bet · H901JuU27 · 2022-04-29 00:00:00 — I kommittémotion 2021/22:3779 av m.fl. (M) yrkande 2 begärs att det ska tillsättas en utredning om brottsförebyggande åtgärder och straffens innehåll för unga kriminella. Motionärerna anför att det finns en ny grupp unga vuxna på fängelserna i som innebär nya utmaningar för Kriminalvården. Det handlar om män som är kriminellt belastade och har missbruksproblem och lågt förtroende för myndigheter. Innehållet i verkställigheten behöver anpassas så att dessa personer får stöd att återgå till ett laglydigt och ordnat liv. Bland annat bör Kriminalvården hitta samarbetsformer som bidrar till en bättre utslussning för dessa individer. I kommittémotion 2021/22:3784 av m.fl. (M) yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheterna att inrätta ett nationellt för brottsprevention. Centret bör främst vara ett stöd till kommunerna i arbetet med unga i riskzonen för att hamna i kriminalitet. I yrkande 5 begärs att kunskapscentrumet ska ta fram ett nationellt s.k. no entry-program för unga personer som är i riskzonen för att påbörja en kriminell karriär. I kommittémotion 2021/22:3990 av m.fl. (M) yrkande 15 begärs att (Brå) ska ges i uppdrag att genomföra en fördjupad kartläggning av brottsligheten i gymnasieskolorna. Motionärerna anför att Brå ungefär presenterar rapporten om brott. I den senaste rapporten angav mer än hälften av alla elever att de hade utsatts för brott. Brå bör ges i uppdrag att genomföra en både bredare och fördjupad kartläggning av brottsligheten i skolorna. I kommittémotion 2021/22:3784 av m.fl. (M) yrkande 22 efter-frågar motionärerna en kartläggning och analys av ungdomsrån mot bakgrund av den kraftiga ökningen av antalet rån mot unga . Kart-läggningen ska bl.a. ta sikte på vilka gärningsmännen och brottsoffren är och vad brotten får för konsekvenser för dem som drabbas. Det bör även analyseras hur många av rånen som har förnedrande inslag och vilka drivkrafter som ligger bakom. Utredningen kommer enligt motionärerna att kunna ligga till grund för både en förändrad lagstiftning, informationsinsatser och andra åtgärder för att förebygga framtida brott. I samma motion yrkande 21 begärs att det vidtas åtgärder mot ungdomsrånen och att straffet för rån av normalgraden höjs. Motionärerna anför att det vid den typen av mycket allvarlig brottslighet är viktigt med en tydlig markering från samhällets sida och att det lägsta straffet för rån av normalgraden bör höjas till lägst och . Därutöver vill motionärerna att varje rån med förnedrande inslag ska bedömas som grovt rån och leda till fängelse. är det viktigt att verkningsfulla åtgärder kommer på plats som stärker tryggheten bland ungdomar som oroar sig för att bli rånade på vägen hem från skolan. Situationen kräver enligt motionärerna flera åtgärder för att alla ska känna trygghet. Ett liknande yrkande om att skärpa straffen för personrån framställs i kommittémotion 2021/22:3218 m.fl. (C) yrkande 13. finns en möjlighet att enligt 36 b § LUL vidta tvångsvisa drogtester av barn som skäligen misstänks för att olovligen ha brukat narkotika. Ett sådant drogtest kan genomföras om det kan antas vara nödvändigt för att avgöra behovet av insatser för barnet. Av Brås rapport begångna av barn – en utvärdering av ändringarna i lagen med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare under (2014:20) framgår att polisens möjlighet att genomföra drogtest på barn inte utnyttjats särskilt ofta. Drogtester förekom totalt sett endast i av ärendena. Både polisen och upplevde att drogtester gjorts i nödvändig omfattning. Det framkom också att vissa poliser avstod från att genomföra drogtester av barn för att de var osäkra på vad lagen innebär och rädda för att göra fel. Den främsta orsaken till att polisen inte genomförde fler drogtester var dock att behovet inte var större, enligt de poliser som intervjuats. Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att se över regelverket för utredningar mot barn som misstänks för brott (dir. 2019:103). Inom ramen för den utredningen skulle utredaren bl.a. utvärdera bestämmelserna om drogtester av barn som misstänks för brott och bedöma om de är ändamålsenligt utformade samt lämna förslag på de författningsändringar och andra åtgärder som bedöms nödvändiga för att säkerställa att drogtester kan genomföras i tillräcklig omfattning. Uppdraget redovisades i betänkandet Förbättrade åtgärder när barn misstänks för brott (SOU 2022:1). I betänkandet föreslås (s. 235 f.) att bestämmelsen i 36 b § LUL ges en mindre restriktiv utformning så att drogtest ska få genomföras om det kan antas ha betydelse för att avgöra behovet av insatser för barnet. Rekvisitet som föreskriver att ett drogtest ska få utföras om det kan antas vara nödvändigt ska enligt förslaget alltså ändras till att ett sådant ska få utföras om det kan antas ha betydelse. Kravet på att det ska finnas sannolika skäl för narkotikaanvändande ska fortfarande gälla. Beslut om drogtest av barn ska, liksom , fattas av åklagare. För att öka kunskapen om möjligheten att genomföra sådana drogtester bör enligt betänkandet kunskapshöjande insatser övervägas inom och hos . Betänkandet har remitterats och svaren ska ha kommit in . Tillsammans mot brott – ett nationellt brottsförebyggande program Regeringen överlämnade skrivelsen Tillsammans mot brott – ett nationellt brottsförebyggande program (skr. 2016/17:126) till . I skrivelsen presenterade regeringen ett nationellt brottsförebyggande program som syftade till att skapa förutsättningar för ett strukturerat och långsiktigt brottsförebyggande arbete i hela samhället. Programmet skulle också bidra till att stimulera och entusiasmera fler berörda aktörer att vidta brottsföre-byggande åtgärder och att utveckla samverkan, såväl på nationell som på regional och lokal nivå. När det gällde unga lagöverträdare skulle regeringen bl.a. verka för • att föräldrar och andra vuxna som är betydelsefulla för barn och unga som är i riskzonen för att hamna i kriminalitet involveras och får stöd och hjälp inom ramen för de identifierade brottsförebyggande aktörernas arbete • att sociala insatsgrupper eller motsvarande individuellt riktad samverkan utvecklas till stöd för unga som har begått brott • att arbetet med att minska tillgången till alkohol och droger ges fortsatt hög prioritet • att insatserna för att individer ska lämna kriminella eller extremistiska grupperingar utvecklas • att det utvecklas fler insatser mot våldsutövare på nationell och lokal nivå • att insatserna för att motverka återfall i brott utvecklas och förstärks. Regeringen uppgav att ett ungdomsperspektiv alltid ska finnas med i planering, genomförande och uppföljning av brottsförebyggande insatser som rör unga. Det handlade om att ta beslut utifrån kunskap om ungas levnadsvillkor, om att betrakta ungdomar som en mångfald av individer och om att inkludera unga i beslutsprocessen. Regeringen konstaterade också att situationen i socialt utsatta områden krävde särskild uppmärksamhet. Redovisning av åtgärder i enlighet med målsättningarna i programmet Tillsammans mot brott överlämnade regeringen skrivelse 2020/21:63 till . I skrivelsen redovisar regeringen de åtgärder som har vidtagits och beslutats i förhållande till de målsättningar för den brottsförebyggande arbetsprocessen och arbetets inriktning som beskrivs i programmet Tillsammans mot brott. När det gäller förstärkta insatser för barn och unga i riskzonen uppges att en rad åtgärder vidtagits för att stärka förutsättningarna för skyndsamma och sam-ordnade insatser för barn och unga i riskzonen för att hamna i kriminalitet. Regeringen uppger (s. 24 f.) att det beslutades om en nationell strategi för ett stärkt föräldraskapsstöd. Strategins tyngdpunkt ligger på stöd som riktas till alla föräldrar men omfattar även riktat stöd till föräldrar vars barn tillhör en riskgrupp eller har akuta problem. Länsstyrelserna fick i uppdrag att –2021 stödja kommuner, regioner och andra föräldraskapsstödjande aktörer i att utveckla ett kunskapsbaserat, samordnat, lång-siktigt och i huvudsak universellt stöd i föräldraskapet till föräldrar med barn i respektive län. påbörjades också ett samarbete mellan länsstyrelserna för att ytterligare stärka strukturerna för regional samverkan inom olika sakområden och uppdrag på det sociala området, bl.a. föräldraskapsstödsarbetet. Vidare har Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd (MFoF) fått i uppdrag att på nationell nivå stödja genom-förandet av strategin samt följa upp utvecklingen . I skrivelsen uppger regeringen även att har fått flera regeringsuppdrag som syftar till att utveckla insatser för barn och unga som riskerar att utveckla ett kriminellt beteende. –2019 hade myndigheten i uppdrag att främja kompetens- och kvalitetsutveckling inom den sociala barn- och ungdomsvården. Som en del av uppdraget färdig-ställde ett omfattande stödpaket för arbete med barn och unga som begår brott eller uppvisar annat normbrytande beteende. Uppdraget har förnyats för perioden –2022 och kompletterats med ett uttalat brottsförebyggande fokus genom att utvidgas till att omfatta åtgärder för stärkt samverkan mellan socialtjänst, polis och andra relevanta aktörer i det brottsförebyggande arbetet. Uppdraget ska slutredovisas senast . Med anledning av uppdraget har tagit initiativ till arbetsgrupper för strategisk och operativ samverkan med och kring lokalt brottsförebyggande arbete. Med utgångspunkt i uppdraget arbetar vidare med ett kunskapsstöd om insatser i öppen- och slutenvård för barn och unga med hög risk för fortsatt brottsligt eller annat normbrytande beteende samt en kartläggning av bästa tillgängliga kunskap om metoder inom socialt arbete, polis och skola för att motverka att barn och unga begår brott. Vidare uppger regeringen att den har tillsatt den ovannämnda utredningen om förbättrade åtgärder när barn misstänks för brott (dir. 2019:103) i syfte att stärka förutsättningarna för tidiga ingripanden och hindra en negativ spiral med fortsatt brottslighet. Regeringen uppger också att och fick i uppdrag att genomföra ett treårigt utvecklingsarbete i syfte att stärka samverkan mellan elevhälsan, hälso- och sjukvården och så att barn och unga får tidiga och samordnade insatser. Uppdraget har sedan, som en del av 34-punktsprogrammet, utvidgats. Bland annat inledde Social-styrelsen och inom ramen för uppdraget ett arbete för utvecklad samverkan kring brottsförebyggande insatser för barn och unga i socialt utsatta områden. arrangerade myndigheterna ett seminarium med fokus på hur samverkan kan stärkas och utvecklas när det gäller barn i åldern 11–med ett normbrytande beteende, i syfte att kunna nå riskgruppen med skyndsamma och samordnade insatser. Slutligen uppger regeringen att det, inom ramen för 34-punktsprogrammet, har aviserats åtgärder som syftar till att motverka rekrytering av barn och unga till kriminalitet. Det handlar exempelvis om satsningar på fältassistenter och i socialt utsatta områden. Regeringen har även tillsatt en utredning som bl.a. ska föreslå ändringar i lagstiftningen som innebär en skärpt straffrättslig reaktion mot dem som involverar unga i kriminalitet (dir. 2020:62). I slutet av skrivelsen redovisar regeringen sin samlade bedömning av arbetet och den fortsatta inriktningen av det långsiktiga brottsföre-byggande arbetet. Regeringens huvudsakliga bedömning är att arbetet med att genomföra det nationella brottsförebyggande programmet har bidragit till att det nu finns bättre förutsättningar för ett strukturerat och långsiktigt brottsföre-byggande arbete i samhället. De omfattande åtgärder som har initierats sedan programmet antogs bedöms få ytterligare positiva effekter för det brottsföre-byggande arbetet framöver. De övergripande målsättningarna i programmet ligger fast, och regeringen avser att med oförminskad kraft fortsätta att verka enligt de intentioner och åtaganden som redovisas i programmet. Brottsförebyggande rådets rapport om det brottsförebyggande arbetet i överlämnade Brå den tredje årsrapporten för det brottsföre-byggande arbetet i till regeringen (Det brottsförebyggande arbetet i – nuläge och utvecklingsbehov ). Syftet är att beskriva det brottsförebyggande arbetet lokalt, regionalt och nationellt samt att sammanfatta slutsatser och utvecklingsbehov. När det gäller det brottsförebyggande arbetet på nationell nivå för unga lyfter Brå bl.a. fram att på uppdrag av regeringen har genom-fört och publicerat en pilotstudie om vård och behandling till barn och unga som lagförts för brott (, 2018-3-22) som undersöker social-tjänstens insatser för barn och unga som lagförts för narkotikabrott. Till följd av pilotstudien föreslår forskning i form av två delstudier. Den första inriktar sig på att identifiera vilka tidiga insatser som motverkar miss-bruk och förebygger kriminalitet. Den andra studien ska studera de modeller som tillämpas för att uppmärksamma barn och unga i ett utvecklingsfokuserat perspektiv. Vidare framgår det av rapporten att regeringen beslutade att ska fortsätta med stödet inom den sociala barn- och ungdomsvården till kommunerna, genom att tillföra samt till kommunerna för att öka kompetensen om psykisk ohälsa hos de barn och unga som kommer i kontakt med. Målsättningen är att dessa förebyggande insatser ska få färre unga att hamna i utsatta situationer, kriminalitet eller missbruk. Regeringen beslutade också att Social-styrelsen tillsammans med Kommuner och Regioner (SKR) samt civilsamhället ska sprida kunskap inom barn- och ungdomsvård. Samtliga satsningar pågick till 2020. Brå genomförde också ett nationellt rådslag 2018 med anledning av myndighetens regeringsuppdrag att skapa en nationell nätverksstruktur för brottsförebyggande arbete. De 24 nationella aktörer som omnämns i det brottsförebyggande programmet Tillsammans mot brott var inbjudna att delta i rådslaget, och de framhöll vikten av gemensamma kommunikations- och implementeringsinsatser. Rådslaget tydliggjorde att nationella nätverk behövs för att stärka det brottsförebyggande arbetet med bl.a. nya nätverk för att exempelvis hindra unga från att utveckla en kriminell livsstil. Som en del i regeringens 34-punktsprogram tillsatte regeringen en utredning om kommuners ansvar för brottsförebyggande arbete (dir. 2019:94). Utredarens uppdrag var att • beskriva och analysera verksamheter inom kommunerna som kan bidra till det brottsförebyggande arbetet • föreslå hur ett lagstadgat kommunalt ansvar för det brottsförebyggande arbetet bör utformas och vilka verksamheter som bör omfattas av ett sådant ansvar • lämna förslag som bidrar till att kommunerna på ett effektivt sätt kan full-göra sitt ansvar för det brottsförebyggande arbetet. redovisades uppdraget i betänkandet Kommuner mot brott (SOU 2021:49). I utredningen föreslås att det införs en ny lag som anger vilka krav som ställs på kommunerna när det gäller brottsförebyggande arbete. Det föreslås bl.a. att kommunerna ska kartlägga och analysera brottsligheten inom sina geografiska områden och ta ställning till behovet av brottsförebyggande åtgärder. Kommunerna föreslås även ta ansvar för samordningen av det brottsförebyggande arbetet samt inrätta en funktion som bl.a. stöder kommunens arbete internt och utgör en kontaktyta mot externa aktörer. Utredaren föreslår även att Brå ska analysera kommunernas behov av stöd med anledning av uppgifterna i lagen samt att länsstyrelserna förstärker sitt stöd till kommunerna inom ramen för deras befintliga brottsförebyggande uppdrag. Lagen föreslås träda i kraft . fick Brå i uppdrag att vidta förberedande åtgärder när det gäller förslaget från utredningen (Ju2021/04249, Ju2021/02425 (delvis)). Bland annat skulle Brå göra en övergripande bedömning av kommunernas behov av stöd i förhållande till den föreslagna lagens krav. Brå skulle, utifrån de identifierade behoven, övergripande föreslå hur myndighetens stöd till kommunerna kan utvecklas och hur uppföljningen av kommunernas brottsförebyggande arbete kan utformas för att även omfatta tillämpningen av den föreslagna lagen. Brå redovisade uppdraget i promemorian Förberedande åtgärder avseende införandet av ett lagstadgat ansvar för kommunerna för brottsförebyggande arbete (PM 1) . I promemorian konstaterar (s. 2 f.) Brå att omkring hälften av kommunerna inte har påbörjat sin utveckling mot ett kunskapsbaserat brottsförebyggande arbete, alternativt har påbörjat ett utvecklingsarbete men har inte kommit så långt att de lever upp till lagens intentioner. Även den andra hälften, som har ett utvecklat arbete, behöver kunskap om och förståelse för lagen. Brås bedömning är att det initialt behövs informations- och utbildningsinsatser för kommuner men även för myndigheter, civilsamhällesorganisationer och näringsliv. Betänkandet har remissbehandlats och regeringen avser att besluta en lagrådsremiss och en proposition . Skolundersökningen om brott beskriver utsatthet för brott samt delaktighet i brott bland elever i årskurs 9. Syftet med undersökningen är att få bättre kunskap om hur vanligt det är att ungdomar utsätts för vissa typer av brott, själva deltar i brott eller uppvisar andra riskbeteenden. Brås senaste skolundersökning (rapport 2020:11) visar (s. 9) att nästan hälften () av eleverna uppger att de har utsatts för brott , vilket är något mindre än 2017 då uppgav att de hade utsatts för brott. När det gäller de platser där de tillfrågade eleverna uppger att de utsatts för brott, visar resultaten att detta ofta sker i skolmiljön. Av rapporten framgår vidare (s. 10) att ungefär hälften () av eleverna uppger att de begått något brott (stöldbrott, våldsbrott, skadegörelse eller narkotikabrott) vid minst ett tillfälle , vilket är på ungefär samma nivå som 2017 och 2015. Bland de elever som i Skolundersökningen om brott 2019 uppger att de begått något brott, har majoriteten även uppgett att de utsatts för brott under . Av information på Brås webbplats framgår att Skolundersökningen om brott 2021 publiceras . Enligt 8 kap. 5 § är straffskalan för rån lägst fängelse och högst fängelse. För grovt rån är straffskalan lägst fem och högst . Justitie- och migrationsminister anförde bl.a. följande i ett svar på en interpellation om åtgärder mot ungdomsrånen (ip. 2020/21:8): Regeringen ser allvarligt på att de anmälda ungdomsrånen ökat . Personrån är brott som utöver ekonomiska och fysiska skador även kan orsaka rädsla och oro efter brottet. Personrån kan också indikera fortsatt brottslighet bland unga individer som begår sådana brott. arbetar aktivt mot denna typ av brottslighet, bland annat genom ökad polisiär närvaro på platser och tider där sådana brott ofta begås. För att vända utvecklingen krävs också en bredd av åtgärder från exempelvis socialtjänst, hälso- och sjukvård och skola. Regeringen bedriver ett omfattande arbete med att stärka och utveckla det brottsbekämpande och brottsförebyggande arbetet. Vi har nått halvvägs till målet om 10 000 fler anställda vid , vilket skapar väsentligt bättre förutsättningar för en ökad polisiär närvaro lokalt. Vi har skärpt straffen för en lång rad brott, bland annat grovt rån, och gett myndigheterna nya brottsbekämpande verktyg. Regeringens brottsföre-byggande satsning skapar även förutsättningar för ett långsiktigt brotts-förebyggande arbete i hela samhället. presenterade regeringen 34-punktsprogrammet, det största paketet mot gängkriminalitet i någonsin, med åtgärder på både kort och lång sikt. pågår ett intensivt arbete för att genomföra programmet, som även förbättrar förutsättningarna för arbete mot annan brottslighet. Flera av åtgärderna i 34-punktsprogrammet riktas helt eller delvis mot unga lagöverträdare. Det handlar exempelvis om förbättrade utrednings-åtgärder när barn misstänks för brott, ökade möjligheter för att ingripa och ytterligare resurser till LVU-placeringar. 34-punkts-programmet innehåller även flera straffrättsliga åtgärder som är relevanta när vi talar om rån, exempelvis införandet av påföljden ungdomsövervakning, där den unge som utgångspunkt ska få så kallad helg-hemarrest, ett förbud att lämna bostaden under helgkvällar och helgnätter. Regeringen har också remitterat ett förslag om att slopa ungdomsreduktionen för unga myndiga vid brott med minimistraff fängelse eller mer. Detta omfattar även rån och innebär att straffet kommer att för-dubblas för en 18-åring som döms för ett sådant brott. Enligt regeringen är det mycket viktigt att barn och unga som är i risk-zonen för att dras in i kriminalitet eller missbruk får nödvändiga stöd-insatser. På regeringens uppdrag pågår ett utvecklingsarbete kring tidiga och samordnade insatser och en förbättrad samverkan mellan elevhälsan, hälso- och sjukvården och . Inom ramen för 34-punktspro-grammet har arbetet utvidgats till att även omfatta särskilda och riktade insatser mot riskgrupper bland barn och unga i socialt utsatta områden. Vidare utreds frågan om skärpta straff för dem som involverar unga i kriminalitet. De som drabbats av brott måste få hjälp och stöd. Regeringen har genomfört en omfattande satsning på samhällets brottsofferstödjande organisationer. Regeringen har också förbättrat möjligheterna för brotts-offer och vittnen att delta i rättegångar genom videokonferens. I en pågående utredning behandlas bland annat frågor om vittnesskydd och vittnesstöd. Enligt regeringen är en bred och utbyggd välfärd grunden för ett väl fungerande samhälle. I arbetet för ökad trygghet och minskad brottslighet är skattefinansierade verksamheter som rättsväsen, socialtjänst och skola centrala. Regeringen prioriterar mer medel till välfärden, inte mindre. Inte minst behöver verksamheter som bidrar till det brottsbekämpande och brottsförebyggande arbetet vara i fokus. Brå publicerade rapporten – en kartläggning av nuläge och utveckling (2021:19). Enligt rapporten (s. 10 f.) har både antalet anmälda rån mot personer , och den självrapporterade utsattheten för rån bland ungdomar, ökat . anmäldes 1 541 rån mot person , vilket motsvarar 80 rån per 100 000 invånare under . Antalet anmälda rån mot personer minskade , för att sedan ligga på en relativt jämn nivå . Därefter ökade antalet anmälda rån kraftigt. anmäldes 2 489 rån vilket motsvarar 114 rån per 100 000 invånare. minskade antalet anmälda rån till motsvarande 100 rån per 100 000 invånare under . Enligt rapporten är ökningen av ungdomsrånen särskilt tydlig i storstäder och storstadsnära kommuner, där antalet anmälda rån mot person gått från 86 rån per 100 000 invånare 2016 till 186 rån per 100 000 invånare 2019. Studerar man däremot den relativa utvecklingen har ökningen varit störst i mindre städer/tätorter och i landsbygdskommuner där de anmälda ungdomsrånen per 100 000 invånare 2019 var dubbelt så många som 2008. Av rapporten framgår vidare (s. 11 f.) att även de självrapporteringsstudier som Brå regelbundet genomför visar att personrån bland unga ökat . I Nationella trygghetsundersökningen (NTU) uppgav av ungdomarna i åldersgruppen 16–att de utsatts för rån 2019 jämfört 2016. I Skolundersökningen om brott (SUB) uppgav av eleverna i årskurs nio 2019 att de utsatts för rån, jämfört 2015. Även visar på en ökad självrapporterad utsatthet för rån bland ungdomar. Enligt rapporten talar den senaste tidens relativt kraftiga ökning av både antalet anmälda rån och ungdomars självrapporterade utsatthet för rån för att det i huvudsak handlar om en faktisk ökning av ungdomsrånen och inte en förändring i anmälningsbenägenheten. Självrapporteringsstudierna visar att ökningen av utsatthet för rån framför allt gäller pojkar. Vidare uppges i rapporten att sammansättningen av vilka ungdomar som uppger att de utsatts för rån har förändrats. I SUB har andelen utsatta elever ökat bland dem vars båda föräldrar har universitetsutbildning, bland dem vars båda föräldrarna har arbete samt bland dem som kommer från familjer som inte har svaga ekonomiska resurser.