bet · H901SkU15 · 2022-04-07 00:00:00 — I denna fanns myndigheternas förslag till ändringar av skatten. Utvärderingen föreslog följande åtgärder: • Begreppet ”föreningar” ersätts med ”flamskyddsmedel”. Det skulle innebära att ett ämne enbart påverkar rätten till skatteavdrag om det används som flamskyddsmedel i varan, men inte om det har tillförts med något annat syfte. • Definitionen av ”reaktivt tillsatt” ändras så att den blir mer lik den vedertagna kemiska definitionen. • Den högsta avdragsnivån höjs från . Det skulle öka incitamenten för substitution och skattens legitimitet. • Avdragssystemet görs om. Den nuvarande indelningen i grupper tas bort och ersätts med två bilagor som uttömmande anger vilka individuella flamskyddsmedel som hindrar avdrag. Utvärderingen rekommenderade även att det skulle utredas om skattens tillämpningsområde skulle utvidgas till fler varor. Promemoria om en enklare och tydligare kemikalieskatt remitterade ett förslag på flera förenklingar av skatt på kemikalier i viss elektronik (Fi2022/0478). Avdragssystemet förenklas så att rätten till avdrag enbart påverkas av om varan innehåller brom, klor eller fosfor. Om ett ämne är additivt eller reaktivt tillsatt påverkar inte avdragsrätten. Varor som inte innehåller brom eller klor medges avdrag . Varor som dessutom inte innehåller fosfor medges avdrag . Skatt ska betalas med per kilo av den skattepliktiga varans nettovikt för vitvaror och med per kilo för övrig elektronik. Skatt ska inte betalas med högre belopp än per skattepliktig vara. Remissvaren ska ha kommit in till . BNP-indexering av skatten på kemikalier I budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor avsnitt 11.13 och 11.14) bedömde regeringen att skatten på kemikalier i viss elektronik och på avfallsförbränning, utöver den årliga omräkningen med hänsyn till förändringen i konsumentprisindex (KPI), även bör räknas om med beaktande av utvecklingen av bruttonationalprodukten (BNP) genom ett tillägg till förändringen i KPI. Ändringarna föreslås träda i kraft . Regeringen remitterade ett förslag till lagrådet. Ändringarna föreslås träda i kraft . I kommittémotion 2021/22:3431 av m.fl. (M) yrkande 14 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör agera för att ta bort kemikalieskatten på begagnad elektronik. Samma eller liknande förslag återfinns i kommittémotion 2021/22:3637 av m.fl. (M) yrkande 10, motionerna 2021/22:2824 av (M) yrkande 2 och 2021/22:1365 av (M) samt kommittémotionerna 2021/22:2482 av m.fl. (SD) yrkande 8 2021/22:2501 av m.fl. (SD) yrkande 9 och 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkande 22. I partimotion 2021/22:3277 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 28 anförs att regeringen bör ges i uppdrag att återkomma med förslag som undantar företag vars huvudsakliga verksamhet är återanvändning från kemikalieskatt på elektroniska produkter. I kommittémotion 2021/22:3881 av m.fl. (KD) yrkande 28 föreslås att möjligheten utreds att presumera skattefrihet från kemikalieskatt för varor som återbrukas. I motionerna 2021/22:1982 av (M) och 2021/22:3171 av och (båda KD) föreslås att kemikalieskatten utvärderas. Utskottet anser att en av prioriteringarna i miljöpolitiken bör vara att minska förekomsten, spridningen och exponeringen av farliga ämnen gentemot människor och miljö. Mot denna bakgrund ställde sig utskottet bakom regeringens förslag till kemikalieskatt när det lämnades (prop. 2016/17:1, bet. 2016/17:FiU1, rskr. 2016/17:49). Utskottet har avstyrkt motionsförslag om att avskaffa kemikalieskatten, senast i betänkande 2020/21:SkU21. Utskottet är fortsatt inte berett att tillstyrka förslag om att tillkännage för regeringen att kemikalieskatten ska avskaffas. Lagen om kemikalieskatt är utformad efter kunskapsläget vid lagens tillkomst. Kemikalieområdet är emellertid ett område som präglas av att ny kunskap tillkommer i snabb takt. Regeringen gjorde i budgetpropositionen bedömningen att skatten och dess utformning borde ses över och uppdateras med jämna mellanrum. Även utskottet anser att det är angeläget att regeringen följer utvecklingen på området och att det görs en utvärdering av kemikalieskatten. riktade därför på utskottets förslag ett tillkännagivande till regeringen om behovet av att utvärdera samhällsekonomiska och andra effekter av kemikalieskatten, varpå regeringen gav ett sådant uppdrag till och Kemikalieinspektionen. Myndigheterna lämnade sin rapport till regeringen . Utskottet noterar att myndigheterna uttalar kritik mot bl.a. kemikalieskattens kostnadseffektivitet samt den administrativa börda som följer av hanteringen av skatten. Regeringen har remitterat förslag på förenklingar av kemikalieskatten och utskottet anser inte att detta arbete ska föregripas. Således anser utskottet inte att behöver rikta något tillkännagivande till regeringen om kemikalieskattens utformning. Utskottet noterar att skatten på kemikalier i viss elektronik är utformad så att återanvändning av elektronikprodukter som redan finns i normalt inte beskattas. Varor som har importerats till och efter användning säljs igen som begagnade varor beskattas normalt inte. Utskottet anser inte att det nu behöver tillkännage för regeringen att den bör utreda undantag för begagnade elektronikprodukter inom kemikalieskatten. Med det anförda avstyrker utskottet de aktuella motionerna. Skatt på alkohol och tobak Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om sänkt skatt för mikrobryggerier, en fördjupad kartläggning av den illegala införseln av alkohol, att i övrigt utvärdera eller sänka skatten på alkohol samt att införa en samlad riskreduktionskategori i skatten för tobaksprodukter. Jämför reservation 33 (M), 34 (SD) och 35 (C). Beskattningsreglerna för alkoholvaror är EU-harmoniserade, och de gemen-samma reglerna finns i direktiv /118/EG, det s.k. punktskattedirektivet. Punktskattedirektivet ligger till grund för beskattningsförfarandet i lagen (1994:1564) om alkoholskatt. Enligt direktiven /84/EEG om tillnärmning av punktskattesatser på alkohol och alkoholdrycker och 92/83/EEG om harmonisering av strukturerna för punktskatter på alkohol och alkoholdrycker gäller bl.a. följande skattesatser inom EU. Minimiskattesatsen på öl är per hektoliter öl och volymprocent alkohol. För att en dryck ska betraktas som öl ska alkoholhalten överstiga 0,5 volymprocent. Medlemsländerna får tillämpa reducerade skattesatser för öl som har en alkoholhalt om högst 2,8 volymprocent. Medlemsstaterna får också tillämpa nedsatt skattesats för öl som är bryggt av små bryggerier med en begränsad produktion. Lagen (1994:1564) om alkoholskatt, förkortad LAS, omfattar skatt på öl, vin och andra jästa drycker, mellanklassprodukter samt etylalkohol som tillverkas här i landet, som förs in eller tas emot från ett annat EU-land eller som importeras från ett tredjeland. Punktskatten på öl, vin, andra jästa drycker än vin och öl samt mellanklassprodukter höjdes och på sprit . Vid förändringar i skatten på alkohol tas hänsyn till eventuella effekter på konsumtionen av s.k. oregistrerad alkohol. Monitorundersökningarna har som huvudsyfte att ge underlag för att beräkna den totala mängd alkohol som konsumeras i landet. Detta görs genom att den alkoholkonsumtion som registrerats i (genom försäljning på Systembolaget och restauranger samt av folköl från livsmedelshandlare) kompletteras med uppgifter om alkohol från oregistrerade anskaffningskällor. Monitormätningarna genomförs av (). Den senaste undersökningen gäller 2020. Höjd skatt på alkohol fr.o.m. har tagit fram en promemoria med förslag på höjd skatt på alkohol och tobak (Fi2022/00247). I promemorian föreslås att skatten på öl, vin, andra jästa drycker än vin eller öl samt mellanklassprodukter höjs fr.o.m. och med fr.o.m. . Skatten på etylalkohol (sprit) höjs fr.o.m. och med fr.o.m. . Ny lag om alkoholskatt antog Europeiska unionens råd det nya direktivet, rådets direktiv (EU) 2020/262 av om allmänna regler om punktskatt, nedan kallat nya punktskattedirektivet. De övergripande bestämmelserna om förfarandet vid beskattning av alkoholvaror är överförda i stort sett oförändrade från punktskattedirektivet till nya punktskattedirektivet. Regeringen har i propositionen Nytt punktskattedirektiv och vissa andra ändringar föreslagit att nya punktskattedirektivet genomförs genom införandet av bl.a. en ny lag om alkoholskatt (prop. 2021/22:61). Den nya lagen föreslås i huvudsak träda i kraft . Genom den nya lagen upphävs LAS från det datumet. tillstyrkte förslaget, och beslutade i enlighet med utskottets förslag (bet. 2021/22:SkU9, rskr. 2021/22:161). Tobaksskatt ska betalas för tobaksvaror som tillverkas i , som förs in eller tas emot från ett annat EU-land eller som importeras från ett land utanför EU. Generella bestämmelser om förfarandet vid hantering och flyttning av punktskattepliktiga varor, bl.a. vissa tobaksvaror, finns i rådets direktiv /118/EG av om allmänna regler för punktskatt och om upphävande av direktiv /12/EEG, nedan kallat punktskattedirektivet. Direktivet innehåller ett system för att flytta varor obeskattat mellan medlemsstaterna och reglerar bl.a. när och i vilken medlemsstat som beskattning ska ske. Utöver punktskattedirektivet regleras beskattning inom EU av vissa tobaksvaror även av bestämmelserna i rådets direktiv /64/EU av om strukturen och skattesatserna för punktskatten på tobaksvaror (det s.k. tobaksskattedirektivet). Genom direktivet är beskattningen av cigaretter, cigarrer, cigariller och röktobak harmoniserad inom EU. Direktivet reglerar skattestrukturer, minimiskattesatser och definitioner av de skattepliktiga tobaksvarorna. Bestämmelserna i tobaksskattedirektivet är genomförda i svensk rätt genom lagen (1994:1563) om tobaksskatt, förkortad LTS, och förordningen (2010:177) om tobaksskatt. I enlighet med direktivet är skatten uppbyggd på delvis olika sätt för skilda slag av tobaksvaror. För cigaretter består skatten dels av en i lagen fastslagen skatt per cigarett, dels av en procentsats av detaljhandelspriset. För cigarrer och cigariller består skatten av ett belopp per styck och för röktobak består skatten av ett belopp per kilo. Utöver de tobaksvaror för vilka skatten är harmoniserad har även nationella skatter på snus, tuggtobak och övrig tobak enligt LTS samt på e-vätskor och andra nikotinhaltiga produkter enligt lagen (2018:696) om skatt på vissa nikotinhaltiga produkter. Skatten för snus, tuggtobak, övrig tobak och andra nikotinhaltiga produkter tas ut med ett belopp per kilo av varan. Skatt för e-vätskor tas ut med ett belopp per liter vätska. Skatten för cigaretter, cigarrer, cigariller, röktobak, snus, tuggtobak och övrig tobak räknas enligt 42 § LTS utifrån förändringen i konsumentprisindex (KPI), s.k. indexering. Syftet är att realvärdessäkra skattesatserna. De skattebelopp som anges i lagen multipliceras med det jämförelsetal, uttryckt i procent, som anger förhållandet mellan det allmänna prisläget året närmast före det år beräkningen avser och prisläget . När det gäller skatt på cigaretter ska omräkningen endast avse styckeskatten. Beloppen avrundas till hela kronor och ören. De omräknade beloppen anges i en förordning. gäller följande skatter på tobaksvaror, e-vätskor och andra nikotinhaltiga produkter i : Skatt på cigaretter tas ut med och per styck och av detaljhandelspriset. Skatt på cigarrer och cigariller tas ut med och per styck. Skatt på röktobak tas ut med per kilo. Skatt på snus tas ut med 30 per kilo. Skatt på tuggtobak tas ut med per kilo. Skatt på övrig tobak tas ut med per kilo. Skatt på e-vätskor tas ut med per liter för högkoncentrerade e-vätskor och med per liter för övriga e-vätskor. Skatt på andra nikotinhaltiga produkter tas ut med per kilo. Höjd skatt på tobak fr.o.m. har tagit fram en promemoria med förslag på höjd skatt på alkohol och tobak (Fi2022/00247). I promemorian föreslås att skatten på cigaretter, cigarrer, cigariller, röktobak, snus, tuggtobak och övrig tobak höjs utöver omräkningen med hänsyn till förändringen i konsumentprisindex (KPI) fr.o.m. , och med utöver omräkningen fr.o.m. . Vidare föreslås att skatten på e-vätskor och övriga nikotinhaltiga produkter höjs fr.o.m. . I promemorian föreslås också att skatten på öl, vin, andra jästa drycker än vin eller öl samt mellanklassprodukter höjs fr.o.m. och med fr.o.m. . Vidare föreslås att skatten på etylalkohol (sprit) höjs fr.o.m. och med fr.o.m. . De skattebelopp som föreslås i promemorian för cigaretter, cigarrer, cigariller, röktobak, snus, tuggtobak och övrig tobak har beräknats med hjälp av prognoser över den framtida utvecklingen av KPI och kan komma att justeras utifrån nya prognoser för KPI-utvecklingen. Ny lag om tobaksskatt Regeringen har i propositionen Nytt punktskattedirektiv och vissa andra ändringar föreslagit att nya punktskattedirektivet genomförs genom införandet av bl.a. en ny lag om tobaksskatt (prop. 2021/22:61). Den nya lagen om tobaksskatt föreslås i huvudsak träda i kraft . Genom den nya lagen upphävs LTS från det datumet. Bestämmelserna om skattebelopp och omräkning av skatt i den nya lagen om tobaksskatt har utformats på sådant sätt att någon ändring i sak av skattebeloppens storlek inte sker vid ikraftträdandet. tillstyrkte förslaget och beslutade i enlighet med utskottets förslag (bet. 2021/22:SkU9, rskr. 2021/22:161). I kommittémotion 2021/22:3636 av m.fl. (M) yrkande 4 föreslås att regeringen tillsätter en utredning som kartlägger hur stor den illegala införseln av alkohol är och i vilken mån den påverkas av skattenivåer. I motion 2021/22:1935 av (M) föreslås att regeringen ser över skatten på öl för de små bryggerierna. I motion 2021/22:2165 av (M) anförs att en översyn behövs för att särskilja skattesatserna mellan mikrobryggerier och storskaligt producerat öl. I motion 2021/22:3612 av (M) anförs att alkoholskatten och mervärdesskatten bör sänkas på alkoholhaltiga drycker producerade av bryggerier. Motionären anför att om alkoholskatten och mervärdesskatten sänktes för de mindre bryggerierna skulle priset kunna sänkas till konsument på de produkter som tillverkas nära konsumenten, vilket vore en önskvärd utveckling. Enligt kommittémotion 2021/22:2432 av m.fl. (SD) yrkande 12 bör det utredas vilka konsekvenser en differentierad alkoholskatt får för småskalig alkoholproduktion. I motion 2021/22:3515 av och (båda C) föreslås att regeringen ser över möjligheterna till förändrad beskattning av mikrobryggerier. I motion 2021/22:1677 av (M) anförs att regeringen bör verka för att en samlad riskreduktionskategori införs i punktskattelagstiftningen för tobaksprodukter. Motionären anför att ett viktigt steg som tyvärr har underskattats i det strategiska arbetet mot ett där färre människor drabbas av tobaksrelaterade sjukdomar är att främja riskreducerande produkter. Det är stor skillnad i hälsopåverkan mellan tobaksprodukter som förbränns och inhaleras jämfört med exempelvis snus och produkter som hettas upp eller förångas. Beskattningen av alkohol innebär en avvägning mellan behovet av att minimera alkoholens skadeverkningar och risken för att höga skattesatser leder till ökad smuggling, illegal handel och annan brottslighet. Utskottet utgår från att regeringen följer hur alkoholkonsumtionen förändras i samband med att alkoholskatterna höjs och beaktar de beteendeeffekter som skatteförändringarna kan ge upphov till. Monitorundersökningarna ger i det sammanhanget ett underlag för att bedöma den totala mängd alkohol som konsumeras. Enligt de bestämmelser som gäller inom EU ges vissa möjligheter för medlemsstaterna att tillämpa differentierade alkoholskatter, t.ex. nedsatta skattesatser för öl bryggt av oberoende små bryggerier. Utskottet har tidigare avstyrkt förslag om att regeringen bör utnyttja den möjlighet som alkoholskattedirektivet ger att ha lägre skattesatser för småbryggerier, senast i betänkande 2020/21:SkU20. Utskottet vidhåller att det inte finns skäl att överväga en nedsättning av alkoholskatterna och hänvisar till folkhälsan och den därmed restriktiva alkoholpolitiken. Utskottet sympatiserar i och för sig med tanken på att stimulera användare att gå över till mindre hälsovådliga tobaksprodukter, men ställer sig tveksamt till ett system där skatten är beroende av tobaksprodukternas relativa skadlighet. Mot denna bakgrund avstyrks motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om inriktningen av arbetet med att minska flygets klimatpåverkan och om att avskaffa flygskatten. Jämför reservation 36 (M), 37 (SD), 38 (L) och 39 (MP) samt motivreservation 40 (V). Chicagokonventionen tillämpas för internationell civil luftfart. Konventionen förbjuder parterna att beskatta flygbränsle som medförs ombord på luftfartyg. Beskattning av flygbränsle för internationell luftfart förbjuds även i en mängd bilaterala luftfartsavtal och enligt den internationella luftfartsorganisationens () policy. beslutade vid sin 36:e session , att uppmana medlemsländerna att avstå från att införa nationella eller regionala koldioxidskatter eller handelssystem för att begränsa utsläpp av växthusgaser från flyget och att inte tillämpa ett sådant system för flygbolag från tredjeländer. 42 stater, medlemsstaterna i EU och i ECAC, dvs. Europeiska civila luftfartskonferensen, reserverade sig mot beslutet. och EU har, inom ramen för , verkat för att åtgärder ska vidtas i syfte att begränsa flygets utsläpp. har vid åtskilliga tillfällen slagit fast att om inte förmår enas om åtgärder ska EU gå vidare på egen hand (prop. 2008/09:162). antog 2010 en vision om att flygets utveckling ska vara koldioxidneutral . beslutade om att införa ett globalt styrmedel för koldioxidutsläpp från internationell flygtrafik (Carbon Offsetting and Reduction Scheme for , Corsia). Beslutet innebär att det internationella flygets koldioxidutsläpp ska stabiliseras nivå. Om flygets utsläpp fortsätter att öka efter 2020 ska dessa utsläpp klimatkompenseras genom att flygbolagen måste köpa utsläppskrediter som bidrar till att minska utsläppen inom andra sektorer. Systemet inleddes med en frivillig fas. kommer systemet att bli obligatoriskt för alla länder, förutom för de länder som tydligt undantas från att delta. Det är energiskattedirektivet (2003/96/EG) som lägger fast ramarna för medlemsstaternas möjligheter att beskatta flygbränsle. Beskattning är i viss mån möjlig för nationell luftfart samt för kommersiell luftfart mellan medlemsstaterna, om de har ingått ett bilateralt avtal om detta. Flygbränsle för kommersiellt ändamål är undantaget från svensk energi- och koldioxidbeskattning. beskattas flygbränsle som används för privat ändamål (bet. 2007/08:SkU28, rskr. 2007/08:164). En överenskommelse träffades mellan rådet och om att införliva flyget i EU:s system för handel med utsläppsrätter. Flyget omfattas av utsläppshandeln . ska EU:s system för handel med utsläppsrätter även omfatta andra ämnen i flygets utsläpp än koldioxid. Kommissionen har aviserat åtgärder för att i ett första skede reglera utsläppen från kväveoxider. En punktskatt på flygresor infördes . Skatten har utformats som en skatt på kommersiella flygresor som ska betalas för passagerare som reser från en flygplats i i ett flygplan som är godkänt för fler än tio passagerare. Skatt ska inte betalas för barn eller för passagerare som på grund av teknisk störning, väderförhållanden eller någon annan oförutsedd händelse inte har nått destinationsflygplatsen och som medföljer vid förnyad avgång, flygande personal som är i tjänst under flygningen samt transit- och transferpassagerare. Det flygföretag som utför flygningen ska vara skattskyldigt. Skyldighet att betala skatt ska inträda när flygplanet lyfter från en flygplats i . Skatten ska tas ut med olika nivåer beroende på om passageraren reser till en slutdestination i ett land som ligger helt inom , helt eller delvis i en annan världsdel än med ett avstånd om högst från eller i en annan världsdel än med ett avstånd längre än från . Vidare ska det göras en årlig omräkning av skattesatserna för och efterföljande kalenderår grundad på faktiska förändringar i konsumentprisindex. biföll två reservationer till finansutskottets förslag till riksdagsbeslut vid behandlingen av regeringens förslag i proposition 2018/19:1 Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor. tillkännagav för regeringen att den skulle återkomma med ett förslag om att avskaffa flygskatten . Regeringen gjorde dock i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2018/19:99) bedömningen att flygskatten bör behållas. Regeringen anförde bl.a. följande i sin klimatpolitiska handlingsplan (prop. 2019/20:65). Regeringen gör bedömningen att flygets stora klimatpåverkan bör minska och att bör ta en ledande internationell roll i fortsättningen, både globalt och på EU-nivå, för att det ska bli möjligt att beskatta fossilt flygbränsle i yrkesmässig luftfart. På global nivå bör verka för en ändring av de policyer som är anknutna till Chicagokonventionen och som anger att flygbränsle inte ska beskattas. På EU-nivå bör verka för att energiskattedirektivet ändras så att flygbränslebeskattning inom EU blir tillåten. På kort sikt bör verka för att sådan flygbränslebeskattning inom EU möjliggörs genom bilaterala avtal mellan medlemsstater eller, ännu hellre, ett multilateralt avtal. När ett system för flygbränsleskatt finns på plats bör det ersätta dagens flygskatt. Vidare gör regeringen bedömningen att krav på obligatorisk inblandning av förnybart bränsle bör införas för flyget och att en hög inblandning av hållbart förnybart bränsle bör ges ekonomiska incitament. beslutade i enlighet med regeringens proposition (bet. 2019/20:MJU16, rskr. 2019/20:314). I kommittémotion 2021/22:3436 av m.fl. (M) yrkande 31 föreslås att tar en aktiv roll för att EU gemensamt ska driva på för en omförhandling av Chicagokonventionen i syfte att sluta en överenskommelse om ett globalt minimipris på koldioxidutsläpp från flygbränsle. I kommittémotionerna 2021/22:3754 av m.fl. (M) yrkande 12 föreslår motionärerna att regeringen intensifierar arbetet inom EU för att hitta en modell för beskattning av fossilt flygbränsle. I yrkande 13 anförs att i internationella sammanhang ska verka för en beskattning av fossila flygbränslen. Motionärerna anför att det mest effektiva vore att införa en möjlighet till koldioxidbeskattning av flygbränslet, som till skillnad från den svenska flygskatten ska baseras på utsläppen som trafiken ger upphov till och inte resorna i sig. I yrkande 14 begär motionärerna ett tillkännagivande om att flygskatten ska avskaffas. Även i kommittémotionerna 2021/22:3637 av m.fl. (M) yrkande 3, 2021/22:2952 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkande 15 samt i motionerna 2021/22:855 av (M) och 2021/22:1983 av (M) begärs ett tillkännagivande om att flygskatten ska avskaffas. I partimotion 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 31 begärs ett tillkännagivande om att regeringen ska verka för att flygningar inom EU ska beskattas. I kommittémotion 2021/22:3394 av m.fl. (L) yrkande 29 föreslås att regeringen ges i uppdrag att driva på i frågan om en miljödifferentierad flygbränsleskatt inom EU:s energiskattedirektiv för att uppnå ökad konkurrensneutralitet. I kommittémotion 2021/22:3996 av m.fl. (L) yrkande 2 föreslås att det införs en europeisk skatt på koldioxid och en europeisk flygskatt. Det är enligt motionärerna orimligt att flygets bränsle inte beskattas på samma sätt som bränslen för andra fordonsslag. I kommittémotion 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 28 anförs att regeringen i och inom EU bör verka för att flyget ska betala för sin klimatpåverkan. Utskottet noterar att regeringens arbete – som har ställt sig bakom – är inriktat på att minska flygets klimatpåverkan. Utskottet anser att flygets stora klimatpåverkan bör minska och att bör ta en ledande internationell roll i fortsättningen, både globalt och på EU-nivå, för att det ska bli möjligt att beskatta fossilt flygbränsle i yrkesmässig luftfart.