bet · H901SkU29 · 2022-06-02 00:00:00 — Dessa resor ska i stället omfattas av skattereduktionen för arbetsresor. Med hänsyn till att skattereduktionen ska vara färdmedelsneutral anser regeringen att det inte finns skäl att reglera arbetsresor med förmånsbil eller egen bil som används i tjänsten särskilt. Eftersom varken den skattskyldiges val av färdmedel för arbetsresor eller kostnaden för dessa har någon betydelse för om personen ska få en skattelättnad i det nya systemet är det befogat att den nuvarande avdragsrätten även för dessa typer av arbetsresor avskaffas. När det gäller arbetsresor med egen bil som används i tjänsten kan det också noteras att dessa resor i stället för en avståndsgräns omfattas av en beloppsgräns som begränsar möjligheterna till att få reseavdrag. Regeringen föreslår att avdraget för arbetsresor i inkomstslaget närings-verksamhet avskaffas. Dessa arbetsresor ska i stället omfattas av skattereduktionen för arbetsresor. Hantering av avdrag för kostnader Regeringen föreslår inga materiella förändringar av avdragsrätten för hem-resor, inställelseresor eller avdragsrätten för ökade levnadskostnader vid dubbel bosättning. Avdraget för resor till platsen för skattefri utbildning eller annan åtgärd vid omstrukturering, personalavveckling eller liknande avskaffas. Dessa resor kommer i stället att omfattas av skattereduktionen för arbetsresor. Regeringen föreslår att beloppsgränsen för avdrag för kostnader för inställelseresor sänks. Utgifterna ska dras av tillsammans med övriga utgifter till den del kostnaderna under beskattningsåret sammanlagt överstiger . Enligt regeringens bedömning bör avdragsrätten för utgifter för inställelseresor i övrigt lämnas oförändrad. Nuvarande beloppsgräns på bedöms dock bli för hög för dessa resor. Regeringen anser att det är lämpligt att utgifter för inställelseresor tillsammans med övriga utgifter ska dras av bara till den del kostnaderna under beskattningsåret sammanlagt överstiger . Enligt regeringens bedömning bör avdraget för utgifter för tjänsteresor lämnas oförändrat. Tjänsteresor skiljer sig från arbetsresor på så sätt att något privat inslag inte finns. Resekostnaderna är alltså en utpräglad kostnad i tjänsten. En begäran om skattereduktion ska göras i inkomstdeklarationen för det beskattningsår då arbetsresorna har gjorts. Den som begär skattereduktion ska lämna uppgift om underlaget för skattereduktionen i inkomstdeklarationen. Skattereduktionen bör, i likhet med de skattereduktioner som regleras i inkomstskattelagen och enligt andra lagar, inordnas i systemet för skatteför-farandet som regleras i skatteförfarandelagen. Att skattereduktionen inordnas i systemet för skatteförfarandet innebär bl.a. att den som vid begäran om skattereduktion för arbetsresor lämnar felaktiga uppgifter eller utelämnar uppgifter som ska lämnas vid en sådan begäran, riskerar att påföras skattetillägg. En uppgiftsskyldighet i inkomstdeklarationen är av särskild betydelse då någon annan uppgift inte ska lämnas om underlaget för skattereduktionen. Med ett nytt system för skattelättnad för arbetsresor behöver även kontrollen förändras. Regeringen föreslår att en arbetsgivardeklaration för varje betalningsmottagare ska innehålla uppgift om arbetsplatsens adress, om betalningsmottagaren har haft endast en arbetsplats i en och samma anställning . I de fall kontrolluppgift ska lämnas ska arbetsplatsens adress lämnas, om betalningsmottagaren har haft endast en arbetsplats i en och samma anställning. Enligt regeringens bedömning bör månatligen få uppgift om den skattskyldiges arbetsplatsadress i arbetsgivardeklarationen eller i förekommande fall i kontrolluppgift för att enklare kunna beräkna avståndet mellan bostad och arbetsplats. Informationen om arbetsplatsens adress blir central för rätten till en avståndsbaserad skattereduktion. Det är viktigt att säkra att informationen från arbetsgivaren i arbetsgivardeklarationen är korrekt. Med information om arbetsplatsens adress tillgänglig redan under beskattningsåret kan fel upptäckas och rättas tidigare än vid yrkandet i inkomstdeklarationen. lämnas uppgifter för de allra flesta anställda på individnivå in i arbetsgivardeklarationen till . En av uppgif-terna som kan lämnas på detta vis är information om den anställdes arbetsställe. I förhållande till den vinst som kan göras i form av minskat skattefel bedömer regeringen att det relativt begränsade merarbete som förslaget kan komma att innebära för arbetsgivarna är godtagbart. Förslaget bedöms därmed vara proportionerligt. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Syfte och alternativa lösningar Syftet med förslaget är att skattelättnaden på ett bättre sätt ska gynna resor med låga utsläpp av växthusgaser och luftföroreningar och vara enklare än nuvarande system att tillämpa, administrera och kontrollera. Ett problem kopplat till nuvarande reseavdrag är dess betydande skattefel, dvs. skillnaden mellan de fastställda och de teoretiskt riktiga beloppen för skatter och avgifter. har gjort slumpmässiga kontroller av privatpersoners deklarationer med syftet att bättre kunna mäta skattefelet och ett av de vanligaste felen avser reseavdrag. En anledning till det stora skattefelet är den bristande efterlevnad av tidsvinstkravet som finns i det nuvarande avdragssystemet. har föreslagit att det ska införas en avståndsbaserad och färdmedelsneutral skattereduktion för längre arbetsresor. I kapitel 17 i betänkandet redogörs för de alternativa lösningar som kommittén har undersökt. Kommittén har tagit fram två olika referensalternativ, varav det ena är att behålla nuvarande system med eventuella mindre förändringar och det andra att helt avskaffa skattelättnaden för arbetsresor. Kommittén har även analyserat alternativa utformningar av ett avståndsbaserat system, t.ex. att ha en lägre nedre avståndsgräns och att inte ha en övre avståndsgräns alls. Vidare har kommittén analyserat alternativa detaljer i det föreslagna systemet, som t.ex. ett högre tillägg vid bristfällig kollektivtrafik, andra kriterier vid bristfällig kollektivtrafik och en annan nivå på tidsvinstkravet. För gjorde ca 873 000 skattskyldiga reseavdrag i inkomstslaget tjänst. Det genomsnittliga avdragsbeloppet var ca och den genomsnittliga skattelättnaden ca per person. Den föreslagna skattereduktionen uppskattas 2023 omfatta ca 1 160 000 personer och i genomsnitt uppgå till ca per person och år. För personer som gör två arbetsresor per dag och som inte omfattas av den högre avståndsgränsen för arbetsresande i storstadsregioner är skattereduktionen noll . Den övre avståndsgränsen innebär att avstånd över denna gräns inte har någon effekt på skattereduktionens storlek. Skattereduktionen är därmed begränsad till maximalt per person och år. För arbetsresande som berörs av den högre avståndsgränsen uppgår skatte-reduktionen till noll om avståndet understiger . För individer vars reseavstånd överstiger den högre avståndsgränsen är skattereduktionen lägre än för individer i övriga landet med samma reseavstånd. Det betyder att högsta skattereduktion är för dem som berörs av den högre avståndsgränsen. Antalet personer som gör arbetsresor som överstiger inom storstadsregionerna och därmed kan beröras av den högre avståndsgränsen som gäller vid resor i dessa regioner uppskattas vara ca 400 000. För personer som gör avdrag för bilresor enligt nuvarande regler och har innebär förslaget generellt en mindre skattelättnad oavsett avstånd. De största skillnaderna i skatteeffekt mellan den föreslagna skatte-reduktionen och nuvarande reseavdrag uppstår för personer som gör avdrag för bilresor, har hög inkomst (och därmed hög marginalskatt) och långa reseavstånd. Den som har rätt till reseavdrag för bilresor och arbetspendlar enkel väg med bil , kan göra avdrag på med nuvarande regler. Med i marginalskatt blir skattelättnaden nästan . Eftersom den föreslagna skattereduktionen blir högst minskar skattelättnaden för denna person med ca . Antalet personer som uppskattas få en sådan stor minskning av skattelättnaden är relativt begränsat. uppskattas ca 26 000 personer ha gjort reseavdrag på . Av dessa hade ca 7 000 personer en sådan inkomstnivå att de betalade statlig inkomstskatt och därmed en högre marginalskatt. Antalet personer som reser kollektivt som kan få skattelättnad för sina arbetsresor bedöms öka med förslaget. Det gäller även om en del av dessa personer reser i storstadsregioner och därmed omfattas av den högre avståndsgränsen. Enligt nuvarande regler ges reseavdrag för resor med förmånsbil med ett schablonbelopp på per kilometer för dieseldrivna fordon och per kilometer för fordon som drivs med andra drivmedel. Det skattemässiga värdet av avdraget per kilometer är vid låg och hög marginalskatt ca 21 respektive för dieseldrivna fordon och ca 30 respektive för fordon med andra drivmedel. Skattskyldiga som använder förmånsbil får med förslaget samma skattereduktion som de som använder egen bil, dvs. per kilometer för avstånd enkel väg som överstiger och upp t.o.m. med . Förslaget innebär därmed att skattskyldiga som använder förmånsbil för sina arbetsresor i de flesta fall får en större skattelättnad än de får med dagens regler. Förslaget att ingen skattereduktion ska ges för trängselavgift innebär en skattehöjning. Skattehöjningens storlek uppgår som mest till det skattemässiga värdet av avdraget och varierar därmed med den skattskyldiges marginalskatt. För skattskyldiga med två beskattade passager i till och från arbetet under vardagar kan trängselavgiften uppgå till (vid högsta trängselavgift på och ). Förslaget kan därmed ge en skattehöjning för trängselavgifterna på ca 6 000 till beroende på marginalskatt, givet att kostnaderna för arbetsresor i övrigt överstiger . Effekter för inkomstfördelningen och den ekonomiska jämställdheten uppskattas att drygt 900 000 personer skulle göra reseavdrag i inkomstslaget tjänst om förslaget inte genomförs. Det uppskattas att en stor andel av avdragen, , kommer att göras av personer bosatta i storstadskommuner och s.k. täta kommuner nära en större stad. Det uppskattas att en liten andel av reseavdragen kommer att göras av personer bosatta i mycket avlägset belägna landsbygdskommuner. I förhål-lande till antalet sysselsatta i respektive kommungrupp är det vanligast att göra reseavdrag i landsbygdskommuner nära en större stad, där nästan tre av tio sysselsatta beräknas göra reseavdrag med nuvarande regler. Antalet personer som bedöms komma att omfattas av den föreslagna skattereduktionen är högre, jämfört med antalet reseavdrag, i samtliga kommungrupper utom i storstadskommunerna. Den genomsnittliga skattelättnaden per person bedöms bli lägre med skattereduktionen i samtliga kommungrupper. Sammantaget uppskattas en mindre andel av den totala skattelättnaden, enligt förslaget, gå till personer bosatta i storstadskommunerna och en större andel av den totala skattelättnaden går till bosatta i övriga kommungrupper jämfört med nuvarande reseavdrag. till förslagets effekter på ekonomisk standard för personer i olika kommungrupper, uppskattas personer i storstadskommunerna i genomsnitt få en något lägre ekonomisk standard till följd av förslaget. Personer bosatta i mycket avlägset belägna landsbygdskommuner får den största genomsnittliga ökningen. De genomsnittliga effekterna är dock mycket små. I kommittémotion 2021/22:4728 av m.fl. (M) yrkandena 1–3 föreslår motionärerna att den föreslagna övre avståndsgränsen för arbetsresor inte ska gälla för arbetsresor med bil. Motionärerna menar att det försvårar att bo och verka i landsbygden samt krymper arbetsmarknadsregionerna. Vidare föreslås att regeringen ska se till att det nuvarande reseavdragssystemet består, med de nya planerade beloppen för kostnader för egen bil i tjänsten och förmånsbil, parallellt med det föreslagna systemet med en skattereduktion. Motionärerna menar att den skattskyldige då skulle ges möjlighet att själv välja mellan det befintliga reseavdraget eller den nya ordningen. Det skulle säkra en ordning med möjlighet för de som pendlar längre sträckor med bil att undvika skattehöjningar. Motionärerna föreslår även att regeringen noga ska följa prisutvecklingen för kostnader som kan hänföras till arbetsresor med bil i syfte att se över hur beloppen kopplade till reseavdraget kan höjas. I kommittémotion 2021/22:4719 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2 föreslår motionärerna att propositionen avslås. Motionärerna vill att det nuvarande reseavdraget behålls och menar att många på landsbygden inte har något alternativ till att ta bilen till jobbet och är beroende av bilen för att få vardagen att gå ihop. De ökade drivmedelspriserna har redan nu gjort det svårare för denna grupp och detta blir en ytterligare kostnad för de som är beroende av bilen. Vidare föreslår motionärerna en kraftigt höjd milersättning. Motionärerna menar att kostnaderna för att inneha och köra bil har ökat kraftigt sedan nivåerna för den skattefria ersättningen fastställdes. Inflationen har urholkat beloppet och skatten på drivmedel har ökat och för detta bör löntagare med stora avstånd till jobbet kompenseras med en betydande höjning av milersättningen. I kommittémotion 2021/22:4706 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2 föreslår motionären att regeringen skyndsamt återkommer med förslag om höjd avståndsgräns i glesbygd. Motionären menar att förslaget rimmar illa med satsningarna på den regionförstoring som investeringarna i Norrbotniabanan skapar. Vidare föreslår motionären att regeringen skyndsamt återkommer med ett förslag om höjd ersättning i glesbygd eftersom det i glesbygd ofta inte finns samma tillgång till kollektivtrafik och en väl utbyggd laddinfrastruktur. I kommittémotion 2021/22:4717 av m.fl. (KD) yrkandena 1–3 föreslår motionären en höjning av den övre gränsen för pendlingsavstånd . Motionären menar att den bedömning regeringen gjort om den övre gränsen kraftigt missgynnar arbetspendlare på landsbygden. Vidare anför motionären att ersättningen ska höjas till per kilometer. Motionären menar att vissa pendlare missgynnas i förhållande till dagens system. I då höga drivmedelspriser gjort pendlingen dyr för många på landsbygden, är det angeläget att reseavdraget inte försämras för de med lägre inkomster som bor på platser med knapp tillgång till kollektivtrafik. Motionären anför att effekterna på storstadspendlingen bör utvärderas särskilt när det har varit på plats och att om de negativa effekterna då visar sig stora, bör förändringar göras i systemet. Motionären anför att det krävs ytterligare förändringar i beskattningen av trafiken och förordar därför en helt ny beskattningsmodell för vägtrafiken som kan ersätta befintliga skatter. Motionären anför att det ligger utanför det aktuella ärendet och har därför inget skarpt förslag men anser likväl att regeringen bör ta initiativ till en sådan utredning. I kommittémotion 2021/22:4718 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkandena 1 och 2 anförs att reseavdraget bör reformeras så att det blir mer generöst i de geografiska områden där kollektivtrafiken är mindre väl utbyggd. Motionären menar att förslaget försämrar reseavdraget betydligt för dem som inte har möjlighet att välja mellan att resa med bil eller med en väl fungerande kollektivtrafik. Vidare anför motionären att förslaget bör omarbetas för att komma till rätta med de svårförsvarliga marginaleffekterna i förslaget som innebär att skattelättnaden för arbetsresor blir större än den faktiska kostnaden för resorna. I så fall får dessa personer betalt av staten, och därmed av skattebetalarna, för att resa. Utskottet konstaterar att regeringen remitterade promemorian Utökad skattelättnad för arbetsresor och justerade avdrag för tjänsteresor och hemresor. I promemorian föreslår regeringen att den övre avståndsgränsen i det nya systemet ska höjas och att den s.k. kilometersatsen ska höjas . Vidare föreslås en justering av de kommuner som ska ingå i gruppen storstadskommuner som innebär att tre kommuner – , och – inte längre klassas som storstadskommuner. I promemorian föreslås även att de schablonbelopp som får dras av för kostnader för resor med egen bil i tjänsten och i näringsverksamhet höjs per mil. Utskottet noterar att ovanstående promemoria sändes ut på remiss dagen innan motionstiden för propositionen gick ut vilket innebär att beredningsprocessen blir svåröverskådlig. Utskottet vill därför förtydliga att ställningstagandena i detta ärende görs i förhållande till förslagen i den avlämnade propositionen. Eftersom de ytterligare förändringar som regeringen aviserat i den remitterade promemorian ännu inte omsatts i ett förslag till kan utskottet inte ta hänsyn till dem i sitt ställningstagande. Utskottet är positivt till att skattelättnaden utgår från avståndet mellan bostad och arbetsplats i stället för kostnaden för resan däremellan. Det är bra att förslaget kan leda till förenklingar av beräkningen av underlaget för arbetsresor och gör det möjligt för att i större utsträckning upptäcka orimligt höga yrkanden så att skattefelet kan reduceras. Förslaget är även positivt ur ett miljöperspektiv. Det är viktigt att förslaget inte försvårar möjligheterna att bo och verka på landsbygden och att det blir mer generöst i glesbygdsområden och i de områden där kollektivtrafiken är bristfällig. Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag om ett nytt och enklare system för skattelättnad för arbetsresor. Höjd övre avståndgräns för arbetsresor Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om en höjning av den övre avståndsgränsen för arbetsresor och tillkännager detta för regeringen. I kommittémotion 2021/22:4728 av m.fl. (M) yrkande 1 föreslår motionärerna att den föreslagna övre avståndsgränsen för arbetsresor inte ska gälla för arbetsresor med bil. Motionärerna menar att det gör det svårare att bo och verka i landsbygden samt krymper arbetsmarknadsregionerna. I kommittémotion 2021/22:4706 av m.fl. (V) yrkande 1 föreslår motionären att regeringen skyndsamt återkommer med förslag om höjd avståndsgräns i glesbygd. Motionären menar att förslaget rimmar illa med satsningarna på den regionförstoring som investeringarna i Norrbotniabanan skapar. I kommittémotion 2021/22:4717 av m.fl. (KD) yrkande 1 föreslår motionären en höjning av den övre gränsen för pendlingsavstånd . Motionären menar att den bedömning regeringen gjort om den övre gränsen kraftigt missgynnar arbetspendlare på landsbygden. I kommittémotion 2021/22:4718 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkande 1 anförs att reseavdraget bör reformeras så att det blir mer generöst i de geografiska områden där kollektivtrafiken är mindre väl utbyggd. Motionären menar att förslaget försämrar reseavdraget betydligt för dem som inte har möjlighet att välja mellan att resa med bil eller med en väl fungerande kollektivtrafik. Utskottet konstaterar att regeringen i den promemoria som remitterades föreslår att den övre avståndsgränsen i det nya systemet ska höjas . Utskottet anser att det är viktigt att reglerna inte försvårar möjligheterna att bo och verka på landsbygden och att reglerna blir mer generösa i gles-bygdsområden och i de områden där kollektivtrafiken är bristfällig. Utskottet anser vidare att det är viktigt att arbetsmarknadsregionerna inte krymper och att förslaget i propositionen beaktar de regionförstoringar som skapas genom nya infrastrukturinvesteringar. Utskottet ser positivt på regeringens förslag i propositionen men anser att gränsen skulle kunna höjas ytterligare för att ta hänsyn till arbetspendlare i glesbygd. Utskottet föreslår därför att ska tillkännage för regeringen att den ska återkomma till med ett förslag om en höjning av den övre avståndsgränsen för arbetsresor. Utskottet tillstyrker därmed delvis motionerna 2021/22:4728 (M) yrkande 1, 2021/22:4706 (V) yrkande 1, 2021/22:4717 (KD) yrkande 1 och 2021/22:4718 (L) yrkande 1. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om höjning av kilometersatsen och tillkännager detta för regeringen. I kommittémotion 2021/22:4706 av m.fl. (V) yrkande 2 föreslår motionären att regeringen skyndsamt bör återkomma med ett förslag om höjd ersättning i glesbygd eftersom det i glesbygd ofta inte finns samma tillgång till kollektivtrafik och en väl utbyggd laddinfrastruktur. I kommittémotion 2021/22:4717 av m.fl. (KD) yrkande 2 föreslår motionären att ersättningen ska höjas till per kilometer. Motionären menar att vissa pendlare missgynnas i förhållande till dagens system. I då höga drivmedelspriser gjort pendlingen dyr för många på landsbygden, är det angeläget att reseavdraget inte försämras för de med lägre inkomster som bor på platser med knapp tillgång till kollektivtrafik. Utskottet konstaterar att regeringen i den promemoria som remitterades föreslår att den s.k. kilometersatsen ska höjas från per kilometer till per kilometer. Höga drivmedelspriser har gjort arbetsresorna dyra för många på landsbygden som har längre pendlingsavstånd. På landsbygden finns inte heller samma tillgång till kollektivtrafik och laddinfrastruktur. Utskottet anser att det är viktigt att skattereduktionen inte innebär en försämring för vissa skattskyldiga i förhållande till dagens reseavdrag och anser därför att den kilometersats som föreslås i propositionen bör höjas. Utskottet föreslår därför att ska tillkännage för regeringen att den ska återkomma till med ett förslag om en höjning av kilo-metersatsen. Utskottet tillstyrker därmed delvis motionerna 2021/22:4706 (V) yrkande 2 och 2021/22:4717 (KD) yrkande 2. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om en höjning av milersättningen för resor i tjänsten och tillkännager detta för regeringen. I kommittémotion 2021/22:4728 av m.fl. (M) yrkande 2 i denna del föreslår motionärerna att det nuvarande reseavdragssystemet består, med de nya planerade beloppen för kostnader för egen bil i tjänsten och förmånsbil, parallellt med det föreslagna systemet med en skattereduktion. Motionärerna menar att den skattskyldige då skulle ges möjlighet att själv välja mellan det befintliga reseavdraget eller den nya ordningen. Det skulle säkra en ordning med möjlighet för de som pendlar längre sträckor med bil att undvika skattehöjningar. I kommittémotion 2021/22:4719 av m.fl. (SD) yrkande 2 föreslår motionärerna en kraftigt höjd milersättning. Motionärerna menar att kostnaderna för att inneha och köra bil har ökat kraftigt sedan nivåerna för den skattefria ersättningen fastställdes. Inflationen har urholkat beloppet och skatten på drivmedel har ökat och för detta bör löntagare med stora avstånd till jobbet kompenseras med en betydande höjning av milersättningen. Utskottet konstaterar att regeringen i den promemoria som remitterades föreslår en höjning av de schablonbelopp som får dras av för kostnader för resor med egen bil i tjänsten och i näringsverksamhet från per kilometer till per kilometer. Schablonbeloppen har varit oförändrade . Utskottet anser att detta faktum och det faktum att kostnaderna för att inneha och köra bil har ökat kraftigt sedan nivåerna för den skattefria ersättningen fastställdes motiverar en höjning av schablonbeloppen. För att schablonbeloppen bättre ska följa den höjning av kilometersatsen som utskottet föreslår bör även schablonbeloppen höjas. Utskottet föreslår därför att ska tillkännage för regeringen att den ska återkomma till med ett förslag som innebär en höjning av de schablonbelopp som får dras av för kostnader för resor med egen bil i tjänsten och i näringsverksamhet. Utskottet tillstyrker därmed motionerna 2021/22:4728 (M) yrkande 2 i denna del och 2021/22:4719 (SD) yrkande 2 om en höjning av milersättningen vid resor med egen bil i tjänsten. Behåll nuvarande system parallellt m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om att behålla nuvarande system parallellt och en utvärdering av den nya skattelättnaden för arbetsresor. Jämför reservation 2 (M), 3 (KD) och 4 (L).