bet · H901SfU22 · 2022-04-19 00:00:00 — När lagar och regler åsidosätts snedvrids också konkurrensen, vilket riskerar att seriösa företag konkurreras ut som arbetstagare tvingas arbeta under osäkra förhållanden. Utskottet anser således, i likhet med regeringen, att ett krav ska införas på att ett anställningsavtal ska bifogas en ansökan om arbetstillstånd. Utskottet kan emellertid även se att vissa skäl talar emot ett krav på anställningsavtal. Till exempel att arbetskraftsinvandraren behöver bifoga ett skriftligt avtal till sin ansökan. Ett sådant krav skulle förvisso kunna medföra en viss ökad arbetsbörda för arbetsgivare som vill rekrytera arbetskraft från ett tredjeland. Kravet måste dock ses i ljuset av den risk som en arbetstagare tar som lämnar hemlandet för att komma till och arbeta. Utskottet delar således regeringens bedömning att ett krav på anställningsavtal är ett effektivt och relativt enkelt sätt att motverka att arbetsgivare utlovar anställningsvillkor till utländsk arbetskraft enbart i syfte att utlänningen ska beviljas tillstånd och utan att det finns en egentlig avsikt från arbetsgivarens sida att följa de angivna villkoren. Utskottet tillstyrker därmed regeringens förslag och avstyrker motionerna 2021/22:4438 (MP) yrkande 3, 2021/22:4439 (C) yrkande 3, 2021/22:4440 (L) yrkande 4 och 2021/22:4442 (KD) yrkande 1. Motion 2021/22:2547 (SD) yrkande 5 får anses tillgodosedd med förslagen i propositionen och avstyrks av den anledningen. Åtgärder mot missbruk av systemet Regeringen föreslår att ska få förelägga en arbetsgivare till en utlänning som beviljats arbetstillstånd att lämna skriftlig uppgift om de villkor som gäller för anställningen och att föreläggandet ska få förenas med vite. Vidare föreslås att ett bemyndigande införs för regeringen att meddela föreskrifter om skyldighet att anmäla utlänningars anställningsvillkor i . Detta förslag tar sikte på att arbetsgivare ska vara skyldiga att anmäla om något av de villkor som gäller för anställningen ändras till det sämre jämfört med de uppgifter som legat till grund för beslutet om arbetstillstånd. Utskottet anser att de föreslagna uppgifts- och anmälningsskyldigheterna utgör betydelsefulla inslag i regelverket om arbetskraftsinvandring. Uppgiftsskyldigheten gör det möjligt att kontrollera att arbetskraftsinvandrare inte arbetar under oskäliga arbetsvillkor och utgör ett verktyg mot fusk och missbruk. Anmälningsskyldigheten motverkar att systemet med arbetskraftsinvandring underlättar för de arbetsgivare som är oseriösa att, efter det att ett arbetstillstånd har beviljats utifrån uppgifterna i anställningsavtalet, i stället erbjuda anställningsvillkor som är sämre än de som gäller för arbetstagare som redan är bosatta i . Anmälningsskyldigheten kan också bidra till att minska riskerna för att den trygghet som anställningsavtalet utgör för arbetskraftsinvandraren urholkas. Till detta kommer att utan att agera kan få kännedom om ändrade villkor i ett tidigare skede än . Utskottet, som tillstyrker propositionen i denna del, anser med det ovan anförda att det saknas skäl för att rikta ett tillkännagivande till regeringen om åtgärder mot missbruk av systemet för arbetskraftsinvandring och avstyrker därför motionerna 2021/22:4437 (V) yrkandena 3–5, 2021/22:4439 (C) yrkande 4, 2021/22:4442 (KD) yrkande 2 och 2021/22:4443 (SD) yrkande 4. En utlänning vars asylansökan har avslagits genom ett lagakraftvunnet beslut kan under vissa förutsättningar beviljas ett tidsbegränsat uppehållstillstånd för arbete utan att först lämna landet genom ett spårbyte. Regeringen föreslår att en ansökan om förlängning av ett sådant tillstånd ska kunna beviljas inifrån landet och att en familjemedlem ska kunna få sin ansökan beviljad inifrån landet i samma omfattning som spårbytaren. Båda dessa förslag utgör förtydliganden av nuvarande tillämpning. Enligt förslaget i utredningsbetänkandet Ett förbättrat system för arbetskraftsinvandring ska en spårbytare även inifrån landet kunna ansöka om och beviljas ett tidsbegränsat uppehållstillstånd för arbete enligt de vanliga reglerna för arbetskraftsinvandring, näringsverksamhet eller forskning. Regeringen anser dock att en sådan möjlighet till vidare spårbyte inte bör införas med motiveringen att detta varken är lämpligt eller förenligt med syftet med bestämmelsen om spårbyte samt att det även skulle riskera att leda till missbruk av såväl asyl- som arbetskraftsinvandringssystemet. Utskottet gör ingen annan bedömning än regeringen i ovanstående frågor. I ett antal motionsyrkanden föreslås ett tillkännagivande om att avskaffa möjligheten till spårbyte. Utskottets uppfattning är att ett sådant tillkännagivande inte bör föreslås. Utskottet vill framhålla att nu genomför en granskning av systemet för spårbyte. Granskningen ska svara på om systemet fungerar effektivt och avser i huvudsak rutiner och kontrollsystem, liksom regeringens styrning. Resultatet av granskningen kommer att presenteras i en rapport med planerad publicering . Med det anförda tillstyrker utskottet propositionen i denna del och avstyrker motionerna 2021/22:4441 (M) yrkande 7, 2021/22:2547 (SD) yrkande 18, 2021/22:3839 (M) yrkande 9, 2021/22:3842 (M) yrkande 10 och 2021/22:4214 (KD) yrkande 44. Regeringen föreslår att ett krav införs på att utlänningen kan försörja sig själv och den anhörige vid anhöriginvandring kopplad till utländsk arbetskraft. Utskottet kan konstatera att det i det nuvarande regelverket saknas försörjningskrav vid invandring av familjemedlemmar till arbetskraftsinvandrare. De särbehandlas därmed i jämförelse med vad som gäller enligt de allmänna reglerna om uppehållstillstånd på grund av anknytning i fråga om krav på försörjningsförmåga. Som anges i propositionen kan det nuvarande regelverket också möjliggöra kringgåenden av den reglerade invandringen, t.ex. på så sätt att arbetstillstånd söks framför andra tillstånd endast i syfte att familjemedlemmar ska kunna ansluta i utan något krav på försörjning. Vidare kan missbruk av regelverket leda till orimliga belastningar på det svenska socialförsäkringssystemet. Det har bl.a. rapporterats om att arbetskraftsinvandring används för organiserat missbruk av arbetstillstånd, t.ex. med s.k. cirkeltillstånd där familjemedlemmens uppehållstillstånd är beroende av arbetskraftsinvandrarens tillstånd som arbetskraftsinvandrarens anställning är beroende av familjemedlemmens rätt att vistas i . Utskottet delar därför regeringens bedömning att ett försörjningskrav bör införas. Utskottet anser att kravet, bl.a. vad gäller nivån, bör utformas så likt det krav som gäller vid anhöriginvandring enligt de allmänna reglerna som möjligt, anpassat till att anknytningspersonen är en utlänning med uppehållstillstånd kopplat till arbete. Utskottet anser dock i likhet med regeringen att ett bostadskrav inte ska förenas med försörjningskravet, eftersom arbetskraftsinvandraren i många fall kan förväntas söka uppehållstillstånd från sitt hemland och kanske bara har för avsikt att arbeta en begränsad tid i . Svårigheten att skaffa en bostad i förväg är dessutom en anledning till att det kan vara svårt att rekrytera arbetskraft hit. Med det sagda tillstyrker utskottet propositionen i denna del och avstyrker motionerna 2021/22:4441 (M) yrkande 11, 2021/22:4443 (SD) yrkande 6, 2021/22:2547 (SD) yrkande 8, 2021/22:3839 (M) yrkande 8 och 2021/22:4214 (KD) yrkande 49. Utskottet delar regeringens bedömning att i sig inte kan grunda rätt till uppehållstillstånd. Utskottet kan vidare konstatera att arbetskraftsinvandring är en frivillig och laglig migration som den enskilde aktivt tar ställning till. Utlänningen måste givetvis beakta de eventuella konsekvenser som kan bli följden av att ta anställning i ett annat land, t.ex. att familjen kan komma att leva i olika länder. Det är individens val att söka sig till för att arbeta som kan innebära att familjen kan komma att leva åtskild. Det måste också anses rimligt att ställa som krav att den som söker sig till för att arbeta också kan försörja eventuella medföljande familjemedlemmar. Utskottet avstyrker därmed motion 2021/22:4437 (V) yrkande 6. Brottet organiserande av människosmuggling tar sikte på att någon i vinstsyfte planlägger eller organiserar verksamhet som är inriktad på att främja att utlänningar reser till utan pass eller de tillstånd som krävs för inresa i . Regeringens förslag att utvidga brottet organiserande av människosmuggling avser att komma åt situationen att personer olovligen förs in i genom tillstånd som är falska eller utverkade på basis av oriktiga uppgifter, något som en vägledande dom från förhindrar. Människosmuggling innebär ett hänsynslöst utnyttjande av människor som ofta befinner sig i ett utsatt läge. Utskottet välkomnar därför regeringens förslag att utvidga brottet organiserande av människosmuggling, vilket kommer att medföra att fler fall av människosmuggling kan lagföras. Propositionen tillstyrks i denna del och motionerna 2021/22:3839 (M) yrkande 11 och 2021/22:4214 (KD) yrkande 50, som får anses tillgodosedda med förslagen i propositionen, avstyrks. Emellertid anser utskottet även att en straffskärpning bör ske. bör därför tillkännage för regeringen att den bör återkomma med ett förslag om skärpta straff för organiserande av människosmuggling. Därmed tillstyrker utskottet motion 2021/22:4441 (M) yrkande 12. Regleringen i utlänningslagen om uppehållstillstånd för att bedriva näringsverksamhet är varken särskilt tydlig eller uttömmande. De närmare kraven framgår i stället av vägledande avgöranden, tidigare förarbetsuttalanden och praxis. Avsaknaden av en tydlig reglering kan medföra att handläggning inte blir tillräckligt tydlig eller förutsebar för den sökande. För att öka rättssäkerheten anser utskottet att förutsättningarna för att beviljas uppehållstillstånd för att bedriva näringsverksamhet ska förtydligas i författning. I likhet med regeringen anser utskottet att nuvarande krav är ändamålsenliga och bör kunna behållas oförändrade. Detsamma gäller systemet med att utlänningen inledningsvis beviljas ett tidsbegränsat uppehållstillstånd. Utskottet ser därför inte skäl för att rikta ett tillkännagivande till regeringen om att utreda förutsättningarna för uppehållstillstånd för att bedriva näringsverksamhet och avstyrker därför motionerna 2021/22:4437 (V) yrkande 2, 2021/22:4441 (M) yrkande 4 och 2021/22:4443 (SD) yrkande 3. Regeringen har i propositionen lämnat en redogörelse för tillkännagivanden inom området arbetskraftsinvandring. Regeringen anser att tillkännagivandena om ytterligare åtgärder för arbetskraftsinvandringen och om möjlighet att avstå från återkallelse vid mindre avvikelser är slutbehandlade (bet. 2016/17:SfU22 punkt 1, rskr. 2016/17:318 och bet. 2017/18:SfU7 punkt 2, rskr. 2017/18:41) genom förslagen i propositionen och tidigare åtgärder som redovisats i budgetpropositionen . Regeringen avser att i ett annat sammanhang återkomma till tillkännagivandet om hur direktåtkomst för förhåller sig till dataskyddsförordningen (bet. 2020/21:SfU8 punkt 1, rskr. 2020/21:49). Utskottet har inga invändningar mot regeringens bedömningar. Bland lagförslagen i propositionen återfinns ett förslag till ändring i 1 kap. 4 § lagen om särskild kontroll av vissa utlänningar. Denna lag har inte trätt i kraft. Regeringen har i proposition 2021/22:131 Nytt regelverk för kvalificerade säkerhetsärenden överlämnat ett förslag till lag om särskild kontroll av vissa utlänningar till och föreslagit att lagen ska träda i kraft . Detta förslag bereds av justitieutskottet och ska besluta om förslaget . För att uppnå en lagteknisk samordning av förslagen har socialförsäkringsutskottet överlämnat förslaget till ändring i 1 kap. 4 § till justitieutskottet när det gäller beredningen av beslut om att anta detta förslag. Regeringens förslag innebär att en hänvisning till den nya bestämmelsen om uppehållstillstånd för att söka arbete eller undersöka förutsättningarna för att starta näringsverksamhet tas in i 1 kap. 4 § i den föreslagna lagen om särskild kontroll av vissa utlänningar. Vidare föreslår regeringen att en hänvisning till den nya bestämmelsen om uppehållstillstånd för att bedriva näringsverksamhet tas in i nämnda 1 kap. 4 §. Bestämmelsen i 1 kap. 4 § anger att ett antal bestämmelser i utlänningslagen ska tillämpas vid handläggningen enligt den föreslagna lagen om särskild kontroll av vissa utlänningar. som gör den sakliga behandlingen av förslaget tillstyrker propositionen i denna del. Sammantaget innebär detta, och som framgår av tidigare avsnitt, att utskottet tillstyrker proposition 2021/22:134 punkt 1–4 och avstyrker motionsyrkanden om ändring av och avslag på propositionen. Uppehållstillstånd för att söka arbete, punkt 1 (SD, V, KD) av (SD), (V), (KD), i (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: avslår regeringens förslag till lag om ändring i utlänningslagen (2005:716) i de delar det avser 5 kap. 9 och 25 §§. 2021/22:4437 av m.fl. (V) yrkande 1, 2021/22:4442 av m.fl. (KD) yrkande 3 och 2021/22:4443 av m.fl. (SD) yrkande 1 och avslår proposition 2021/22:134 punkt 1 i denna del. Regeringen föreslår att det införs ett uppehållstillstånd för att söka arbete eller undersöka förutsättningarna för att starta näringsverksamhet. Om ett sådant uppehållstillstånd införs skulle det kunna missbrukas. Det saknas även behov av ett uppehållstillstånd av detta slag. Regeringens förslag bör därför avslås. Permanent uppehållstillstånd för näringsidkare, punkt 2 (SD) av (SD), i (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: antar reservanternas förslag i bilaga 3 till lag om ändring i utlänningslagen (2005:716) i de delar det avser 5 kap. 5 §. 2021/22:4443 av m.fl. (SD) yrkande 2 och avslår proposition 2021/22:134 punkt 1 i denna del. Regeringen har föreslagit att principen om att först ett tvåårigt uppehållstillstånd och därefter ett permanent uppehållstillstånd ska kunna beviljas utlänningar som bedriver näringsverksamhet i ska gälla även fortsättningsvis. De flesta som invandrar till måste vänta för att få permanent uppehållstillstånd. Reglerna bör vara konsekventa. Det är inte heller rimligt att en högkvalificerad arbetstagare som fått en anställning i ett samhällsviktigt bristyrke behöver vänta än den som investerat för att etablera en näringsverksamhet. Permanent uppehållstillstånd bör beviljas den som fått uppehållstillstånd för att bedriva näringsverksamhet på samma villkor som arbetstagare, dvs. med tidsbegränsat uppehållstillstånd . bör därför anta regeringens förslag i denna del med den ändring som framgår av bilaga 3. Högkvalificerat arbete, punkt 4 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4440 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 2 samt 2021/22:1451 av Boriana (M) yrkande 1, 2021/22:1729 av (M) yrkande 2, 2021/22:2647 av m.fl. (M) yrkande 5, 2021/22:2717 av (M) yrkandena 3 och 4, 2021/22:3845 av m.fl. (M) yrkande 12 och 2021/22:4438 av m.fl. (MP) yrkande 1. Det är välkommet att uppehållstillstånd ska få beviljas en utlänning som önskar vistas här i landet för att söka arbete eller undersöka förutsättningarna för att starta näringsverksamhet. Det tidsbegränsade uppehållstillståndet bör dock gälla i stället för högst nio. Det föreslagna kravet på examen på kandidatnivå bör vidare ändras till ett krav på examen på avancerad nivå. Krav på högkvalificerad anställning, punkt 5 (M, L) av (M), i (M), (M), (L) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4441 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2021/22:3839 av m.fl. (M) yrkande 2. Regeringen bör bereda frågan om ett krav på att den person som beviljas uppehållstillstånd för att söka arbete i ska söka ett högkvalificerat arbete. En möjlig lösning är att ansökan måste avse ett kvalificerat arbete. Åtgärder mot kompetensutvisningar, punkt 6 (M) av (M), i (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4441 av m.fl. (M) yrkandena 5 och 10 samt 2021/22:255 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2021/22:2547 av i m.fl. (SD) yrkande 17, 2021/22:3048 av (M) yrkande 10, 2021/22:3257 av (M), 2021/22:3693 av (M) och 2021/22:4443 av m.fl. (SD) yrkande 5. Regeringen bör genom styrning av säkerställa dels att stickprovskontroller verkligen genomförs, för att i förlängningsärenden eftersöka avvikelser under tidigare tillståndsperiod, dels att myndigheten använder möjligheten att förelägga en arbetsgivare att lämna vissa uppgifter. Det framgår av såväl propositionen som eget remissvar att myndigheten inte har gjort några systematiska efterkontroller , trots den uppgiftsskyldighet för arbetsgivare som finns i gällande lagstiftning. Åtgärder mot kompetensutvisningar, punkt 6 (SD) av (SD), i (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4443 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2021/22:2547 av i m.fl. (SD) yrkande 17 och 2021/22:255 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2021/22:3048 av (M) yrkande 10, 2021/22:3257 av (M), 2021/22:3693 av (M) och 2021/22:4441 av m.fl. (M) yrkandena 5 och 10. gäller att en utlänning som ansöker om förlängning av sitt arbetstillstånd i allmänhet måste ha uppfyllt en rad krav med arbetstillstånd. Regeringen föreslår att den bakåtsyftande bedömningen ska begränsas till fall där det framkommit något i underlaget som indikerar att det tidigare tillståndet skulle ha återkallats. På så sätt ska inte regelmässigt behöva göra djupgående utredningar av tidigare tillståndsperiod. Detta skäl kan dock inte väga så tungt att kontroller som skulle kunna avslöja missbruk och fusk inte utförs. Utvärdering av det nya uppehållstillståndet, punkt 7 (M, C, V, KD) av (M), i (M), (V), (M), (KD), (M) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4439 av och (båda C) yrkande 2, 2021/22:4441 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3 samt 2021/22:4442 av m.fl. (KD) yrkande 4. Regeringen bör efter att den nya lagstiftningen har trätt i kraft utvärdera om och i så fall på vilket sätt införandet av en möjlighet att beviljas uppehållstillstånd för att söka arbete i missbrukas. Vid behov ska en sådan utvärdering mynna ut i förslag på förändringar. Regeringen bör även utvärdera om införandet av en möjlighet att beviljas uppehållstillstånd för att starta näringsverksamhet i leder till att fler söker sig till för att starta företag och vid behov ändra lagstiftningen. Utredningen bör omfatta frågorna om uppehållstillståndet för att söka arbete eller undersöka förutsättningarna för att starta näringsverksamhet fyller sitt syfte och om tillståndet missbrukas. Vidare bör regeringen utvärdera om utlänningar som vistas i med det nya uppehållstillståndet enbart ska kunna beviljas arbetstillstånd om de får ett arbete som är högkvalificerat. Översyn, punkt 8 (SD) av (SD), i (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4443 av m.fl. (SD) yrkande 7 och 2021/22:4438 av m.fl. (MP) yrkande 2, 2021/22:4439 av och (båda C) yrkande 1 och 2021/22:4442 av m.fl. (KD) yrkande 2. Regeringen anser i sin konsekvensanalys att förslagen kommer att få begränsad inverkan på och berörda myndigheter och att eventuella kostnader kommer att täckas inom befintliga anslag i nästan alla fall. Förslagen medför dock direkta kostnader för handläggningen av nya tillståndsgrunder och ärendemängden kan också öka. Även kostnaderna för samhället i stort kan öka. Regeringen bör därför återkomma till med en utvärdering av konsekvenserna av lagförslaget. Översyn, punkt 8 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4438 av m.fl. (MP) yrkande 2 och 2021/22:4439 av och (båda C) yrkande 1 och 2021/22:4442 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2021/22:4443 av m.fl. (SD) yrkande 7. Det är angeläget att problemet med kompetensutvisningar blir löst. En uppföljning och utvärdering av de åtgärder som regeringen nu föreslår bör därför göras för att säkerställa att åtgärderna får önskad effekt. Bland annat bör den föreslagna skälighetsbedömningen vid återkallelse av uppehållstillstånd omfattas. Problemen med att arbetskraftsinvandrare utvisas på grund av mindre fel under den tidigare tillståndsperioden måste helt upphöra. Översyn, punkt 8 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4442 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2021/22:4438 av m.fl. (MP) yrkande 2, 2021/22:4439 av och (båda C) yrkande 1 och 2021/22:4443 av m.fl. (SD) yrkande 7. Den regel som regeringen har föreslagit om att arbetsgivare ska vara skyldiga att anmäla om något av de villkor som gäller för anställningen försämras bör följas upp i ett tidigt skede, detta för att säkerställa att lagstiftningen får önskad effekt och att bedömningar kan anses vara rimliga. Krav på anställningsavtal, punkt 9 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4439 av och (båda C) yrkande 3 och 2021/22:4438 av m.fl. (MP) yrkande 3 och 2021/22:4440 av m.fl. (L) yrkande 4. Det bör inte införas ett krav på att ett anställningsavtal ska bifogas en ansökan om arbetstillstånd, eftersom detta medför flera nackdelar. Det går t.ex. inte att på förhand veta hur lång handläggningstiden för ett arbetstillstånd är, vilket gör det omöjligt att ange ett startdatum för anställningen. Det skapas också en osäkerhet arbetsrättsligt när startdatumet passeras utan att beslut om arbetstillstånd har fattats. De långa handläggningstiderna gör också att företagets behov av arbetskraft kan komma att förändras . Det finns inte heller något som tyder på att det skulle motverka fusk och missbruk om anställningsavtalet bifogades ansökan om arbetstillstånd. Krav på anställningsavtal, punkt 9 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4440 av m.fl. (L) yrkande 4 och 2021/22:4438 av m.fl. (MP) yrkande 3 och 2021/22:4439 av och (båda C) yrkande 3. Det bör inte ställas krav på att ett anställningsavtal bifogas ansökan om arbetstillstånd för att en utlänning ska kunna beviljas ett arbetstillstånd. En komplettering bör kunna göras senare som arbetstillståndet gäller för och då som en anmälan. Uppföljning av kravet på anställningsavtal, punkt 10 (SD, KD) av (SD), (KD), i (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4442 av m.fl. (KD) yrkande 1. Regeringens förslag om anställningsavtal vid arbetskraftsinvandring är väl avvägt, men utfallet bör följas upp i ett tidigt skede för att säkerställa att effekten blir den förväntade och att hanteringen hos arbetsgivarna blir rimlig. Åtgärder mot missbruk av reglerna, punkt 11 (SD) av (SD), i (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: