bet · H901TU15 · 2022-05-12 00:00:00 — Utskottet vill framhålla att en förutsättning för att upprätthålla såväl en hög trafiksäkerhet bland de tunga godstransporterna på väg som konkurrens på lika villkor är att ansvariga myndigheter bedriver en väl fungerande tillsynsverksamhet och att det genomförs effektiva kontroller ute på vägarna. Utskottet vill här understryka vikten av en långsiktig och god kompetensförsörjning inom samtliga berörda myndigheter för att de tillsyns- och kontrollinsatser som behövs ska kunna bedrivas. Utskottet anser att det är positivt att frågor som är relaterade till förbättrad tillsyn och kontroll av de tunga godstransporterna på väg lyfts fram på EU-nivå och välkomnar de skärpningar som håller på att genomföras inom ramen för det s.k. mobilitetspaketet liksom att det vidtas ett antal åtgärder inom berörda svenska myndigheter för att utveckla tillsynen och kontrollerna. Utskottet vill peka på behovet av att insatserna för tillsyn och kontroller fortsätter att utvecklas och påminner därför om att regeringen låtit en särskild utredare genomföra en översyn av hur kontrollverksamheten för yrkestrafik på väg bedrivs samt lämna förslag på förbättrande åtgärder, inklusive organisatoriska åtgärder, för att fler ska följa reglerna på området. Utredarens analyser och förslag med anledning av detta arbete presenterades i en rapport (SOU 2021:31) . Utskottet ser positivt på att regeringen med anledning av denna rapport redan nu börjat genomföra ändringar i regelverken för bl.a. sanktionsväxling inom yrkestrafikområdet. Utskottet noterar även att utredningen lämnat förslag om att bestämmelser om en särskild trafikpolisverksamhet ska föras in i polislagen och i instruktion samt att ansvar och roll som kontrollmyndighet för yrkestrafiken ska förtydligas. Utskottet kommer att fortsätta följa denna fråga med stort intresse. Utskottet finner mot bakgrund av de genomförda översynerna och de åtgärder som vidtagits och pågår ingen anledning att ta några initiativ i dessa frågor och avstyrker därmed motionerna 2021/22:920 (V) yrkande 16, 2021/22:938 (S), 2021/22:1747 (M), 2021/22:2391 (SD) yrkande 12, 2021/22:2968 (SD) yrkandena 3, 5, 61, 63, 65–69, 71 och 102, 2021/22:3214 (V) yrkande 2, 2021/22:3394 (L) yrkande 61, 2021/22:3679 (C) yrkandena 49–51, 2021/22:3757 (M) yrkande 20, 2021/22:3879 (KD) yrkandena 48, 50 och 51 samt 2021/22:4507 (SD). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som rör behörigheter och krav kopplade till yrkeskompetensbevis samt tillstånd att bedriva yrkesmässig trafik. Utskottet hänvisar bl.a. till EU-gemensamma regler i yrkesförardirektivet och körkortsdirektivet samt till att systemet med ackreditering kan användas för att säkerställa kvaliteten på de arbeten som utförs vid reparationer av fordon som används i yrkesmässig trafik. Jämför reservation 9 (SD). m.fl. (SD) anför i kommittémotion 2021/22:2968 yrkande 92 att möjligheten att föra in fler behörigheter på samma kort bör ses över. Motionärerna pekar på att en yrkesförare i regel kan ha en ansenlig mängd kort som ska medföras under färd och som ska kunna visas upp vid en eventuell kontroll. Motionärerna vill vidare i yrkande 95 förenkla övergången mellan gammalt och nytt yrkeskompetensbevis (YKB). Motionärerna anser att övergången skulle underlättas om det vid godkänt provresultat utfärdas ett nytt intyg giltigt där den nya giltighetsperioden startar vid utgångsdatumet för föregående intyg. och (båda M) anser i motion 2021/22:842 att fortbildning för YKB bör kunna ske fullt ut på distans. Motionärerna anser att om YKB ska finnas kvar behöver regelverket ses över och en effektivare form verkställas med möjlighet till full fortbildning. (M) framför i motion 2021/22:3588 att det bör utredas om det krävs ett YKB för reparationer av fordon som används i yrkesmässig trafik. Enligt motionären vore det rimligt att den som utför en reparation på ett fordon som används i yrkesmässig trafik också kan uppvisa ett kompetensbevis eller certifikat på sina kunskaper. m.fl. (SD) pekar i motion 2021/22:360 på behovet av ett förtydligande av yrkestrafiklagen när det gäller tillstånd att bedriva yrkes-mässig trafik. Motionärerna påminner om pandemin och att företag tvingats ställa av fordon i väntan på att marknaden återhämtar sig. De företag som enbart har ett fordon har dock fått en tidsfrist från Transportstyrelsen och därefter har yrkestrafiktillståndet återkallats trots att orsaken till avställningen är välkänd. Motionärerna menar att Transport-styrelsen tolkar förordning (EG) nr 1071/2009 alltför hårt och att det därför bör förtydligas hur artiklarna 3 och 13 ska hanteras i svensk lagstiftning. Tillstånd att bedriva yrkesmässig trafik I och rådets förordning (EG) nr 1071/2009 av om gemensamma regler beträffande de villkor som ska uppfyllas av personer som bedriver yrkesmässig trafik och om upphävande av rådets direktiv /26/EG finns regler om krav för att bedriva yrkesmässig trafik och om förfarandet för tillfällig indragning och återkallelse av tillstånd. För att bedriva yrkesmässig trafik med godstransporter på väg eller bedriva persontransporter på väg med buss krävs ett yrkestrafiktillstånd. Vid ansökan om yrkestrafiktillstånd prövar Transportstyrelsen om vissa krav är uppfyllda. De krav som ingår i prövningen och ska vara uppfyllda för att beviljas tillstånd rör fast etablering, krav på yrkeskunnande, gott anseende och ekonomiska resurser. Transportstyrelsen kan återkalla yrkestrafiktillståndet av olika skäl, bl.a. om förutsättningarna för detta har ändrats. och rådets förordning (EU) 2021/267 av om särskilda och tillfälliga åtgärder med anledning av den fortsatta covid-19-krisen avseende förnyelse av eller förlängning av giltigheten för vissa certifikat, intyg, bevis, körkort och tillstånd, uppskjutande av vissa regelbundna kontroller och regelbundna fortbildningar inom vissa av transportlagstiftningens områden samt förlängning av vissa perioder som avses i förordning (EU) 2020/698 (Omnibus II) innebar en förlängning av de tidsfrister som föreskrivs i förordning (EG) nr 1071/2009 där tillsynsmyndigheterna i enlighet med förordningens artikel 6 gavs möjlighet att ge en frist om kravet på etablering inte var uppfyllt på grund av att företaget inte förfogade över fordon. Behörigheter och yrkeskompetensbevis för yrkesförare I körkortslagen (1998:488) finns generella bestämmelser om behörighet att köra vissa fordon. För att få köra en lastbil eller en buss i yrkesmässig trafik krävs utöver behörighet kategori C eller D även yrkeskompetens. Förare av fordon som kräver körkortsbehörigheter för lastbil eller buss ska ha yrkeskompetens enligt harmoniserade regler i yrkesförardirektivet. I yrkesförardirektivet finns krav på grundläggande utbildning och återkommande fortbildning. Beviset på en genomförd utbildning kallas yrkeskompetensbevis (YKB). Yrkesförardirektivet har genomförts i svensk rätt genom lagen (2007:1157) om yrkesförarkompetens som innehåller bestämmelser om grundläggande kompetens och fortbildning för förare som utför transporter med vissa motorfordon samt bestämmelser om utbildning för att få sådan kompetens. Avsikten med kraven på grundläggande utbildning och fort-bildning är att förbättra trafiksäkerheten, öka förarnas säkerhet och minska miljöbelastningen från den tunga yrkestrafiken. Lagen ska tillämpas på förare som är medborgare i en EES-stat och som utför gods- eller persontransporter på väg i med fordon som kräver de körkortsbehörigheter som nämnts ovan. Lagen ska också tillämpas på andra medborgare som utför sådana transporter i , om de är anställda eller anlitade av ett företag som är etablerat inom EES. För att få framföra ett fordon med gods- eller persontransporter krävs att föraren uppfyller vissa ålderskrav samt har ett YKB. Transportstyrelsen ska utfärda ett YKB till en förare som genomgått föreskriven grundutbildning eller fortbildning, om han eller hon har giltigt körkort med den körkortsbehörighet som beviset avser. Ett YKB är giltigt från den dag då det utfärdades. För att få ett nytt bevis krävs att föraren går en återkommande fortbildning. En fortbildning omfattar minst och ges av utbildare som har tillstånd att bedriva utbildningsverksamhet för yrkesförarkompetens. Fortbildningen får delas upp i delkurser som ska vara minst vardera. Rätten att få ut ett YKB förfaller efter genomförd fortbildning och efter avlagt prov vid grundutbildning. Enligt lagen om yrkesförarkompetens ska en förare som har förvärvat ett YKB för grundläggande kompetens genomgå sin första fortbildning från den dag då beviset utfärdades. En förare som har genomgått sin första fortbildning ska därefter genomgå fortbildning , före utgången av bevisets giltighetstid. Bestämmelserna om utbildning för YKB är reglerade i yrkesförardirektivet. Varje förare ska ha med sitt YKB vid körning och kunna visa upp det vid en eventuell kontroll. Om beviset inte är med kan föraren dömas till böter. Möjlighet till distansutbildning för YKB EU:s s.k. yrkesförardirektiv innehåller regler om bl.a. grundutbildning och fortbildning, och vissa möjligheter till distansutbildning. Genom ett ändringsdirektiv infördes vissa möjligheter till distansutbildning under fortbildningen. Fortbildningen ska vara lärarledd och innehålla både teoretiska och praktiska moment och får bedrivas med hjälp av informations- och kommunikationstekniska verktyg eller avancerade simulatorer. Sådana verktyg får innefatta lärande på distans. Fortbildningen får enligt gällande regler bestå av högst tolv timmars lärande på distans. beslutade att rikta ett tillkännagivande till regeringen om att den bör vidta åtgärder som innebär att möjligheterna till distansutbildning utökas (prop. 2020/21:80, bet. 2020/21:TU5, rskr. 2020/21:161). Regeringen presenterade därefter propositionen 2020/21:195 Förlängd giltighetstid för yrkeskompetensbevis. I propositionen hänvisade regeringen till två genomförda förordningsändringar som innebär att det införts tillfälligt utökade möjligheter till distansutbildning vid fortbildning. Regeringen redovisade att den därmed anser att tillkännagivandet är tillgodosett och slutbehandlat. Körkortets utformning och innehåll Den rättsliga ramen för körkortslagstiftningen utgörs av EU:s körkortsdirektiv. Syftet är att uppnå gemensamma körkortsbestämmelser för att på så sätt möjliggöra den gemensamma transportpolitiken. Ända sedan det första körkortsdirektivet, dvs. rådets direktiv /1263/EEG, finns det dels krav på medlemsstaterna att följa en gemenskapsmodell för utformningen av körkort, dels krav på att körkort som är utfärdade av medlemsstaterna ska erkännas ömsesidigt. Gemenskapsmallen för nationella körkort bygger på slutakten till vägtrafikkonventionen som upprättades i på . Kraven på körkortets utformning och innehåll har harmoniserats ytterligare i efterföljande rättsakter. Genom beslut antog regeringens förslag till lagändringar för att genomföra det tredje körkortsdirektivet (prop. 2011/12:25, bet. 2011/12:TU4, rskr. 2011/12:80). Ett av de huvudsakliga syftena med det tredje körkortsdirektivet var att minska förekomsten av förfalskade körkort. Bestämmelserna för körkortets utformning och innehåll framgår i huvudsak av artiklarna 1–7. Enligt artikel 3 i körkortsdirektivet ska medlemsstaterna ”vidta alla åtgärder som är nödvändiga för att förhindra att körkort förfalskas”. Det följer vidare att det material som används för körkortet enligt bilaga I ska göras förfalskningssäkert och att medlemsstaterna ska se till att alla körkort som har utfärdats och är gällande uppfyller kraven senast . Medlemsstaterna får införa ytterligare säkerhetsdetaljer. Av bilaga I punkt 4 framgår att medlemsstaterna efter samråd med kommissionen får lägga till färger eller markeringar, exempelvis streckkoder och nationella symboler, utan att det påverkar tillämpningen av de övriga bestämmelserna i bilagan. Inom ramen för det ömsesidiga erkännandet av körkorten får streckkoden inte innehålla någon annan information än vad som redan står att läsa på körkortet eller som är nödvändig för utfärdandet av körkortet. Krav för reparationer av fordon som används i yrkesmässig trafik Ackreditering är ett sätt att visa kvalitet och kompetens. Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (Swedac) är en svensk myndighet och är ett nationellt ackrediteringsorgan för . Ackreditering är en kompetensprövning som görs enligt europeiska och internationella standarder. Företag som kontrollerar och bedömer andras varor och tjänster måste granskas och godkännas för att kunna utföra sina åtaganden. En organisation kan söka ackreditering frivilligt för att visa sin kompetens att utföra ett uppdrag med god kvalitet. Ackreditering kan vara nödvändigt för att komma i fråga för ett uppdrag medan viss ackreditering är obligatorisk, vilket innebär att en del kontroll- och besiktningsorgan måste vara ackrediterade för att få bedriva sin verksamhet. På fordonssidan måste t.ex. företag som utför bilbesiktning eller kontroll av färdskrivare eller hastighetsregulatorer vara ackrediterade. Ackreditering sätter en nivå för kvaliteten i verksamheten genom att ställa krav på kvalitetssystem, kompetens och dokumentation. En ackrediterad verksamhet granskas regelbundet. Swedac för register över samtliga ackrediterade verksamheter. Svar på interpellation om Transportstyrelsens hantering av trafiktillstånd för yrkesmässig trafik I en interpellationsdebatt (ip. 2020/21:71) påminde infrastrukturminister om att det enligt EU-regler krävs att företag som bedriver yrkesmässig trafik ska förfoga över ett eller flera fordon och att dessa används kontinuerligt. Transportstyrelsen medger normalt en tidsfrist för företagen att anmäla fordon för användning i yrkesmässig trafik, vilket är den maximala tid som kan medges enligt . Infrastrukturministern framhöll att Transportstyrelsen i sin branschdialog understryker vikten av att höra av sig till myndigheten i de fall företaget får en underrättelse om att trafiktillstånd kan komma att återkallas. När företagen meddelar Transportstyrelsen kan företagen ges anstånd med sin anmälan och på så vis förhindra att tillstånd återkallas. Vidare betonade infrastrukturministern att Transportstyrelsen även har gett företagen förlängd tid att lämna in olika handlingar och underlag, både vid tillståndsansökan och vid tillsyn, för att underlätta för seriösa företag som på olika sätt drabbats av pandemin. Infrastrukturministern framhöll även att han kommer att fortsätta att verka för att myndigheternas ärendehantering ska vara effektiv och rättssäker. beslutade på förslag från regeringen om en ändring i lagen om yrkesförarkompetens med anledning av effekterna av covid-19-pandemin (prop. 2019/20:165, bet. 2019/20:TU18, rskr. 2019/20:281). Genom ändringen infördes ett bemyndigande för regeringen att meddela föreskrifter om förlängd giltighetstid för YKB och om vissa undantag från lagen. Lagändringen trädde i kraft och upphörde att gälla . beslutade på förslag från regeringen om ytterligare en ändring i lagen om yrkesförarkompetens med anledning av effekterna av covid-19-pandemin (prop. 2020/21:80, bet. 2020/21:TU5, rskr. 2020/21:161). Genom ändringen infördes ett bemyndigande för regeringen att meddela föreskrifter om ytterligare förlängd giltighetstid för YKB och om vissa undantag från lagen. Ändringarna trädde i kraft och upphörde att gälla . beslutade därefter om en ytterligare ändring i lagen om yrkesförarkompetens med anledning av effekterna av covid-19-pandemin (prop. 2020/21:195, bet. 2020/21:TU18, rskr. 2020/21:381). Genom ändringen förlängdes bemyndigandet för regeringen att meddela föreskrifter om förlängd giltighetstid för YKB. Lagändringarna infördes genom att en lag om upphävande av ett tillfälligt bemyndigande utgick och ersattes med en ny lag om upphävande men med ett senare ikraftträdande, . Utskottet har även behandlat motionsyrkanden om behörigheter och YKB för yrkesförare i betänkande 2020/21:TU2 Yrkestrafik och taxi. Utskottet avstyrkte motionsyrkandena med hänvisning till bl.a. att bestämmelserna om utbildning för YKB är reglerade i yrkesförardirektivet. biföll utskottets förslag. Körkortets utformning och innehåll Utskottet behandlade ett motionsförslag om fler behörigheter på samma kort (bet. 2020/21:TU6). Utskottet pekade då på att bestämmelserna om körkortets utformning och innehåll stegvis har harmoniserats på EU-nivå och att det tredje körkortsdirektivet antagits förhandlingar. Utskottet pekade även på att de huvudsakliga syftena med det tredje körkortsdirektivet var att dels skänka större tydlighet till de gemensamma körkortsreglerna, dels minska utrymmet för bedrägerier och därigenom höja trafiksäkerheten på europeiska vägar. Utskottet konstaterade sammanfattningsvis att det till förmån för trafiksäkerheten på europeiska vägar kvarstår få möjligheter för medlemsstaterna att införa egna krav på körkortets innehåll och utformning. Utskottet avstyrkte motionsyrkandet. biföll utskottets förslag. Utskottet påminner om att bestämmelserna om yrkesförarkompetens för förare av person- eller godstransporter har sin grund i och rådets direktiv /59/EG om grundläggande kompetens och fortbildning för förare av vissa vägfordon för transport av gods- eller passagerare, vilket har genomförts genom lagen (2007:1157) om yrkesförarkompetens och tillhörande förordning. När det gäller tidsgränser för att genomgå fortbildning konstaterar utskottet att en förare som har förvärvat ett YKB enligt lagen om yrkesförarkompetens ska genomgå fortbildning och att Transportstyrelsen när den får in uppgifter om att en förare har genomgått fortbildning ska utfärda ett nytt YKB. När det gäller fortbildning på distans vill utskottet påminna om att det redan finns vissa möjligheter till detta vid fortbildning i enlighet med EU:s s.k. yrkesförardirektiv. I fråga om förtydligande av tillstånd att bedriva yrkesmässig trafik välkomnar utskottet infrastrukturministerns interpellationssvar om att företag om de meddelar Transportstyrelsen kan få anstånd med sin anmälan och på så vis förhindra att tillstånd återkallas. När det gäller ett körkorts utformning och innehåll har utskottet samma uppfattning som det framförde med anledning av ett motionsförslag om fler behörigheter på samma kort. När det gäller krav på YKB för reparationer av fordon som används i yrkesmässig trafik vill utskottet peka på systemet med ackreditering och att detta kan användas för att säkerställa kvaliteten på de arbeten som utförs. Utskottet noterar även att den verksamhet som Swedac ackrediterar är föremål för regelbunden granskning. Därmed finner utskottet inte anledning att ta något initiativ i dessa frågor och avstyrker motionerna 2021/22:360 (SD), 2021/22:842 (M), 2021/22:2968 (SD) yrkandena 92 och 95 samt 2021/22:3588 (M). Avvikelser från kör- och vilotidsreglerna Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om avvikelser från kör- och vilotidsreglerna. Utskottet hänvisar bl.a. till att Transportstyrelsen har till uppgift att kontrollera att regelverket för kör- och vilotider följs och att de kontinuerligt arbetar med att utveckla sin tillämpning av gällande regler. Utskottet framhåller vikten av ett väl fungerande regelverk för kör- och vilotider och menar att detta utgör en viktig del i att kunna säkerställa en sund konkurrens mellan aktörerna i vägtransportsektorn. Jämför reservation 10 (M, KD) och 11 (SD). m.fl. (M) efterfrågar i kommittémotion 2021/22:3757 yrkande 14 konkurrensneutrala villkor kopplat till yrkeschaufförernas kör- och vilotider. Motionärerna pekar på att transporttjänster som utförs av svenska åkerier riskerar att i stället utföras av utländska motsvarigheter med lägre krav på vilotider och rast. Motionärerna anser vidare i yrkande 15 att det bör tillsättas en utredning för att svenska åkare inte ska åläggas krav som missgynnar dessa gentemot konkurrenter inom EU. Motionärerna pekar på att riskerar att förlora jobb om svenska åkerier har sämre villkor än sina konkurrenter. m.fl. (KD) framhåller i kommittémotion 2021/22:3879 yrkande 53 behovet av att förenkla reglerna för skötsamma åkeriföretag. Motionärerna pekar på att regelverken inom transportbranschen är rigorösa i syfte att förhindra fusk och att de kan ha blivit för svårhanterliga för att laglydiga företag ska kunna bedriva en fungerande verksamhet. i (M) framför i motion 2021/22:2879 att möjligheten att förlänga tiden för tömning av förarkort och digitala skrivare bör utredas. Motionären pekar på att kör- och vilotidsregelverket är ett av de mest kostsamma regelverken att administrera för bussföretagen. (M) påpekar i motion 2021/22:3608 att möjligheten att skapa mer flexibilitet i fråga om kör- och vilotider bör ses över. Motionären anser att de automatiserade bedömningar som Transportstyrelsen gör av kör- och vilotider har vuxit till ett stort problem i branschen. m.fl. (SD) anser i motion 2021/22:361 att personbil klass 2 (PB II) bör undantas från krav på färdskrivare oavsett fordonets totalvikt. Att kräva färdskrivare i ett fordon som inte utför gods- eller persontransporter är enligt motionärerna en övertolkning av regelverket som skapar onödiga kostnader för de som använder fordonet som just ett fritidsfordon. Reglerna om kör- och vilotider syftar till att säkerställa en sund konkurrens mellan aktörerna i vägtransportsektorn, ge förarna en god social situation och bidra till ökad trafiksäkerhet. Företagen är skyldiga att planera transporterna så att reglerna kan följas. För lätta fordon gäller nationella regler om kör- och vilotid, och för fordon och fordonskombinationer som har högre sammanlagd totalvikt än samt bussar gäller . För dessa transporter används färdskrivare för att säkerställa att reglerna följs. Liknande regler gäller också i ett stort antal länder utanför EU. För svenska och utländska förare i gäller också vägarbetstidslagen . För att kontrollera att regelverket följs görs både nationella och internationella kontroller av färdskrivare, diagramblad och förarkort. Kontrollerna utförs både på väg och genom företagskontroller. Om Transportstyrelsen vid en kontroll konstaterar att regelverket för kör-och vilotider har överträtts ska det berörda företaget betala en sanktionsavgift. Transportstyrelsen fastställer beloppet efter att ha analyserat och bedömt hur allvarlig överträdelsen eller överträdelserna är. Förordningen (2004:865) om kör- och vilotider samt färdskrivare, m.m. innehåller riktlinjer för kategorisering av överträdelsernas allvarlighetsgrad. Avvikelser från kör- och vilotidsreglerna I artikel 12 i EU:s kör- och vilotidsförordning föreskrivs att om det är förenligt med trafiksäkerheten och det behövs för att fordonet ska nå fram till en lämplig plats att stanna på, får föraren avvika från artiklarna 6–9 i den utsträckning som krävs för att tillgodose personers, fordonets och lastens säkerhet. Föraren ska ange skälen för en sådan avvikelse för hand på ett färdskrivardiagramblad eller på en utskrift från färdskrivaren eller i sin tjänstgöringslista senast när föraren når fram till en lämplig plats att stanna på. Genom mobilitetspaketet har undantagsmöjligheten i artikel 12 utökats. Detta innebär att om det är förenligt med trafiksäkerheten får föraren, under exceptionella omständigheter, också avvika från daglig körtid, körtid och att dygnsvilan ska vara godkänd från arbetsdagens början, om det krävs för att föraren ska kunna återvända till arbetsgivares arbetsställe eller sitt hem för att inleda en veckovila. I det här fallet får föraren avvika med som mest sammanlagd körtid för att återvända i syfte att ta en reducerad eller normal veckovila. Föraren får också avvika med i syfte att ta en normal veckovila, men om avbrottet överstiger måste föraren ta en extra rast innan han eller hon avviker från ordinarie regler. Om föraren anser att det är nödvändigt att avvika från reglerna ska föraren ange skälen för avvikelsen så snart föraren når fram till en lämplig plats att stanna på.