bet · H901AU10 · 2022-03-31 00:00:00 — Utskottet konstaterar att ett tillkännagivande till regeringen om att just tillsätta en utredning för att utvärdera effekten av de regionala skyddsombudens verksamhet på förslag av utskottet beslutades av under /20. Regeringen har därefter tillsatt en utredning som arbetar med frågan. Utskottet ser inte skäl att förekomma utredningens arbete och ser således inte anledning till något nytt initiativ på området. Även i kommittémotion 2021/22:468 (V) yrkande 4 och motion 2021/22:1244 (S) yrkande 3 riktar motionärerna in sig på de regionala skyddsombuden. Motionärerna vill att de regionala skyddsombuden ska få utökad tillträdesrätt till fler arbetsplatser. Utskottet konstaterar att motionärerna vill se ändringar i linje med vad regeringen föreslog i proposition 2019/20:135. Det är således fråga om ett förslag som under /20 avslogs av en riksdagsmajoritet. Utskottet kan inte se att det framkommit något som gör att det finns skäl att anta att det nu skulle finnas stöd i för den ändring som efterfrågas av motionärerna. Det finns därför inte skäl till något initiativ till regeringen. I kommittémotion 2021/22:468 (V) yrkandena 5 och 6 framställs även förslag om att se över regelverket för att stärka skyddsombudens möjlighet till utbildning. Utskottet har ingen annan utgångspunkt än motionärerna när det gäller vikten av att ge skyddsombuden rätt förutsättningar för att kunna genomföra sitt uppdrag. En central del av detta är att skapa goda möjligheter till utbildning, vidareutbildning och fortbildning. Utskottet anser att arbetsgivarna och arbetstagarorganisationerna har ett gemensamt ansvar för att se till att skyddsombuden faktiskt får den utbildning som behövs. Utskottet noterar att arbetsmiljölagen också är utformad för att ge de inblandade möjligheten att skapa rätt förutsättningar genom att slå fast att skyddsombuden har rätt till den ledighet som fordras för uppdraget. Till skillnad från motionärerna menar utskottet att nuvarande lagstiftning ger en bra grund. Det finns därför inte skäl för något initiativ på området. Vidare vill motionärerna i kommittémotion 2021/22:468 (V) yrkande 13 att straffsanktioner ska kopplas till situationer där skyddsombud inte tillåtits vara med i riskbedömningen enligt 6 kap. arbetsmiljölagen. I likhet med vad utskottet har anfört när liknande yrkanden har behandlats anser det fortfarande att nuvarande regler på området är väl avvägda. Det finns därför inte heller i detta fall skäl till något initiativ till regeringen. När det slutligen gäller motion 2021/22:1242 (S) om att stärka skyddsombudens ställning delar utskottet motionärens positiva syn på den roll som skyddsombudens spelar för arbetsmiljöarbetet på den svenska arbetsmarknaden. Till skillnad från motionären menar dock utskottet att det nuvarande regelverket överlag är väl avvägt för att ge skyddsombuden möjlighet att ställa de krav och lägga de förbud som verksamheten kräver. Det finns således inte något behov av ett initiativ till regeringen. Mot bakgrund av det som anförts ovan bör samtliga yrkanden avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. en översyn av verksamhet och olika uppdrag till myndigheten. Utskottet hänvisar bl.a. till det nuvarande regelverkets utformning och pågående arbete. Jämför reservation 14 (M), 15 (C), 16 (V), 17 (KD) och 18 (L). I kommittémotion 2021/22:3322 av m.fl. (M) yrkar motionärerna att ges i uppdrag att utöka antalet inspektioner och handledningstillfällen generellt och till särskilt utsatta branscher i synnerhet (yrkande 1). I samma motion föreslås att ges i uppdrag att genomföra årliga uppföljningar av det systematiska arbetsmiljöarbetet, när det gäller både psykosocial och fysisk arbetsmiljö, där vård- och omsorgssektorer särskilt belyses (yrkande 2). Myndigheten bör enligt motionärerna också ges i uppdrag att stärka tillsynen av och skärpa sanktionerna mot arbetsgivare inom yrkesgrupper med särskilt hög sjukfrånvaro (yrkande 3). Det handlar ofta om s.k. kontaktyrken, inte sällan kvinnodominerade yrken i offentligfinansierad verksamhet såsom sjuksköterskor, vård- och omsorgspersonal eller lärare. Ett liknande förslag framförs i kommittémotion 2021/22:3828 av m.fl. (M) yrkande 2. Vidare föreslås i kommittémotion 2021/22:3322 att får i uppdrag att förstärka utbildningsinsatser kring arbetsmiljöarbetet (yrkande 4). Motionärerna vill också se en översyn av myndighetens verksamhet för att ytterligare effektivisera dess arbete (yrkande 5). Motionärerna anser att har en central roll för att uppnå ett väl fungerande arbetsmiljöarbete på den svenska arbetsmarknaden. I kommittémotion 2021/22:3828 föreslås också att regeringen ska tillsätta en utredning som ska undersöka lämpligheten i och förutsättningarna för att införa sanktioner vid brister i tillämpningen av föreskrifter om organisatorisk och social arbetsmiljö (yrkande 3). m.fl. (C) anser i kommittémotion 2021/22:3579 att regeringen bör se över möjligheterna att ge ett brottsutredande uppdrag och nämner inledande utredningsåtgärder vid misstänkt människohandel som exempel (yrkande 16). I kommittémotion 2021/22:468 av m.fl. (V) anser motionärerna att det krävs ytterligare åtgärder för att motverka sexuella trakasserier i arbetslivet och föreslår därför att ges i uppdrag att utöka sin inspektionsverksamhet med särskilt riktade insatser mot sexuella trakasserier i arbetslivet (yrkande 3). I motionen belyser motionärerna även pågående arbete med att se över sin regelstruktur. Motionärerna vill att regeringen ska verka för att i den fortsatta processen med myndighetens förslag till ny regelstruktur ska ta hänsyn till parternas synpunkter (yrkande 14). m.fl. (V) ser i kommittémotion 2021/22:469 behov av att ge i uppdrag att i samarbete med förvalta och utveckla utstationeringsregistret (yrkande 11). Motionärerna menar att är väl lämpat att ta över delar av de uppgifter som har ansvar för. I kommittémotion 2021/22:4198 av m.fl. (KD) betonar motionärerna vikten av att får i uppdrag att verka för kvinnors hälsa (yrkande 33). Som exempel bör myndigheten utveckla verktyg för och kartlägga hur kvinnor och män exponeras för riskfaktorer som kan leda till sjukskrivning och hur man kan förebygga dessa faktorer. Vidare anser motionärerna att arbetet med att kontrollera att arbetsgivare lever upp till sitt arbetsmiljöansvar kan rationaliseras. Motionärerna föreslår därför att inleder ett pilotprojekt som prövar möjligheten att deklarera den egna arbetsplatsens arbetsmiljö genom ett system med s.k. arbetsmiljödeklarationer (yrkande 36). I kommittémotion 2021/22:3969 av m.fl. (L) framställer motionärerna ett förslag om att bör se över sina rutiner för att i högre utsträckning fokusera sina insatser vid arbetsplatser som enligt statistik och forskning är överrepresenterade när det gäller platsolyckor och arbetsmiljöbrott (yrkande 2). I samma motion vill motionärerna att och ska få i uppdrag att verka för att tips och anmälningar, särskilt med hänsyn till psykisk ohälsa, mobbning och sexuella trakasserier, ska bli enklare att rapportera in för anställda (yrkande 4). Vidare vill motionärerna stärka skyddet för visselblåsare på arbetsplatser (yrkande 6). bör därför få i uppdrag att utreda hur det kan bli enklare för visselblåsare att rapportera utan att riskera påföljder från vare sig arbetsgivare eller andra anställda. För att förbättra förutsättningarna för förebyggande arbete och tillsynsarbete anser motionärerna i motion 2021/22:1244 av och (båda S) att det bör övervägas om myndigheten får de resurser som krävs och att arbetsmiljöarbetet bör utvecklas på alla nivåer (yrkande 1). (S) anser i motion 2021/22:1559 att det behövs fler åtgärder för att förebygga skador från asbest. Motionären förespråkar bl.a. att får i uppdrag att förstärka informationsinsatserna kring asbest så att många fler människor nås av informationen. verksamhet regleras framför allt genom arbetsmiljölagen och förordningen (2007:913) med instruktion för . Av förordningen framgår att bl.a. ansvarar för arbetsmiljö-, arbetstids- och utstationeringsfrågor (1 §). Myndigheten ska enligt 1 a § i förordningen verka för goda förhållanden i arbetsmiljön och på arbetsmarknaden och främja samverkan mellan arbetsgivare och arbetstagare på arbetsmiljöområdet. Myndigheten ska också arbeta för att regelverket inom dess verksamhetsområde följs. 7 kap. arbetsmiljölagen innehåller bestämmelser om uppgifter som tillsynsmyndighet. En av uppgifter är att ta fram föreskrifter som förtydligar arbetsmiljölagen. Föreskriften om organisatorisk och social arbetsmiljö är en central föreskrift som reglerar kunskapskrav, mål, arbetsbelastning, arbetstid och kränkande särbehandling. trädde lagen (2021:890) om skydd för personer som rapporterar om missförhållanden och vissa ändringar i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) i kraft (prop. 2020/21:193, bet. 2021/22:AU3, rskr. 2021/22:9). Genom ändringarna genomfördes och rådets direktiv (EU) 2019/1937 av om skydd för personer som rapporterar om överträdelser av unionsrätten, det s.k. visselblåsardirektivet. Förslaget innebär att den tidigare lagen om särskilt skydd mot repressalier för arbetstagare som slår larm om allvarliga missförhållanden ersattes av den nya lagen. Lagändringarna innebär bl.a. att fler personer omfattas av skyddet för visselblåsare, att det införs krav på vissa verksamhetsutövare att inrätta interna rapporteringskanaler, att det införs en ordning för hur rapporter om missförhållanden ska tas om hand och att uppgifter om visselblåsares identitet ska omfattas av sekretess. ska bl.a. hantera rapporter som inte omfattas av någon annan behörig myndighets ansvarsområde och vara tillsynsmyndighet för att se till att arbetsgivare inrättar interna visselblåsarfunktioner. Regeringens arbetsmiljöstrategi –2025 I regeringens arbetsmiljöstrategi –2025 framhålls som en central aktör på området. Regeringen betonar bl.a. att myndigheten har fått betydande resursökningar och att detta bl.a. har lett till att genomförde nästan 10 000 fler inspektioner än 2016. Ett område som särskilt framhålls i strategin är vikten av att behandla frågan om en god arbetsmiljö som en jämställdhetsfråga. Som exempel på framsteg som har gjorts för att bryta utvecklingen med kvinnors ohälsa lyfter regeringen fram att har förändrat sitt sätt att inspektera verksamheter inom vård- och omsorgssektorn. Regeringen betonar också att det är viktigt att fortsätter att utöva och utveckla tillsynen av arbetsmiljön inom välfärden. Vidare konstateras att har ett särskilt uppdrag att jämställdhetsintegrera sin verksamhet. Att ta fram regler och genomföra inspektioner som synliggör kvinnors och mäns olika förutsättningar i arbetsmiljön är enligt regeringen avgörande för att uppnå de jämställdhetspolitiska målen i . I strategin fastslås också att ska ta fram åtgärdsplaner för att bidra till genomförandet av strategin. I en första återrapportering om arbetet med åtgärdsplaner redovisar de delar i regeringens arbetsmiljöstrategi som myndigheten bedömer faller inom ramen för myndighetens uppdrag (dnr 2021/009187) pekar ut ett antal områden som särskilt prioriterade utifrån arbetsmiljöstrategin. De prioriterade områdena är digitalisering, den utökade nollvisionen mot dödsolyckor, arbetsmiljön inom välfärden, arbetslivskriminaliteten, regelförnyelsen och den organisatoriska och sociala arbetsmiljön. Inom dessa områden kommer att se över om ambitionsnivån behöver höjas eller om arbetet behöver prioriteras om. Utredningen om utökade möjligheter att upprätthålla en god arbetsmiljö Den ovan nämnda utredningen om utökade möjligheter att upprätthålla en god arbetsmiljö ska bl.a. analysera om rådighetsansvaret i arbetsmiljölagen kan utökas, om sanktionsavgifter ska kunna tas ut för överträdelser inom organisatorisk och social arbetsmiljö och om arbetsmiljölagen kan förtydligas så att företagshälsovården används i det förebyggande arbetet i högre utsträckning. När det gäller frågan om utökade möjligheter till sanktionsavgifter framgår det av direktiven att de organisatoriska och sociala faktorerna i arbetsmiljön har kommit att alltmer stå i fokus. Dessa faktorer är , tillsammans med fysisk och mental belastning, de främsta orsakerna till kvinnors arbetsrelaterade ohälsa. Enligt regeringen är det därför lämpligt att en utredare får bedöma om möjligheten till sanktionsavgifter på området bör införas. Regeringen gav Statskontoret i uppdrag att göra en analys av tillsyn, interna styrning och uppföljning samt hur myndigheten genomför samråd med arbetsmarknadens parter. överlämnade Statskontoret rapporten styrning och tillsynens effektivitet efter resursförstärkningen (rapport 2021:7). Av rapporten framgår bl.a. att har förstärkt sin tillsynsverksamhet på det sätt som regeringen förväntade sig med de höjda anslagen till myndigheten –2018. Tillsynen har också blivit effektivare. Statskontoret bedömer att arbetar på ett strukturerat sätt med att bedöma risker när de planerar de nationella tillsynsprojekten. Vidare menar att har förbättrat sin interna styrning. Det finns dock utrymme för myndigheten att analysera sina resultat och kostnader i större utsträckning. Det konstateras också att myndigheten har gjort flera insatser för att förbättra samråden med arbetsmarknadens parter. Som framgått ovan pågår inom ett arbete med att skapa en ny regelstruktur för föreskrifter och allmänna råd. Syftet med en förändring på området är att ge myndighetens målgrupper bättre förutsättningar att skapa en säker och hälsosam arbetsmiljö där färre blir sjuka, skadas eller dör av jobbet. Målet med den nya strukturen är att det ska bli lättare att överblicka, hitta och förstå reglerna. Ett förslag till en ny regelstruktur indelad i tre delar och där de nuvarande 67 föreskrifterna sorterats in i 14 föreskriftshäften var ute på remiss 2020. Drygt 120 remissinstanser lämnade in svar med totalt ca 5 000 synpunkter. Därefter höll flera samråd med arbetsmarknadens centrala parter om remissynpunkterna. Samråden behandlade både övergripande remissynpunkter och förslag till ändringar som gjort i olika föreskrifter utifrån synpunkter som kommit in. skickades ett nytt förslag till regelstruktur ut på en ny remiss till arbetsmarknadens centrala parter. Svarstiden löper till och enligt väntas generaldirektören fatta beslut . De nya reglerna väntas börja gälla . är förbindelsekontor för utstationeringsfrågor. Med utstationering till menas att en arbetsgivare i ett annat land skickar en arbetstagare till för att utföra en tjänst . I uppdrag ingår att tillhandahålla information om de arbetsvillkor och anställningsvillkor som gäller vid utstationering i . Det gör myndigheten via sin webbplats där det finns kontaktuppgifter till arbetsmarknadens parter och de kollektivavtal för utstationerade som arbetstagarorganisationerna skickar till myndigheten. ansvarar också för ett register där arbetsgivarna ska anmäla sina utstationerade arbetstagare. Även registret är tillgängligt för alla via webbplats. På webbplatsen publiceras också statistik från registret. Motionsyrkanden om behandlades av utskottet senast i betänkande 2020/21:AU11 En god arbetsmiljö för framtiden – regeringens arbetsmiljöstrategi 2021–2025 m.m. (s. 34 f.). Motionsyrkandena avstyrktes med hänvisning till framför allt pågående arbete. biföll utskottets förslag till beslut (rskr. 2020/21:366). uppdrag handlar ytterst om att bidra till att skapa en säker arbetsmiljö så att människor inte skadar sig eller blir sjuka i sitt arbete. Uppdraget uppfylls huvudsakligen genom att myndigheten ser till att arbetsmiljölagen följs och att man på arbetsplatserna bedriver ett systematiskt arbetsmiljöarbete i syfte att förebygga och därigenom minska riskerna för arbetsskador. Myndigheten genomför bl.a. inspektioner som är planerade och samordnade på nationell och regional nivå där utgångspunkten är att fokusera på de arbetsmiljöaspekter och arbetsplatser där arbetsmiljöriskerna är störst. Utskottet konstaterar att uppdrag innebär att myndigheten har en nyckelroll i arbetsmiljöarbetet på den svenska arbetsmarknaden. Utskottet välkomnar att arbete väcker ett stort intresse hos motionärerna i detta avsnitt. I kommittémotionerna 2021/22:3322 (M) yrkande 5 och 2021/22:1244 (S) yrkande 1 finns det mer övergripande förslag om att se över verksamhet och prioritera resurser till myndigheten. Utskottet delar grundsynen att tillsynsmyndigheten på arbetsmiljöområdet både bör vara effektiv och ges de ekonomiska förutsättningar som behövs för att klara av sitt uppdrag. I det sammanhanget välkomnar utskottet Statskontorets genomlysning av verksamhet och utgår från att myndigheten kommer att ta till sig av Statskontorets förslag. Utskottet välkomnar också att det numera verkar finnas en relativt bred samsyn i om att det är viktigt att prioritera resurser till . Utskottet anser att regeringen har varit tydlig med att prioritera verksamhet . Utskottet ser inte skäl till något initiativ på området. Kommittémotion 2021/22:3322 (M) yrkandena 2 och 4 innehåller även ett par andra förslag av övergripande karaktär i form av krav på dels att ska göra årliga uppföljningar av det systematiska arbetsmiljöarbetet, dels förstärkta utbildningsinsatser. Utskottet ser inte samma behov som motionärerna av att ge uppdrag till i de aktuella avseendena. Utskottet menar att det inte går att missta sig när det gäller vilken vikt lägger vid det systematiska arbetsmiljöarbetet. Det är en fråga som genomgående präglar myndighetens arbete och det behövs inte några årliga uppföljningar för att så ska vara fallet. Som utskottet anfört ovan i avsnittet om systematiskt arbetsmiljöarbete finns det också ett tydligt regelverk på plats för hur arbetsgivarna ska bedriva och följa upp det systematiska arbetsmiljöarbetet. Vidare menar utskottet att informerar och vägleder om hur det systematiska arbetsmiljöarbetet ska ske på bästa sätt. När det gäller just att sprida information och utbilda arbetsgivarna menar utskottet att även det är något som myndigheten sysslar med genomgående. Det finns också skäl att framhålla det arbete som både Mynak och arbetsmarknadens parter gör för att informera och utbilda om arbetsmiljöarbetet. Utskottet kan därför inte se att det finns skäl till något initiativ om ytterligare insatser. Flera av motionärerna i detta avsnitt framhåller behovet av tillsynsinsatser inom särskilda branscher eller för vissa företeelser. Det gäller kommittémotionerna 2021/22:3322 (M) yrkandena 1 och 3, 2021/22:3828 (M) yrkande 2, 2021/22:468 (V) yrkande 3 och 2021/22:3969 (L) yrkande 2. Utskottet delar motionärernas utgångspunkt att det ibland kan finnas skäl för att titta närmare på vissa riskutsatta branscher eller oönskade företeelser. Utskottets uppfattning är också att myndigheten i sina återkommande val av tillsynsobjekt har samma utgångspunkt som motionärerna. Myndighetens urval görs utifrån en samlad riskvärdering som baseras på bl.a. omvärldsanalyser, arbetsskade- och olycksfallsstatistiken, dialog med arbetsmarknadens parter, anmälningar från skyddsombud och andra samt läkares anmälningar. Det leder inte sällan till bedömningen att det finns ett behov av att göra en särskild inspektionsinsats riktad mot en viss bransch eller företeelse. Regeringen kan också i sin styrning av myndigheten peka ut vissa områden som blir föremål för särskilda inspektionsinsatser. har särskilda insatser riktats mot bl.a. äldreomsorgen och den organisatoriska och sociala arbetsmiljön inom ett antal branscher. Utskottet välkomnar myndighetens breda och väl avvägda inspektionsarbete. När det gäller arbetet med att förhindra sexuella trakasserier, som lyfts fram i en av motionerna, vill utskottet utöver inspektionsverksamheten på nytt lyfta fram att både och har genomfört särskilda kunskapshöjande insatser på området. Myndigheterna har också genomfört åtgärder för att stärka sin samverkan. Vidare kan utskottet konstatera att även regeringen på ett tydligt sätt ser att det kan finnas behov av särskilda tillsynsinsatser i vissa situationer. Som exempel pekar regeringen i arbetsmiljöstrategin –2025 ut vikten av att utöva och utveckla tillsynen av arbetsmiljön inom välfärden. Utskottet anser att både regeringen och är aktiva i arbetet med att rikta tillsynsinsatser mot problemområden. Utskottet delar således inte motionärernas uppfattning att det skulle finnas behov av ytterligare insatser på området. Flera av förslagen om inspektioner av vissa branscher eller företeelser pekar särskilt ut situationen för kvinnor i arbetslivet. Kvinnors hälsa och arbetsmiljön inom kvinnodominerade branscher lyfts även fram i kommittémotion 2021/22:4198 (KD) yrkande 33. Utskottet anser i likhet med motionärerna att det är centralt att synliggöra situationen för kvinnor i arbetslivet och verka för att förbättra kvinnors hälsa. Utskottet ser därför positivt på att regeringen i sin arbetsmiljöstrategi –2025 framhåller frågan om en god arbetsmiljö som en jämställdhetsfråga. På samma sätt är det välkommet att flera av de områden som pekar ut som särskilt prioriterade i genomförandet av strategin har en tydlig koppling till att stärka kvinnors hälsa i arbetslivet. I sammanhanget finns även skäl att framhålla vikten av en kvalitativ arbetslivsforskning, där bl.a. Mynak och båda har viktiga roller att spela. Utskottet kan inte se att det finns skäl för något initiativ på området. Vidare noterar utskottet att motionärerna i kommittémotion 2021/22:3828 (M) yrkande 3 vill se en utredning om att koppla sanktioner till brister i tillämpningen av föreskrifterna om organisatorisk och social arbetsmiljö. Utskottet konstaterar att en utredning ser över just den fråga som motionärerna riktar in sig på och att yrkandet således får anses tillgodosett. I kommittémotion 2021/22:468 (V) yrkande 4 tar motionärerna sikte på pågående arbete med att ta fram en ny regelstruktur och rollen för arbetsmarknadens parter i denna översyn. Utskottet anser att det är tydligt att parterna har spelat och kommer att fortsätta att spela en viktig roll i förändringsarbetet. Utskottet utgår från att parternas synpunkter kommer att vägas in i det fortsatta arbetet på ett lämpligt sätt. Det finns därför inte skäl till något initiativ på området. När det gäller frågan om att ge ett brottsutredande uppdrag, som efterfrågas i kommittémotion 2021/22:3579 (C) yrkande 16, har utskottet inte ändrat uppfattning i fråga om ett sådant behov. Utskottet menar att regeringens politik på området är väl avvägd med bl.a. breda satsningar mot arbetslivskriminaliteten som utskottet har redogjort för i ett tidigare avsnitt. Det innebär att uppdrag inte bör ändras på det sätt som motionärerna ser framför sig och det således inte finns skäl för något initiativ till regeringen. Utskottet har inte heller ändrat uppfattning i fråga om lämpligheten i att genomföra ett pilotprojekt med arbetsmiljödeklarationer på det sätt som önskas i kommittémotion 2021/22:4198 (KD) yrkande 36. I likhet med vad utskottet anfört när liknande yrkanden har behandlats tidigare menar det fortfarande att det visserligen ibland kan finnas skäl att pröva nya metoder i arbetet för att skapa förutsättningar för en god arbetsmiljö. Ett införande av arbetsmiljödeklarationer på det sätt som motionärerna föreslår är dock inte en sådan metod. Det finns därför inte skäl till något initiativ på området. En av många viktiga uppgifter som regeringen har anförtrott med är att sköta utstationeringsregistret. I kommittémotion 2021/22:469 (V) yrkande 11 menar motionärerna att en stor del av ansvaret borde flyttas över till i stället. Utskottet är inte enigt med motionärerna utan menar att det är en uppgift som är väl lämpat att ansvara för och sköter på ett tillfredsställande sätt. Vad motionärerna anför i motionen bör således inte leda till något initiativ till regeringen. I kommittémotion 2021/22:3969 (L) yrkandena 4 och 6 vill motionärerna att och ska underlätta för tips och anmälningar från anställda och att stödet för s.k. visselblåsare ska bli bättre.