bet · H901SfU18 · 2022-04-29 00:00:00 — Motionären efterfrågar en översyn av barnbidragets grundläggande målsättning och träffsäkerhet i nuvarande system satt i relation till möjlig fördelning av barnbidraget utifrån ekonomiska grundförutsättningar. I kommittémotion 2021/22:2381 av m.fl. (SD) yrkande 7 anförs att möjligheten till tillägg för ensamstående vårdnadshavare bör utredas. Utformningen av dagens barnbidrag och flerbarnstillägg missar en särskild grupp, nämligen ensamstående föräldrar. En utredning bör enligt motionärerna se över ensamstående föräldrars ekonomi och vid behov lämna författningsförslag som riktar sig till ensamstående föräldrar. (SD) föreslår i motion 2021/22:23 att barnbidrag ska reserveras vid vårdnadstvister. Under en vårdnadstvist har modern rätt till barnbidraget så länge tvisten pågår. Motionären anser att hälften av dagarna i stället bör låsas till dess vårdnadsfrågan är avgjord. Ett motsvarande tillkännagivande begärs i motion 2021/22:31 av och (båda SD). I motion 2021/22:1611 av och (båda C) anser motionärerna att en behovsprövning av barnbidraget skyndsamt bör utredas. En behovsprövning av barnbidraget skulle inte bara innebära att man mer träffsäkert kan bidra till dem som har de största behoven, utan också till att det frigörs medel som kan användas för andra viktiga ändamål. I motion 2021/22:3587 av (M) anförs att det bör utredas hur en omfördelning skulle kunna göras av flerbarnstillägget så att det blev ett förstabarnstillägg. Motionären anför att det är det första barnet som ofta innebär stora investeringar för den unga barnfamiljen när barnvagn, bilbyte och andra inköp behöver göras. Den familj som har många barn kan använda bl.a. cykel och kläder från tidigare barn. Ett liknande tillkännagivande begärs i motion 2021/22:530 av (M). Enligt kommittémotion 2021/22:3649 av m.fl. (C) yrkande 16 bör ett avskaffande av flerbarnstillägget för det andra barnet övervägas. När flerbarnstillägget reformerades 2005 och kom att omfatta redan det andra barnet i en familj försvagades den ekonomiska omfördelningen kraftigt, som den generella förstärkningen av den disponibla inkomsten var marginell. Regeringen bör se över möjligheten att avskaffa flerbarnstillägget för det andra barnet och hur de statliga medel som därmed frigörs skulle kunna användas på ett sätt som kan förväntas ge bättre måluppfyllelse. Tillkännagivanden om att avskaffa flerbarnstillägget föreslås även i motionerna 2021/22:1744 av (M), 2021/22:3177 av (M), 2021/22:3827 av (M) yrkande 2 och 2021/22:35 av (SD). I motion 2021/22:3326 av (M) anser motionären att det finns skäl att planera för en utfasning av flerbarnstillägget, och (M) menar i motion 2021/22:605 att barnbidraget och flerbarnstillägget bör ses över och begränsas. Utskottet har tidigare konstaterat att det nuvarande barnbidragssystemet fungerar väl, har hög legitimitet och uppfattas som rättvist. Administrationskostnaden är låg och barnfamiljernas ekonomi har förbättrats bl.a. genom höjningar av barnbidraget och det förlängda barnbidraget, senast från med per barn och månad. Eftersom barnbidragssystemet fungerar väl anser utskottet inte att det finns skäl att utreda möjligheterna till ett särskilt tillägg i barnbidraget för ensamstående vårdnadshavare eller att införa en behovsprövning av barnbidraget. Motionerna 2021/22:528 (M), 2021/22:1611 (C) och 2021/22:2381 (SD) yrkande 7 avstyrks därför. Av socialförsäkringsbalken framgår att den som har ensam vårdnad om ett barn får barnbidraget. Förslaget om att delvis frysa barnbidraget för en ensamstående förälder i avvaktan på att en vårdnadstvist blir avgjord skulle kunna innebära att vårdnadshavaren försätts i en svår ekonomisk situation. Utskottet kan med hänsyn till detta inte ställa sig bakom förslaget om att barnbidrag ska reserveras vid vårdnadstvister. Därmed avstyrks motionerna 2021/22:23 (SD) och 2021/22:31 (SD). Inom barnbidragssystemet lämnas flerbarnstillägg för att ge stöd till hushåll som har ett större försörjningsansvar med anledning av att de har flera barn. Tillägget är en del av barnbidraget och lämnas till familjer med två eller fler barn. Flerbarnstillägget riktar sig i större utsträckning till familjen som helhet än det allmänna och förlängda barnbidraget som lämnas för ett specifikt barn. Ett förslag om att avskaffa flerbarnstillägget för det andra barnet läggs fram i utredningsbetänkandet Träffsäkert (SOU 2021:101). Enligt utskottet bör inte föregripa arbetet med utredningens förslag. Utskottet ställer sig således inte bakom förslag till tillkännagivanden om att utreda, fasa ut eller avskaffa flerbarnstillägget. Motionerna 2021/22:35 (SD), 2021/22:530 (M), 2021/22:605 (M), 2021/22:1744 (M), 2021/22:3177 (M), 2021/22:3326 (M), 2021/22:3587 (M), 2021/22:3649 (C) yrkande 16 och 2021/22:3827 (M) yrkande 2 avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. en utredning av underhållsbidraget och underhållsstödet, översyn av bostadsbidraget och bostadsbidrag till särlevande föräldrar. Jämför reservation 25 (SD), 26 (KD), 27 (L), 28 (SD), 29 (C) och 30 (MP). Enligt ska föräldrarna svara för underhållet till sina barn. En förälder ska i vissa situationer fullgöra sin underhållsskyldighet genom att betala underhållsbidrag till barnet. Detta gäller om föräldern inte har vårdnaden om barnet och inte heller bor varaktigt tillsammans med barnet, eller om föräldern har vårdnaden om barnet gemensamt med den andra föräldern men barnet bor varaktigt tillsammans med endast den andra föräldern (7 kap. 2 § ). Om den underhållsskyldiga föräldern inte betalar något underhållsbidrag eller betalar ett belopp som är lägre än underhållsstödet och inte heller på något annat sätt ser till att barnet får motsvarande underhåll, kan den förälder som barnet varaktigt bor hos ansöka om underhållsstöd enligt 18 kap. SFB. Underhållsstöd betalas ut med t.o.m. den månad då barnet fyller , fr.o.m. månaden efter den då barnet har fyllt t.o.m. den månad då barnet fyller och fr.o.m. månaden efter den då barnet fyllt (18 kap. 20 § SFB). höjs underhållsstödet till barn som är 7–med så att det ligger på samma nivå som för 11–14-åringar (prop. 2021/22:1 utg.omr. 12, bet. 2021/22:SfU3, rskr. 2021/22:105). Enligt regeln om s.k. utfyllnadsbidrag gäller att om det finns anledning att anta att en bidragsskyldig förälder i rätt ordning betalar underhåll till barnet med minst det belopp som skulle ha fastställts som betalningsbelopp ska det sist avsedda beloppet räknas av från underhållsstödet (18 kap. 21 § SFB). Förlängt underhållsstöd kan betalas ut till barn som har fyllt och som studerar med rätt till förlängt barnbidrag eller studiehjälp, t.ex. fortfarande går i eller på gymnasiet. Förlängt underhållsstöd betalas som längst ut t.o.m. juni månad det år då barnet fyller (18 kap. 6 och 14 §§ SFB). När underhållsstöd lämnas till ett barn ska den bidragsskyldiga föräldern betala ett belopp till som helt eller delvis motsvarar underhållsstödet (19 kap. 2 § SFB). Beloppet beräknas utifrån den del av den bidragsskyldigas inkomst som överstiger enligt det beslut om slutlig skatt som fattats närmast det år som betalningsskyldigheten avser (19 kap. 10 och 11 §§ SFB). Beloppet kan omprövas eller ändras, t.ex. vid nytt beslut om slutlig skatt för den bidragsskyldiga föräldern (19 kap. 34 § SFB). Underhållsstödet ska dras in om den bidragsskyldiga föräldern har fullgjort sin betalningsskyldighet gentemot i följd. Om det finns särskilda skäl ska underhållsstöd ändå lämnas (18 kap. 9 a § SFB). infördes ett nytt särskilt bidrag inom bostadsbidraget för barn som bor växelvis. avskaffades underhållsstödet vid växelvist boende. Bostadsbidrag kan enligt 95–97 kap. SFB betalas ut till dels barnfamiljer, dels hushåll utan barn om sökanden fyllt 18 men inte . Barnfamiljer med hemmavarande barn kan få bidrag till bostadskostnader och ett särskilt bidrag, baserat på antalet barn i familjen. Bostadsbidrag är en inkomstprövad förmån som bestäms av hushållets sammansättning, bostadskostnaden, bostadens storlek och den bidragsgrundande inkomsten för hushållet. Bostadsbidraget minskas av den del av den bidragsgrundande inkomsten som överstiger en viss inkomstgräns. Bostadsbidrag kan även lämnas i form av umgängesbidrag. Sådant bidrag kan lämnas till den som på grund av vårdnad eller umgänge har barn boende i sitt hem (95 kap. 2 § SFB). Om bostadsbidrag har lämnats felaktigt eller med för högt belopp ska besluta om återkrav av beloppet. Om det finns särskilda skäl för eftergift får helt eller delvis efterge kravet på återbetalning (108 kap. 2, 9 och 11 §§ SFB). Som nämnts infördes ett nytt särskilt bidrag inom bostadsbidraget för barn som bor växelvis som underhållsstödet vid växelvist boende avskaffades. För barn som bor växelvis lämnas bostadsbidrag som ett särskilt bidrag med till familjer med ett barn, till familjer med två barn, och till familjer med tre eller flera barn (97 kap. 22 a § SFB). Enligt kommittémotion 2021/22:2381 av m.fl. (SD) yrkande 21 bör de parallella systemen för underhållsbidrag och underhållsstöd utredas. Systemen bör ersättas med en modell som innebär att fler föräldrar betalar underhåll som beräknas utifrån årsinkomst, tar hänsyn till faktisk betalningsförmåga och motsvarar den egna levnadsstandarden. I partimotion 2021/22:4166 av m.fl. (KD) yrkande 41 anför motionärerna i fråga om underhållsstöd att föräldraansvaret samt samarbete och frivilliga överenskommelser ska betonas som föräldrar som befinner sig i ekonomisk utsatthet ska stödjas. m.fl. (L) begär i kommittémotion 2021/22:3963 yrkande 15 en bred översyn av de ekonomiska stödformerna för föräldrar som lever isär, däribland underhållsstödet. I kommittémotion 2021/22:2381 av m.fl. (SD) yrkande 19 efterfrågar motionärerna en översyn av regelverket om bostadsbidrag så att återkraven blir färre. Bostadsbidragets nuvarande konstruktion kan ge upphov till återkrav och skuldsättning, och det är angeläget att minska risken för detta. Motionärerna vill att bostadsbidraget beräknas på mer aktuella inkomstuppgifter. I yrkande 20 föreslår motionärerna att krav på boyta för umgängesbidrag tas bort. En förälder som har barn boende hos sig måste ha en bostad om med minst två rum och kök. För att minimera konfliktytor är det enligt motionärerna viktigt att detta krav tas bort. I kommittémotion 2021/22:2539 av m.fl. (SD) yrkande 1 föreslås en höjd övre gräns för bostadsbidrag. För de individer som är i behov av bostadsbidrag och bostadstillägg är det av största vikt att dessa förmåner täcker det faktiska behovet av ekonomiskt stöd utifrån rådande hyresnivåer. Därför behövs en översyn av reglerna för bostadsbidrag och bostadstillägg så att de bättre följer hyressättningen. Enligt partimotion 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkande 85 ska bostadsbidraget för särlevande föräldrar ses över. Motionärerna anför att föräldrar till barn som bor växelvis riskerar att förlora bostadsbidraget om barnet under bor där färre än . Systemet skapar ekonomisk osäkerhet och leder troligen även till sämre samarbetsklimat mellan föräldrar och minskad frihet för barn. I kommittémotion 2021/22:3520 av m.fl. (C) yrkande 23 liksom i kommittémotion 2021/22:3649 av m.fl. (C) yrkande 13 begärs liknande tillkännagivanden. I den sistnämnda motionen anförs även att frågan om vilka inkomster och tillgångar som ska räknas in i underlaget för bedömningen av rätten till bostadsbidrag bör ses över (yrkande 11). Motionärerna anför att det bör övervägas om någon form av fribelopp ska införas för barns förvärvsinkomster och att det finns anledning att se över barns förmögenhets inverkan på föräldrarnas rätt till bidrag. Motionärerna anger även att bostadsbidragets konsekvenser för ensamstående föräldrar och dess effekter för olika familjekonstellationer bör beaktas (yrkandena 12 och 14). Bidraget får inte vara utformat så att det hämmar barnens rätt till båda sina föräldrar. Dessutom anser motionärerna att förutsättningarna för att införa månadsavstämning avseende underlag för bostadsbidrag bör ses över (yrkande 15). Syftet med en sådan översyn bör enligt motionärerna vara att förstärka skyddet för ekonomiskt utsatta familjer och motverka negativa marginaleffekter, t.ex. om hushållet ökar sina inkomster. (MP) anger i motion 2021/22:3417 yrkande 11 att bostadsbidraget och bostadstillägget ska förbättras och att det befintliga bostadsbeståndet skulle nyttjas bättre om det blev möjligt för inneboende att få bostadsbidrag. I utredningsbetänkandet Träffsäkert (SOU 2021:101) lämnas förslag till ett nytt system för statlig underhållsreglering. Systemet med statlig underhållsreglering föreslås ersätta dagens underhållsstöd och utgå från samma principer som gäller när föräldrarna på egen hand kommer överens om underhåll för sitt barn enligt regler. För att öka träffsäkerheten i betalningsbeloppet och minska risken för skuldsättning föreslås att den bidragsskyldiga förälderns betalningsbelopp till som huvudregel ska grundas på mer aktuella månadsuppgifter i stället för beslut om slutlig skatt. I utredningsbetänkandet anges att utgångspunkten för förslagen är att alla föräldrar ska bidra till sitt barns försörjning efter sin ekonomiska förmåga och dela på det ekonomiska ansvaret för barnet på ett jämlikt sätt. Vidare föreslås att det stöd som ges till föräldrar för att de ska komma överens i frågan om underhållsbidrag ska utökas. Med hänsyn till att förslagen i det överlämnade utredningsbetänkandet bereds inom ser utskottet inte något behov av att tillsätta ytterligare en utredning eller översyn av underhållsstödet. Mot bakgrund av vad som ovan anförts om förslaget till en ny statlig underhållsreglering och utredningens utgångspunkter anser utskottet inte heller att det finns anledning att göra ett tillkännagivande om frivilliga överenskommelser eller om stöd till föräldrar som befinner sig i ekonomisk utsatthet. Utskottet avstyrker därför motionerna 2021/22:2381 (SD) yrkande 21, 2021/22:3963 (L) yrkande 15 och 2021/22:4166 (KD) yrkande 41. Utredningsbetänkandet Träffsäkert (SOU 2021:101) innehåller även ett stort antal förslag som gäller reformering av dagens bostadsbidrag. Eftersom det finns problem med skuldsättning och bidragets träffsäkerhet föreslår utredningen att den bidragsgrundande inkomsten i bostadsbidraget som huvudregel ska baseras på aktuella historiska inkomster som hämtas från uppgifter ur arbetsgivardeklarationer när det är möjligt. Dessutom lämnas förslag som bl.a. gäller stödet till särlevande, golv och tak för bostadskostnader, begränsningen avseende bostadsyta, att särskilda krav på bostaden för umgängesföräldrar avskaffas, bidrag till boendekostnader till inneboende, bidrag för barns kostnader samt inkomstavräkning. Utredningens förslag, som i flera delar syftar till att lösa samma problem som identifieras i motionerna, bereds inom . Utskottet anser därför inte att det finns skäl att göra tillkännagivanden om en översyn av bostadsbidraget, bidrag till särlevande föräldrar och till inneboende, vilka inkomster och tillgångar som ska beaktas vid bedömningen av rätten till bidrag, bidragets effekter för olika familjekonstellationer eller krav på boyta. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2021/22:2381 (SD) yrkandena 19 och 20, 2021/22:2539 (SD) yrkande 1, 2021/22:3417 (MP) yrkande 11, 2021/22:3520 (C) yrkande 23, 2021/22:3649 (C) yrkandena 11–15 och 2021/22:3666 (C) yrkande 85. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. handläggningstiderna för omvårdnadsbidraget och merkostnadsersättningen samt merkostnadsersättning för modersmjölksersättning. Jämför reservation 31 (SD), 32 (V) och 33 (KD). ersattes vårdbidrag och handikappersättning med förmånerna omvårdnadsbidrag och merkostnadsersättning. Omvårdnadsbidraget kan ges till föräldrar vars barn på grund av funktionsnedsättning är i behov av omvårdnad och tillsyn . Omvårdnadsbidrag lämnas t.o.m. juni det år när barnet fyller eller den tidigare månad när rätten till förmånen annars upphör. Bidraget betalas ut med en fjärdedels, halvt, tre fjärdedels eller helt bidrag. Helt omvårdnadsbidrag betalas ut av prisbasbeloppet (22 kap. 3, 4, 9 och 13 §§ SFB). En förälder har rätt till ersättning för merkostnader när barnet har nedsatt funktionsförmåga, om det kan antas att nedsättningen kommer att bestå . Merkostnadsersättningen kan lämnas på fem nivåer, från av prisbasbeloppet (50 kap. 2, 4, 5 och 12 §§ SFB). I kommittémotion 2021/22:2381 av m.fl. (SD) yrkande 32 begär motionärerna ett tillkännagivande om att fortsatt verka för att korta ned handläggningstiderna för omvårdnadsbidraget och merkostnadsersättningen. Även kommittémotion 2021/22:2613 av m.fl. (V) tar sikte på handläggningstiderna, och motionärerna begär att regeringen skyndsamt återkommer med ytterligare åtgärder för att förkorta dem (yrkande 8). I yrkande 9 anför motionärerna att regeringen bör återkomma med förslag om ett förtydligande av synen på föräldraansvaret enligt lagstiftarens intentioner. Motionärerna instämmer i Inspektionen för socialförsäkringens (ISF) kritik av syn på föräldrarnas ansvar och inspektionens uppfattning att det behöver tydliggöras vad som kan anses ingå i det normala föräldraansvaret. Motionärerna begär vidare att regeringen återkommer med förslag om att säkerställa kompensation för de som drabbats och riskerar att drabbas av bristerna i införandet av omvårdnadsbidraget (yrkande 10). Enligt kommittémotion 2021/22:4173 av m.fl. (KD) yrkande 14 bör möjligheten att ge kvinnor som lever med hiv och föder barn merkostnadsersättning för modersmjölksersättning ses över. Likvärdiga villkor bör gälla i fråga om merkostnader för specialkost som är nödvändig för barn av medicinska skäl. I ett par motioner tas frågor som knyter an till införandet av omvårdnadsbidraget och merkostnadsersättningen 2019 upp. Utskottet konstaterar att Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) i rapporten vårdbidrag till omvårdnadsbidrag (2021:12) anger att långa handläggningstider präglar arbetet med omvårdnadsbidrag och att handläggningstiden för bidraget i genomsnitt var . ska enligt regleringsbrevet vidta relevanta åtgärder för att öka produktiviteten och minska handläggningstiderna för omvårdnadsbidrag och merkostnadsersättning. Myndigheten ska bl.a. redovisa och analysera uppgifter om antalet inkommande och beslutade ärenden, handläggningstider, ärendebalanser, produktivitet per årsarbetare, antalet årsarbetare samt övriga indikatorer som myndigheten bedömer som relevanta för att följa utvecklingen. När det gäller frågan om kompensation kan konstateras att övergångsperioden under vilken förlängt vårdbidrag kan beviljas förlängdes i syfte att motverka att personer som har beviljats vårdbidrag på grund av lång handläggningstid varken får vårdbidrag, omvårdnadsbidrag eller merkostnadsersättning trots att de egentligen är berättigade till sådana förmåner (prop. 2019/20:126, bet. 2019/20:SfU23, rskr. 2019/20:285). Frågor kring införandet har som ovan angetts tagits upp i ISF:s rapport 2021:12, vilken nu analyseras inom . Utskottet konstaterar att den försäkrade har möjlighet att överklaga ett beslut som han eller hon inte är nöjd med och vill framhålla att det är av yttersta vikt att regelverket får den verkan som varit avsikten. I den rapport som nämns ovan anser ISF att regeringen bör ge en lämplig myndighet i uppdrag att utarbeta riktlinjer för bedömningen av vad som ska anses ingå i ett normalt föräldraansvar. I svar med anledning av rapporten instämmer myndigheten i att det skulle vara av stort värde om föräldraansvarets omfattning skulle kunna förtydligas. Som anförts ovan analyseras resultatet av ISF:s granskning inom . Utskottet bevakar frågorna och kommer att ta initiativ till åtgärder om det krävs. är utskottet dock inte villigt att föreslå något tillkännagivande med anledning av motionerna 2021/22:2381 (SD) yrkande 32 och 2021/22:2613 (V) yrkandena 8–10, som följaktligen avstyrks. I en motion anges att möjligheten att ge kvinnor som lever med hiv och föder barn merkostnadsersättning för modersmjölksersättning bör ses över. Utskottet konstaterar att merkostnadsersättning för barn kan komma i fråga först när barnet har nedsatt funktionsförmåga. Utskottet har förståelse för att frågan väcks men ifrågasätter lämpligheten i att utreda ändringar i regelverket om merkostnadsersättning för barn. Utskottet avstyrker därför motion 2021/22:4173 (KD) yrkande 14. Familjepolitik och föräldraförsäkring, punkt 1 (M) av (M), i (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4019 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 5, 2021/22:3325 av m.fl. (M) yrkande 8 och 2021/22:3827 av (M) yrkande 4 och 2021/22:2381 av m.fl. (SD) yrkandena 9, 12, 13 och 24, 2021/22:2613 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2, 2021/22:3382 av m.fl. (L) i denna del, 2021/22:3511 av m.fl. (C) yrkande 15, 2021/22:3649 av m.fl. (C) yrkandena 1–4, 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkandena 27–29, 2021/22:3827 av (M) yrkande 3, 2021/22:4103 av (MP) yrkande 2 i denna del, 2021/22:4166 av m.fl. (KD) yrkandena 1–5 och 2021/22:4210 av m.fl. (KD) yrkande 22 i denna del. Utgångspunkten bör vara att ersättning till nyanlända ska vara lägre än för de som är födda i eller som har bott i och begränsas till ett ersättningssystem, nämligen etableringsersättning. För att stärka arbetslinjen för dem som aldrig fått sitt första jobb, inte minst utrikes födda kvinnor, bör det krävas kvalificering genom arbete för full föräldrapenning. Regeringen bör därför återkomma med relevanta lagändringar för att föräldrapenningen på grundnivå, dvs. för den som inte har någon arbetsinkomst, ska begränsas . Det bör även utredas vilka möjliga incitament som finns för att föräldrar ska välja ett mer jämställt och konsoliderat uttag av föräldrapenningdagarna. Familjepolitik och föräldraförsäkring, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2381 av m.fl. (SD) yrkandena 9, 12, 13 och 24 samt 2021/22:2613 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2, 2021/22:3325 av m.fl. (M) yrkande 8, 2021/22:3382 av m.fl. (L) i denna del, 2021/22:3511 av m.fl. (C) yrkande 15, 2021/22:3649 av m.fl. (C) yrkandena 1–4, 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkandena 27–29, 2021/22:3827 av (M) yrkandena 3 och 4, 2021/22:4019 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 5, 2021/22:4103 av (MP) yrkande 2 i denna del, 2021/22:4166 av m.fl. (KD) yrkandena 1–5 och 2021/22:4210 av m.fl. (KD) yrkande 22 i denna del. Barnens bästa och varje barns unika behov bör vara centralt i utformningen av föräldrapenningen. Reglerna för föräldrapenning bör göras mer flexibla så att inte föräldrapenningdagar behöver gå förlorade. För av barnen finns det föräldrapenningdagar som inte används på grund av att bara ett visst antal dagar kan sparas efter det att barnet fyllt . Dessutom bör ersättningsnivåerna och inkomsttaket i föräldrapenningen höjas så att föräldrar får ut en större andel av sin inkomst vid uttag av föräldrapenningdagar. Adoptionsbidraget bör höjas. Ett stärkt bidrag har en omfördelande effekt som gör att även hushåll med låga inkomster får en större benägenhet att adoptera. Familjepolitik och föräldraförsäkring, punkt 1 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3511 av m.fl. (C) yrkande 15, 2021/22:3649 av m.fl. (C) yrkandena 1–4 och 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkandena 27–29 och 2021/22:2381 av m.fl. (SD) yrkandena 9, 12, 13 och 24, 2021/22:2613 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2, 2021/22:3325 av m.fl. (M) yrkande 8, 2021/22:3382 av m.fl. (L) i denna del, 2021/22:3827 av (M) yrkandena 3 och 4, 2021/22:4019 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 5, 2021/22:4103 av (MP) yrkande 2 i denna del,