolitiken som beslutade om 2018. Utskottets uppfattning är att företagens behov av externt kapital i första hand bör tillgodoses av den privata marknaden men att det finns områden där marknadskompletterande finansieringsinsatser kan behövas. Exempelvis fyller de regionala företagsstöden en viktig funktion i områden där marknaden inte fungerar tillfredsställande. Också sparbankerna med sin anknytning till det lokala eller regionala samhället spelar en viktig roll på den svenska finansmarknaden. Utskottet noterar att arbetet inom med att reformera sparbankslagen fortgår. Utskottet konstaterar också att arbetet på EU-nivå med att utveckla kapitalmarknadsunionen och därmed långsiktigt underlätta särskilt de små och medelstora företagens tillgång till finansiering fortsätter. Ett exempel är en ny reglering av plattformar för gräsrotsfinansiering. Konkurrens och transparens på bank- och finansmarknaden är viktigt också ur ett konsumentperspektiv. Här kan nämnas åtgärder såsom kvartalsvisa publicering av bankernas bruttomarginal på bolån och bestämmelserna för paketerade och försäkringsbaserade produkter för icke-professionella investerare (Priip-produkter). För att minska kundernas informationsunderläge på de finansiella marknaderna är också en välfungerande finansiell rådgivning av betydelse. Utskottets uppfattning är att regeringen arbetar aktivt såväl nationellt som på EU-nivå för att säkerställa ett högt konsumentskydd. påverkades likviditeten på företagsobligationsmarknaden negativt på grund av de effekter spridningen av covid-19 hade på ekonomin, vilket bl.a. resulterade i att fondandelsägare inte kunde få betalt när de ville lösa in sina fondandelar. Händelserna och de åtgärder som vidtogs visar på företagsobligationsmarknadens ökade betydelse för finansiell stabilitet. Utskottet noterar att på regeringens uppdrag utrett behovet av ytterligare verktyg för att hantera likviditetsrisker på den svenska fondmarknaden. Inspektionen har också tillförts medel för att stärka myndighetens tillsyns- och analysförmåga på detta område. Dessutom pågår det ett arbete på EU-nivå som rör hantering av likviditetsrisker i fonder. Utskottet anser att skatteflykt och aggressiv skatteplanering skadar en fri och rättvis konkurrens och undandrar samhället stora inkomster. Utskottet vill därför liksom tidigare framhålla att sådant beteende måste motverkas hos banker såväl som andra aktörer. Utskottet uppfattar att regeringen prioriterar att motverka denna typ av skadliga företeelser. bedömer att bankbytesrutinen i huvudsak fungerar bra och leder till få klagomål. Därför ser utskottet ingen anledning att föreslå att bankkontonummer ska göras flyttbara mellan banker. I fråga om associationsrättsliga fonder noterar utskottet förslaget från utredningen 2016:45 En hållbar, transparent och konkurrenskraftig fondmarknad, och konstaterar att förslaget bereds inom . Mot denna bakgrund avstyrks motionsyrkandena på detta område. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en statlig grön investerings-bank och gröna investeringsobligationer. Utskottet hänvisar till att det pågår ett omfattande arbete med att främja en hållbar finansmarknad på såväl nationell nivå som på EU-nivå. Jämför reservation 11 (V) och 12 (MP). I partimotion 2021/22:3277 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) anförs att har ett stort behov av ökade investeringar för grön omställning. För att underlätta för omställningen anser motionärerna att regeringen bör utreda förutsättningarna för att inrätta en grön statlig investeringsbank (yrkande 9). En sådan bank skulle med egna medel och genom att mobilisera offentligt och privat kapital kunna leda utvecklingen mot fler investeringar i t.ex. klimatsmart infrastruktur, förnybar energi osv.