bet · H901KrU8 · 2022-05-02 00:00:00 — Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om ansvarsfördelning och skötsel av vandringsleder m.m. med hänvisning bl.a. till en ökning av budgeten för skötsel av skyddad natur. Jämför reservation 22 (M) och 23 (SD). m.fl. (M) anser i kommittémotion 2021/22:3432 yrkande 25 att man bör utreda hur ansvaret och resurser för friluftslivsfrågor fördelas mellan myndigheter, frivilligorganisationer och markägare. Motionärerna påtalar att ansvarsfördelningen mellan olika myndigheter när det gäller friluftsfrågorna behöver göras tydligare. Vidare behöver enligt motionärerna ytterligare resurser satsas på skötsel och förvaltning av områden med värdefull natur, samt på att rusta upp bl.a. befintliga leder i nationalparker och naturreservat samt hålla efter rastplatser, toaletter och eldstäder för att göra områdena tillgängliga för fler. Motionärerna vill även förbättra informationen och vägledningen som ges till besökare i dessa områden och förenkla möjligheten till parkering, framför allt i tätortsnära och lättillgängliga områden. m.fl. (SD) anser i kommittémotion 2021/22:2500 yrkande 6 att det bör göras en översyn, och i förlängningen en handlingsplan, av hanteringen kring yttre påverkan på leder i sårbar natur. Detta behövs enligt motionärerna inte minst för att stödja länsstyrelsernas arbete kring detta. Olika myndigheter är ansvariga för de 10 fastställda mätbara målen för friluftslivspolitiken. Ansvariga myndigheter är , , , och . är också ansvarig för att samordna uppföljningen av målen och rapporterar till regeringen. I förordningen (2012:989) med instruktion för anges bl.a. att ska samordna myndigheternas arbete när det gäller friluftsliv och samverka med andra berörda i sådana frågor samt redovisa en samlad uppföljning av de friluftslivsmål som regeringen fastställt och lämna förslag i syfte att målen ska nås. har angett följande: Budgeten för skötsel av skyddad natur har ökat . Länsstyrelserna och andra förvaltare arbetar bl.a. med att rusta anordningar för friluftslivet, informera om de skyddade områdena och följa upp arbetet. vägleder förvaltarna om bl.a. tillgänglighet, förvaltning av leder, information, parkeringar mm. genomfördes flertalet webinarier för att öka kunskapen och stärka arbetet med att göra områden tillgängliga på olika sätt samt möta de utmaningar som finns med ett ökat besökstryck på vissa områden. arbetar för att skapa ett hållbart friluftsliv i skyddad natur och där ingår också att man ta sig till områdena på ett hållbart sätt, dvs inte bara med bil. utreder också frågan om reglering av parkering (inkl. avgiftsfrågan). I budgeten 2022 erhöll en förstärkning av medel för arbetet med fjälleder och vandringsleder. Regeringsuppdraget om vandringsleder har justerats och har öppnat möjligheten att lämna bidrag för vandringsleder. utreder frågan om hur dessa bidrag kan fördelas. Genom arbete med finansiering och vägledning om fjälleder, förvaltning av skyddad natur och samordningen av låglandsleder utbyts erfarenheter och kunskap om hållbara leder med och andra ledförvaltare. Ingen nationell handlingsplan finns. har haft en utlysning om utveckling av vandringsleder 2020/2021 där 12 projekt fick bidrag för att utveckla arbetet. Frågor om ansvar och samarbete mellan myndigheter kommer att beröras i kulturutskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupps uppföljning av delar av den svenska friluftslivspolitiken. När det gäller motionsyrkandet om att utreda frågor om ansvar och resurser vad gäller friluftslivfrågor konstaterar utskottet att fem olika myndigheter är ansvariga för de tio fastställda mätbara målen för friluftslivspolitiken och att ska samordna myndigheternas arbete när det gäller friluftsliv och samverka med andra berörda i sådana frågor. Utskottet anser i likhet med motionärerna att det är viktigt att man sätter fokus på frågor om samverkan. uppföljnings- och utvärderingsgrupp tar i sin uppföljning upp frågor om samverkan, och resultatet av denna uppföljning bör enligt utskottet inte föregripas. När det gäller frågor om resurser på skötsel och förvaltning av områden med värdefull natur som upprustning av leder och rastplatser m.m., konstaterar utskottet att bl.a. budgeten för skötsel av skyddad natur har ökat och att i budgeten fått en förstärkning av medel för arbete med fjälleder och vandringsleder. Dessutom har /21 gett bidrag till projekt för utveckling av vandringsleder. Utskottet ser positivt på dessa förstärkningar och särskilt eftersom ett ökat besökstryck sätter en ökad press på naturen. Utskottet anser inte att motionsyrkandena bör leda till någon åtgärd från sida och avstyrker motionerna 2021/22:2500 (SD) yrkande 6 och 2021/22:3432 (M) yrkande 25. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att friluftsorganisationer bör få samma förutsättningar som de organisationer som erbjuder idrottsaktiviteter med hänvisning till att anslaget Stöd till friluftsorganisationer ökat med nästan det dubbla. Jämför reservation 24 (MP). (MP) anser i motion 2021/22:4067 yrkande 4 att man bör se över det statliga stödet till friluftsorganisationer. Motionären anser att friluftsorganisationer bör få samma förutsättningar som de organisationer som erbjuder idrottsaktiviteter. Anslaget 13:3 Stöd till friluftsorganisationer, utgiftsområde 17, ökade från 2021 till 2022. Mot bakgrund av att anslaget Stöd till friluftsorganisationer har ökat med nästan det dubbla 2022 anser utskottet att motionsyrkandet inte bör leda till någon åtgärd från sida varför motion 2021/22:4067 (MP) yrkande 4 avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om forskning vid NordForsk. Jämför reservation 25 (SD). m.fl. (SD) anser i kommittémotion 2021/22:2500 yrkande 8 att man genom NordForsk ska lyfta fram förutsättningarna för forskning inom friluftsliv ur ett nationellt intresseperspektiv och i det nordiska samarbetet. är en organisation under som finansierar och främjar nordiskt samarbete inom forskning och forskningsinfrastruktur. NordForsk lyser ut medel till nordiska forskningsprojekt inom tematiska utlysningar eller program. Vanligtvis förutsätts deltagande från minst tre nordiska länder i NordForsks samarbetsprojekt. Ett av NordForsks största program är det nordiska forskningsprogrammet inom hälsa och välfärd med över trettio finansierade projekt. Flera av projekten studerar frågor relaterade till folkhälsa och ojämlikheter inom hälsa och välfärd, ofta baserat på användning av nordiska registerdata. NordForsk har utvecklat mekanismen Open Invitation för att möjliggöra för nordiska forskningsfinansiärer att sätta den nordiska forskningsagendan. Minst tre nordiska finansiärer kan gemensamt prioritera ett forskningsområde som man önskar lyfta till nordisk nivå och medfinansiera en samnordisk utlysning via NordForsk. NordForsk används därefter som plattform för samarbete och dess styrelse kan välja att medfinansiera och/eller administrera utlysningen. Nordiska programmet inom hälsa och välfärd har inget direkt projekt inom friluftsliv. har uppgett att de i det nordiska samarbetet lyfter friluftslivet i olika sammanhang, bl.a. inom olika projektförslag som sedan kan finansieras genom . Utskottet noterar att det i första hand är finansiärer från nordiska länder som måste gå samman för att ansöka om forskningsanslag via NordForsk. Utskottet anser inte att motionsyrkandet bör leda till någon åtgärd från sida och motion 2021/22:2500 (SD) yrkande 8 avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om ett nordiskt frilufslivsår och en gemensam handlingsplan med hänvisning till Nordiska ministerrådets beslut. Jämför reservation 26 (M) och 27 (SD). m.fl. (M) anser i motion 2021/22:3367 yrkande 13 att man bör stärka och utveckla det nordiska samarbetet inom den gemensamma nordiska handlingsplanen för friluftsliv. m.fl. (SD) anser i motion 2021/22:2500 yrkande 1 att man bör utreda möjligheterna för ett närmare nordiskt friluftssamarbete, satsning för ett nytt nordiskt friluftslivsår samt en nordisk handlingsplan för friluftslivet. rekommenderade att bl.a. ta fram en nordisk handlingsplan för friluftsliv och att överväga att genomföra ett gemensamt nordiskt friluftslivsår . beslutade att inte ta fram en handlingsplan för friluftslivet samt att inte genomföra tematiska år som en del av sitt arbete. Det kan dock noteras att det pågår ett nordiskt samarbete runt friluftslivsfrågorna, bl.a. har bilaterala kontakter och Svenskt Friluftsliv har kontakter med sina systerorganisationer. Mot bakgrund av Nordiska ministerrådets beslut att inte genomföra ett gemensamt nordiskt friluftlivsår och inte ta fram en gemensam handlingsplan för friluftslivet, avstyrker utskottet motionerna 2021/22:2500 (SD) yrkande 1 och 2021/22:3367 (M) yrkande 13. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motionsförslag som beretts i förenklad ordning. har motionsyrkanden om samma eller i huvudsak samma frågor som tas upp i bilaga 2 behandlats (bet. 2018/19:KrU10, bet. 2019/20:KrU8 och bet. 2020/21:KrU2). avslog motionsyrkandena i enlighet med utskottens förslag. Utskottet avstyrker motionsförslagen i bilaga 2 med hänvisning till detta. Idrott för alla, punkt 2 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3367 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 4 samt 2021/22:3965 av m.fl. (L) yrkandena 41 och 47. Vi anser att alla barn och ungdomars rätt till idrott är viktig. Idrott erbjuder vägar för barn och ungdomar in i sociala sammanhang där de lär sig ta ansvar, ta hänsyn till andra samt lägga grunden till en god fysisk hälsa i vuxen ålder. Med tanke på detta behöver hinder kopplade till social, kulturell och religiös bakgrund eller medicinska begränsningar rivas ned. Vi anser att det initialt bör tillsättas en utredning som kartlägger detta utanförskap. Idrottslyftet var en stor satsning från alliansregeringen som innebar att satsades för att stimulera idrotten att nå fler och bryta strukturer. har gått sedan reformen genomfördes och utvärderingar visar att satsningen varit både uppskattad och framgångsrik. Som alla reformer bör dock denna vårdas och förändras . Därför vill vi utreda hur Idrottslyftet i ännu högre utsträckning kan riktas mot barn och ungdomar från socialt utsatta områden. Idrott för alla, punkt 2 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3965 av m.fl. (L) yrkandena 41 och 47 samt 2021/22:3367 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 4. Min målsättning är att inrätta ett statligt stöd för att barn i socioekonomisk utsatthet i utsatta områden ska kunna delta i idrottsföreningar och andra fritidsaktiviteter. Barn och unga bör vara delaktiga i utformningen. Stödet bör ges till idrottsföreningar för att erbjuda barn och unga som annars inte skulle kunna delta lägre deltagaravgifter. Idrottsföreningar i utsatta områden bör även kunna ansöka om medel för att kunna rekrytera ledare till föreningslivet och utbilda föräldrar om föreningslivet. Regeringen bör utforma stödet tillsammans med RF, och det bör ställas tydliga villkor på flickors och pojkars delaktighet i utformningen och på blandat deltagande. Flickor och pojkar ska ges samma förutsättningar till en utvecklande fritid. Det är nödvändigt att kartlägga hur mycket av kommuners satsningar på idrott, kultur och fritid till unga som kommer flickor respektive pojkar till del men även när det gäller hur tillgången till idrottslokaler fördelas. Lika mycket resurser bör avsättas till flickors respektive pojkars fritid. Idrotts- och fritidsverksamheter som får offentliga bidrag ska visa att de arbetar inkluderande och att alla barn och unga får tillgång till verksamheten, oavsett kön. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Coronaviruset, punkt 3 (SD) av (SD), i (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2499 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2021/22:1246 av (S) och 2021/22:4007 av m.fl. (L) yrkande 1. Coronapandemin har påverkat oss alla, inte minst har det varit tydligt inom hela idrottsrörelsen. Elitidrottare fick begränsningar i sitt idrottsutövande, och barn och unga fick sina träningar inställda. Avbrottet har lett till att många slutat. Även om många idrotter och eldsjälar gjorde allt i sin makt för att ställa om idrottsträningen efter rådande restriktioner visade det sig vara svårt att behålla deltagarna. räknar med att det kommer att ta för att locka tillbaka alla som slutat idrotta. Vi anser därför att en punktinsats måste göras för att locka tillbaka de som slutat och hjälpa fler som behöver motiveras till en fysiskt aktiv fritid och livsstil. Det är viktigt att infrastrukturen för idrottande återställs. Vi anser vidare att regeringen även borde låta utreda pandemins effekter på folkhälsan och hur det påverkat oss. Ett sådant uppdrag borde titta både brett och smalt på hur exempelvis stillasittandet, nya rörelsemönster och minskat socialt umgänge påverkat oss. Coronaviruset, punkt 3 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4007 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2021/22:1246 av (S) och 2021/22:2499 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2. Civilsamhällets och idrottsrörelsens speciella karaktär gör att politiken måste utformas med både varsamhet och beslutsamhet. Det förutsätter att det bedrivs en idrottspolitik som aktivt utformas efter de problem och utmaningar som finns här och , men parallellt även förmår att se vikten av långsiktighet. Pandemin har haft en betydande påverkan på idrottsrörelsens förutsättningar och grad av deltagande. Som exempel kan nämnas att deltagandet i form av aktivitetsnivån för barn och ungdomar inom organiserad idrott 2020 var en femtedel lägre jämfört med året innan. Jag menar att det även i fortsättningen behövs åtgärder och reformer som kan bidra till en omstart för idrottsrörelsen. Utredningar på idrottsområdet, punkt 4 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3367 av m.fl. (M) yrkandena 5, 9 och 10 samt 2021/22:3581 av m.fl. (C) yrkande 9 och 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkande 13. Det är beslutade om de statliga idrottspolitiska målen, men det är sedan den förra stora, breda och genomgripande utredningen gjordes, som lade grunden till dagens modell för hur fördelningen och förhållandet mellan idrottsliv och stat är strukturerad. Det har hänt en hel del , inom både idrottsvärlden och samhällsutvecklingen. Staten har, inte minst , gett idrotten i uppgift att lösa alla möjliga och allt fler samhällsproblem, såsom integration, hbtq-frågor, arbetslöshet och miljöproblem. Idrotten gör ett fantastiskt jobb med att försöka emotse dessa krav och förväntningar, men vi anser att idrotten framför allt måste få hålla på med idrott för idrottandets egen skull och det gäller även tävlingsinriktad sådan. Den statliga idrottspolitiken bygger i stor utsträckning på att som paraplyorganisation samlar den frivilligt organiserade idrottsrörelsen i . Men RF är inte lika med all svensk idrott. Svensk idrott omfattar fler idrotter och sporter än de RF hanterar. Diskussionerna på det senaste bör föranleda ett vidare arbete om förhållandet mellan idrotten och staten, stöd och fördelningsmodeller m.m. Vi anser därför att regeringen bör tillsätta en ny, samlad och långsiktig idrottspolitisk utredning för att utveckla och utverka idrottspolitiska mål, en struktur och modell för 2020-talet. Som framgår ovan fattade beslut om de mål som gäller för den statliga idrottspolitiken. De idrottspolitiska målen omfattar dock inte några skarpa sådana för elitidrotten, utom den vagt uttryckta formuleringen: ”Stöd kan även lämnas till sådan verksamhet som stärker idrottsutövares internationella konkurrenskraft.” Riksidrottsstyrelsen och styrelserna för och och Paralympiska Kommitté beslutade att tillsätta en gemensam arbetsgrupp med uppdrag att utreda framtiden för svensk elitidrott (Samordnat Elitstöd 2.0). Arbetsgruppen presenterade sin slutrapport i början på 2020. I den beskrivs nuläget för svensk elitidrott. Det är dyster läsning för alla som vill att ska kunna hävda sig på högsta nivå i många olika idrotter. Det är framför allt de mindre förbunden, utan kommersiella intäkter, som har svårt att hänga med i utvecklingen eftersom resurserna inte räcker till. Många förbund har problem att möta de ökade kostnaderna för landslagsverksamheten och balansera dessa med förbundets övriga uppdrag och verksamhet. Den sammantagna bilden är att i den konkurrens som råder kommer att få allt svårare att hävda sig internationellt. I de svenska framgångar som rönt på internationell nivå har näringslivet haft en avgörande betydelse. Dessa samarbeten och partnerskap är även framledes oerhört viktiga, men även det statliga stödet till svensk elitidrott behöver ses över. Vi anser därför att en utredning behöver tillsättas för att formulera politiska mål även för den svenska elitidrotten. Det finns skillnader i flickors och pojkars idrottsutövande. Pojkar idrottar längre upp åldrarna i lag, medan flickor i högre grad ägnar sig åt individuella sporter som dans och ridning, ofta i privata dansstudior och stall. Kommunallagens förbud om otillbörligt gynnande av enskild innebär att pojkars idrottande i högre utsträckning finansieras via statligt och kommunalt stöd. Därför vill vi utreda möjligheten att förändra befintlig lagstiftning så att även privata aktörer kan söka stöd för att bedriva barn- och ungdomsidrott. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Utredningar på idrottsområdet, punkt 4 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3581 av m.fl. (C) yrkande 9 och 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkande 13 och 2021/22:3367 av m.fl. (M) yrkandena 5, 9 och 10. gjorde 2017 en utvärdering av statens idrottspolitiska mål med inriktning på barn- och ungdomsidrotten. Det konstaterades där att regeringen inte säkerställt att idrottsanslagen fördelats utifrån fastställda mål och syften. En slutsats var att det behövs en översyn av statens stöd till idrotten, för att tydliggöra utformningen av statens anslag för att göra resultaten mer klara. Utformningen av statens idrottsanslag bör därför ses över för att göra resultaten mer klara när det gäller tillgång till idrott för barn och ungdomar ur bl.a. jämställdhets-, jämlikhets- och funktionsnedsättningsperspektiv. Idrottsanläggningar, punkt 5 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3367 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 7, 2021/22:2499 av m.fl. (SD) yrkandena 16, 18 och 19, 2021/22:2593 av m.fl. (V) yrkande 1, 2021/22:3806 av m.fl. (SD) yrkande 52 och 2021/22:4007 av m.fl. (L) yrkande 7 och 2021/22:2499 av m.fl. (SD) yrkandena 7 och 13. För att kunna möta framtidens utmaningar inom folkhälsa måste våra städer och tätorter tillgodose en växande befolknings behov av rörelse. Det finns ett stort behov i landets kommuner att renovera och nyinvestera i idrottsanläggningar. Dagens behov är annorlunda än gårdagens och i våra grannländer, främst och , byggs anläggningar med multifunktioner med fokus på rörelse och samvaro över generationsgränserna. Många kommunala idrottsanläggningar byggdes . De var optimala för den tidens verksamhet, lagkrav och utövares behov. Men finns stora renoverings- och nyanläggningsbehov i kommunerna för att skapa goda förutsättningar att bibehålla och ytterligare stärka folkhälsan. Detta är väsentligt för social inkludering och god hälsa på individnivå, men också ur ett samhällsekonomiskt perspektiv. Inte sällan tvingas kommunerna dock prioritera bort renovering och nybyggnation av anläggningar och idrottsmiljöer på grund av ekonomiska skäl. I finns , en nationell utvecklingsfond, den danska lokal- och anläggningsfonden. Den stöder utveckling av samt delfinansierar och främjar arkitektoniskt och funktionellt nyskapande projekt inom idrott och fritidsliv i kommunerna. Vi anser att en utredning bör tillsättas med syfte att identifiera nya finansieringsformer för att stödja investeringar i anläggningar i kommuner. Idrottsanläggningar, punkt 5 (SD) av (SD), i (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2499 av m.fl. (SD) yrkandena 7, 13, 16, 18 och 19 samt 2021/22:3806 av m.fl. (SD) yrkande 52 och 2021/22:2593 av m.fl. (V) yrkande 1, 2021/22:3367 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 7 samt 2021/22:4007 av m.fl. (L) yrkande 7. befinner sig i en akut brist på idrottsanläggningar. Det som byggdes mellan 40-talet och 50-talet är i stort behov av renovering som kommuner inte byggt nya idrottsanläggningar och idrottsplatser i samma takt som behovet ökat. Många barn och ungdomar hamnar av den anledningen i köer i stället för att idrotta och röra på sig. Vi anser att en nationell satsning behövs för att bygga och renovera bort de allra största behoven på anläggningsbristen. Regeringen tillsatte en utredning där presenterade en rapport som är ett litet steg i rätt riktning. Vi anser att bör införa en anläggningsfond för innovativa lösningar på idrottsarenor, ytor och lokaler. Fonden bör efterlikna och hämta inspiration från den som uppfördes i vid namn LOA-fonden (lokal- och anläggningsfond). Där ansöker man om bidrag ur fonden vid nybyggnation, tillbyggnation eller vid renovering av en idrottsanläggning. Med fondens bidrag kan man på ett innovativt sätt bygga om en befintlig miljö till en mer modern och anpassad plats att idrotta och röra sig på. Vi anser att det är viktigt att regeringen går vidare med förslagen i för att möjliggöra flera idrottsanläggningar. En stor anledning till att bristen på anläggningar har uppstått är att det inte funnits en sammanhållande knutpunkt. Kommuner och regioner har på egen hand behövt samla in kunskap och information om hur man på effektivaste sätt renoverar och restaurerar en anläggning. I stället för att samla all kunskap på ett ställe har man behövt uppfinna hjulet gång på gång. Vi anser att ett nationellt kompetenscenter skulle kunna erbjuda kunskap, tips och inspiration på hur man renoverar och underhåller anläggningar för att effektivisera processen och i slutändan även minska kostnaderna. Kommuner och regioner har inte haft råd att upprätthålla annat än akut upprustning. Genom att dela erfarenheter kan effektivisering spara både tid och resurser. Det är bra för alla involverade parter. Vi anser att det är ett uppdrag som bör ges till lämpligt organ. Även bristen på lokalanpassade arenor och idrottsplatser är ett problem. saknas en sammanställning och samlad bild över vilka idrottslokaler som är anpassade för personer med funktionsnedsättning. Därför behöver en inventering av vilka idrottsanläggningar som är tillgänglighetsanspassade göras av lämplig aktör. Bristen på träningstider beror i mångt och mycket på bristen på träningslokaler. Där har ett arbete påbörjats av men det kommer att ta innan problematiken är löst. finns det inte tillräckligt med träningstider för alla, och barns och ungas träningstider har börjat trängas undan av vuxna som vill idrotta.