bet · H901FiU34 · 2022-04-29 00:00:00 — Motionärerna anser också att det bör införas ett obligatoriskt krav på anbudsgivarna att, vid offentlig upphandling, redovisa vilken personalstyrka och vilka lönenivåer som ligger till grund för deras kostnadsberäkningar (yrkande 15). tar kontinuerligt fram olika webbstöd riktade till upphandlande organisationer för att stödja utvecklingen mot mer socialt hållbara inköp. Webbstöden syftar till att främja skäliga arbetsvillkor vid produktion av varor och tjänster, sysselsättning, barns rättigheter och ökad tillgänglighet oavsett funktionsnedsättning samt att ge bättre information om produktionsvillkor i andra länder. Myndigheten har bl.a. tagit fram ett särskilt stöd som gäller användandet av underleverantörer i offentlig upphandling. infördes i upphandlingsregelverket en skyldighet att ställa arbetsrättsliga villkor i vissa fall. Sådan skyldighet inkluderar även underleverantörer som direkt medverkar till att fullgöra kontraktet (17 kap. 2 § andra stycket ). Bestämmelserna ska dels bidra till att arbete som upphandlas av den offentliga sektorn utförs med skäliga arbetsvillkor, dels motverka risken för illojal konkurrens genom att undermåliga arbetsvillkor tillämpas. gav regeringen i uppdrag att analysera hur statliga myndigheter har arbetat med att ställa arbetsrättsliga villkor och lämna förslag på hur förutsättningarna för myndigheterna att ställa sådana villkor kan förbättras (Fi2020/00455). Statskontoret redovisade uppdraget (rapport 2020:24). Statskontorets uppföljning visade att stöd var uppskattat av de statliga myndigheterna och att det fanns tydliga önskemål från många myndigheter om utökat stöd. Regeringen har infört ett återrapporteringskrav i regleringsbrev (Fi2021/04004 [delvis]), som innebär att myndigheten ska redovisa vilka åtgärder som vidtagits för att underlätta för upphandlande myndigheter och enheter att uppfylla skyldigheten att ställa arbetsrättsliga villkor i sina upphandlingar. Myndigheten ska även lämna förslag på ytterligare åtgärder. Det finns lagstiftning om entreprenörsansvar för lönefordringar. har även tagit fram stödmaterial som syftar till att öka kunskapen om hållbarhetsrisker i leveranskedjor och hur dessa kan hanteras av upphandlande myndigheter. Av upphandlingslagstiftningen framgår att om ett anbud är onormalt lågt ska den upphandlande myndigheten utreda vad som är skälet till det. Om det låga priset beror på att leverantören åsidosätter arbetsrättsliga skyldigheter ska anbudet förkastas. Den upphandlande myndigheten ska vidare bedöma om det finns risk för oskäliga arbetsvillkor (t.ex. löner). Om den bedömer att så är fallet är den skyldig att ställa arbetsrättsliga villkor såvida det inte saknas förutsättningar att ange nivån på villkoren. Regeringen har genomfört tre rundabordssamtal om motverkande av oseriösa leverantörer i upphandlingar. En av frågeställningarna är hur man kan motverka den riskfaktor som långa leverantörskedjor utgör. Utskottet har tidigare behandlat liknande motionsyrkanden, senast i betänkande 2020/21:FiU34. Utskottet konstaterade då att det finns lagstiftning om entreprenörsansvar för lönefordringar. Det stödmaterial som tagit fram hade enligt utskottet bidragit till att öka kunskapen om hållbarhetsrisker i leveranskedjorna och hur riskerna kan hanteras av upphandlande myndigheter. Därmed avstyrkte utskottet motionsyrkandet. Utskottet konstaterar att det finns lagstiftning om entreprenörsansvar för lönefordringar. Det stödmaterial som tagit fram har enligt utskottet bidragit till att öka kunskapen om hållbarhetsrisker i leveranskedjor och om hur riskerna kan hanteras av upphandlande myndigheter. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om försvarsmateriel. Utskottet hänvisar till pågående arbete inom . I motion 2021/22:1863 av (M) yrkar motionären att möjligheten ökas för försvaret att mer fritt välja rätt försvarsmateriel för utan att eller andra begränsningsregler ska styra över materialvalet. I proposition 2021/22:5 Ett förenklat upphandlingsregelverk föreslogs en enklare och mer flexibel nationell upphandlingslagstiftning. Förslaget, som har antagits av och gäller , omfattar utöver även lagen (2011:1029) om upphandling på försvars- och säkerhetsområdet (bet. 2021/22:FiU14, rskr. 2021/22:31). I propositionen uttalas dock att det på grund av sådana upphandlingars känsliga natur måste ställas höga krav på leverantörerna, bl.a. ur säkerhetssynpunkt (se prop. 2021/22:5 s. 130). Regeringen har gett en särskild utredare i uppdrag att med utgångspunkt i Försvarsberedningens rapport (Ds 2019:8) redovisa en strategi som på ett uthålligt och kostnadseffektivt sätt bidrar till att det militära försvarets behov av materiel och relaterad forskning, teknikutveckling och tjänster tillgodoses i fred, kris och krig (dir. 2020:119). En parlamentariskt sammansatt referensgrupp har knutits till utredningen. Uppdraget ska redovisas . Utskottet konstaterar att det i offentliga upphandlingar av försvarsmateriel måste ställas höga krav på leverantörerna ur bl.a. säkerhetssynpunkt på grund av sådana upphandlingars känsliga natur. Enligt utskottet är det positivt att regeringen har gett en särskild utredare i uppdrag att redovisa en strategi som ska bidra till att det militära försvarets behov av materiel och relaterad forskning, teknikutveckling och tjänster tillgodoses i fred, kris och krig. Utskottet anser att det finns skäl att invänta utredarens redovisning. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionsyrkandet. Utformningen av upphandlingsregelverket, punkt 1 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3790 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2021/22:2258 av (M) yrkande 2, 2021/22:2479 av m.fl. (SD) yrkande 19, 2021/22:2534 av m.fl. (SD) yrkande 12, 2021/22:2597 av m.fl. (V) yrkande 15, 2021/22:2824 av (M) yrkande 3, 2021/22:2934 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2021/22:3245 av m.fl. (C) yrkande 37, 2021/22:3511 av m.fl. (C) yrkande 9, 2021/22:3659 av (C) yrkandena 1 och 2, 2021/22:3686 av m.fl. (C) yrkandena 22 och 23 samt 2021/22:4001 av m.fl. (L) yrkande 36. Inom svensk offentlig förvaltning görs stora inköp av datasystem för att stödja och utveckla verksamheten. Det krävs stor kunskap för att upphandla denna sorts system, och många liknande system med samma eller snarlika uppgifter upphandlas av flera olika aktörer med försämrade samverkansförutsättningar som följd. Staten som stor inköpare har goda möjligheter att genom sin samlade storlek skapa god kostnadseffektivitet och möjliggöra standardiserade lösningar som gör det enkelt för myndigheters olika it-miljöer att kommunicera med varandra. Detta är en samordningsvinst som behöver belysas mer och om möjligt utnyttjas till fördel för såväl statliga som kommunala myndigheter. Vi anser därför att regeringen bör ta initiativ till att se över möjligheten att göra fler centrala upphandlingar med möjlighet till avrop av standardiserade it-system och verktyg för statliga myndigheter, regioner och kommuner. Utformningen av upphandlingsregelverket, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2479 av m.fl. (SD) yrkande 19, 2021/22:2534 av m.fl. (SD) yrkande 12 och 2021/22:2934 av m.fl. (SD) yrkande 5 och 2021/22:2258 av (M) yrkande 2, 2021/22:2597 av m.fl. (V) yrkande 15, 2021/22:2824 av (M) yrkande 3, 2021/22:3245 av m.fl. (C) yrkande 37, 2021/22:3511 av m.fl. (C) yrkande 9, 2021/22:3659 av (C) yrkandena 1 och 2, 2021/22:3686 av m.fl. (C) yrkandena 22 och 23, 2021/22:3790 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2021/22:4001 av m.fl. (L) yrkande 36. Coronakrisen har tydliggjort att även kan drabbas av kriser, däribland störningar av handelsflöden. Torkan visade också att samhället kan ha behov av att stödköpa svenska produkter tillfälligt, för att undvika konkurser på grund av tillfällig kris. Vi anser därför att lagstiftningen som styr upphandling bör ses över, så att tillämpliga undantag finns för ändrade inköpsmönster till följd av kriser. Det är eftersträvansvärt att konsumenter väljer närproducerade produkter som har lång hållbarhet eftersom det ger mindre påverkan på miljön. Många svenska produkter håller god kvalitet och har lång hållbarhet, och närproducerade produkter orsakar minimal miljöpåverkan genom att minska mängden transporter. Att handla svenskt kött innebär förutom kortare transportväg även bättre villkor för djuren och ökat stöd till svenska företagare. Det är positivt för det svenska näringslivet. Vi anser att det bör tas fram nationella riktlinjer för hur offentliga inköp kan styras mer mot svenskproducerade varor. har inte laglig möjlighet att stoppa ett bolag som handhar mobiltelefonsystem från att delta i utbyggnaden av exempelvis 5G-nätet, inte ens med hänsyn till rikets säkerhet. En säkerhetsskyddslag finns dock som skyddar försvaret och bl.a. Med den nya 5G-tekniken kommer den som har tillgång till systemen att ges utökade möjligheter att ta del av känslig information. Vi anser att upphandlingsförfaranden vid utbyggnaden av viss it-infrastruktur behöver ses över för att säkerställa att informationsflöden och funktioner inte faller i orätta händer. Dessutom bör vissa bolag exkluderas från upphandlingar. Utformningen av upphandlingsregelverket, punkt 1 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3245 av m.fl. (C) yrkande 37, 2021/22:3511 av m.fl. (C) yrkande 9 och 2021/22:3686 av m.fl. (C) yrkandena 22 och 23 samt 2021/22:2258 av (M) yrkande 2, 2021/22:2479 av m.fl. (SD) yrkande 19, 2021/22:2534 av m.fl. (SD) yrkande 12, 2021/22:2597 av m.fl. (V) yrkande 15, 2021/22:2824 av (M) yrkande 3, 2021/22:2934 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2021/22:3659 av (C) yrkandena 1 och 2, 2021/22:3790 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2021/22:4001 av m.fl. (L) yrkande 36. Jag anser att bör få i uppdrag att skapa ett digitalt stödverktyg som kan användas vid upphandlingar för att förenkla upphandling av säkra digitala tjänster. Trots en stor digital mognad hos befolkningen kommer absolut sist i och utvecklings () granskning av hur digitaliserad och datadriven den offentliga sektorn är. Den svenska självbilden av att vi ligger långt fram speglar inte alls prestationen från Myndighetssverige. I en allt mer data-driven värld där artificiell intelligens (AI) och digitalisering driver utvecklingen, även i det offentliga, kommer obönhörligen att halka efter om inte något drastiskt görs. Det är också ofrånkomligt att den som är bäst på AI kommer att utöka sitt försprång eftersom lyckade AI-processer leder till ännu bättre AI-processer. Att ligga efter kommer således att kosta mycket. är det viktigt att teknologiska framsteg inom AI görs med respekt för den personliga integriteten. Det finns ett antal principer som måste genomsyra den offentliga sektorn och som kan vända utvecklingen. Jag anser att fler offentliga upphandlingar bör göras med öppen källkod och att myndigheter och regelverk ska arbeta främjande och tillåtande med exempelvis s.k. regulatoriska sandlådor så att de bättre ska kunna vidareutvecklas och integreras med andra fristående tjänster. Vidare anser jag att reglerna för upphandlingar under EU:s tröskelvärden bör förenklas för att vara i överensstämmelse med EU-lagstiftning. Regeringen bör också se över gränsen för direktupphandling. Utformningen av upphandlingsregelverket, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2597 av m.fl. (V) yrkande 15 och 2021/22:2258 av (M) yrkande 2, 2021/22:2479 av m.fl. (SD) yrkande 19, 2021/22:2534 av m.fl. (SD) yrkande 12, 2021/22:2824 av (M) yrkande 3, 2021/22:2934 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2021/22:3245 av m.fl. (C) yrkande 37, 2021/22:3511 av m.fl. (C) yrkande 9, 2021/22:3659 av (C) yrkandena 1 och 2, 2021/22:3686 av m.fl. (C) yrkandena 22 och 23, 2021/22:3790 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2021/22:4001 av m.fl. (L) yrkande 36. har frågan om skatteflykt och offentlig upphandling debatterats en hel del. Detta är föga förvånande med tanke på att den offentliga sektorn handlar upp varor och tjänster för . Flera svenska kommuner har önskat ställa krav på att deras leverantörer inte ska få ha någon koppling till företag som är baserade i s.k. skatteparadis. Dessvärre har förhindrat och att ställa sådana krav i sina upphandlingar med hänvisning till . Jag anser att regeringen bör driva på inom EU för regeländringar som möjliggör för kommunerna att ställa skatteetiska krav på anbudsgivare vid offentlig upphandling. Utformningen av upphandlingsregelverket, punkt 1 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4001 av m.fl. (L) yrkande 36 och 2021/22:2258 av (M) yrkande 2, 2021/22:2479 av m.fl. (SD) yrkande 19, 2021/22:2534 av m.fl. (SD) yrkande 12, 2021/22:2597 av m.fl. (V) yrkande 15, 2021/22:2824 av (M) yrkande 3, 2021/22:2934 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2021/22:3245 av m.fl. (C) yrkande 37, 2021/22:3511 av m.fl. (C) yrkande 9, 2021/22:3659 av (C) yrkandena 1 och 2, 2021/22:3686 av m.fl. (C) yrkandena 22 och 23 samt 2021/22:3790 av m.fl. (M) yrkande 7. Jag anser att hälso- och sjukvården måste utformas för patienterna. behövs regler som skyddar våra gemensamma resurser från korruption och felanvändning. Sjukvården behöver i högre grad upphandla smartare, t.ex. genom funktionsupphandling, innovationsupphandling och småskalig upphandling. Även optimalt använd är dock illa anpassad till sjukvårdens villkor . Det behöver bli enklare för sjukvården att välja bort anbudsgivare som misskött sig, att ställa krav på viss erfarenhet och trovärdighet hos den som avtal ska tecknas med, eller att kräva en viss geografisk närhet. Vårdgivare och andra livsavgörande aktörer bör också enklare än kunna förlänga tidigare avtal för att skydda patienter, om nya upphandlingar överklagas och inte kan träda i kraft. Om situationen är brådskande eller en leverantör inte håller ett avtal behöver möjligheten öka att direktupphandla avgörande varor och tjänster. kan vårdgivaren visserligen kräva ersättning eller riva upp avtalet, men vad hjälper långvariga, juridiskt komplicerade tvister den patient som inte får vård? Möjligheterna att samarbeta med aktörer som utvecklar innovativa arbetssätt och medicintekniska produkter behöver öka. kan regioner och kommuner i mycket liten skala pilottesta idéer i samarbete med företag som jobbar med medicinteknik, processer eller implantat, men vid efterföljande steg i utvecklingsprocessen är ett utvecklingssamarbete omöjligt. Med nuvarande system halkar offentliga organisationer efter och får inte tillräcklig del av innovativa lösningar. Slutligen ger behov av krisberedskap och parallella leverantörer sjukvården andra förutsättningar än många upphandlare. Huvudsyftet med är att säkra konkurrensen, inte patienten. Den svenska vården regleras bortom gemensamma upphandlingsbestämmelser. Därför anser jag att det behövs en förutsättningslös utvärdering av hur LOU:s nuvarande utformning hör samman med säkerheten och utvecklingsmöjligheterna i samhällsviktig verksamhet som sjukvård. En sådan utvärdering behöver se över om det krävs undantag eller helt separata regelverk för denna typ av verksamhet. Sociala kriterier, sociala företag och ideella organisationer, punkt 2 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3665 av m.fl. (C) yrkande 6 och 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkande 137 och 2021/22:2886 av (M) och 2021/22:4164 av m.fl. (KD) yrkandena 4–7. Alltmer samhällsvetenskaplig forskning pekar på att klimatförändringarna drabbar kvinnor och socialt utsatta grupper i de allra fattigaste länderna hårdast, men detta gäller även ohållbara globala materialflöden. I många utvecklingsländer i det globala syd står kvinnor och andra marginaliserade grupper – som t.ex. ursprungsbefolkningar, etniska minoriteter och kastlösa – för en stor del av primärproduktionen av de varor vi konsumerar inom EU och i . Det är ofta dessa grupper som utgör arbetskraften i textilfabrikerna, som arbetar på bomullsfälten och som bryter för hand i dagbrotten. I de stora megastäderna i är det allt som oftast fattiga kvinnor och barn som arbetar på soptipparna som finns i anslutning till de utbredda och ständigt växande kåkstäderna. Inte sällan sker detta arbete inom den informella ekonomin där avsaknaden av drägliga arbetsvillkor och ett grundläggande socialt skyddsnät är stor. Det är viktigt att dessa aspekter av vår förbrukning av varor uppmärksammas, på samma sätt som medvetenheten om vårt ekologiska fotavtryck har höjts . Social hållbarhet och jämställdhet mellan män och kvinnor behöver genomsyra miljöpolitiken, både på hemmaplan och internationellt. Det är min mening att globaliseringen och den internationella handeln bidrar till utveckling och ökat välstånd både i västvärlden och i det globala syd – det är inte genom mindre handel och utebliven ekonomisk tillväxt som vi har möjlighet att förbättra människors levnadsstandard. I stället bör näringsliv och offentlig sektor i och inom EU ta ett större ansvar för att säkerställa socialt hållbara produktionskedjor och materialflöden. Åtgärder som stärker jämställdhet och ökad social hållbarhet ytterligare kan främjas inom offentlig upphandling där det är tillämpligt. har varit framgångsrikt med att utveckla gröna och cirkulära upphandlingskriterier. Jag anser därför att bör få i uppdrag att utveckla motsvarande krav och kriterier för högre social hållbarhet och jämställdhet. Sociala kriterier, sociala företag och ideella organisationer, punkt 2 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4164 av m.fl. (KD) yrkandena 4–7 och 2021/22:2886 av (M), 2021/22:3665 av m.fl. (C) yrkande 6 och 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkande 137. Jag anser att det är mycket angeläget att den nationella upphandlingsstatistiken förbättras och kompletteras med uppgifter om civilsamhällets deltagande i offentlig upphandling Det är en förutsättning för korrekt analys och kunskapsspridning om dessa aktörer. Det bör också utredas hur civilsamhällets samhällsekonomiska värde kan mätas. Enligt utredningen för ett stärkt civilsamhälle (SOU 2016:13) kan civilsamhällets ställning stärkas om sektorns samhällsekonomiska värde kan kvantifieras på samma sätt som andra sektorers värde. gav bifall till regeringens förslag om att upphandlingar av välfärdstjänster som understiger EU:s tröskelvärde på ska undantas från ordinarie regler i och i stället enbart underställas ett fåtal regler. Jag menar att ambitionen med förslaget var god när det gällde att underlätta för mindre upphandlingar. fanns en farhåga bland civilsamhällets aktörer om att förslagen inte skulle uppnå syftet att i praktiken underlätta för ideella – och mer specifikt små – idéburna aktörer. I vår följdmotion anfördes därför att en utvärdering borde genomföras av effekterna av de nya reglerna för upphandling av vissa sociala tjänster och andra särskilda tjänster under tröskelvärdet och hur dessa har påverkat den idéburna sektorns möjligheter att delta i upphandlingar. Om en utvärdering visar på små eller inga förbättringar för sektorn bör det på nytt övervägas en ordning där upphandlingar under tröskelvärdet av de välfärdstjänster som anges i proposition 2017/18:158 om ökade tillståndskrav och särskilda regler för upphandling helt kan undantas från , detta i enlighet med förslag i utredningen för ett stärkt civilsamhälle (SOU 2016:13). Ett sådant undantag skulle kunna ge ökad frihet och en förbättring för sektorn. Regeringen har i proposition 2021/22:135 Idéburen välfärd föreslagit att det inom LOU-direktivets bestämmelser ska möjliggöras att reservera upphandlingar till välfärdstjänster. , Vårdföretagarna, m.fl. ifrågasätter förslagets effekt och menar att begränsningarna och den treårsgräns på kontraktets längd som föreskrivs i innebär en rad problem. Det senare innebär att ett kontrakt bara får gälla och att den aktör som fått ett kontrakt för en viss tjänst inte på nytt ska få ett kontrakt för en sådan tjänst tilldelat. Det riskerar att minska kontinuiteten och försvåra verksamhetens långsiktighet. Små ideella aktörers möjlighet att anskaffa kapital blir därmed sämre och verksamheten blir skör då ett kontrakt löper ut utan möjlighet till direkt förlängning. Jag anser därför att det är viktigt att de föreslagna bestämmelserna utvärderas. Utvärderingen ska fokusera på de reserverade kontraktens effekter för den idéburna sektorn, särskilt effekterna av den treårsregel som är en del av LOU-direktivet. Skulle det visa sig att regeln behöver ändras bör regeringen driva frågan i EU-sammanhang. Små och medelstora företag, punkt 3 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3708 av m.fl. (M) yrkande 37 och 2021/22:2258 av (M) yrkande 1, 2021/22:2427 av m.fl. (SD) yrkande 11 och 2021/22:3686 av m.fl. (C) yrkandena 7, 20 och 21. De allmännyttiga bostadsbolagens upphandlingar står för av produktionen av hyresrätter. Det offentliga är därmed en viktig aktör på bostadsmarknaden. Redan i den s.k. byggkonkurrensutredningen (SOU 2015:105) påtalades att det fanns brister i anbudsförfarandet som bidrar till lägre konkurrens. Det är tre rikstäckande aktörer som vinner av allmännyttans upphandlingar, och utöver dem vinner flera stora lokala aktörer. Det är sällsynt att mindre företag vinner. Att antalet anbud är lågt och att spridningen bland de aktörer som vinner är liten uppges vara en följd av att kostnaderna för att delta i upphandlingarna är höga samt att konkurrensen från andra marknadssegment är stor. Beroende på konjunktur kan det t.ex. vara mer lönsamt att bygga bostadsrätter. Därtill uppfattas som krånglig, särskilt för mindre företag som inte har så stora administrativa resurser. Projekten är dessutom ofta stora, särskilt när kommunerna upphandlar totalentreprenad, vilket gör det svårare för mindre företag att delta. föreslog en mer transparent upphandling genom att ge en myndighet i uppgift att samla in upphandlingsstatistik över grundläggande faktorer som antal anbud, vilka som lämnade dem och till vilka priser ett uppdrag som fick . Utöver det föreslår byggkonkurrensutredningen att får i uppdrag att se över behovet av upphandlingsstöd. Vi välkomnar initiativen men tycker att det sker för sent och är otillräckligt. Det behöver göras en översyn av med syftet att förenkla lagstiftningen och därmed göra det enklare också för mindre företag att lägga anbud. Små och medelstora företag, punkt 3 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2427 av m.fl. (SD) yrkande 11 och 2021/22:2258 av (M) yrkande 1, 2021/22:3686 av m.fl. (C) yrkandena 7, 20 och 21 samt 2021/22:3708 av m.fl. (M) yrkande 37. Vi anser att den offentliga upphandlingen behöver utvecklas så att den blir modern och kostnadseffektiv. Höga trösklar som stänger ute små företag från upphandlingar ska motverkas.