bet · H901UbU23 · 2022-06-02 00:00:00 — Oavsett var man bor och lever i , ska varje invånare kunna känna hopp för sin framtid och kunna se sin egen och omgivningens potential för att skapa en värdig tillvaro med egen försörjning. Varje arbetad timme ska vara viktig för den enskildes ekonomi och för samhället. Vägen dit kan vara validering av erhållen praktisk kompetens, inte endast akademisk. Arbetet med att få snabb och effektiv validering är eftersatt, och flera regeringar bär ansvaret för att så lite skett. krävs krafttag för att få valideringen att fungera. De regionala kompetensplattformarna behöver dessutom fler verktyg och ett större handlingsutrymme. Regeringen bör vidta åtgärder för validering av praktisk kompetens enligt det som har anförts ovan. Samverkan rörande validering m.m., punkt 2 (L) av (L) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3965 av m.fl. (L) yrkandena 10, 11 och 34 samt 2021/22:4219 av m.fl. (KD) yrkande 3, 2021/22:4430 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2021/22:4432 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2. Människor som är nya i är inte en homogen grupp. Kompetensgraden varierar kraftigt och möjligheten att lära sig svenska eller göra annan kompletterande utbildning varierar stort. Större hänsyn måste tas till individers förutsättningar när det kommer till utbildning i svenska språket, yrkesutbildningar, akademiska utbildningar och validering av såväl yrkeskunskaper som akademiska utbildningar om vi ska få resultat. Den som har en lång akademisk karriär och den som är analfabet har helt olika möjligheter att lära sig svenska och ska inte hamna i samma klassrum. Det är också viktigt att valideringen anpassas efter vad varje individ behöver validera och att rätt kompetens valideras. Kvaliteten i valideringsprocesserna behöver bli högre, och det behöver garanteras att de mäter rätt kompetenser. Nyanlända som kommer med utbildning och yrkeskunskaper måste snabbt tas till vara. måste en kartläggning ske av den asylsökandes utbildning och kompetens. Tidig kompetenskartläggning bör göras för den som kommer till , med en tydlig väg till validerad kompetens och yrkesspråk. Den som kommer till och som har erfarenhet inom ett särskilt yrke behöver ofta riktad språkinlärning och validering för att snabbt kunna arbeta inom sin kompetens. Alla som får uppehållstillstånd i ska få sin kunskap kartlagd tidigt och alla yrkeskunniga som kommer till ska få en tydlig väg för att hitta tillbaka till arbete. Att ta vara på människors kompetens kan både bidra till att nyanlända kommer snabbare i jobb och att de som kommer till också bidrar till samhället. Det behövs åtgärder för att få till stånd långsiktiga och enhetliga valideringssystem som också är tillgängliga i hela landet på samtliga nivåer i utbildningssystemet. Rutinerna och processerna behöver ses över och förbättras för att se till att kompetensen hos alla som kommer till tas till vara. I större grad ska validering kunna ske på en arbetsplats. Rätt kompetenser ska valideras och kortsiktiga valideringsprojekt måste rensas bort så att systemet i stället blir en integrerad del av anländandet. Regeringen bör vidta åtgärder enligt det som har anförts ovan. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2021/22:123 Validering för kompetensförsörjning och livslångt lärande: 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800). 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2015:478) med bemyndigande att meddela föreskrifter om avgift för ansökan om att få beslut som avser kvalifikationer för livslångt lärande. 2021/22:4430 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen avslår propositionen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med förslag som tar sikte på en förbättrad validering av formell utbildning och dokumenterad yrkesskicklighet och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4432 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om risken för dubbelarbete när både Arbetsförmedlingen och kommunerna ska kartlägga och validera, och detta tillkännager för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kommuners olika förutsättningar för en korrekt validering påverkar likvärdigheten, och detta tillkännager för regeringen. Motioner från allmänna motionstiden /22 2021/22:3965 av m.fl. (L): 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kvaliteten i valideringsprocesserna behöver bli högre och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att validering i större utsträckning ska kunna ske på en arbetsplats och tillkännager detta för regeringen. 34.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om inriktad språkinlärning och validering för nyanlända svenskar med erfarenhet inom ett särskilt yrke och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4219 av m.fl. (KD): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om validering av praktisk kompetens och tillkännager detta för regeringen. Låt mig först och främst yrka bifall till reservation 1. behandlar vi betänkandet Validering för kompetensförsörjning och livslångt lärande. Förslaget innehåller ett antal lagändringar för att validering inom vuxenutbildning ska tillgodose både arbetsmarknadens och enskildas behov bättre än . Bland annat föreslås att hemkommunen blir skyldig att erbjuda en inledande kartläggning av den enskildes kunnande och att huvudmannen för komvux blir skyldig att erbjuda en elev validering samt dessutom förtydliganden av vad som menas med validering och vad som krävs i dokumentationsväg efter en sådan. Vi har ingen annan uppfattning från sida än att validering är viktig, både för att säkerställa samhällets behov av kunnig arbetskraft och för att stärka den enskildes möjligheter att få arbete och bli självförsörjande. Det finns ett stort behov av att se över nuvarande regelverk för validering, inte minst då vi sett att den svenska modellen i ett nordiskt perspektiv har varit mindre framgångsrik. Trots detta menar vi att det finns anledning att ifrågasätta betänkandet och propositionen på grund av vissa formuleringar som uttrycks där. Det gäller exempelvis några uttryckliga förslag till lagändringar, och det gäller några motiveringar till dessa lagändringar. Ett exempel man kan peka på är förslaget till ny lagtext i 20 kap. 42 § skollagen, där man säger att "med validering avses en strukturerad process som innehåller en fördjupad kartläggning och en bedömning som syftar till ett erkännande av en persons kunnande oberoende av hur det förvärvats". Vi menar att det är ganska oklart vad som avses och att det finns en risk att "oberoende av hur det förvärvats" nedvärderar betydelsen av formell utbildning. Vi tänker att man dessutom ändrar kopplingen till "kunnande" i stället för, som det står i lagtexten, "kunskap och kompetens som en person besitter". Vi anser att det behöver tittas närmare på vad som egentligen menas med dessa formuleringar. För vår del är det nämligen viktigt att validering först och främst riktar in sig på redan förvärvad formell utbildning eller dokumenterad yrkeskompetens så att det kan avgöras vilka eventuella insatser som behövs för att utbildningen eller yrkeskompetensen ska kunna godkännas i . Vi tycker också att det är viktigt att en arbetssökandes svenskkunskaper valideras. Inte minst gäller detta inom vård och omsorg och utbildning. I just dessa sektorer ser vi en fara i att regeringens förslag kommer att sänka kraven på kunskap. Enligt vår mening är det exempelvis stor skillnad mellan att vara utbildad undersköterska och att utan formell utbildning ha arbetat i vården . Det är viktigt att validering grundas på betyg och utbildningsbevis. Vi är också rädda för att regeringens förslag grundar sig på integrationspolitiska syften snarare än kunskapsfokuserade. I propositionen står det exempelvis: "De ändringar som föreslås i denna proposition kan därför förväntas få särskilt positiva effekter för utlandsfödda och därmed en positiv påverkan på de integrationspolitiska målen." Syftet med en ny lagstiftning kan inte vara att sänka trösklarna för att underlätta för vissa grupper. Tvärtom borde högre krav ställas på att lära sig svenska språket och att skaffa sig utbildning eller komplettera redan existerande och dokumenterad utbildning eller yrkeskompetens. Vi anser därför att regeringen bör återkomma med ett förslag kring just detta: hur validering av sådana dokumenterade kunskaper kan förbättras. Strukturomvandlingen på arbetsmarknaden går i en rasande fart, inte minst till följd av klimatomställningen och en ökad digitalisering och automatisering i arbetslivet. Nya kompetenskrav ställs, och ett stort ansvar vilar på den enskilde individen att kunna ställa om till ett helt nytt yrke eller att förstärka de kunskaper man har inom sitt befintliga. Ansvaret vilar dock lika tungt på oss som lagstiftare att kunna tillgodose behovet av den kompetens som efterfrågas, både inom offentlig sektor och i näringslivet. Det gör vi främst genom tre sammanlänkade delar: utbildning, kompetensutveckling och validering. Regeringen har år prioriterat stora satsningar inom utbildningsområdet genom att avsätta miljardbelopp till utökade platser på , yrkesvux, kombinationsutbildningar, folkhögskolor, högskolor och universitet - ja, i alla delar av . kommer kompetensutvecklingen att gå in i ett helt nytt skede tack vare ett omställningsstudiestöd, som vi precis har fattat beslut om, herr talman. Det kommer att göra livet betydligt lättare för den som är mitt i arbetslivet och behöver stärka sina befintliga kompetenser eller sadla om helt och hållet. Trots med stark efterfrågan på arbetskraft står många unga, personer med funktionsnedsättning och utrikes födda utanför arbetsmarknaden. Deras formella kompetenser matchar oftast inte de skriande behov som finns inom exempelvis industri, vård och omsorg, förskola och data och it. Denna mismatch är förödande för varje arbetslös individ och sätter käppar i hjulet för en väl fungerande arbetsmarknad i stort. För att arbetsmarknaden ska fungera så bra som möjligt framhåller regeringen vikten av att synliggöra och erkänna lärande som sker utanför formell utbildning. Vi vet att många besitter värdefulla yrkeskunskaper och andra kompetenser som har förvärvats på olika sätt utanför det offentliga utbildningssystemet, kanske via studieförbund, i vardagen eller varför inte i arbetslivet. Syftet med en valideringsprocess är just att kartlägga och bedöma dessa kunskaper och kompetenser på ett strukturerat sätt, för studier eller arbete - oavsett hur, var eller när kunnandet har förvärvats. Vi socialdemokrater anser att det är en bra princip att individer inte ska behöva läsa det de redan kan och att deras utbildning blir så effektiv som möjligt. Tiden i utbildning och vägen till jobb för en person som exempelvis skolar om sig mitt i livet kan därmed bli avsevärt kortare. Utgångspunkten för utbildning ska enligt skollagen vara elevens behov och förutsättningar. Det innebär att utbildning ska erbjudas individanpassat och flexibelt. För att kommunerna ska kunna individanpassa utbildning och möta elever med olika bakgrund och erfarenheter krävs en fungerande valideringsprocess. finns problem med den processen inom vuxenutbildning. Exempelvis bör valideringen i högre grad än bidra till att arbetslivets behov av kompetens tillgodoses. Skolinspektionens granskning visar att valideringen används alltför sällan och att uppföljningen uppvisar tydliga tecken på brister när det gäller inte minst de individuella studieplanerna, som är av låg kvalitet och kan sakna viktiga uppgifter. Risken är därmed stor att utbildning inte sker på ett effektivt sätt och att arbetskraft inte frigörs på avsett sätt. Komvux behöver bli bättre på att möta vuxnas behov av att validera det kunnande som de har förvärvat. Mot den bakgrunden föreslår regeringen ett antal viktiga lagändringar i skollagen, som ska träda i kraft och syftar till att valideringen i högre grad än ska möta både de behov som finns på arbetsmarknaden och behoven hos den enskilde. Ett av lagförslagen, herr talman, innebär att hemkommunen ska vara skyldig att erbjuda en inledande kartläggning för den som vill få sitt kunnande kartlagt inför en utbildning eller en prövning. Kartläggningen bör ge en övergripande bild av elevens kunnande och identifiera områden där individen kan behöva validering eller andra utbildningsinsatser. Ett annat förslag som regeringen lägger fram är att huvudmannen för komvux ska bli skyldig att erbjuda den elev som behöver det en validering utifrån individens mål med utbildningen, som bör upprättas i en studieplan för varje komvuxelev. Det handlar alltså om kartläggning och validering. Och stor vikt ska förstås läggas vid att det sker en fördjupad kartläggning i valideringsprocessen eftersom denna fördjupade kartläggning blir en förutsättning för de följande delmomenten. Hur kartläggningen ska gå till blir en fråga för utföraren av valideringen att hantera. Regeringen kommer och 2024 att avsätta 60 miljoner till kommunerna för att de ska kunna bygga upp en fungerande infrastruktur och rutiner för en effektivare valideringsprocess. Ett tredje lagförslag som regeringen presenterar är ett förtydligande av vad som avses med validering. Det ska anges att med validering avses en strukturerad process som innehåller en fördjupad kartläggning och en bedömning som syftar till ett erkännande av en persons kunnande, oberoende av hur det förvärvats. Denna definition beskriver en process som genom olika steg leder fram till ett validerat kunnande som är till nytta för individens etablering på arbetsmarknaden eller fortsatta studier. Slutligen, herr talman, behöver vi på en alltmer föränderlig arbetsmarknad kunna bygga på och bygga om vår kompetens genom hela yrkeslivet. För vuxna spelar ekonomin en väsentlig roll för möjligheterna att vidareutbilda sig. Att få sin befintliga kompetens bedömd och erkänd kan leda till en förkortad utbildning, vilket i sin tur kan vara stimulerande för den enskilde individen. Valideringsprocessen inom komvux behöver därför förtydligas och bli mer strukturerad, fördjupad och frekvent, för används den i alldeles för liten utsträckning. En effektivare valideringsprocess parat med ett utökat antal utbildningsplatser och bättre ekonomiska förutsättningar för kompetensutveckling är insatser som tillsammans kan skapa betydligt bättre möjligheter att möta det skriande behov av kompetensförsörjning som finns inom i stort sett alla branscher och välfärdsområden. Det är insatser som kan leda till snabbare etablering på arbetsmarknaden för den som är arbetslös. Det är insatser som kan ge ökade möjligheter till omställning för den som är mitt i livet. Det är insatser som kan spela en roll i den gröna klimatrevolution som sveper fram i vårt land och skapar massor med nya gröna jobb. Utbildning, kompetensutveckling och validering kan tillsammans möta upp strukturomvandlingen på arbetsmarknaden, som går med en rasande fart. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag. Som regeringen konstaterar sker det en strukturomvandling på arbetsmarknaden konsekvent och , bland annat till följd av klimatomställning, en digitalisering och automatisering av arbetslivet. Man behöver nya kompetenser löpande. Detta ställer nya och högre krav på arbetskraftens kompetenser. För att tillgodose dessa behov av kvalifikationer, så att man kan ställa om eller komma upp på en ny nivå, behövs utbildning, kompetensutveckling och validering. Det sista är det vi talar om . Många är dock arbetslösa trots med stark efterfrågan på arbetskraft. Därför behöver vi sätta in alla insatser vi kan. Det gäller inte minst ungdomar och utrikesfödda som är arbetslösa i . För att arbetsmarknaden ska fungera så bra som möjligt måste lärande som har skett utan formell utbildning synliggöras och erkännas. Jag kan ta mig själv som exempel. Jag kan, på papperet, inte tala svenska. kan det vara svårt att förstå mig, men de flesta skulle ändå tycka att jag kan tala svenska och också läsa och förstå det. Men på papperet kan jag det alltså inte. Det skulle dock kunna legitimeras och valideras genom insatser. Jag behöver inte plugga det i det etablerade utbildningssystemet, för jag kan det och har lärt mig det själv utan sfi eller liknande, även om vissa säger att jag borde gå. Vi pratar alltså inte om att sänka kraven. Kraven är desamma. Men att erkänna kunskap och kompetens som uppnåtts utanför det svenska utbildningssystemet sänker trösklar. Jag har lärt mig svenska. Andra har lärt sig till snickare eller att programmera - några via Youtube, några via utbildningar i andra länder eller helt enkelt genom att ha jobbat . Kom ihåg: Det handlar inte om att sänka kraven utan om att sänka trösklar. Det är jätteviktigt. En person som exempelvis har flytt till har per definition ingen svensk utbildning. Det kan göra det svårt att få jobb, och det är där validering kommer in. Validering handlar bland annat om att få ett papper på att den praktiska erfarenhet en person besitter motsvarar det man lär sig på en utbildning, oavsett om man är hantverkare, sjuksköterska eller vad man nu kan tänka sig. Att få papper på sin kompetens genom validering är ett effektivt sätt för personer som kommer till att enklare få in en fot på arbetsmarknaden. Det ger en trygghet för svenska arbetsgivare, som kan se vad ens kompetens faktiskt går för även om den kommer från ett annat land än . Det öppnar också dörrar för dem som står längst från arbetsmarknaden. Det kan man väl knappast vara emot? Eller jo, det kan man tydligen. är nämligen sura över att förslaget har positiva effekter för utlandsfödda. Förslaget är enligt SD dåligt just för att det är bra! SD är alltså mot ett förslag som är positivt för alla företag som skriker efter kompetens för att det också får positiva effekter för utlandsfödda. Det är märkligt. Jag tar ett citat från SD:s egen reservation, som SD:s representant tog upp här i talarstolen. Så här skriver man: "Syftet med en ny lagstiftning kan inte vara att sänka trösklar för att underlätta för vissa grupper." Jo, det är en massa lagstiftning som har just precis detta som syfte och måste ha det. Det handlar inte om att sänka kraven men att sänka trösklarna. Det är två olika saker. Nog tusan är det bra att sänka de trösklar som leder till arbetslöshet! Det är inga särregler för utlandsfödda. Det är samma regler för en svensk ungdom som för en nyanländ som kommer hit. Men när arbetslösheten är störst bland utlandsfödda är det också där som insatser mot arbetslöshet får störst effekt. Det kan inte vara annorlunda. Det är logik. Men SD vill tydligen inte bara stoppa flyktingar från att komma till , slänga ut folk som har bott i hela sitt liv och hindra arbetskraftsinvandring. SD vill också att de som bor i och har kompetenser som efterfrågas ska hindras från att få en ärlig chans. Det vill jag gärna höra från SD. kräver ju konsekvent att utlandsfödda ska integreras bättre. Och vi vill väl alla ha en bra integration. Men när det då kommer förslag som leder till bättre integration och bättre möjligheter att få jobb för den som kommer som utlandsfödd, vad gör SD då? Jo, de säger nej, för det ger positiva effekter för just invandrare. Det är ungefär så dumt som det kan bli! Helt ärligt, vad är det för syn på människor man har när man aktivt vill hindra att de kommer i arbete? Det är nästan som om SD aktivt vill att det ska gå dåligt för utlandsfödda i . De vill att arbetslösheten ska vara hög och att det första jobbet ska vara långt borta om man inte är född i . Jag är ju från , så jag har inga som helst problem med att förstå . Han hade för min del också kunnat tala danska. Det hade jag också förstått. Det är hemspråk. Jag tycker att det är bra att bjöd upp till lite dans här. Men jag tycker att vantolkar vad vi säger. Vi har inget emot validering. Det vi menar är att vi är skeptiska till att man ändrar formuleringen i lagtexten. Som det står talas det om ett erkännande av kunskaper och kompetens som en person besitter. ändrar man det till en persons "kunnande". Vi menar att det finns en risk för att man nedvärderar betydelsen av formell utbildning. Det är inte säkert att det blir så, men vi ser en risk för det. Vi tycker inte att propositionen belyser detta tillräckligt och är riktigt klar med varför man ändrar ordvalen i lagtexten. Det måste finnas en anledning till att man väljer ordet "kunnande" och inte "kompetenser". Om det skulle vara samma sak hade man ju kunnat behålla formuleringen i lagtexten. Därför är vi lite tveksamma. Vi kan inte skapa lätta vägar in som underminerar betydelsen av den formella utbildningen. Vi ser problem inom till exempel äldreomsorgen, där vi får signaler om att de äldre inte förstår stora delar av personalen. Är det denna utveckling vi vill se? Jag tycker inte det. och jag är båda från , som hälften av utbildningsutskottet verkar vara. Och det är ju bra att kan förstå danska. Men det hade också varit bra om han hade kunnat förstå Malmös verklighet. Där är det jättemånga arbetslösa nyanlända utlandsfödda invandrare etcetera. Bästa möjligheten för dem att komma in på arbetsmarknaden är att säga: Det viktiga är om du kan någonting. Det viktiga är inte att du har lärt dig det i svensk skola. Kan du bygga en vägg som uppfyller svenska regler är detta det viktiga, inte att du har lärt dig att bygga väggen i en svensk skola. Det är detta som det går ut på, ingenting annat. Det är baserat inte minst på de europeiska reglerna inom EQF, och ramverk för kunskap. Det hade man också haft möjlighet att ta till sig. Det handlar om kunnande. Man kan se på programmerare , en av de mest eftertraktade grupperna i samhället. De har sällan lärt sig inom det formella utbildningssystemet, för det systemet är dåligt på det. De har lärt sig själva, och de kan få ett papper som säger hur duktiga de är. Det är bra. Det är inte att sänka kraven, utan det är att sänka trösklarna. Den skillnaden är jätteviktig, för vi måste skapa lätta vägar in. Det är viktigt att skilja på detta. Ja, de formella utbildningarna är viktiga i , men de är inte målet utan bara ett medel. Detta är viktigt. Om det är någon som har kunskap som gör att de kan ta sig framåt i livet, bidra till tillväxt och kanske skapa ny utveckling och allt sådant är jag helt indifferent till om de har fått kunskapen från eller ett universitet i utlandet eller om de har lärt sig via Youtube. Jag bryr mig inte. Jag vill bara att de ska kunna det som vi behöver. Vi kommer tillbaka till svenskan i äldreomsorgen. Om man inte kan svenska ordentligt får man inget papper på att man kan det. Detta är ett sätt för vården att säga att den vill ha papper på att man kan svenska. Det handlar inte om att gå på sfi utan om att kunna svenska. På det här sättet kan vi få bort dem som inte kan svenska. Det blir tydligare, enklare och bättre. Jag tror att ett problem kanske är att vi läser propositionen på olika sätt. läser texten som en enskild proposition eller ett enskilt betänkande. Vi ser hur man agerar på andra ställen i utbildningskedjan, där man nedvärderar synen på kunskap och formell utbildning. Det handlar om väldigt många steg. Om man inte har klarat av gymnasiet ska det finnas någon extraväg för att läsa in på komvux. Om man inte klarar av det ska det finnas någon väg till. Men någonstans måste samhället ta ansvar för sina resurser. Jag blir lite upprörd när står här och säger att vill slänga ut folk som har bott här i hela sitt liv. Det är ett ogrundat påstående, och det är inte alls sverigedemokratisk politik. Att vi vill stoppa invandringen och har en helt annan syn på migrationspolitiken än vill jag gärna betona, så där finns en stor skillnad. Att vi vill hindra att folk som har flyttat till kommer i arbete stämmer inte heller.