bet · H901UU15 · 2022-04-20 00:00:00 — Mänskliga rättigheter i länder och regioner m.m. I detta betänkande behandlar utskottet motionsyrkanden från allmänna motionstiden under riksmötena /19, 2019/20, 2020/21 och 2021/22 om mänskliga rättigheter m.m. i ett antal länder och regioner. Utskottet föreslår ett tillkännagivande till regeringen om att svensk närvaro bör förstärkas genom ett ”House of ” i . Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden, bl.a. med hänvisning till att utskottet inte ser behov av några ytterligare initiativ eller tillkännagivanden till regeringen. Ett antal motionsyrkanden bereds förenklat. I betänkandet finns åtta reservationer (S, M, SD, C, V, KD, L). I en reservation (S) föreslås att inte ska göra något tillkännagivande till regeringen. Ca 150 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19, 2019/20, 2020/21 och 2021/22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Övriga länder och regioner Motioner som bereds förenklat 1.Iran, punkt 1 (V) 2.Kina, punkt 2 (SD) 3.Kina, punkt 2 (C) 4.Kina, punkt 2 (KD) 5.Kina, punkt 2 (L) 6.House of i , punkt 3 (S) 7.Övriga länder och regioner, punkt 5 (M) 8.Övriga länder och regioner, punkt 5 (C) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 Motioner från allmänna motionstiden /20 Motioner från allmänna motionstiden /21 Motioner från allmänna motionstiden /22 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2021/22:2588 av m.fl. (V) yrkandena 1, 6, 7 och 10. Reservation 1 (V) 2020/21:678 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3, 2020/21:2776 av m.fl. (KD) yrkande 48, 2020/21:2942 av m.fl. (C) yrkande 7, 2020/21:3204 av m.fl. (M) yrkandena 13 och 24, 2020/21:3206 av m.fl. (M) yrkande 4, 2020/21:3241 av m.fl. (L) yrkandena 4, 6, 7 och 14, 2021/22:3246 av m.fl. (C) yrkandena 13, 14, 17 och 18, 2021/22:3774 av m.fl. (M) yrkande 20, 2021/22:3777 av m.fl. (M) yrkande 6, 2021/22:3883 av m.fl. (KD) yrkandena 35, 36 och 48, 2021/22:3970 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3, 2021/22:3971 av m.fl. (L) yrkandena 4, 7, 8 och 14 samt 2021/22:4152 av m.fl. (SD) yrkandena 2–4. Reservation 2 (SD) Reservation 3 (C) Reservation 4 (KD) Reservation 5 (L) ställer sig bakom det som utskottet anför om att förstärka svensk närvaro genom ett "House of " i och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:678 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2021/22:3246 av m.fl. (C) yrkande 19, 2021/22:3774 av m.fl. (M) yrkande 18, 2021/22:3776 av m.fl. (M) yrkande 28 och 2021/22:3970 av m.fl. (SD) yrkandena 4 och 5. Reservation 6 (S) 2019/20:3357 av m.fl. (V) yrkandena 12 och 20, 2021/22:3246 av m.fl. (C) yrkandena 9 och 10 samt 2021/22:3777 av m.fl. (M) yrkande 7. Övriga länder och regioner 2021/22:3246 av m.fl. (C) yrkande 57 och 2021/22:3776 av m.fl. (M) yrkande 46. Reservation 7 (M) Reservation 8 (C) Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (C), (M), (SD), (S), (KD), (S), (L), (SD), (MP), (M), (S), (V), (SD) och (C). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet ca 150 motionsyrkanden från allmänna motionstiden under riksmötena /19, 2019/20, 2020/21 och 2021/22. Fokus ligger på frågor som rör situationen för de mänskliga rättigheterna i , och . Mänskliga rättigheter (MR) ur ett tematiskt perspektiv behandlas av utskottet i betänkande 2021/22:UU7. Av yrkandena behandlas ca 100 motionsyrkanden i förenklad ordning i enlighet med promemorian Förenklad motionsberedning –2022 som utrikesutskottet fastställde . Dessa yrkanden återfinns i bilaga 2. Motionärernas förslag till riksdagsbeslut finns i bilaga 1. Mänskliga rättigheter och demokrati tas genomgående upp till diskussion i utskottet under dess inkommande och utgående besök. Det kan nämnas att utrikesutskottet besöktes av utskottet för etniska minoriteter i nationella folkkongress. Ett antal föredragningar har också hållits i utskottet med koppling till det aktuella betänkandet. fick utskottet information om i av Boriana (M), ordförande för svenska delegation, och (S), vice ordförande för svenska delegation. fick utskottet information om Sidas stöd till och med anledning av invasion av av Sidas generaldirektör . fick utskottet information om relationerna till m.m. av kabinettssekreterare . överlade utskottet med kabinettssekreteraren om regeringens ståndpunkt i fråga om och inför rådet för utrikesfrågor (FAC) (prot. 2020/21:21.4, prot. 2020/21:21.6). informerade utrikesminister utskottet om . informerade dåvarande kabinettssekreterare utskottet om utvecklingen i . fick utskottet information om av kabinettssekreterare med medarbetare. Utskottet har också löpande fått information om frågor med koppling till detta betänkande vid föredragningar inför möten i FAC utöver det som nämns ovan. behandlar under i princip varje ett betänkande om mänskliga rättigheter. har utskottet tidigare behandlat flera betänkanden med koppling till mänskliga rättigheter. Betänkandena brukar ha olika inriktning. I betänkande 2019/20:UU15 behandlades tematiska MR-frågor. Frågor med koppling till yttrandefrihet behandlades i betänkande /21:UU7. Utskottet har även behandlat en skrivelse från regeringen om förbindelser med och regeringens förhållningssätt i frågor som rör (bet. 2019/20:UU4). Även i andra betänkanden har MR-frågor tagits upp. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om . Jämför reservation 1 (V). I kommittémotion 2021/22:2588 av m.fl. (V) yrkande 10 anser motionärerna att konsekvent bör uppmärksamma de grova och omfattande brotten mot de mänskliga rättigheterna i . I yrkande 1 framförs att i alla sina kontakter med bör uppmärksamma kvinnors och kvinnorättsorganisationers situation i landet. Vidare anförs att bör uppmärksamma de grova och omfattande kränkningarna av de etniska och religiösa minoriteternas rättigheter i (yrkande 6) och att bör agera för att ska leva upp till sina internationella åtaganden gällande barns rättigheter (yrkande 7). Utskottet behandlade situationen för de mänskliga rättigheterna i i betänkande 2018/19:UU8. Läget när det gäller de mänskliga rättigheterna i är fortfarande mycket allvarligt. Av () rapport för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer som publicerades framgår att journalister, fackliga ledare, personer som arbetar mot diskriminering av kvinnor och jurister som har kritiserat det politiska styret grips och i flera fall har dömts till hårda straff, inklusive kroppsstraff och dödsstraff. Yttrande-, press- och informationsfriheterna är kraftigt begränsade och censuren är långtgående. I rapporten konstateras också att myndigheterna har vidtagit ytterligare åtgärder för att begränsa friheten på internet. Civilsamhällets utrymme är begränsat och mötes- och organisationsfriheten kränks. Högste ledaren regerar på livstid. Hans inflytande är omfattande eftersom han utser personer till flera tunga chefsposter och viktiga institutioner lyder direkt under honom. till presidentämbetet, parlamentet och expertrådet hålls regelbundet. Alla iranska medborgare, kvinnor och män, har rösträtt men valfriheten begränsas av att kandidaterna måste godkännas av det icke-valbara . Enligt det amerikanska för 2020 levde parlamentsvalet inte upp till internationella kriterier för fria och rättvisa val, bl.a. mot bakgrund av roll som beskrivs ovan och eftersom regeringens brutala hantering av protester bedöms ha påverkat valmiljön. Utskottet konstaterar att valdeltagandet, , var det lägsta . Utskottet ser detta som ett uttryck för det iranska folkets misstro till det politiska systemet. utövar dödsstraff och tillhör de länder där flest avrättningar verkställs. Minderåriga döms till döden. Tortyr och framtvingade erkännanden förekommer. Flera vittnesmål berättar om förhör med fysiskt och psykiskt kränkande metoder samt sexuellt våld. Rättsstatens principer respekteras inte, och rättsväsendet är inte oberoende. Mål av politisk karaktär hanteras i särskilda revolutionsdomstolar med inskränkningar när det gäller transparens, rätten till försvar och möjlighet att överklaga. Vidare framgår det av rapporten att personer från religiösa och etniska minoriteter diskrimineras på flera områden. Det råder inte religionsfrihet i . Kvinnors och barns rättigheter är eftersatta och kvinnor diskrimineras på flera områden. Mångåriga försök att introducera en lag som förbjuder våld mot kvinnor i hemmet har fortsatt att möta motstånd. lagstiftning diskriminerar kvinnor och flickor. Kvinnor är kraftigt underrepresenterade i regeringen, parlamentet och andra politiska instanser. Hbtqi-personer diskrimineras och stigmatiseras. Homosexuella handlingar är kriminaliserade. Utskottet konstaterar att FN har utsett en särskild rapportör för människorättssituationen i . Denne har dock inte tillåtits besöka landet. FN:s generalsekreterare presenterar en rapport om människorättsläget i i enlighet med ett mandat från generalförsamlingens tredje utskott. EU har självständigt beslutat om sanktioner mot med anledning av situationen för de mänskliga rättigheterna i landet. Sanktionerna infördes och har förlängts , senast . De gäller till och med och innefattar åtgärder såsom reserestriktioner, frysningar av tillgångar, förbud mot export m.m. av utrustning som kan användas för internt förtryck och förbud mot export av viss övervakningsutrustning. Utskottet konstaterar att EU i rådsslutsatser från bl.a. lyfter fram kvinnors och flickors samt etniska och religiösa minoriteters rättigheter och uppmanar att följa de internationella konventioner som landet anslutit sig till och att fullt ut respektera mänskliga rättigheter. Utskottet instämmer i vikten av att fullt ut respekterar och lever upp till de mänskliga rättigheterna och uppmanar regeringen att fortsätta att med skärpa framföra dessa budskap och verka för demokratisk förändring och för efterlevnad av rättsstatens principer i dialogen med officiella företrädare för och inom EU och FN samt andra relevanta organisationer och forum. Liksom anges i bl.a. svar på en skriftlig fråga till utrikesministern (fr. 2020/21:3397) måste skyddet av och respekten för mänskliga rättigheter vara centrala i relation med . Detta inkluderar även barns rättigheter, kvinnors och flickors fulla åtnjutande av de mänskliga rättigheterna samt religiösa och etniska minoriteters rättigheter. Utskottet välkomnar att de sanktioner som EU har beslutat mot när det gäller mänskliga rättigheter ligger fast. Utskottet vill liksom tidigare (senast i bet. 2021/22:UU7) framhålla att demokrati är det styrelseskick som ger människor störst möjlighet att påverka samhället och sina egna liv och som skapar bäst förutsättningar att värna och stärka respekten för de mänskliga rättigheterna och rättsstatens principer. Utskottet vill även understryka vikten av transparens. Utskottet framhåller även att ett livskraftigt och pluralistiskt civilsamhälle, som ges utrymme att verka självständigt, är en förutsättning för ett demokratiskt samhälle. MR-försvarare är centrala för upprätthållandet av ett livskraftigt civilsamhälle, och därmed för ett demokratiskt politiskt system. Utskottet ser med stor oro på situationen för MR-försvarare i och anser det vara av största vikt att uppmärksamma och fortsätta att stödja dessa. Utskottet anser liksom i tidigare betänkanden (senast i bet. 2021/22:UU7) att dödsstraffet är en kränkning av de mest grundläggande mänskliga rättigheterna och utgör ett omänskligt, grymt och oåterkalleligt straff som inte har någon plats i en modern rättsordning. Utskottet stöder de riktlinjer som EU har antagit för att avskaffa dödsstraffet globalt. Utskottet framhåller vidare att avskaffandet av dödsstraff är en prioriterad fråga i svensk utrikespolitik. Utskottet fördömer tillämpningen av dödsstraffet var det än tillämpas, inklusive i . Mot bakgrund av det som anförts ovan avstyrks motion 2021/22:2588 yrkandena 1, 6, 7 och 10. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om att förstärka svensk närvaro genom ett "House of " i och tillkännager detta för regeringen. avslår övriga motioner om . Jämför reservation 2 (SD), 3 (C), 4 (KD), 5 (L) och 6 (S). I kommittémotion 2021/22:3777 av m.fl. (M) yrkande 6 framförs att i samarbete med andra länder bör ta initiativ till och arbeta för att respekterar mänskliga rättigheter. I kommittémotion 2020/21:3241 av m.fl. (L) yrkande 7 framhåller motionärerna att aktivt bör verka för att stödja oberoende civilsamhälleskrafter i . Samma förslag återfinns i kommittémotion 2021/22:3971 av m.fl. (L) yrkande 8. I kommittémotion 2020/21:3204 av m.fl. (M) yrkande 13 efterfrågas att agerar aktivt och strategiskt i FN för en internationell, oberoende utredning av förtrycket i Xinjiang. I kommittémotion 2021/22:4152 av m.fl. (SD) yrkande 2 vill motionärerna att de statssanktionerade massövergreppen mot uigurer, falungonganhängare och kristna fördöms. I yrkande 3 anser motionärerna att regeringen bör verka för en oberoende internationell granskning av övergrepp mot minoriteter, och i yrkande 4 efterlyses sanktioner mot de ansvariga för övergreppen. I kommittémotion 2020/21:2942 av m.fl. (C) yrkande 7 anser motionärerna att tydligt bör fördöma de övergrepp på och tvångsinterneringar av uigurer som begås av den kinesiska regimen. Detta upprepas även i kommittémotion 2021/22:3246 av m.fl. (C) yrkande 13 med tillägget att det bör införas sanktioner mot dem som är ansvariga för övergreppen. I samma motion yrkande 14 anför motionärerna att bör driva på för att ska pröva övergrepp mot uigurerna utifrån gällande folkrätt på basis av en oberoende internationell granskning och andra erkända internationella organisationers rapporter. Enligt kommittémotion 2021/22:3883 av m.fl. (KD) yrkande 35 bör regeringen verka för ett erkännande av det pågående folkmordet på uigurer i , och enligt yrkande 36 bör regeringen inom ramen för EU verka för att unionen återkommande tar upp uigurernas, kristnas och andra minoriteters situation i sin dialog med . I kommittémotion 2020/21:3241 av m.fl. (L) yrkande 6 anser motionärerna att bör fördöma förtrycket av minoriteter som uigurerna i . Enligt kommittémotion 2021/22:3971 av m.fl. (L) yrkande 7 bör agera för att det internationella samfundet ska ställa aktörerna bakom förtrycket av minoriteter som uigurerna i till ansvar. I kommittémotion 2021/22:3246 av m.fl. (C) yrkande 17 efterlyser motionärerna fortsatt stöd till demokratirörelsen i . I kommittémotion 2020/21:2776 av m.fl. (KD) yrkande 48 anser motionärerna bl.a. att förhållningssätt gentemot ska syfta till att stärka förbindelserna med och lyfter fram vikten av att betona principen ”ett land, två system” i syfte att bevara rätt till självbestämmande. Motionärerna anser även bl.a. att och EU tydligt behöver stå upp för frihet och demokrati i . Detsamma upprepas i kommittémotion 2021/22:3883 av m.fl. (KD) yrkande 48. I kommittémotion 2020/21:3241 av m.fl. (L) yrkande 4 anförs att bör verka emot förtrycket av demokrati i . I kommittémotion 2021/22:3971 av m.fl. (L) yrkande 4 anförs att bör verka i EU för ett samlat agerande emot förtrycket av demokratirörelsen i . I kommittémotion 2020/21:3204 av m.fl. (M) yrkande 24 anser motionärerna att deltagande i internationella forum bör främjas. Samma sak framförs i kommittémotion 2020/21:3206 av m.fl. (M) yrkande 4. I kommittémotion 2021/22:3774 av m.fl. (M) yrkande 18 anser motionärerna att ett ”House of ” bör etableras i . Detta återkommer i kommittémotion 2021/22:3776 av m.fl. (M) yrkande 28. I kommittémotion 2021/22:3774 av m.fl. (M) yrkande 20 anförs att i närtid bör genomföra ett officiellt minister- eller talmansbesök i . I kommittémotion 2020/21:678 av m.fl. (SD) yrkande 1 efterfrågar motionärerna ett tydligt erkännande av som land snarare än som provins. I yrkande 2 vill motionärerna att ska få möjligheten att skicka ombud till och i yrkande 3 att ska ha möjlighet att delta i och bidra till FN:s underorganisationer. I yrkande 4 efterfrågar motionärerna utökat bilateralt samarbete. Dessa yrkanden återkommer i kommittémotion 2021/22:3970 av m.fl. (SD) yrkandena 1–4. I yrkande 5 efterfrågar motionärerna ett ”House of ” i . I kommittémotion 2021/22:3246 av m.fl. (C) yrkande 18 anförs att bör verka för att släpps in i fler multilaterala organisationer. I yrkande 19 efterlyses ett ”House of ” i och ett breddat bilateralt samarbete som omfattar fler områden. I kommittémotion 2020/21:2776 av m.fl. (KD) yrkande 48 framhålls bl.a. att förhållningssätt gentemot även ska syfta till att stärka förbindelserna med och att bl.a. bör verka för att främja deltagande i internationella sammanhang, t.ex. FN-organ. Detta återkommer i kommittémotion 2021/22:3883 av m.fl. (KD) yrkande 48. I kommittémotion 2020/21:3241 av m.fl. (L) yrkande 14 anser motionärerna att bör erkänna rätt att forma sin egen samhällsutveckling och demokratiska system samt integreras i internationella institutioner och samarbeten. Detta förslag återkommer i kommittémotion 2021/22:3971 av m.fl. (L) yrkande 14. Utskottet vill inledningsvis hänvisa till betänkande 2019/20:UU4 Arbetet i frågor som rör . Där behandlade utskottet regeringens skrivelse med samma namn. Betänkandet omfattade förbindelser med och förhållningssätt i frågor som rör , både på ett övergripande plan och inom olika politikområden. I UD:s senaste om som publicerades konstateras att är en enpartistat utan allmänna och fria val. Politisk opposition är inte tillåten. Statsapparaten genomsyras av . Rättsväsendet är underställt kontroll. Sedan har partiet en uttalad ambition att utöka sin kontroll över alla delar av samhället. Den kinesiska konstitutionen garanterar allmän åsikts-, yttrande-, tryck-, förenings-, mötes-, demonstrations- och religionsfrihet. I praktiken är dock samtliga friheter inskränkta i varierande grad, enligt UD:s . Konstitutionen innehåller också paragrafer om medborgares skyldighet att skydda nationens säkerhet, vilket bidrar till att begränsa yttrandefriheten. Personer som rapporterar om politiskt känsliga frågor löper stor risk att trakasseras, hotas eller gripas. Det är särskilt känsligt att ifrågasätta makt- och organisationsmonopol och att direkt kritisera det högsta ledarskapet. har flera personer dömts till fängelsestraff efter att offentligt ha förespråkat enskilda personers rättigheter. Förenings-, informations- och yttrandefriheten har försämrats . Medierna används för att kontrollera och styra opinionen. I EU:s årliga rapport om mänskliga rättigheter och demokrati i världen konstateras att situationen för de mänskliga rättigheterna i har fortsatt att försämras på flera områden. EU:s rapport beskriver även att bl.a. journalister har fängslats eller förföljts på grund av sin rapportering om covid-19 och att övervakningen av medborgare har ökat under pandemin. Dödsstraff tillämpas i . Dödsstraff finns på straffskalan för 46 olika brott, inklusive för ekonomiska brott och brott som våldtäkt, människohandel och narkotikasmuggling. Antalet personer som avrättas är fortfarande en statshemlighet. Enligt avrättade flest personer i världen . Utskottet återkommer till frågan om minoriteters situation separat i betänkandet. Utskottet konstaterar att de svenska utlandsbeskickningarna i följer utvecklingen när det gäller mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer i och har löpande kontakt med representanter för det kinesiska civilsamhället. Sida ger på förfrågan från kinesiska utrikesministeriet stöd till som har verksamhet i . Sida ger också stöd till som arbetar med att uppmärksamma politiska fångars rättigheter i . EU har samarbetsprojekt med såväl kinesiska myndigheter som civilsamhällesorganisationer i . EU tar vidare löpande upp mänskliga rättigheter vid topp- och ledarmöten mellan och , vilket gjordes vid tre topp- och ledarmöten mellan och . finns också en specifik MR-dialog. Den senaste årliga dialogen mellan och om mänskliga rättigheter ägde rum den 1–. Utskottet konstaterar att varken toppmöten eller MR-dialog ägde rum . hölls ett videotoppmöte mellan och . Vid mötet tog EU åter upp sin oro över situationen för de mänskliga rättigheterna i , däribland behandlingen av människorättsförsvarare och personer som tillhör minoriteter. EU uttryckte även oro över nedmonteringen av principen ”ett land, två system” i och att EU räknar med att återuppta en omfattande dialog om mänskliga rättigheter för att behandla dessa frågor. EU bekräftade även på nytt sitt löfte om en politik för ett enat , som unionen uttryckte sin oro över ökade spänningar över sundet. Mot bakgrund av de många rapporterna om utbredda kränkningar av och brott mot de mänskliga rättigheterna i understryker utskottet vikten av att respekterar de mänskliga rättigheterna och lever upp till sina nationella och internationella åtaganden samt rättsstatens principer. Utskottet betonar att förföljelsen av människorättsjurister och människorättsaktivister måste upphöra och att oberoende civilsamhällesorganisationer måste kunna verka utan restriktioner. Liksom i betänkande 2019/20:UU4 lägger utskottet stor vikt vid att regeringen konsekvent och tydligt tar upp frågan om den allvarliga situationen för mänskliga rättigheter i i kontakter med kinesiska myndighetsföreträdare. Utskottet anser att regeringen bör fortsätta att aktivt verka för en stark och gemensam EU-hållning och att i samarbete med EU och likasinnade verka för att uppmärksamma situationen för de mänskliga rättigheterna i i berörda multilaterala sammanhang. Utskottet anser liksom i tidigare betänkanden (senast i bet. 2021/22:UU7) att dödsstraffet är en kränkning av de mest grundläggande mänskliga rättigheterna och utgör ett omänskligt, grymt och oåterkalleligt straff som inte har någon plats i en modern rättsordning. Utskottet stöder de riktlinjer som EU har antagit för att avskaffa dödsstraffet globalt. Utskottet framhåller vidare att avskaffandet av dödsstraff är en prioriterad fråga i svensk utrikespolitik. Utskottet fördömer tillämpningen av dödsstraffet var det än tillämpas, inklusive i . Mot bakgrund av det som anförts ovan avstyrks motionerna 2020/21:3241 yrkande 7, 2021/22:3777 yrkande 6 och 2021/22:3971 yrkande 8. I UD:s konstateras att rörelsefriheten för personer som tillhör vissa minoritetsgrupper är begränsad för resor både inom och utanför . Oproportionerligt hårda straff för brott mot nationell säkerhet fortsätter att vara vanligare i fall som rör minoriteter och urfolk, särskilt i Xinjiang och , än i övriga . Inskränkningar vad gäller utbildning, religion och rörelsefrihet är särskilt förekommande i samma regioner. konstitution garanterar religionsfrihet, men den är i praktiken starkt inskränkt. har partiet inskränkt religionsfriheten alltmer. Det finns enligt rapporten uttalade krav om att religion måste ”anpassas till förutsättningar” och bidra till att genomföra politik. Av UD:s framgår att situationen för minoriteters rättigheter i den nordvästliga regionen , särskilt för muslimska uigurer, är mycket allvarlig och har försämrats . Enligt en rapport från för eliminering av rasdiskriminering 2018 finns flertaliga uppgifter om att ett stort antal uigurer och personer tillhörande andra muslimska minoriteter i Xinjiang befinner sig i s.k. politiska omskolningsläger utan att ha möjlighet att kontakta anhöriga eller juridiska ombud och utan att deras frihetsberövande har varit föremål för en juridisk prövning. Enligt uppskattningar i rapporten kan det röra sig om från tiotusentals upp till en miljon människor. Den mycket allvarliga situationen för etniska och religiösa minoriteter bekräftas av EU:s rapport om de mänskliga rättigheterna i världen . beslutade EU om listningar under den globala sanktionsordningen mot kränkningar av och brott mot de mänskliga rättigheterna.