bet · H901FöU7 · 2022-04-21 00:00:00 — • försvarsvilja och kommunikation • skydd av civilbefolkningen och räddningstjänst • informations- och cybersäkerhet • ledning och samverkan Den av regeringen tillsatta utredningen , ledning och samordning inom civilt försvar hade i uppdrag att analysera och föreslå en struktur för central, regional och lokal nivå. Efter att ha tillsatts (dir. 2018:79) presenterade utredningen rapporten för ökad motståndskraft (SOU 2021:25) som bl.a. lämnade följande förslag: • Tio nya beredskapssektorer och fyra särskilda beredskapsområden inrättas. • Det görs en indelning av landet i större geografiska områden för civil ledning och samordning. • MSB får ett övergripande ansvar för planeringen av civilt försvar och ska bl.a. sammanställa resursbehov och inrätta ett centralt beredskapsråd. Enligt () planeras de delar som inte kräver lagändringar utan som regleras i förordning, alltså beredskapsmyndigheter, sektorer, civilområden och MSB, beslutas . beslutade regeringen om att tillsätta en kommitté i form av en kommission (den s.k. ) med uppdrag att utvärdera regeringens, berörda förvaltningsmyndigheters, regionernas och kommunernas åtgärder för att begränsa spridningen av det virus som orsakar sjukdomen covid-19 och spridningens effekter. Kommissionen var också satt att göra en internationell jämförelse med relevanta länder av de olika åtgärder som har vidtagits och åtgärdernas effekter. Kommissionen har haft i uppgift att bl.a. • utvärdera regeringens, de berörda förvaltningsmyndigheternas, regionernas och kommunernas åtgärder för att hantera virusutbrottet och utbrottets effekter • utvärdera hur krisorganisationen inom , berörda förvaltningsmyndigheter, regioner och kommuner har fungerat under pandemin • utvärdera hur ansvarsprincipen och det geografiska områdesansvaret har fungerat under krisen • lämna de förslag på åtgärder som kommissionens iakttagelser ger anledning till. lämnade en första delredovisning med fokus på äldreomsorgen under pandemin. En andra delredovisning om smittspridning och smittskydd (vol. 1) och om sjukvård och folkhälsa (vol. 2) överlämnades . Uppdraget slutredovisades där man bl.a. uttrycker att beredskapen måste stärkas väsentligt inför nästa kris. Det gäller såväl den materiella, organisatoriska och mentala som den rättsliga beredskapen (SOU 2022:10). En parlamentariskt sammansatt kommitté tillsattes (dir. 2021:80) för att göra en översyn av regleringen om krigsdelegationen, var hålls och regeringens normgivningskompetens i allvarliga fredstida kriser. Syftet med utredningen är att säkerställa att regleringen av hur arbete organiseras vid krig eller krigsfara är ändamålsenlig, att överväga om bestämmelserna om var hålls bör ändras och att överväga om regeringens normgivningskompetens i allvarliga fredstida kriser bör utvidgas. Kommittén ska lämna de förslag till grundlagsändringar och andra författningsändringar som kommittén bedömer vara motiverade. Uppdraget ska redovisas . Regeringen har vidare tillsatt andra utredningar med bäring på civilt försvar. Resultaten från Utredningen om en ny myndighet för psykologiskt försvar (SOU 2020:29) och Utredningen om näringslivets roll i totalförsvaret (SOU 2019:51) är viktiga bidrag till den fortsatta uppbyggnaden av det civila försvaret, enligt regeringen. Regeringens skrivelse 2021/22:75 anger att tillkännagivande om ett nationellt säkerhetsråd för krisledning inte är slutbehandlad och är föremål för en analys inom och att erfarenheterna från den pågående pandemin är en viktig del i denna analys. Regeringen har beslutat om vissa undantag från förordningen (1996:1515) med instruktion för . Beslutet innebär att den särskilda chefstjänstemannen för krishantering i placeras i Statsrådsberedningen samt att gruppen för strategisk samordning leds av en statssekreterare i . flyttades även kansliet för krishantering från till Statsrådsberedningen. Samma datum infördes ovan nämnda ändringar i förordningen med instruktion för . Statsministern beslutade att den statssekreterare som leder gruppen för strategisk samordning ska vara statsministerns statssekreterare. beslutade regeringen att statsministerns statssekreterare även ska vara ordförande i krishanteringsrådet. I Statsrådsberedningen finns ett säkerhetspolitiskt råd för utbyte av information om säkerhetspolitiska frågor och som leds av statsministern. Enligt information från (Statsrådsberedningen och ) pågår dessutom ett arbete med att ta fram en ny, uppdaterad nationell säkerhetsstrategi. Ovan nämnda skrivelse anger också att tillkännagivande om att utreda den moderna civilpliktens utformning bereds i . Regeringen har enligt senare information från () gett MSB – som ett första steg – i uppdrag att översiktligt bedöma behovet av personalförstärkningar inom myndigheter, kommuner, regioner och näringsliv vid höjd beredskap och krig (dnr Ju2021/02771). I nästa steg kan behov av eventuella åtgärder analyseras. Det kan t.ex. gälla förberedelser för att nyttja den allmänna tjänsteplikten, en aktiverad civilplikt eller avtalslösningar. I dagens säkerhetspolitiska situation kan utskottet lätt konstatera att civilt försvar berör hela samhället och att alla aktörer har ett ansvar för att stärka förmågan att kunna genomföra sin verksamhet även under kris och ytterst i krig. Härvidlag är också utbildning, övning och forskning viktigt. MSB:s stödjande roll i sammanhanget kan inte överskattas. Utskottet instämmer med regeringen i att utvecklingen av samhällets krisberedskap och det civila försvaret är stadd att intensifieras och att totalförsvarspropositionen anger den huvudsakliga inriktningen för det fortsatta arbetet. Slutsatser och resultat från flera utredningar och uppdrag på området kommer därutöver att utgöra viktiga underlag för den fortsatta inriktningen och utvecklingen. På samma sätt som utskottet uttryckt tidigare vill det än en gång understryka att för ett stärkt totalförsvar är det viktig med ändamålsenliga och tydliga lednings- och ansvarsförhållanden för att skapa samordning såväl inom det civila försvaret som mellan det militära och civila försvaret. Utredningen om ansvar, ledning och samordning har redovisat sitt uppdrag och regeringen avser enligt uppgift från att i närtid fatta beslut om åtgärder med bäring på strukturen för det civila försvaret på central, regional och lokal nivå. En sådan struktur syftar även till att stärka samhällets förmåga att hantera fredstida kriser och inkluderar därför bl.a. MSB:s fortsatta roll. Utskottet vill också i detta sammanhang framhålla vikten av att en hållbar finansieringsmodell utvecklas för den civila beredskapen utifrån förutsättningar, kostnader och behov. Utskottet emotser regeringens och MSB:s åtgärder på området, bl.a. då mot bakgrund av den fortsatta beredningen av de förslag som utredningen om ansvar, ledning och samordning samt har lagt fram och de tillkännagivanden om ett nationellt säkerhetsråd för krisledning respektive om den moderna civilpliktens utformning som riktats till regeringen. Även resultatet av den tillsatta parlamentariska kommittén, som bl.a. ska se över regeringens normgivningskompetens, och den utlovade uppdateringen av den nationella säkerhetsstrategin är av vikt i sammanhanget. Mot bakgrund av ovanstående ser utskottet inte skäl att vidta några ytterligare åtgärder på området. Samtliga motionsyrkanden på området avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om psykologiskt försvar. Jämför reservation 6 (M), 7 (SD) och 8 (MP). m.fl. (M) föreslår i kommittémotion 2021/22:3640 yrkande 10 att den nya myndigheten för psykologiskt försvar och det nya cybersäkerhetscentrumet får tydliga uppdrag att samverka för att identifiera valpåverkan och förekommande fall möta densamma. I kommittémotion 2021/22:3368 föreslår m.fl. (M) i yrkande 21att medvetna och kritiska konsumenter ska främjas med en större öppenhet kring hur sociala nätverk fungerar, hur de styrs och favoriserar vissa budskap och att internationella regleringar av sociala medier bör ha en sådan inriktning snarare än att beskatta eller hämma den teknologiska utvecklingen. Samma motionärer lyfter i kommittémotion 2021/22:3370 fram kultursektorns viktiga roll i totalförsvaret och i utvecklingen av det psykologiska försvaret (yrkande 1) och föreslår att ska få i uppdrag att undersöka möjligheten att krigsplacera kulturarbetare i deras respektive professioner (yrkande 2). m.fl. (SD) föreslår i kommittémotion 2021/22:2531 yrkande 41 att det psykologiska försvaret ska verka för att personal och civilbefolkning ska nås av rätt information i rätt tid vid kriser eller krig. I kommittémotion 2021/22:4197 föreslår m.fl. (MP) i yrkande 5 att en eller flera myndigheter ska ges i uppdrag att ta fram en nationell strategi för stärkt motståndskraft mot desinformation och propaganda så att medie- och informationskunnigheten kan stärkas. m.fl. (MP) lyfter i motion 2021/22:4118 yrkande 7 fram vikten av att motverka spridning av desinformation och öka befolkningens kunskaper i källkritik. I betänkande 2020/21:FöU4 uttryckte utskottet att det delade regeringens bedömning att det försämrade säkerhetsläget ger ett behov av ett psykologiskt försvar som är anpassat efter dagens samhällsförhållanden. Utskottet ansåg att ett stärkt psykologiskt försvar skapar förutsättningar för att värna det öppna och demokratiska samhället, den fria åsiktsbildningen och värna frihet och oberoende som det ska stärka befolkningens försvarsvilja. Utskottet välkomnade regeringens ansats att utveckla strategiska och moderna psykologiska försvarsförmågor och avsikten att inrätta en myndighet för psykologiskt försvar 2022 med uppgift att leda arbetet med att utveckla och samordna detta arbete. Utskottet bedömde i betänkandet att såväl desinformation och påverkansoperationer (valpåverkan inkluderat) som förmågan att bidra till att bevara det öppna samhällets fria kunskaps- och informationsutbyte är en självklar del av det psykologiska försvaret. Utskottet fann inte skäl att vidta ytterligare åtgärder vid den aktuella tidpunkten och avstyrkte därmed samtliga motionsyrkanden om det psykologiska försvaret. I fråga om kultursektorns roll för det psykologiska försvaret uttryckte utskottet i betänkande 2019/20:FöU7 att det är viktigt att de mål som var tänkta att antas för totalförsvaret m.m. skulle ligga till grund för en bedömning av var den enskilde gör bäst nytta. Detta avgör sålunda också eventuella framtida krigsplaceringar inom den kulturella sektorn, enligt utskottet, som inte önskade föregripa regeringens beredning av Försvarsberedningens rapporter inför den kommande försvarsinriktningspropositionen och därför avstyrkte den aktuella motionen. Av budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 6) framgår att redovisade sitt förslag om en ny myndighet med det övergripande ansvaret för att utveckla och samordna det psykologiska försvaret (SOU 2020:29). Mot bakgrund av betänkandet och remissutfallet beslutade regeringen att uppdra åt en särskild utredare att förbereda och genomföra bildandet av den nya myndigheten för psykologiskt försvar (dir. 2021:20). inrättades Myndigheten för psykologiskt försvar. Myndigheten har i uppgift att dels leda arbetet med att samordna och utveckla myndigheters och andra aktörers verksamhet inom psykologiska försvar, dels lämna stöd till sådan verksamhet. Myndigheten ska också bidra till att stärka befolkningens motståndskraft när det gäller det psykologiska försvaret. Myndigheten ska ha dessa uppgifter i fred, vid höjd beredskap och ytterst i krig. låg ansvaret för dessa frågor i huvudsak på MSB. har den myndighetens verksamhet när det gäller informationspåverkan huvudsakligen fokuserat på pandemin. MSB har följt och analyserat informationspåverkan kopplad till hanteringen av pandemin samt delat lägesbilder med , vissa utlandsmyndigheter och berörda nationella myndigheter. MSB har även erbjudit stöd i form av information, rådgivning och utbildning till nationella och regionala aktörer. I fråga om personalbehoven inom det civila försvaret uttrycker regeringen i propositionen Totalförsvaret 2021–2025 (prop. 2020/21:30) att den delar Försvarsberedningens bedömning att personalbehovet inom det civila försvaret framför allt kommer att tillgodoses av anställd personal som i händelse av höjd beredskap tjänstgör med stöd av den allmänna tjänsteplikten. Även frivilliga har en viktig roll att fylla i personalförsörjningen för det civila försvaret. Regeringen anger vidare att det stora antalet privata aktörer som utför samhällsviktig verksamhet samt det försämrade säkerhetspolitiska läget är två bidragande orsaker till att en översyn av personalförsörjningen inom det civila försvaret är angelägen. MSB fick i uppdrag (dnr Ju2021/02771) att bedöma behovet av personalförstärkningar inom bevakningsansvariga myndigheter och andra berörda aktörer vid en situation med höjd beredskap och ytterst krig. En utgångspunkt för analysen av personalbehoven kan vara de områden som regeringen pekar ut som särskilt viktiga i totalförsvarspropositionen. Dessa är ordning och säkerhet, skydd av civilbefolkningen, hälso- och sjukvård, livsmedel och dricksvatten, finansiell beredskap, transporter, energiförsörjning samt elektroniska kommunikationer och post. MSB ska samarbeta med Försvarsmakten, Totalförsvarets plikt- och prövningsverk samt andra relevanta aktörer i genomförandet av uppdraget. Uppdraget ska redovisas till () . Utskottet instämmer med regeringen om att ett stärkt psykologiskt försvar skapar förutsättningar för att värna det öppna och demokratiska samhället och att säkerställa försvarsviljan. Dagens säkerhetspolitiska situation har än en gång understrukit hur påverkanskampanjer kan användas för att undergräva ett lands grundvalar. Tillskapandet av den nya Myndigheten för psykologiskt försvar är därför av stor vikt för den fortsatta utvecklingen av samhällets krisberedskap och det civila försvaret. I sammanhanget bör också samhällets informations- och cybersäkerhet beaktas. Utskottet vidhåller det man uttryckte i betänkande 2021/22:FöU10 om att flera åtgärder vidtagits för en förbättrad informations- och cybersäkerhet i samhället men att uppdraget långt ifrån är slutfört. Bland annat mot bakgrund av vad Försvarsberedningen uttryckt i sina rapporter, t.ex. om behovet av en högre grad av samordning på cybersäkerhetsområdet, välkomnar utskottet återigen tillskapandet av det nya nationella cybersäkerhetscentret och framtagandet av en gemensam handlingsplan på området. Med tanke på att de ovan nämnda organisationerna precis har startat upp sin verksamhet – och att utskottet förutsätter att en nära samverkan dem emellan kommer att ske – och att MSB dessutom fått i uppdrag att bedöma behovet av personalförstärkningar inom bevakningsansvariga myndigheter och andra berörda aktörer ser utskottet inte skäl till att vidta några ytterligare åtgärder för tillfället i fråga om det psykologiska försvaret. Samtliga motionsyrkanden avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om författningsberedskap. Jämför reservation 9 (M). I partimotion 2021/22:4039 av m.fl. (M) yrkande 3 och kommittémotion 2021/22:3642 av m.fl. (M) yrkande 8 föreslås att det ska göras en översyn av författningsberedskapen i syfte att stärka möjligheterna att agera snabbt och effektivt i händelse av kris och krig. I motion 3640 föreslår m.fl. (M) yrkande 5 att fler aktiviteter ska kunna klassas som hybridhot och vara straffbara enligt strafflagstiftningen. (SD) föreslår i motion 2021/22:280 att regeringen ska lära av och inrätta en liknande beredskapslag som de har. I betänkande 2021/22:FöU6 betonade utskottet återigen vikten av en god författningsberedskap och framhöll – liksom det gjort i betänkandena /18:FöU7, 2018/19:FöU7, 2019/20:FöU7, 2020/21:FöU4 och 2020/21:FöU7 – att det är avgörande för ett stärkt totalförsvar att det finns ändamålsenliga och tydliga lednings- och ansvarsförhållanden för att skapa samordning inom det civila försvaret liksom mellan det civila och det militära försvaret. Utskottet noterade att strukturer och lagstiftning inom totalförsvaret och krisberedskapen ses över i flera utredningar och att regeringen bl.a. bereder utredningsförslagen från betänkandet om civilt försvar. I betänkande 2016/17:FöU5 uttryckte utskottet mot bakgrund av det försämrade säkerhetspolitiska läget en oro i fråga om begränsningarna när det gäller statens möjligheter att skydda angelägna intressen för totalförsvaret. Utskottet ansåg att samhällsviktig infrastruktur som är av avgörande betydelse i det avseendet måste kunna skyddas. är den kommunala självstyrelsen en central del i det svenska statsskicket och en av grunderna för det fria folkstyret. Dessutom är egendomsskyddet och näringsfriheten delar av de grundläggande fri- och rättigheter som regeringsformen skyddar, anförde utskottet som noterade att regeringen hade uttalat avsikten att se över behovet av vissa författningsändringar för att tillgodose skyddet av vissa särskilt skyddsvärda objekt. Enligt utskottets mening var det angeläget att frågan utan dröjsmål blev föremål för en bred och genomgripande utredning som syftade till att finna generella lösningar för de olika situationer där totalförsvarets intressen behöver särskilt skydd. Utskottet ansåg att frågan brådskade och regeringen därför skyndsamt borde återkomma till med förslag till så-dana lösningar. Med stöd av 9 kap. 16 § riksdagsordningen om utskottsinitiativ föreslog utskottet att skulle ställa sig bakom det som utskottet anförde om statens möjligheter att skydda totalförsvarsintressen och tillkännage detta för regeringen, vilket sedermera gjorde (rskr. 2016/17:175). Den av regeringen tillsatta utredningen , ledning och samordning inom civilt försvar har haft i uppdrag att analysera och föreslå en struktur för central, regional och lokal nivå. Efter att ha tillsatts (dir. 2018:79) presenterade utredningen rapporten för ökad motståndskraft (SOU 2021:25) som bl.a. lämnade författningsförslag. Enligt () planeras de delar som inte kräver lagändringar utan som regleras i förordning, alltså beredskapsmyndigheter, sektorer, civilområden och MSB, beslutas . Ärendet i övrigt bereds inom . I den nationella säkerhetsstrategin aviserar regeringen en översyn av vilka författningsändringar som kan behöva göras för att bättre tillgodose statens behov av att kunna värna totalförsvarets intressen på olika områden i samhället. En parlamentariskt sammansatt kommitté blev därför satt att kartlägga det regelverk som syftar till att skydda totalförsvarsverksamhet mot yttre hot. Utifrån kartläggningen skulle kommittén analysera befintligt regelverk och bedöma om det finns behov av författningsåtgärder vad gäller ansvarsförhållandet mellan staten, kommunerna och enskilda (dir. 2017:31). Ett delbetänkande presenterades (SOU 2018:26). Kommitténs förslag innebär att skyddslagens uppräkning av möjliga skyddsobjekt utvidgas något. Utöver att objekt för posthantering, livsmedelsförsörjning och försörjning med andra förnödenheter av betydelse för försörjningsberedskap tillförs uppräkningen, föreslås att det införs en möjlighet att besluta om militära fordon som skyddsobjekt. Därtill utsträcks tiden för Försvarsmaktens beslutanderätt i fråga om tillfälliga skyddsobjekt. Förslaget innebär också att regeringen ges en ökad flexibilitet när det gäller att utöka skyddslagens tillämpningsområde under extraordinära förhållanden. Slutligen innebär förslaget ett förtydligande av skyddslagens tillträdesförbud i förhållande till drönare och andra obemannade farkoster samt en uttrycklig befogenhet för skyddsvakter att ingripa mot dessa om det behövs för att fullgöra bevakningsuppgiften. En proposition, Skyddsobjekt och obemannade farkoster, presenterades som en följd av ovanstående. I propositionen föreslås vissa ändringar och kompletteringar av skyddslagens (2010:305) bestämmelser, vilka sedermera antog (prop. 2018/19:127, bet. 2019/20:FöU2, rskr. 2019/20:19). redovisade kommittén sitt slutbetänkande (SOU 2019:34). De huvudsakliga förslagen innebär i korthet följande: • Ett statligt kontrollsystem införs med möjlighet för staten att granska och ytterst villkora eller förbjuda överlåtelser och upplåtelser av utpekad egendom som är av väsentligt intresse för totalförsvaret. Det gäller hamnar, flygplatser och fastigheter i områden med geografiska förhållanden av väsentlig betydelse för det militära försvaret. Det införs också ett krav på att fysiskt skyddade anläggningar som inrättats för behov inom civilt försvar endast får avvecklas, överlåtas eller upplåtas av en kommun eller en region efter medgivande från staten. • Det införs en generell uttrycklig skyldighet i lag för kommuner och re-gioner att beakta totalförsvarets krav i sin verksamhet. • Staten genom ges en utökad möjlighet att tillvarata totalförsvarets intressen i den fysiska planeringsprocessen. I skrivelse 2021/22:75 hänvisar regeringen till budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 6) där regeringen redovisar vad som gäller till dess att förslag om permanenta lösningar om särskilt skydd för totalförsvarets intressen kan presenteras för . Regeringen bedömer därmed att ovan nämnda tillkännagivande är tillgodosett i den delen. Det föreligger enligt regeringen ett omfattande och komplext lagstiftningsärende som även har samband med pågående och redan genomfört lagstiftningsarbete på närliggande områden. Frågan bereds vidare inom . Regeringen anser därmed inte att det aktuella tillkännagivandet är slutbehandlat. beslutade regeringen om att tillsätta en kommitté i form av en kommission (den s.k. ) med uppdrag att utvärdera regeringens, berörda förvaltningsmyndigheters, regionernas och kommunernas åtgärder för att begränsa spridningen av det virus som orsakar sjukdomen covid-19 och spridningens effekter. Kommissionen var bl.a. satt att analysera om smittskyddslagstiftningen och annan lagstiftning gett samhället ändamålsenliga förutsättningar för att begränsa smittspridningen (dir. 2020:74). Uppdraget slutredovisades där man bl.a. uttrycker att beredskapen måste stärkas väsentligt inför nästa kris. Det gäller såväl den materiella, organisatoriska och mentala som den rättsliga beredskapen (SOU 2022:10). beslutade regeringen om direktiv för att en särskild utredare ska göra en översyn av smittskyddslagen (2004:168) och analysera behovet av nya bestämmelser inför framtida pandemier. I uppdraget ingår även att utreda frågor om smittbärarpenning, smittskydd för vissa grupper inom och tillämpningsområdet för lagen (2012:453) om register över na-tionella vaccinationsprogram m.m. (dir. 2021:68). Uppdraget ska delredovisas . Den del som ska delredovisas är deluppdraget om extraordinära smittskyddsåtgärder. Uppdraget ska slutredovisas . En utredning i form av en parlamentariskt sammansatt kommitté tillsattes för att göra en översyn av regleringen om krigsdelegationen, var hålls och regeringens normgivningskompetens i allvarliga fredstida kriser (dir. 2021:80). Syftet med utredningen är att säkerställa att regleringen av hur arbete organiseras vid krig eller krigsfara är ändamålsenlig, att överväga om bestämmelserna om var hålls bör ändras och att överväga om regeringens normgivningskompetens i allvarliga fredstida kriser bör utvidgas. Kommittén ska lämna de förslag till grundlagsändringar och andra författningsändringar som kommittén bedömer vara motiverade. Uppdraget ska redovisas . Enligt uppgift från () har generaldirektör haft ett uppdrag som gällde en översyn av författningsberedskapen. Uppdraget redovisades muntligen . Slutsatserna kommer att beaktas i det fortsatta arbetet med att stärka samhällets krisberedskap. Utskottet vill betona, liksom det bl.a. gjorde i betänkande 2021/22:FöU6, vikten av en god författningsberedskap och framhåller ånyo att ändamålsenliga och tydliga lednings- och ansvarsförhållanden för att skapa samordning dels inom det civila försvaret, dels mellan det civila och det militära försvaret är avgörande för ett stärkt totalförsvar.