bet · H901UbU25 · 2022-06-09 00:00:00 — På grund av det anförda föreslår regeringen att regionerna och ska tillhandahålla bedömningar av länets kompetensbehov inom offentlig och privat sektor på lång och kort sikt. Inom ramen för regionalt kompetensförsörjningsarbete och med anledning av övriga förslag som lämnas i denna proposition ska särskilt fokus riktas mot bedömningar som kan bidra till utvecklad samverkan och ett mer ändamålsenligt utbud av gymnasial utbildning. Bedömningarna kan även bidra till arbete med de regionala planeringsunderlagen, se avsnittet nedan). Regionala planeringsunderlag om behovet av gymnasial utbildning bör tas fram Regeringen gör bedömningen att bör få i uppdrag att ta fram regionala planeringsunderlag som stöd för planering, dimensionering och erbjudande av gymnasial utbildning. Uppdraget bör regleras i förordningen med instruktion för . Skälen för regeringens förslag Välgrundade beslut om utbud förutsätter tillgång till relevant information Regeringen anser att den geografiska avgränsningen av planeringsunderlagen behöver tas fram och fastställas av en ansvarig myndighet. Utgångspunkten bör dock vara att planeringsunderlagen ska kunna användas av huvudmännen inom ett samverkansområde när de planerar och dimensionerar utbildningsutbudet, även om planeringsunderlaget i sig inte utgår från specifika samverkansområden. De regionala planeringsunderlagen bör inkludera en bedömning av behovet av ändringar i utbildningsutbudet De regionala planeringsunderlagen bör rikta sig till kommuner, regioner och enskilda huvudmän som behöver fatta beslut om vilka utbildningar som ska erbjudas och antalet platser på dessa utbildningar. De bör även kunna användas av en enskild som underlag inför en eventuell ansökan om godkännande att starta en ny utbildning och av Skolinspektionen när myndigheten prövar ansökningar om sådana godkännanden. Det exakta innehållet och utformningen av de regionala planeringsunderlagen behöver enligt regeringen utvecklas av en ansvarig myndighet. Enligt regeringens mening bör dock underlagen innehålla en tydlig bedömning av behovet av ändringar i utbildningsutbudet, dvs. om områden där den gymnasiala utbildningen för unga och vuxna behöver förstärkas, bibehållas eller är för omfattande utifrån bl.a. arbetsmarknadsbehovet samt ungas och vuxnas efterfrågan på utbildning. bör ta fram de regionala planeringsunderlagen för planering och dimensionering av gymnasial utbildning i samverkan med relevanta aktörer är förvaltningsmyndighet och statistikansvarig myndighet för skolväsendet och ska på nationell nivå bl.a. följa upp och utvärdera den gymnasiala utbildningen. Uppföljningen och utvärderingen ska öka kunskapen om hur utbildningarna och verksamheterna har utvecklats i förhållande till de nationella målen. Myndigheten ska även sammanfatta och publicera resultaten av sitt arbete med uppföljning och utvärdering. Utifrån detta följer bl.a. upp kvinnors och mäns etablering på arbetsmarknaden eller fortsatta studier efter avslutad utbildning och ungdomars och vuxnas deltagande i olika utbildningar. Många av de uppgifter som kan behöva inkluderas i de regionala planeringsunderlagen hanteras därför av inom befintliga arbetsprocesser. Regeringen framhåller i propositionen att i regleringsbrevet har fått i uppdrag att föreslå och redovisa hur regionala planeringsunderlag kan utformas för att kunna stödja huvudmän inom gymnasieskolan, gymnasiesärskolan och komvux i deras planering och dimensionering av gymnasial utbildning. Myndigheten ska vid genomförande av uppdraget inhämta kunskaper och erfarenheter från relevanta aktörer på nationell och regional nivå. ska också redovisa behov av underlag och prognoser från berörda myndigheter och organisationer. Med utgångspunkt i det som anförs ovan bedömer regeringen att bör få i uppdrag att ta fram regionala planeringsunderlag som stöd för planering och dimensionering av gymnasial utbildning. Även yngre gymnasieelever ska ha rätt till stöd för dagliga resor Regeringen föreslår att en elev som inte har uppnått åldern för rätt till studiehjälp i form av studiebidrag, men som i övrigt uppfyller villkoren för bidraget, ska ha rätt till stöd för vissa elevresor. Regeringen gör bedömningen att EU:s dataskyddsförordning, lagen med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning och förordningen med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning utgör tillräcklig dataskyddsreglering för den personuppgiftsbehandling som kan komma att ske hos kommunerna med anledning av förslaget. Skälen för regeringens förslag och bedömning Villkoren för att få stöd för dagliga resor träffar inte alla gymnasieelever Kommunerna ansvarar för att bl.a. elever i gymnasieskolan får stöd för dagliga resor mellan bostaden och skolan. Detta regleras i lagen (1991:1110) om kommunernas skyldighet att svara för vissa elevresor. Av bestämmelserna i lagen framgår att hemkommunen ska bekosta sådana elevresor för de elever som har rätt till studiehjälp enligt studiestödslagen (1999:1395), om avståndet mellan skolan och hemmet är . Kommunernas skyldighet att lämna stöd för dagliga resor bör omfatta även elever I förarbetena till lagen om kommunernas skyldighet att svara för vissa elevresor anges att hemkommunernas ansvar, i likhet med det tidigare statsbidraget, bör omfatta elevers resor fram till och med det första kalenderhalvåret det år de fyller och avse alla elever oavsett vilken skolform de går i (propositionen Växa med kunskaper – om gymnasieskolan och vuxenutbildningen, prop. 1990/91:85, s. 176). Således framgår att det funnits en tydlig avsikt att sätta en övre åldersgräns för stödet. Att det funnits en avsikt att sätta en nedre åldersgräns kan emellertid inte på något sätt urskiljas ur förarbetsuttalandena. Regeringen bedömer att det i vart fall inte finns skäl att ha en nedre åldersgräns för rätten till stöd för dagliga resor. Lagen bör därför ändras så att det tydligt framgår att samma villkor gäller för alla elever i gymnasieskolan. I lagen bör anges att en elev som inte har uppnått åldern för rätt till studiehjälp i form av studiebidrag, men som i övrigt uppfyller villkoren för rätt till studiebidrag, ska jämställas med en elev som har rätt till studiehjälp när det gäller rätten till stöd för elevens dagliga resor mellan bostaden och skolan. Det behövs ingen ytterligare reglering på dataskyddsområdet med anledning av förslaget I propositionen redogör regeringen för regleringen på dataskyddsområdet och gör den sammantagna bedömningen att den personuppgiftsbehandling som förslaget i avsnittet kan ge upphov till är förenlig med dataskyddsförordningen och dataskyddslagen samt att det inte finns något behov av ytterligare personuppgiftsreglering. Regeringen föreslår att lagen om ändring i skollagen ska träda i kraft . Den ska tillämpas första gången i fråga om utbildning som påbörjas efter när det gäller vuxenutbildning och efter när det gäller gymnasieskolan. Det ska göras vissa följdändringar som föranleds av att ämnesbetyg införs i bl.a. vuxenutbildning på gymnasial nivå och särskild utbildning på gymnasial nivå . Ändringarna i lagen om regionalt utvecklingsansvar och i lagen om kommunernas skyldighet att svara för vissa elevresor ska träda i kraft . I kommittémotion 2021/22:4583 av m.fl. (SD) yrkande 1 föreslås att ska avslå propositionen. Motionärerna anser att det i stället för regeringens förslag finns ett behov av en stark marknadsföring av yrkesprogrammen i kombination med att antagningsvolymen till de högskoleförberedande programmen ses över och skärs ned. måste enligt motionärerna staten ta ett större ansvar för placering och utbud av gymnasieskolor i en modell där även fristående aktörer är delaktiga i processen. Utskottet vill framhålla att regeringens förslag syftar till att underlätta ungdomars och vuxnas etablering på arbetsmarknaden och att förbättra kompetensförsörjningen till välfärd och näringsliv. Förslagen bedöms sammantaget innebära en förbättrad kompetensförsörjning för unga och vuxna. Vidare innebär förslagen att ansvaret för att åstadkomma detta delas mellan såväl offentliga som enskilda huvudmän. Utskottet vill även lyfta fram att förslagen kommer att bidra till att elever, vid val av utbildning inom gymnasieskolan, kommer att kunna känna sig tryggare med att utbildningsutbudet bättre svarar mot behoven på arbetsmarknaden. Detsamma kommer att gälla elever och presumtiva elever inom yrkesutbildning i komvux som förväntas få tillgång till ett bredare utbildningsutbud som i högre grad motsvarar arbetsmarknadens behov. Förslaget att huvudmännens information till ungdomar och vårdnadshavare ska förbättras bedöms öka kunskaperna om arbetsmarknaden och underlätta elevernas val av utbildning och balansera den marknadsföring av gymnasieutbildningar till elever och vårdnadshavare som förekommer . Utskottet anser med det anförda att förslaget är väl avvägt. Utskottet tillstyrker därmed regeringens proposition 2021/22:159 punkterna 1, 4 och 5 och avstyrker motion 2021/22:4583 (SD) yrkande 1. Regeringen föreslår i propositionens förslagspunkt 2 ändringar i punkt 3 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna i lagen (2022:147) om ändring i skollagen (2010:800) samt i förslagspunkt 3 ändringar i 20 kap. 6 a § skollagen. Bestämmelserna är också föremål för ändringsförslag i proposition 2021/22:162 Elevhälsa och stärkt utbildning för elever med intellektuell funktionsnedsättning, som bereds av utskottet parallellt med detta ärende. För att uppnå en lagteknisk samordning mellan förslagen behandlar utskottet förslagspunkterna 2 och 3 i betänkande 2021/22:UbU27 när det gäller beslut att anta de nyssnämnda förslagen. Utskottet har i detta ärende gjort den sakliga prövningen av förslagen och tillstyrker dem. Det anförda innebär att utskottet förordar att godtar det utskottet anför om regeringens förslag (propositionens förslagspunkt 2) till ändringar i punkt 3 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till lagen (2022:147) om ändring i skollagen (2010:800). Utskottet förordar vidare att godtar det utskottet anför om regeringens förslag (propositionens förslagspunkt 3) till ändringar i 20 kap. 6 a § skollagen. I ärendet föreslår utskottet även följdändringar i skollagen med anledning av att en bestämmelse i regeringens förslag tidigare avslagits av (prop. 2021/22:158, bet. 2021/22:UbU33). Utskottet övergår nu till att behandla de motionsyrkanden som innehåller begäran om tillkännagivanden med anledning av propositionen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om dimensioneringen av utbildningen. Jämför reservation 2 (C), 3 (V), 4 (KD), 5 (M, KD) och 6 (KD). I kommittémotion 2021/22:4611 av m.fl. (M) yrkande 1 anser motionärerna att regeringen måste komma tillbaka med förslag om hur de svenska branscherna kan garanteras inflytande över innehåll och utformning av yrkesutbildningarna. Att erbjuda platser som möter arbetsmarknadens behov är ingen garanti för att elevernas efterfrågan på dessa platser motsvarar utbudet. Regeringens förslag menar motionärerna måste kombineras med en ny ordning i där branscherna i större utsträckning kan styra innehåll och utformning av yrkesprogrammen för att garantera en ändamålsenlig utbildning som motsvarar vad som sedan krävs på arbetsmarknaden. I kommittémotion 2021/22:4591 av och (båda C) yrkande 1 vill motionärerna att studie- och yrkesvägledningen ska stärkas för att fler ska kunna göra rätt yrkes- och utbildningsval. Motionärerna anser att studie - och yrkesvägledningen har betydelse för att fler ska göra informerade yrkes- och studieval. Studie- och yrkesvägledarna bör i högre grad bör vara en länk mellan skola och arbetsliv och vara integrerade i hela skolans verksamhet. I yrkande 2 vill motionärerna att yrkesutbildningarna ska stärkas. En av de viktigaste reformerna är att branscherna och arbetsgivarna ges makt och inflytande över den gymnasiala yrkesutbildningen. Fler unga vuxna måste kunna skaffa sig ett bra jobb enklare och få en bättre start på sitt vuxenliv. Att fortsätta reformera gymnasieskolan och vuxenutbildningen är enligt motionärerna en viktig fråga för att fler ska komma i arbete. I kommittémotion 2021/22:4512 av m.fl. (V) yrkande 4 föreslår motionärerna att regeringen ska återkomma till med kompletterande förslag där även befintliga enskilda huvudmän ska uppfylla samma kriterier som nya. Motionärerna anser att dimensioneringen ska gälla hela den gymnasiala utbildningen och då måste befintliga enskilda skolor också ingå på lika villkor. I kommittémotion 2021/22:4558 av m.fl. (KD) yrkande 3 önskar motionärerna ett förtydligande i skollagen om att kravet på att utbildningen fyller ett arbetsmarknadsbehov inte ska utgöra ett hinder för konkurrens i förhållande till eller regional utbildningsverksamhet. I kommittémotion 2021/22:4566 av m.fl. (L) yrkande 1 begärs att regeringen ska återkomma med förslag om regleringar av de nationella gymnasieprogrammen. För att minska risken att ungdomar väljer fel utbildning, exempelvis på grund av att den förmodade kopplingen till framtida arbetsmöjligheter framstår som bättre än vad den egentligen är, vill motionärerna styra upp gymnasieskolans programutbud genom fasta benämningar för utbildningarna i enlighet med de nationella programmen, samt att får i uppdrag att fastställa utbildningarnas syfte och koppling till arbetsmarknad eller vidare studier. I yrkande 2 vill motionärerna att regeringen ska återkomma med förslag på regional försöksverksamhet med olika modeller av dimensionering. Motionärerna framhåller att det är först när en reform genomförs som det går att avgöra genomslaget i praktiken och därför är en väg framåt att låta olika modeller för dimensionering av utbildningsutbudet efter arbetsmarknadens behov och efterfrågan kunna utgöra föremål för regionala försöksverksamheter. Utskottet vill inledningsvis framhålla att regeringen i propositionen föreslår att arbetsmarknadens behov ska vägas in när en kommun planerar och dimensionerar utbildningar inom gymnasieskolan (nationella program, dvs. yrkesprogram eller högskoleförberedande program och introduktionsprogrammen programinriktat val och yrkesintroduktion). Motsvarande krav ska gälla för en region som anordnar utbildning inom gymnasieskolan. Vidare gäller kravet om att väga in arbetsmarknadens behov även för en enskild huvudman, men endast för de utbildningar som den enskilde huvudmannen får bedriva med stöd av sitt godkännande (se förslaget i avsnittet Arbetsmarknadens behov ska vägas in vid planering och dimensionering av utbildningen ovan, s. 10). Nuvarande reglering innebär att ungdomarnas önskemål om utbildning tillmäts stor betydelse när huvudmän beslutar om vilka gymnasieutbildningar de ska erbjuda och hur de ska dimensioneras. I propositionen framhåller regeringen att ungdomarnas utbildningsval bl.a. påverkas av det utbud som erbjuds, tillgänglig information om utbildningarna och hur utbildningarna marknadsförs. Regeringen framhåller vidare att det är en viktig utgångspunkt att eleverna får en kvalificerad studie- och yrkesvägledning som bl.a. ger dem en väl grundad uppfattning om hur etableringsmöjligheterna ser ut efter olika utbildningar. För att uppnå detta är det även angeläget med utvecklade kontakter mellan skola och arbetsliv. Regeringen ser det också som angeläget att utbildningsutbudet styrs enligt principer som kan underlätta elevernas etablering i arbetslivet eller fortsatta studier, vilket även är motiverat ur ett samhällsekonomiskt perspektiv. När det gäller frågor om branschernas inflytande i dimensioneringsprocessen anser utskottet i likhet med regeringen att utbildningsutbudet i större utsträckning än behöver anpassas till de behov som finns på arbetsmarknaden. Genom att stärka kopplingen mellan utbudet av utbildningar i gymnasieskolan och arbetsmarknadens behov kan elevernas möjligheter till etablering på arbetsmarknaden förbättras och bidra till att både näringslivets och välfärdens kompetensförsörjning tryggas. Vidare vill utskottet lyfta fram när det gäller motioner som behandlar behovet av branschernas inflytande vid dimensioneringen det regeringen framhåller om att dimensionering inte är det enda medlet för att uppnå en bättre matchning mellan den utbildning som ungdomar efterfrågar och behoven på arbetsmarknaden. Ungdomarnas val kan t.ex. påverkas av tillgång till kvalificerad studie- och yrkesvägledning, kontakter med arbetslivet och förbättrad information om vad en viss utbildning leder till. Det är således en viktig utgångspunkt att eleverna får en kvalificerad studie- och yrkesvägledning som bl.a. ger eleverna en väl grundad uppfattning om hur etableringsmöjligheterna ser ut efter olika utbildning. Enligt utskottets mening är det för att uppnå detta även angeläget med utvecklade kontakter mellan skola och arbetsliv. Vidare kan huvudmännens information om utbildningarna och vad de leder till underlätta ungdomarnas gymnasieval. Det kan också enligt regeringen handla om utveckling av utbildningarnas innehåll och kvalitet, där arbetsmarknadens parter också kan medverka och spela en viktig roll. Ett exempel på att detta sker är samarbetet inom ramen för Vård- och omsorgscollege, Motorbranschcollege och Teknikcollege, där utbildningsanordnare och företrädare för arbetslivet samverkar för att utveckla utbildningarna och locka fler ungdomar att läsa utbildningarna. Utskottet vill framhålla att de sammanhållna yrkesutbildningarna enligt regeringen till sitt innehåll och sin omfattning ska svara mot ett behov på arbetsmarknaden. Utskottet kan konstatera att förslaget i propositionen om reglering av sammanhållen yrkesutbildning innebär att kurser som är relevanta för ett yrkesområde ska kunna kombineras till en utbildning. För att utbildningarna ska vara relevanta och leda till arbete krävs en förankring hos företrädare för arbetsgivare, organisationer eller andra sammanslutningar som är verksamma inom det aktuella yrkesområdet. En sådan förankring kan ske på olika sätt. Inom regionalt yrkesvux är till exempel yrkesråden ett forum för samråd mellan företrädare för utbildningen och arbetslivet (17 och 18 §§ förordningen om statsbidrag för regional yrkesinriktad vuxenutbildning). Konsekvenser för enskilda huvudmän När det sedan gäller motioner som behandlar frågan om att även enskilda huvudmän ska ta hänsyn till arbetsmarknadens behov vid sin planering och dimensionering av utbildningen vill utskottet framhålla följande. I propositionen framhåller regeringen att även enskilda huvudmän bör bidra till en bättre kompetensförsörjning. För att de föreslagna ändringarna om planering och dimensionering av utbildningar inom gymnasieskolan ska få så god effekt som möjligt och det samlade utbildningsutbudet bättre ska svara mot arbetsmarknadens behov bör enligt regeringen både offentliga och enskilda huvudmän omfattas. I propositionen behandlas både frågan om vad det innebär i förhållande till enskilda huvudmän som har godkännande att bedriva viss utbildning inom gymnasieskolan samt vad det innebär i fråga om nya godkännanden för enskilda huvudmän. Regeringen föreslår att enskilda huvudmän ska ta hänsyn till både ungdomars efterfrågan och arbetsmarknadens behov vid sin planering och dimensionering av utbildningen. Det innebär enligt regeringen att en befintlig huvudman kan behöva justera antalet platser mellan de program och inriktningar som den har godkännande för med hänsyn till ungdomarnas efterfrågan och arbetsmarknadens behov. behöver en huvudman göra justeringar när det gäller platser på olika program och inriktningar med hänsyn till ungdomarnas önskemål om utbildningar. Utskottet instämmer med regeringen om att den inskränkning som förslagen innebär för enskilda huvudmän som bedriver utbildningsverksamhet är begränsad till sin omfattning och får anses ske för angelägna allmänna intressen på det sätt som anges i 2 kap. 17 § regeringsformen. Regeringen föreslår vidare att det vid godkännande av enskilda som huvudmän ska prövas om utbildningen bidrar till kompetensförsörjningen. När det gäller frågan om de föreslagna villkoren om kompetensförsörjningen kommer att gynna de enskilda huvudmän som redan har utbildningsverksamhet framför de enskilda som ska ansöka om ett nytt godkännande anför regeringen följande. De enskilda huvudmännen ska följa en reglering om planering och dimensionering av den verksamhet de har godkännande för som i sak motsvarar kraven för godkännande. kommer att kunna granska efterlevnaden av bestämmelserna om planering och dimensionering. Regleringen och tillsynen innebär dock inte att godkännandena för huvudmännen omprövas. De får således anses gynnade i viss utsträckning. Skillnaden mellan de som redan bedriver viss utbildning och de som vill bedriva motsvarande utbildning får dock enligt regeringen anses motiverad av de angelägna allmänna intressen som ska tillgodoses. Enligt regeringens bedömning får de nya villkoren för godkännande anses godtagbara. De begränsar inte den verksamhet den enskilde eventuellt redan bedriver och inte heller rätten som sådan att ansöka om att bedriva gymnasieutbildning. Begränsningen består av att den enskilde behöver visa att utbildningen den enskilde vill bedriva bidrar till att, utöver möta ungdomars efterfrågan, fylla ett arbetsmarknadsbehov. Vilka program och inriktningar som blir möjliga att få bedriva kan som en följd av de nya villkoren därmed påverkas, men möjligheten att ansöka om att få godkännande att bedriva gymnasieutbildning kvarstår. Begränsningen i form av villkoren införs inte i syfte att ekonomiskt gynna huvudmän som redan bedriver utbildningsverksamhet, utan för att stärka kompetensförsörjningen. Genom kraven kommer de enskilda som beviljas godkännande att medverka till att uppnå en högre grad av etablering och en bättre kompetensförsörjning på arbetsmarknaden. Regeringen konstaterar vidare i propositionen att det finns krav på att utbildningen inte innebär påtagliga negativa följder på lång sikt för eleverna eller för den del av skolväsendet som anordnas av det allmänna i den kommun där utbildningen ska bedrivas. Om godkännandet avser gymnasieskola eller gymnasiesärskola ska följderna i närliggande kommuner för den del av skolväsendet som anordnas av det allmänna också beaktas (2 kap. 5 §). Det innebär att kommuner har ett inflytande över nyetableringar av utbildning inom kommunen. Att införa nya villkor om att ungdomars efterfrågan och arbetsmarknadens behov ska beaktas vid Skolinspektionens tillståndsprövning innebär därför inte att det bildas nya barriärer för fristående huvudmän. Det bör också påpekas att även kommunala huvudmän kommer behöva beakta ungdomars efterfrågan och arbetsmarknadens behov när de bestämmer vilka utbildningar som ska erbjudas och antalet platser på dessa utbildningar. Utskottet anser att förslagen om att kommuner, enskilda huvudmän och regioner som anordnar utbildning inom gymnasieskolan ska ta hänsyn till ungdomars efterfrågan och arbetsmarknadens behov är nödvändiga för att nå en ökad etablering för elever samt en förbättrad kompetensförsörjning på arbetsmarknaden. Samtliga elever kan då oberoende av om det är en enskild eller offentlig huvudman erbjudas utbildningar som i högre grad underlättar elevernas etablering på arbetsmarknaden. Utskottet anser mot bakgrund av det anförda att regeringens förslag är väl avvägda och avstyrker därmed motionerna 2021/22:4512 (V) yrkande 4, 2021/22:4558 (KD) yrkande 3, 2021/22:4566 (L) yrkandena 1 och 2, 2021/22:4591 (C) yrkandena 1 och 2 och 2021/22:4611 (M) yrkande 1. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om samverkan mellan kommuner. Jämför reservation 7 (V), 8 (KD), 9 (M, SD, KD) och 10 (M, SD). I kommittémotion 2021/22:4611 av m.fl. (M) yrkande 2 begärs ett förtydligande i skollagen om att syftet med kommuners samverkan inte får vara att blockera nyetablering av fristående gymnasieskolor samt att skolhuvudmän ska behandlas lika genom hela dimensioneringsprocessen.