bet · H901NU12 · 2022-02-18 00:00:00 — Vi vill därför att regeringen ser över möjligheten att utlysa innovationstävlingar för grön teknik för att driva utveckling på områden med mindre kommersiell kraft vilka också kan bli möjliga för upphandling. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Testverksamhet och innovationstävlingar, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3199 av m.fl. (V) yrkande 24 och 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkande 39, 2021/22:3687 av m.fl. (M) yrkandena 7 och 9, 2021/22:3689 av m.fl. (M) yrkande 16, 2021/22:3708 av m.fl. (M) yrkande 39 och 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 42. behöver ställa om till innovationsdriven tillväxt. Det andra gör billigare och ibland bättre måste vi möta med högre kunskapsinnehåll, resurseffektivare produktion samt en produktion av varor och tjänster som utgår från samhällsutmaningarna snarare än att vara konsumtionsdriven. Omställningen av ekonomin måste ske i ett nytt ekonomiskt landskap, där klimatfrågan och den växande befolkningen utgör både utmaningar och möjligheter. Forskning och utveckling måste ske i nära relation med industrin. Sådana satsningar bör prioriteras från statligt håll. Många viktiga innovationer kommer från små företag, och ändå är det ofta stora företag som får stöd att tillämpa sin forskning i de statligt finansierade testmiljöerna. Små företag har varken tid, resurser eller kapacitet och behöver därför stöd. Jag vill därför att regeringen återkommer till med en plan för att utöka testanläggningar för små företag. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Testverksamhet och innovationstävlingar, punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 42 och 2021/22:3199 av m.fl. (V) yrkande 24, 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkande 39, 2021/22:3687 av m.fl. (M) yrkandena 7 och 9, 2021/22:3689 av m.fl. (M) yrkande 16 och 2021/22:3708 av m.fl. (M) yrkande 39. Test- och demonstrationsenheter, s.k. testbäddar, är viktiga för näringslivets möjligheter att öka innovationstakten kring produkter och tjänster. Testbädden blir en miljö där lösningar inom utvalda områden kan arbetas fram och finslipas. Ett gynnsamt regelverk behövs för att ska stå sig i konkurrensen med andra länder. I studier framkommer att regelverk kan vara en utmaning vid testbäddsverksamhet. Därför är det enligt min mening viktigt att regeringen kontinuerligt ser över och säkerställer att lagar och regler inte innebär onödiga hinder för testbäddsverksamhet under kontrollerade former. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Innovationsfrämjande åtgärder, punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2541 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 2021/22:2968 av m.fl. (SD) yrkande 82 och 2021/22:716 av (S), 2021/22:1022 av (C), 2021/22:1806 av (S), 2021/22:3378 av m.fl. (L) yrkande 7, 2021/22:3603 av (M), 2021/22:3686 av m.fl. (C) yrkandena 15 och 30, 2021/22:4062 av m.fl. (MP) yrkande 19 och 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkandena 31 och 41. Det är positivt att transportnäringen bidrar med egna lösningar genom smarta logistikfunktioner som eliminerar exempelvis tomkörningar och ökar fyllnadsgraden i fordonen. Att premiera logistiklösningar som medverkar till att leveranser sker på tider utanför höga trafiktoppar och övrig teknisk utveckling av fordon och bränsle skulle ytterligare driva denna utveckling framåt. har i mångt och mycket ett väl utvecklat logistiksystem, men det innebär inte att det är helt optimalt. Det finns alltjämt mycket som kan göras för att transporter av gods ska bli så energieffektiva som möjligt. Det finns en rad företag som utvecklar logistiklösningar som leder till minskad miljöbelastning. Företagen tar en orimligt stor kostnad för att bidra till en förbättring av vår gemensamma miljö. För att effektivisera och därmed påskynda utvecklingen bör betalas ut till de företag som leder utvecklingen framåt. Vi anser därför att regeringen ska premiera forskning och smarta lösningar som leder det viktiga miljöarbetet. Vad gäller företagsforskning har det funnits indikationer på att en del av den lämnar landet för att i stället etablera sig utomlands. Vi menar att detta är en allvarlig signal om att förutsättningarna för forskning inom företagsvärlden inte är de bästa. Vi anser därför att skattenivåerna för att gynna inhemsk företagsforskning behöver ses över och regelverket justeras för att stimulera inhemsk företagsforskning. Vidare behöver förutsättningarna ses över och förbättras för enskilda forskare som inte är knutna till något lärosäte eller företag. Enskilda forskare bör kunna få både ekonomiskt och administrativt stöd vid de institutioner som finns för dessa ändamål, t.ex. . Regeringen bör därför utreda hur kan underlätta företagsforskning och förutsättningarna för fria forskare. Vi vill i detta sammanhang även påminna om att den teknologiska utvecklingen är väsentligt annorlunda än vad den har varit historiskt. Det som skiljer nutidens teknologiska utveckling från tidigare är att den är exponentiell. Det är framför allt informationsbaserade teknologier som är exponentiella, och allteftersom fler teknologier blir informationsbaserade får de en exponentiell utvecklingstakt. Några teknologiska områden som benämns som exponentiella är t.ex. bioinformatik, datateknologi, AI, robotteknologi, nanomaterial och nanoteknologi. Dessa områden kan ha potential att tillgodose människors behov av bl.a. hälsosam mat, rent vatten, energi och medicin samt har en kumulativ verkan, dvs. när framsteg görs inom en teknologi påverkar det potentialen hos andra teknologier. Av denna anledning anser vi att det är relevant att förhålla sig till dessa teknologier som en helhet och inte enbart som självständiga teknologiområden. Regeringen bör därför inrätta ett nationellt råd med sakkunniga experter vars uppgift ska vara att arbeta med exponentiella teknologier och andra viktiga teknologiområden för att ska kunna ligga i framkant inom dessa områden. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Innovationsfrämjande åtgärder, punkt 2 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3686 av m.fl. (C) yrkandena 15 och 30 samt 2021/22:716 av (S), 2021/22:1022 av (C), 2021/22:1806 av (S), 2021/22:2541 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2021/22:2968 av m.fl. (SD) yrkande 82, 2021/22:3378 av m.fl. (L) yrkande 7, 2021/22:3603 av (M), 2021/22:4062 av m.fl. (MP) yrkande 19 och 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkandena 31 och 41. behöver kontinuerligt flytta fram sin position för att förbli ett rikt land i en intensiv global konkurrens, och företagsklimatet behöver bli bättre för de entreprenörer som ska omvandla nya idéer till nya företag. Skatter och regler behöver premiera en långsiktigt hållbar tillväxt, och vi anser därför att det bör bli billigare att anställa och att skattebördan bör skiftas från arbete till miljöförstöring och konsumtion. Digitaliseringen av samhället förstärker en trend mot både globala nätverk och decentraliserade strukturer där växande småföretag blir alltmer avgörande för konkurrenskraften. Nya jobb skapas när startup-företag växer och blir större, och därför måste politiken fokusera på att underlätta denna resa för nya företag. Skattereglerna och trygghetssystemen behöver anpassas till småskaligt företagande med genomgripande regelförenklingar och reformer av skattesystemet. Vi anser också att tjänster, exempelvis inom besöksnäringen och välfärden, måste ges förutsättningar att växa och utvecklas eftersom de i många fall erbjuder värdefulla jobb för bl.a. ungdomar och nyanlända. Därtill behöver politiken verka för fler vardagsnära innovationer inom vård och omsorg. Vi anser således att regeringen behöver dels främja snabb utveckling och innovation och bibehållen konkurrenskraft i digitaliseringens och automatiseringens era, dels verka för att förutsättningarna för människonära tjänster och innovationer inom vård och omsorg förbättras. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Innovationsfrämjande åtgärder, punkt 2 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkandena 31 och 41 samt 2021/22:716 av (S), 2021/22:1022 av (C), 2021/22:1806 av (S), 2021/22:2541 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2021/22:2968 av m.fl. (SD) yrkande 82, 2021/22:3378 av m.fl. (L) yrkande 7, 2021/22:3603 av (M), 2021/22:3686 av m.fl. (C) yrkandena 15 och 30 samt 2021/22:4062 av m.fl. (MP) yrkande 19. är ett av världens bästa länder på innovation men är tyvärr inte lika framgångsrikt på att kommersialisera dessa innovationer. Hela kedjan av aktörer inom det svenska innovationssystemet kan säkert motivera sin existens och påvisa ett gott arbete, men detta till trots startas och drivs företag utan kontakt med eller stöd från innovationssystemets aktörer. Innovationssystemet tar dessutom mycket offentliga medel i anspråk. Jag anser därför att det behövs en översyn av hela innovationssystemet och alla dess aktörer för att tydliggöra systemets nytta. Översynen bör inkludera hela processkedjan från uppfinnarstadiet, företagsrådgivning, forskning och utveckling och inkubatorverksamhet och fram till finansiering och kommersialisering av produkter och tjänster. Översynen bör även belysa samtliga aktörer, på alla nivåer, med syftet att göra systemet lättillgängligt, begripligt och adekvat. Det är således min uppfattning att regeringen bör göra en översyn av innovationssystemet för att tydliggöra dess nytta. Vidare är det min uppfattning att det är viktigt att forskningsinstituten medverkar till att öka forskning och utveckling inom näringslivet bl.a. genom att tillsammans med industrin och universiteten hålla samman olika strategiska teknikområden. Forskningskoncernen , numera införlivad i , är ett exempel på verksamhet som utifrån vetenskaplig grund levererar forskning och utveckling som stärker konkurrenskraften och skapar nytta för industrin i . Jag anser att bör tydliggöra för regeringen att de statliga forskningsinstituten bör ges ett tydligare uppdrag att bidra till kunskap och information om tillgängliga forsknings- och utvecklingssatsningar till industrins små och medelstora företag. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Innovationsfrämjande åtgärder, punkt 2 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3378 av m.fl. (L) yrkande 7 och 2021/22:716 av (S), 2021/22:1022 av (C), 2021/22:1806 av (S), 2021/22:2541 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2021/22:2968 av m.fl. (SD) yrkande 82, 2021/22:3603 av (M), 2021/22:3686 av m.fl. (C) yrkandena 15 och 30, 2021/22:4062 av m.fl. (MP) yrkande 19 och 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkandena 31 och 41. Den tekniska utvecklingen gör det möjligt att analysera och hantera mer data än tidigare generationer kunnat drömma om. Genom att stora mängder data kombineras och kan delas skapas också förutsättningar för gemensam kunskapsbildning. Med hjälp av AI kan analyser av stora och komplexa datamängder genomföras i en omfattning och med ett djup som varit möjligt. Enligt ligger i topp tre, tillsammans med och , när det gäller forskningsresultat relaterade till AI. ligger dock långt efter och vad gäller investeringar i nya företag. behöver därför stärka satsningar på forskning, innovationer och nyttiggörande, och kanske framför allt de miljöer där forskning bedrivs i nära samarbete med näringslivet, för att öka företagens möjligheter att utnyttja AI i sina processer och tjänster. En utmärkt satsning är och visualisering (CMIV) i , vars uppdrag är att utveckla framtida metoder och verktyg för bildanalys och visualisering för tillämpningar inom hälso- och sjukvård och medicinsk forskning. En annan är AI , det svenska nationella centrumet för tillämpad AI vars verksamhet berör många olika samhällssektorer. Om ska bli möjligheternas land inom AI bör regeringen, enligt min uppfattning, fortsatt främja satsningar inom datadriven innovation och AI-tillämpningar. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Innovationsfrämjande åtgärder, punkt 2 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4062 av m.fl. (MP) yrkande 19 och 2021/22:716 av (S), 2021/22:1022 av (C), 2021/22:1806 av (S), 2021/22:2541 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2021/22:2968 av m.fl. (SD) yrkande 82, 2021/22:3378 av m.fl. (L) yrkande 7, 2021/22:3603 av (M), 2021/22:3686 av m.fl. (C) yrkandena 15 och 30 samt 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkandena 31 och 41. Vattenpolitiken står inför flera stora utmaningar . Va-systemet över hela landet är så föråldrat och eftersatt att dricksvattenförsörjningen inte är långsiktigt säkrad. Klimatförändringarna utgör ett hot och långvarig torka och översvämningar kan kraftigt försämra tillgången och kvaliteten på vattnet. Ett intensivt samhällsbyggande, industriverksamhet och inte minst försvarets användning av vår tids kanske värsta miljögifter PFAS hotar att förgifta dricksvatten och känsliga ekosystem. Övergödningen utgör fortsatt ett stort hot mot en god vattenkvalitet. Allt detta riskerar att drabba både människors hälsa och våra ekosystem negativt. På global nivå bedöms sötvattensarterna ha minskat . Mönstret går igen i ; här har av våra vattenförekomster en god ekologisk status. Hushållens vattenkonsumtion i uppgår till ca per person och dygn, varav ca för mat och dryck. Jordbruket behöver rent vatten, och dricksvatten av god kvalitet är en grundförutsättning för verksamheterna i hela livsmedelskedjan. är investeringsbehovet i vatten- och avloppssystem mycket stort; det finns en stor underhållsskuld och omfattande investeringsbehov. De allvarliga hoten mot våra vatten i kombination med det föråldrade och eftersatta va-systemet kräver ett helhetsgrepp på frågan om hur vi ska åstadkomma en säker vattenförsörjning och en långsiktigt hållbar förvaltning av vattenresurser. Det behövs en samlad strategi för en hållbar vattenförsörjning och förvaltning av vattenresursen, som innehåller en plan för finansiering och åtgärder och som tydliggör statens övergripande ansvar. Målet är att nå de svenska nationella miljömålen och leva upp till EU-lagstiftningen om vatten. Det behövs breda satsningar för att möta utmaningarna för framtidens va-system och hoten mot vårt vatten. bör därför uppmana regeringen att satsa på forskning och ny teknik för att möta hoten mot vattenresursen. Vidare bör regeringen genomföra statliga investeringar i breda tvärsektoriella forsknings- och innovationssatsningar kring vattenfrågor med syftet att stimulera samverkan mellan akademin, näringslivet och offentliga aktörer samt näringslivets egna investeringar i forskning och utveckling. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Industrifrämjande åtgärder, punkt 3 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2391 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 16 samt 2021/22:106 av (KD) yrkandena 1 och 2, 2021/22:3199 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2021/22:4131 av m.fl. (C) yrkandena 1 och 12. Industrin är motorn i svensk ekonomi och det var alla våra framgångsrika industriföretag som tog från att vara ett relativt fattigt land till ett av världens mest utvecklade och välmående länder . Drygt 1 miljon svenskar är anställda inom industrin direkt eller indirekt genom den industrirelaterade tjänstesektorn. I finns en relativt väl fungerande industri, men det finns även betydande orosmoln och signaler om att vi tappar i konkurrenskraft gentemot jämförbara länder i . hårdnar konkurrensen mot växande ekonomier i framför allt . Den moderna kunskapsekonomin är präglad av snabba teknologiskiften och måste ta sig an dessa utmaningar för att förbli innovativt och konkurrenskraftigt. såväl som nya branscher ska ha goda förutsättningar att verka långsiktigt i . Företag som flyttat ut hela eller delar av sin produktion ska uppmuntras att återvända. Genom att bibehålla och förbättra villkoren för svensk industri skapar man produktion, tillväxt och sysselsättning åt alla grupper i samhället. Genom att bevara och utveckla en välfungerande exportindustri upprätthålls dessutom en skattebas som är av fundamental betydelse för vår gemensamma välfärd. Vi anser därför att det behövs en industrikommission för att bereda förslag som gynnar den svenska industrins konkurrenskraft. Vi vill således att regeringen tillsätter en industrikommission med kommittédirektiv i linje med förslagen i motionen. Det gäller bl.a. nödvändiga revideringar av energipolitiken, där hänsyn tas till industrin och den svenska nationens behov. Vidare ser vi behov av ett systematiserat arbete för att förenkla reglerna mellan staten och näringslivet. Även frågor som rör en fungerande kapitalförsörjning, innovationsfrämjande forskning, prioritering av olika trafikinfrastrukturprojekt samt kompetensförsörjning och utbildning bör ges ett särskilt utrymme i industrikommissionens arbete. bör därför uppmana regeringen att tillsätta en industrikommission med den inriktning som har angetts ovan. Ett problem som många industriföretagare specifikt anger är miljötillstånd för nya industrifastigheter som drar ut som affärsmöjligheterna är mycket goda för t.ex. export till växande ekonomier. Processen är kostsam för både företagen och samhället. Skatteintäkter och arbetstillfällen överstiger vida kostnaden för ett nödvändigt antal handläggare. Dessa handläggare måste bli fler och deras uppgift ska vara att arbeta proaktivt och behjälpligt gentemot företag som vill expandera. Vi anser därför att bör tydliggöra för regeringen att myndigheterna vid handläggningen av miljötillstånd i större omfattning än bör arbeta proaktivt och behjälpligt gentemot företag som vill expandera. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Industrifrämjande åtgärder, punkt 3 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4131 av m.fl. (C) yrkandena 1 och 12 samt 2021/22:106 av (KD) yrkandena 1 och 2, 2021/22:2391 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 16 samt 2021/22:3199 av m.fl. (V) yrkande 1. Utvecklingen av det svenska välståndet har i mångt och mycket sin grund i växande basindustrier. Basindustrin har historiskt skapat och fortsätter att skapa exportintäkter och arbetstillfällen runt om i landet, inte minst i de mindre tätbefolkade delarna av landet där behovet av arbetstillfällen är som störst. Den svenska basindustrin är effektiv och ligger i framkant när det gäller t.ex. hållbarhet. Tyvärr hämmas denna industri i sin ambition att växa. Megaprojekten som basindustrin i norra har startat sätter även fokus på behovet av reformer inom en rad områden. Bland annat möter företagen svårigheter med att rekrytera personer med nödvändig kompetens, eftersom för få utbildas med de tekniska färdigheter som efterfrågas. gör processen med miljö- och byggtillstånd att det är dyrt och tidskrävande att starta nya produktionsanläggningar. Andra åtgärder som vi ser behov av är exempelvis en översyn av inkomstbeskattningen, bättre vägar, järnvägar och flygplatser, en översyn av samt förenklade och effektiva tillståndsprövningar av miljöpåverkande verksamheter. Från statligt håll borde man även säkerställa att det blir mer attraktivt för utrikesbaserad spetskompetens inom det aktuella industrifältet att söka sig till . Även den statliga innovationspolitiken måste skapa goda villkor för företagande. Näringslivet, akademin och det offentliga måste få nya och starkare incitament att samverka och nyttogöra nya idéer och innovationer. Vi anser därför att regeringen bör kartlägga de hinder som finns för basindustri i syfte att kunna möta dessa hinder. EU lanserade en ny industristrategi med syftet att stärka konkurrenskraften för europeisk industri samt underlätta och påskynda den gröna omställningen, mer känt som den gröna given. Målet är att 2050 bli världens första klimatneutrala världsdel. Det framgår tydligt att industrin har en ledande roll att spela i detta skifte och och landets basindustri kan och bör vara med i framkanten. På många områden ligger svenska företag främst. Ett exempel på detta är projektet i som använder en klimatvänlig tillverkningsprocess för stål. Det framgår av industristrategin att industrins egna satsningar bör kompletteras med politiska åtgärder och finansieringsinstrument på EU-nivå och nationell nivå samt av det privata näringslivet. Kommissionen anger uttryckligen att den t.ex. avser att stödja koldioxidfria ståltillverkningsprocesser inom ramen för bl.a. . Vi menar att det är viktigt att svensk industri håller sig i framkant. Vidare är det angeläget att både stöd utifrån omställningstakten i den gröna given och den nya industristrategin i kombination med nationella politiska styrmedel och finansiering kommer och den svenska basindustrin till del. Det gäller inte minst för små och medelstora företag inom industriell produktion som är i gränslandet mellan innovationsstadium och tillverkningsfas och därför i behov av finansiering. Mot bakgrund av EU:s nya industristrategi och den gröna given anser vi att regeringen bör analysera förutsättningarna för stöd till svensk basindustri. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Industrifrämjande åtgärder, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3199 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2021/22:106 av (KD) yrkandena 1 och 2, 2021/22:2391 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 16 samt 2021/22:4131 av m.fl. (C) yrkandena 1 och 12. Mycket av de produkter som kommer från industrin är av samhällsavgörande karaktär. Det kan t.ex. handla om produkter som behövs för välfärden, byggande eller den gröna omställningen. Industrin står också för många arbetstillfällen, och på vissa orter sysselsätter den en majoritet av ortens arbetsföra befolkning. Det måste därför finnas ett gemensamt ansvar för de samhällsavgörande industrierna. Det borde finnas en uttalad strategi för hur man hanterar de industrier som är av stor vikt . Regeringen bör därför få i uppdrag att kartlägga vilka samhällsavgörande industrier och naturresurser som finns och ge förslag på hur en långsiktig plan för desamma skulle kunna upprättas. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Ett reformerat system för företagsstöd, punkt 4 (M, SD) av (M), (M), (SD), (SD), (SD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3687 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2021/22:1729 av (M) yrkande 3 och 2021/22:2647 av m.fl. (M) yrkande 6. Det har påvisats brister i systemet för företagsstöd. Samordningen är svag, stöden är uppdelade på flera olika myndigheter som ofta arbetar mot samma målgrupper och målet med stöden är ofta oklart.