bet · H901FiU39 · 2022-04-26 00:00:00 — Extra ändringsbudget – Tillfälligt sänkt skatt på bensin och diesel samt hantering av överskott av vaccindoser Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till extra ändringsbudget. Det innebär att energiskatten på bensin och diesel tillfälligt sänks med och fr.o.m. t.o.m. . Sänkningen av energiskatten medför ändringar i lagen om skatt på energi som föreslås träda i kraft . Vidare bemyndigas regeringen att få skänka överskott av vaccindoser mot sjukdomen covid-19 som inte behövs för att säkerställa det nationella behovet och som inte kan avräknas bistånd. Förslagen i propositionen innebär att statens inkomster beräknas minska med 2022. Utskottet föreslår också att riktar två tillkännagivanden till regeringen om åtgärder för att stärka svensk matberedskap och om ytterligare stöd till civilsamhället. I betänkandet finns tre reservationer (S, MP) och fem särskilda yttranden (SD, V, KD, MP). Utskottet föreslår att ärendet avgörs trots att det har varit tillgängligt än före den dag då det behandlas. Proposition 2021/22:221 Extra ändringsbudget – Tillfälligt sänkt skatt på bensin och diesel samt hantering av överskott av vaccindoser. Utskottet lägger på eget initiativ fram två förslag till tillkännagivanden om dels åtgärder för att stärka svensk matberedskap, dels medel till civilsamhället för stöd till nyanlända ukrainare. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Åtgärder för att stärka svensk matberedskap Ökat stöd till civilsamhället 1.Extra ändringsbudget , punkt 1 (MP) 2.Åtgärder för att stärka svensk matberedskap, punkt 2 (S) 3.Ökat stöd till civilsamhället, punkt 3 (S) 1.Extra ändringsbudget , punkt 1 (SD) 2.Extra ändringsbudget , punkt 1 (V) 3.Åtgärder för att stärka svensk matberedskap, punkt 2 (V) 4.Åtgärder för att stärka svensk matberedskap, punkt 2 (MP) 5.Särskilt yttrande (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Regeringens förslag till ändrad inkomstberäkning Bilaga 3 Regeringens lagförslag Tabell Ändrad beräkning av inkomster Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ändringar i statens budget a) godkänner den föreslagna användningen av anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, b) bemyndigar regeringen att besluta att till andra stater, den globala vaccinupphandlingsmekanismen Covax eller andra internationella organisationer skänka överskott av vaccindoser mot sjukdomen covid-19 som inte behövs för att säkerställa det nationella behovet och som inte kan avräknas som bistånd, c) godkänner ändrad beräkning av inkomster i statens budget . Därmed bifaller proposition 2021/22:221 punkterna 3–5. Lagstiftning som ligger till grund för ändringar i statens budget antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i lagen (2022:247) om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi, 2. lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi. Därmed bifaller proposition 2021/22:221 punkterna 1 och 2. Reservation 1 (MP) Åtgärder för att stärka svensk matberedskap ställer sig bakom det som utskottet anför om åtgärder för att stärka svensk matberedskap och tillkännager detta för regeringen. Reservation 2 (S) Ökat stöd till civilsamhället ställer sig bakom det som utskottet anför om ytterligare stöd till civilsamhället och tillkännager detta för regeringen. Reservation 3 (S) Utskottet föreslår att ärendet avgörs trots att det har varit tillgängligt än före den dag då det behandlas. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (SD), (C), (M), (SD), (S), (L), (SD), (MP), (S), (KD), (M), (V), (S) och Mubarik (S). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlas proposition 2021/22:221 Extra ändringsbudget – Tillfälligt sänkt skatt på bensin och diesel samt hantering av överskott av vaccindoser. I propositionen lämnar regeringen förslag om att tillfälligt sänka energiskatten på bensin och diesel med och . Vidare begärs ett bemyndigande om att få skänka överskott av vaccindoser mot sjukdomen covid-19 som inte behövs för att säkerställa det nationella behovet. Lagförslagen i propositionen bedöms vara författningstekniskt och även i övrigt sådant att det skulle sakna betydelse att begära yttrande från Lagrådet. Regeringen har därför inte inhämtat Lagrådets yttrande över förslaget. I propositionen finns en redogörelse för ärendets beredning fram till regeringens beslut om propositionen. Inga följdmotioner har väckts med anledning av propositionen. Regeringens förslag till riksdagsbeslut återges i bilaga 1. I bilaga 2 finns regeringens förslag till ändrad inkomstberäkning . Regeringens lagförslag återges i bilaga 3. Utskottet har till följd av den korta beredningstiden inte gett andra utskott tillfälle att yttra sig. Under beredningen av ärendet, , fick utskottet information från , statssekreterare i , om medel till civilsamhället för stöd till nyanlända ukrainare. Skäl för ändringar i statens budget och förkortad motionstid Enligt riksdagsordningen (RO) får regeringen vid högst två tillfällen lämna en proposition med förslag till ändringar i statens budget för det löpande budgetåret (9 kap. 6 § första stycket). En sådan proposition lämnas i anslutning till budgetpropositionen eller den ekonomiska vårpropositionen (tilläggsbestämmelse 9.6.1). Förslag till ändringar i budgeten får dock lämnas vid andra tillfällen om regeringen anser att det finns särskilda skäl (9 kap. 6 § andra stycket). Regeringen anför i propositionen att drivmedelspriserna har ökat kraftigt, främst på grund av att oljepriset har stigit, särskilt till följd av invasion av . De höga priserna får konsekvenser för hushåll och företag som är beroende av transporter. För att stärka i denna situation presenterade regeringen ett åtgärdspaket, med insatser både . En del i paketet är ett förslag om tillfälligt sänkt drivmedelsskatt. Den åtgärden syftar till att skyndsamt ge stöd till hushåll och företag för att minska konsekvenserna av de höga drivmedelspriserna. Vidare anför regeringen i propositionen att har ett överskott av vaccindoser mot sjukdomen covid-19. Vaccindoserna har en begränsad hållbarhet. För att undvika att vaccindoser måste kasseras begärs ett bemyndigande om att få skänka de doser som inte behövs för att säkerställa det nationella behovet och som inte kan avräknas som bistånd. Regeringen anser mot denna bakgrund att det finns särskilda skäl för att lämna förslag till ändringar i statens budget . Regeringen anser vidare mot bakgrund av vad som anförts att det finns synnerliga skäl för att besluta om förkortad motionstid och föreslår att motionstiden förkortas . Enligt 9 kap. 13 § riksdagsordningen får , om en proposition måste behandlas skyndsamt, på förslag av regeringen besluta om kortare motionstid om det finns synnerliga skäl. Propositionen överlämnades till . Vid bordläggningen av propositionen beslutade , i enlighet med regeringens förslag, om att förkorta motionstiden . Motionstiden löpte således ut . Kammaren hänvisade propositionen till finansutskottet . har vid följande tillfällen beslutat om ändringar i statens budget : • Extra ändringsbudget – Ersättningar på sjukförsäkringsområdet, stöd till företag, medel för testning och smittspårning samt andra åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2021/22:86, bet. 2021/22:FiU16, rskr. 2021/22:137–142) • Extra ändringsbudget – Fler åtgärder på skatteområdet med anledning av coronaviruset (prop. 2021/22:89, bet. 2021/22:FiU16, rskr. 2021/22:137–142) • Extra ändringsbudget – Slopad karenstid för stöd vid korttidsarbete, förstärkt evenemangsstöd och andra åtgärder med anledning av coronaviruset samt kompensation till hushållen för höga elpriser (prop. 2021/22:113, bet. 2021/22:FiU44, rskr. 2021/22:169–173) • Ändringar i statens budget – Ekonomiskt stöd och utrustning till (utskottsinitiativ, bet. 2021/22:FiU40, rskr. 2021/22:174–175) • Extra ändringsbudget – Garanti till Internationella återuppbyggnads- och för lån till (prop. 2021/22:152, bet. 2021/22:FiU45, rskr. 2021/22:190) • Ändringar i statens budget – Stöd till med efterfrågad försvarsmateriel (utskottsinitiativ, bet. 2021/22:FiU46, rskr. 2021/22:204). • Extra ändringsbudget – Åtgärder för att stärka rikets militära försvar och kompensation till hushållen för höga elpriser (prop. 2021/22:199, bet. 2021/22:FiU47, rskr. 2021/22:226–228). Två utskottsinitiativ om åtgärder för att stärka svensk matberedskap och om ytterligare medel till civilsamhället Enligt 9 kap. 16 § första stycket RO får ett utskott väcka förslag hos i ett ämne som hör till dess beredningsområde (utskottsinitiativ). får enligt andra stycket samma paragraf i ekonomiskt-politiskt syfte väcka förslag även i ett ämne som hör till ett annat utskotts beredningsområde. Med stöd av denna initiativrätt lägger utskottet fram två förslag till tillkännagivanden om åtgärder för att stärka svensk matberedskap och om ytterligare medel till civilsamhället. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom regeringens förslag till extra ändringsbudget. Därmed antar regeringens lagförslag om att tillfälligt sänka energiskatten på bensin och diesel med och fr.o.m. t.o.m. , godkänner ändrad beräkning av statens inkomster, godkänner den föreslagna användningen av anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg samt bemyndigar regeringen att få skänka överskott av vaccindoser mot sjukdomen covid-19. Statens inkomster beräknas minska med . Jämför reservation 1 (MP) och särskilt yttrande 1 (SD) och 2 (V). Ändringar i statens budget I propositionen lämnar regeringen förslag om ändringar i statens budget . Ändringarna är en följd av de lagförslag och övriga förslag som lämnas i propositionen. Ny beräkning av statens inkomster Regeringen föreslår en ny beräkning av statens inkomster . Detta är en följd av förslaget om tillfälligt sänkt skatt på drivmedel som påverkar statens inkomster. Enligt beräkningarna väntas statens inkomster minska med 2022 jämfört med den beräkning som godkändes i samband med beslut om statens budget (se bilaga 2). Ändringar av statens utgifter Regeringen föreslår att anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg även ska få användas för utgifter för att skänka vaccindoser mot sjukdomen covid-19. Regeringen föreslår också att den bemyndigas att besluta att till andra stater, den globala vaccinupphandlingsmekanismen Covax eller andra internationella organisationer skänka överskott av vaccindoser mot sjukdomen covid-19 som inte behövs för att säkerställa det nationella behovet och som inte kan avräknas som bistånd. Regeringen anför i propositionen att har tecknat avtal om mer vaccin än vad som behövs för hela den vuxna befolkningen, bl.a. för att ta höjd för eventuella behov av dels vaccin som är uppdaterade för virusvarianter, dels påfyllnadsdoser. Förbrukning och nedskrivning av inköpta vacciner mot covid-19 belastar anslaget. Även sådan vidareförsäljning av vaccin som sker till ett pris som inte uppfyller kravet på affärsmässighet belastar anslaget. När vaccindoser mot covid-19 skänks bort inom biståndet styr biståndskommittés (Dac) rapporteringsdirektiv vilket belopp per vaccindos som kan rapporteras som bistånd. väntas beloppet fastställas tidigast , men eventuellt inte förrän . Regeringen bedömer det som mycket angeläget att det svenska arbetet med att bidra till global tillgång till vaccin både genom vidareförsäljning och genom att skänka vaccindoser kan fortsätta samt att undvika att vaccindoser behöver kasseras. Enligt 8 kap. 6 § budgetlagen (2011:203) får regeringen besluta att överlåta denna typ av lös egendom, om egendomen inte längre behövs för statens verksamhet. I 8 kap. 7 § samma lag ställs krav på att försäljning ska genomföras affärsmässigt, om inte särskilda skäl talar mot det. Särskilda skäl kan finnas vid t.ex. försäljning av materiel till utvecklingsländer. Avsteg från principen om affärsmässighet bör dock inte göras utan godkännande vid försäljning av egendom som har ett betydande värde (prop. 1995/96:220 s. 109). Till den del kostnaderna för vaccindoserna som skänks uppfyller kriterierna för internationellt bistånd, enligt den definition som fastställs av Dac , kommer värdet att ingå i biståndsramen och belasta anslaget 1:1 Biståndsverksamhet inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Medel för ändamålet finns avsatta inom det anslaget. Ett särskilt bemyndigande krävs dock för att regeringen ska ha möjlighet att skänka vaccindoser mot covid-19 som inte i sin helhet kan avräknas som bistånd. Tillfälligt sänkt skatt på drivmedel Regeringen föreslår att energiskatten på bensin och diesel tillfälligt sänks med och per liter fr.o.m. t.o.m. , utom för alkylatbensin där energiskatten tillfälligt föreslås sänkas med per liter . Förslaget motiveras av de höga drivmedelspriserna, som det höga oljepriset har orsakat, bl.a. till följd av invasion av . Regeringen föreslår att skattenivåerna sänks till de miniminivåer som anges i energiskattedirektivet. Sammanlagt bedömer regeringen att den föreslagna energiskattesänkningen medför att priset på bensin och diesel sjunker med och vid pump, inklusive mervärdesskatt. Det gällande skattebeloppet på drivmedel framgår av förordningen (2021:1077) om fastställande av omräknade belopp för energiskatt och koldioxidskatt . I propositionen Sänkt skatt på bensin och diesel (prop. 2021/22:84) föreslås att energiskatten på bensin och diesel ska sänkas så att priset vid pump sänks med . Enligt beslut träder ändringarna i kraft (prop. 2021/22:84, bet. 2021/22:SkU19, rskr. 2021/22:201). Lagförslagen i denna proposition om ytterligare sänkt skatt utgår från den kommande skattenivån. En majoritet av remissinstanserna tillstyrker eller har inga synpunkter på förslaget. Flera remissinstanser tillstyrker förslaget men anser att det borde omfatta ytterligare åtgärder, t.ex. att skattesänkningen inte ska vara tillfällig utan permanent. 2030-sekretariatet, Energigas , , Svensk Kollektivtrafik och avstyrker förslaget. Bland annat framhåller de att förslaget försämrar människors förutsättningar att göra hållbara resval, att det ökar utsläppen, att det inte är en träffsäker åtgärd för de som bäst behöver kompensation, att det försämrar konkurrenssituationen för biodrivmedel, att det minskar incitamenten för olika åtgärder som fasar ut användningen av fossila bränslen samt att det försvagar styrningen mot transportsektorns mer långsiktiga lösningar, såsom elektrifiering, ett mer transporteffektivt samhälle och övergången till förnybara bränslen. , och anser att konsekvensanalysen är bristfällig och att det saknas motiv bl.a. till att en temporär skattesänkning är det bästa sättet att motverka negativa effekter som följer av ökade drivmedelspriser. De anser även att det saknas motiv till att dagens situation motiverar ett stöd och till att anses vara en välavvägd tidsbegränsning. Regeringen konstaterar att prisvolatiliteten har varit stor och att prisökningarna på bl.a. bensin och diesel har varit kraftiga. Den föreslagna tillfälliga skattesänkningen möter enligt regeringen i viss utsträckning detta på kort sikt. Utvecklingen framöver bedöms dock som osäker. Regeringen framhåller att bränslebeskattningen på utgör en viktig prissignal i omställningen av transportsektorn från fossila bränslen och att den är viktig för välfärdens finansiering. Om invasion av blir långvarig kan marknaden behöva ta höjd för ett nytt prisläge vad gäller energi och drivmedel. Sammantaget bedömer regeringen att den lägre skatten på bensin och diesel bör begränsas till och att en sänkning fr.o.m. t.o.m. bör vara en väl avvägd tidsperiod. Regeringen bedömer vidare att förslaget inte kan anses få allvarliga konsekvenser eftersom åtgärden är temporär. tillkännagav för regeringen att den bör återkomma med förslag som innebär att energiskatten på bensin och diesel sänks till EU:s miniminivå (bet. 2021/22:FiU47 punkt 2, rskr. 2021/22:226). Regeringens förslag i denna proposition innebär att energiskatten på diesel sänks till EU:s minimiskattenivå och att energiskatten på bensin sänks lika mycket. Regeringen menar att skatten för de olika bränsleslagen bör sänkas i lika stor utsträckning. Därför har regeringen inte för avsikt att med anledning av tillkännagivandet lämna några ytterligare förslag. Regeringen anser därmed att tillkännagivandet är slutbehandlat. Förslaget medför ändringar i 2 kap. 1 § lagen (1994:1776) om skatt på energi. Det har inte väckts någon motion med anledning av propositionen. Utskottet anser att av de skäl som regeringen anför i propositionen bör anta regeringens lagförslag om att tillfälligt sänka energiskatten på bensin och diesel och därmed också godkänna den ändrade beräkningen av statens inkomster . bör också godkänna den föreslagna användningen av anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg samt bemyndiga regeringen att få skänka överskott av vaccindoser mot sjukdomen covid-19 som inte behövs för att säkerställa det nationella behovet och som inte kan avräknas bistånd. Som regeringen anför har utskottet tillkännagett för regeringen att den bör återkomma med förslag som innebär att energiskatten på bensin och diesel sänks till EU:s miniminivå (bet. 2021/22:FiU47 punkt 2, rskr. 2021/22:226). Regeringens förslag i propositionen innebär att energiskatten på diesel sänks till EU:s miniminivå och energiskatten på bensin sänks lika mycket. I likhet med regeringen anser utskottet därmed att tillkännagivandet i punkt 2 i betänkande 2021/22:FiU47 är slutbehandlat. De tre övriga tillkännagivandena i det nämnda betänkandet (bet. 2021/22:FiU47 punkterna 3–5) behandlas inte i detta sammanhang. Åtgärder för att stärka svensk matberedskap Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör stärka den svenska matberedskapen genom ett flertal åtgärder och tillkännager det för regeringen. Jämför reservation 2 (S) och särskilt yttrande 3 (V) och 4 (MP). Aviserade förslag från regeringen I ett pressmeddelande från regeringen anförs att kostnaderna för insatsvaror inom jordbruket har ökat kraftigt med anledning av oprovocerade, olagliga och oförsvarliga invasion av . Regeringen föreslår därför ett krispaket på till jordbruket och ett stöd på till yrkesfisket. Regeringen avser att öka det i vårändringsbudgeten föreslagna stödet till animalie- och växthussektorn med ytterligare . Regeringen ser att kostnadsläget har stor påverkan inom hela animaliesektorn och avser därför utöka stödet även till mjölk- och nötköttsproduktion samt till får- och getproduktion. Regeringen avser även att öka det nationella stödet till jordbruket i norra med samt föreslår ett stöd till yrkesfisket på . Vidare aviserar regeringen att skatten på diesel för jord-, skogs- och vattenbruk ska sänkas retroaktivt från . Med den ytterligare skattenedsättningen för jordbruksdiesel som har föreslagits i regeringens vårändringsbudget innebär det enligt regeringen att företag i de berörda sektorerna kommer att få en förstärkt återbetalning av skatten på sin dieselanvändning t.o.m. . Med dessa förslag och de åtgärder som har aviserats har enligt regeringen nu sammanlagt åtgärder presenterats för ca för att stötta det svenska lantbruket och fiskerinäringen. Regeringen avser att återkomma i närtid med den exakta utformningen. Delar av det föreslagna stödet kräver enligt regeringen godkännande från . invasion av är inne på sin andra månad och det finns inga tecken på en lösning i närtid. För att ska kunna ge ett uthålligt stöd till som vi stärker vår egen beredskap måste vi säkra vår ekonomiska motståndskraft. Kriget har lett till utbudsstörningar som eskalerat kostnadskrisen i svensk livsmedelsproduktion. Vi riskerar nu en minskning eller avveckling av produktion i svenskt jordbruk som slår hårt mot hushållens ekonomi och äventyrar vår matberedskap på kort och . Redan före krigsutbrottet var svenska livsmedelsproducenter hårt pressade av kostnadsökningar. Störningar i de globala handelsflödena till följd av pandemin i kombination med en rad andra utbudschocker ledde till kraftigt ökade kostnader på bl.a. insatsvaror och förpackningsmaterial. slog svenska energi- och drivmedelspriser nya rekord, pådrivna av bl.a. globala utbudsproblem i kombination med höga skatter. ställde sig därför en majoritet i riksdag bakom en nödmiljard till svenskt jordbruk som regeringen därefter lämnat i vårändringsbudgeten . Invasionen av har lett till ytterligare prishöjningar på flera olika områden. och är medelstora ekonomier totalt sett, men står för betydande delar av handeln med bl.a. mineralgödsel, vete och annan spannmål. Dessutom har priset på olja och gas skjutit i höjden och väntas stiga ytterligare om sanktionerna mot förhoppningsvis skärps. Även detta påverkar priset på jordbrukets insatsvaror, bl.a. mineralgödsel. Svenska hushåll har redan börjat märka av prishöjningarna i mataffären, något som kommer att förvärras om svenska jordbrukare tvingas minska eller avveckla produktion. En omfattande kris i jordbruket skulle även slå mot matberedskap. Livsmedelsförsörjningen i är inte hotad , men om säkerhetskrisen i vårt närområde förvärras är det viktigt att vi är förberedda. självförsörjningsförmåga är låg och vår matberedskap varierar även kraftigt inom landet – av våra livsmedel produceras i och . Regeringens livsmedelsstrategi till 2030 har som mål att öka livsmedelsproduktion. riskerar vi en utveckling i motsatt riktning och som riskerar att bli långvarig. varnade redan vid krigsutbrottet för kraftigt negativ påverkan för jordbrukare. möjliggjorde man bl.a. tillfälliga undantag från regler för odling, förskottsutbetalningar och utökade möjligheter till statsstöd för att stötta jordbruket. Dessutom har kommissionen föreslagit att man ska mobilisera EU:s krisreserv. föreslås få ca av EU-medel från krisreserven att dela ut till krisdrabbade jordbrukare och tillåts lägga till ytterligare i nationella stöd. Mot bakgrund av det rådande läget krävs kraftfullare åtgärder för att trygga svensk matproduktion, dämpa kostnadskrisen samt mildra effekterna av prishöjningar för svenska hushåll. bör ta till vara de möjligheter som EU erbjuder genom sitt tillfälliga krisverktyg. Ytterligare statsstöd bör därför betalas ut till svensk animalieproduktion. Höjda priser på energi, drivmedel, mineralgödsel och inte minst djurfoder har gjort denna gren av svenskt jordbruk särskilt utsatt för kostnadsökningarna och regeringen har redan aviserat stöd till gris- och fjäderfäsektorn på i enlighet med förordning (EU) 1408/2013 om stöd av mindre betydelse inom jordbrukssektorn. Givet den senaste tidens utveckling bör , eller någon annan relevant myndighet som så snabbt som möjligt kan förmedla krisstödet, få i uppdrag att skyndsamt utöka detta stöd med totalt . Stödet ska även omfatta mjölk-, nötkötts-, får- och lammföretag liksom lantbruksföretag som använder sig av enbart förnybara drivmedel och som därför inte kan dra fördel av en ökad återbetalning av jordbrukets dieselskatt. En annan grupp som är särskilt hårt drabbad är företag som är beroende av långa transporter, framför allt i norra . Här har regeringen möjlighet att agera genom det s.k. Norrlandsstödet. Inom ramen för de utökade möjligheterna till statsstöd bör regeringen också se till att stödja drabbade växtodlings- och trädgårdsföretag. Dessa utgör en viktig stomme i svensk matberedskap. och står för en stor del av världens produktion och export av vete och annan spannmål. Att säkra produktionen i är därför av stort allmänintresse. Slutligen finns en tydlig risk för många producenter att vårbruket inte genomförs till följd av de accelererande drivmedelspriserna . Av detta skäl, och för att snabbt lätta på kostnadstrycket för hela jordbrukssektorn, behöver den dieselskatteåterbetalning som regeringen aviserat utökas så mycket som tillåter för perioden t.o.m. . Nedsättningen av dieselskatten bör införas .