bet · H901KU14 · 2022-05-04 00:00:00 — Ett ändamålsenligt skydd för tryck- och yttrandefriheten Utskottet ställer sig i huvudsak bakom regeringens förslag som bl.a. innebär att • yttrandefrihetsgrundlagens territoriella tillämpningsområde utvidgas till att omfatta vissa satellitsändningar av program som anses utgå från utlandet men som har en mycket stark svensk anknytning • bestämmelser införs i tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen som ska möjliggöra en tillämpning av skyddslagens avbildningsförbud på det grundlagsskyddade området • den s.k. webbsändningsregelns tillämpningsområde begränsas till att avse sådana aktörer som har grundlagsskydd enligt databasregeln • yttrandefrihetsgrundlagen ändras för att möjliggöra villkor för och granskning av public service-företagens programverksamhet på internet • yttrandefrihetsgrundlagens utrymme för krav på vidaresändning av vissa program förtydligas och utvidgas. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Regeringen föreslår även ändringar i tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen som handlar om att begränsa grundlagsskyddet för söktjänster som offentliggör personuppgifter om lagöverträdelser. Utskottet avstyrker regeringens förslag i dessa delar. Utskottet föreslår därför att antar som vilande regeringens förslag till lag om ändring i tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen med de ändringarna att 1 kap. 13 § tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 20 § yttrandefrihetsgrundlagen ska ha de lydelser som framgår av utskottets lagförslag i bilaga 3. Utskottet föreslår vidare att beslutar att behandlingen av regeringens förslag till lag om ändring i lagen med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens områden får skjutas upp till 2022/. Utskottet anser att bör bifalla fyra motionsyrkanden och avslå övriga motionsyrkanden. I betänkandet finns tre reservationer (S, SD, V, L, MP). I en av reservationerna (S, V, L, MP) föreslås att ska anta som vilande även regeringens förslag om att begränsa grundlagsskyddet för söktjänster som offentliggör personuppgifter om lagöverträdelser. Proposition 2021/22:59 Ett ändamålsenligt skydd för tryck- och yttrandefriheten. Sju yrkanden i följdmotioner. Sex yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /21 och 2021/22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Grundlagsförslagen och granskning av public service Grundlagsskyddet för vissa sändningar av program via satellit Grundlagsskyddet för avbildning, beskrivning och mätning av skyddsobjekt Grundlagsskyddet för vissa söktjänster Public service-företagens programverksamhet genom tråd Vidaresändningsplikt för tekniska tilläggstjänster Bestämmelsen om s.k. print on demand i databasregeln rättas Ändring i lagen med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens områden Grundlagsskydd för public service Behandling av personuppgifter i grundlagsskyddade databaser 1.Grundlagsförslagen, punkt 1 (S, V, L, MP) 2.Granskning av public service, punkt 2 (SD) 3.Grundlagsskydd för public service, punkt 4 (MP) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 Motioner från allmänna motionstiden /22 Bilaga 2 Regeringens lagförslag Bilaga 3 Utskottets lagförslag 1 Ändring i regeringens förslag till lag om ändring i tryckfrihetsförordningen 2 Ändring i regeringens förslag till lag om ändring i yttrandefrihetsgrundlagen Bilaga 4 yttrande 2021/22:KrU3y Utskottets förslag till riksdagsbeslut antar som vilande regeringens förslag till 1. lag om ändring i tryckfrihetsförordningen med den ändringen att 1 kap. 13 § ska ha den lydelse som utskottet föreslår i bilaga 3, 2. lag om ändring i yttrandefrihetsgrundlagen med den ändringen att 1 kap. 20 § ska ha den lydelse som utskottet föreslår i bilaga 3. 2021/22:4328 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2021/22:4329 av m.fl. (C) yrkandena 1 och 2 samt 2021/22:4331 av m.fl. (M), bifaller delvis proposition 2021/22:59 punkterna 1 och 2 samt avslår motion 2021/22:2786 av (KD). Reservation 1 (S, V, L, MP) Granskning av public service 2020/21:1113 av (M), 2021/22:1080 av (M) och 2021/22:4328 av m.fl. (SD) yrkande 2. Reservation 2 (SD) Ändring i lagen med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens områden beslutar att behandlingen av regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens områden får skjutas upp till 2022/. Grundlagsskydd för public service 2021/22:4330 av och (båda MP) yrkandena 1 och 2. Reservation 3 (MP) Behandling av personuppgifter i grundlagsskyddade databaser 2020/21:1414 av (L), 2020/21:3460 av och (båda SD) yrkande 2 och 2021/22:310 av och (båda SD) yrkande 2. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (SD), (S), (V), (M), (SD), Skånberg (KD), (MP), (M), (S), (S), (C), (SD) och (L). Ärendet och dess beredning I proposition 2021/22:59 Ett ändamålsenligt skydd för tryck- och yttrandefriheten föreslår regeringen ändringar i tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen samt i lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens områden. Regeringen redovisar i propositionen ärendets beredning fram till dess att propositionen beslutades. Av redogörelsen framgår att regeringen beslutade att tillkalla en parlamentariskt sammansatt kommitté, tryck- och yttrandefrihetskommitté (Ju 2018:01), med uppgift att utreda ett antal frågor på det tryck- och yttrandefrihetsrättsliga området, bl.a. utrymmet för ansvarsutkrävande vid sändningar som förmedlas via satellit från utlandet och behovet av grundlagsändringar för att möjliggöra villkor för och granskning av public service-företagens programverksamhet genom tråd (dir. 2018:51). Genom tilläggsdirektiv utvidgades kommitténs uppdrag till att också analysera och ta ställning till om det finns behov av ett inskränkt grundlagsskydd för uppgiftssamlingar som offentliggör personuppgifter om lagöverträdelser (dir. 2019:29). överlämnade kommittén betänkandet Ett ändamålsenligt skydd för tryck- och yttrandefriheten (SOU 2020:45). Betänkandet har remissbehandlats. Lagrådet har granskat förslagen och regeringen har delvis följt Lagrådets synpunkter. Fyra följdmotioner har väckts med anledning av propositionen. Vidare behandlas i betänkandet motionsyrkanden från allmänna motionstiden /21 och 2021/22 som rör frågor som behandlas i propositionen. En förteckning över behandlade förslag finns i bilaga 1. Regeringens lagförslag finns i bilaga 2. Utskottets lagförslag finns i bilaga 3. har gett kulturutskottet möjlighet att yttra sig över propositionen och följdmotioner i de delar som berör utskottets beredningsområde. I yttrandet finns två avvikande meningar (SD, MP) och ett särskilt yttrande (M). yttrande finns i bilaga 4. Vid sammanträdet lämnade företrädare för regeringen () information i ärendet till utskottet. I propositionen föreslås ändringar i tryckfrihetsförordningen, yttrandefrihetsgrundlagen och lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens områden. • yttrandefrihetsgrundlagens territoriella tillämpningsområde utvidgas till att omfatta vissa satellitsändningar av program som anses utgå från utlandet men som har en mycket stark svensk anknytning • bestämmelser införs i tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen som ska möjliggöra en tillämpning av skyddslagens (2010:305) avbildningsförbud på det grundlagsskyddade området • den s.k. webbsändningsregelns tillämpningsområde begränsas till att avse sådana aktörer som har grundlagsskydd enligt databasregeln • skyddet för den personliga integriteten stärks genom att grundlagsskyddet för söktjänster som offentliggör personuppgifter om lagöverträdelser begränsas • yttrandefrihetsgrundlagen ändras för att möjliggöra villkor för och granskning av public service-företagens programverksamhet på internet • yttrandefrihetsgrundlagens utrymme för krav på vidaresändning av vissa program förtydligas och utvidgas. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Grundlagsförslagen och granskning av public service Utskottets förslag i korthet antar som vilande i huvudsak regeringens förslag till lag om ändring i tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen. bifaller motionsyrkanden om att inte begränsa grundlagsskyddet för söktjänster som offentliggör personuppgifter om lagöverträdelser. avslår motionsyrkanden som handlar om villkoren för granskning av public service-företagens verksamhet på internet och möjligheterna för dömda som avtjänat sitt straff att få en chans till arbete. Jämför reservation 1 (S, V, L, MP) och 2 (SD). Grundlagsskyddet för vissa sändningar av program via satellit Yttrandefrihetsgrundlagen (YGL) är enligt 1 kap. 3 § första stycket tillämplig på sändningar av program som är riktade till allmänheten och avsedda att tas emot med tekniska hjälpmedel. Eftersom satellitsändningar inte anses vara riktade till allmänheten utan till satelliten omfattas sådana sändningar inte av huvudregeln i första stycket. Genom ett tillägg till huvudregeln har yttrandefrihetsgrundlagen gjorts tillämplig på program som förmedlas genom satellitsändning som utgår från (1 kap. 3 § tredje stycket). Det avgörande för var en satellitsändning utgår ifrån är enligt rättspraxis inte var ett program faktiskt kommer till eller hur den tekniska transporten sker utan var bestämmandet över programinnehållet utövas vid sändningen (NJA 2002 s. 314). Yttrandefrihetsgrundlagen är således som utgångspunkt inte tillämplig på satellitsändningar som utgår från utlandet. Vissa bestämmelser i grundlagen gäller dock även för program som förmedlas på ett sådant sätt. För samtidig och oförändrad vidaresändning här i landet av program som avses i 1 kap. 3 § YGL och som t.ex. förmedlas hit genom satellitsändning från utlandet gäller bl.a. censurförbudet och förbudet mot andra hindrande åtgärder samt – med vissa begränsningar – bestämmelserna om meddelar- och anskaffarfrihet (11 kap. 1 § YGL). Bestämmelserna om ensamansvar enligt ansvarsordningen i yttrandefrihetsgrundlagen gäller däremot inte. Rätten att meddela och anskaffa uppgifter och att vara anonym gäller även för program som sänds från en sändare utanför , t.ex. program som sänds från en direktsändande satellit utan svensk anknytning, under förutsättning att uppgifterna har meddelats eller anskaffats här (11 kap. 7 § YGL). har i en dom i målet Arlewin mot (ansökning nr 22302/10) prövat om den svenska regleringen är förenlig med den europeiska konventionen av angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (). Domstolen kom i det fallet fram till att sökanden inte haft möjlighet att ställa någon till svars i för ett påstått förtal i ett direktsänt tv-program i TV3 – som av svensk domstol ansågs utgå från – när den som gjorde uttalandena omfattades av meddelarfrihet. Domstolen konstaterade att varit skyldigt enligt artikel 6.1 i att tillgodose sökandens rätt till domstolsprövning på grund av gärningens starka anknytning till , bestående i att programmet producerats i av svenskar för svenska tv-bolag, att både sökanden och programledaren var svenska medborgare som var bosatta i , att programmet sändes på svenska till en svensk publik och att anklagelserna i programmet mot sökanden gällde kriminell aktivitet i . Genom att inte tillgodose denna rätt ansågs ha brutit mot artikel 6.1 i . I propositionen föreslår regeringen att program i tv som förmedlas till genom satellitsändning som utgår från utlandet ska anses utgå från om programmen huvudsakligen är avsedda att tas emot här i landet och vidaresänds här och oförändrat. Regeringen föreslår vidare att yttrandefrihetsmål om sådana program ska tas upp av . Regeringen anför som skäl för sina förslag att bl.a. dom i målet Arlewin mot visar att en effektiv domstolsprövning i , i överensstämmelse med artikel 6.1 i , kan bli alltför svår att uppnå i de fall när meddelarfriheten inte motsvaras av något ensamansvar i yttrandefrihetsgrundlagens mening. En sådan konsekvens av den nuvarande regleringen kan med fog ifrågasättas när det gäller sändningar av program som i allt väsentligt är inriktade på en publik som bor i och som talar svenska. Sådana program uppfattas som svenska, och då är det också rimlig att påståenden om yttrandefrihetsbrott kan prövas i . Enligt regeringen är därför en ändring i den nuvarande regleringen påkallad. Regeringens förslag innebär att yttrandefrihetsgrundlagens tillämpningsområde utvidgas till att omfatta vissa utländska satellitsändningar av program genom ett tillägg i 1 kap. 3 § tredje stycket YGL. Regeringens bedömning är att utvidgningen bör begränsas till att omfatta program av den typ som har tagit ställning till, dvs. program med stark svensk anknytning. Därmed kommer yttrandefrihetsgrundlagen i sin helhet, inklusive bestämmelserna om ensamansvar och ansvarsordning, att göras tillämplig på sändningar av sådana program. Enligt 10 kap. 1 § YGL, som hänvisar till bl.a. 12 kap. 2 § tryckfrihetsförordningen (TF), ska ett yttrandefrihetsmål prövas vid den tingsrätt inom vars domkrets har sitt säte. Det avgörande för bedömningen av vilken länsstyrelse som är aktuell är enligt 7 kap. 3 § lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens områden den ort varifrån sändningen av programmet har utgått. Eftersom de nu aktuella sändningarna inte kan knytas till någon svensk ort och därmed inte heller till någon länsstyrelse eller tingsrätt finns det enligt regeringen behov av att i lag ange vilken tingsrätt som ska ta upp dessa mål. Regeringen bedömer att det framstår som mest ändamålsenligt att dessa mål hanteras av och föreslår att detta regleras i ett nytt andra stycke i 7 kap. 3 § lagen med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens områden. Grundlagsskyddet för avbildning, beskrivning och mätning av skyddsobjekt Var och en har rätt att anskaffa uppgifter i vilket ämne som helst för att göra dem offentliga i ett massmedium som omfattas av tryckfrihetsförordningen eller yttrandefrihetsgrundlagen eller för att lämna dem vidare för publicering i ett sådant medium (1 kap. 7 § andra stycket TF och 1 kap. 10 § andra stycket YGL). Inga andra begränsningar får göras i anskaffarfriheten än sådana som uttryckligen medges av respektive grundlag. För att det ska vara möjligt att ingripa mot någon som har anskaffat uppgifter för publicering i ett grundlagsskyddat medium krävs alltså stöd i grundlag. Ett sådant stöd finns i 7 kap. 23 § TF och 5 kap. 5 § YGL. Av dessa bestämmelser framgår att straffansvar enligt vanlig lag gäller för den som anskaffar uppgifter och därigenom gör sig skyldig till vissa allvarliga brott mot säkerhet som t.ex. landsförräderi, högförräderi och spioneri. En annan begränsning i anskaffarfriheten följer av 1 kap. 12 § 6 TF och 1 kap. 18 § YGL och innebär att grundlagarna inte hindrar att det i lag meddelas föreskrifter om ansvar och ersättningsskyldighet som avser det sätt på vilket en uppgift har anskaffats. Det sistnämnda innebär att det inte är tillåtet att använda metoder för anskaffande som annars är brottsliga. Exempel på metoder som i förarbetena lyfts fram som sådana som rör sättet för anskaffande är olovlig avlyssning, hemfridsbrott eller olaga hot (prop. 1975/76:204 s. 98 och 131). Skyddslagen (2010:305) har till syfte att ge ett förstärkt skydd för vissa byggnader, andra anläggningar, områden och andra objekt mot sabotage, terroristbrott, spioneri och röjande i andra fall av hemliga uppgifter som rör totalförsvaret, samt grovt rån. Lagen syftar också till att skydda allmänheten mot skada som kan uppkomma till följd av militär verksamhet. Vilka objekt som kan beslutas vara skyddsobjekt anges i skyddslagen. Ett beslut om att t.ex. en byggnad eller ett område ska vara skyddsobjekt innebär att obehöriga inte har rätt att få tillträde till skyddsobjektet. Tillträdesförbudet kan kompletteras med, eller – om det räcker för att tillgodose skyddsbehovet – ersättas av, ett avbildningsförbud som innebär att det är förbjudet att göra avbildningar, beskrivningar eller mätningar av eller inom skyddsobjektet. Överträdelser av dessa förbud är straffsanktionerade. Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet överträder ett avbildningsförbud döms för olovlig avbildning av skyddsobjekt till böter eller fängelse i högst . Skyddslagen möjliggör också beslag och förverkande av avbildningar, beskrivningar och mätuppgifter som tillkommit genom brott. har uppfattningen varit att skyddslagens avbildningsförbud gäller oavsett i vilket syfte avbildningen sker. har emellertid slagit fast att skyddslagens avbildningsförbud inte kan upprätthållas när det är fråga om fotografering eller annan avbildning som utgör anskaffande av bilder för publicering i medier som omfattas av yttrandefrihetsgrundlagarna. konstaterade att förbudet tog sikte på vad som avbildades och inte sättet för anskaffande. Handlandet kunde därför inte jämställas med sådana brottsliga metoder för anskaffande av information som avses i 1 kap. 12 § 6 TF och 1 kap. 18 § YGL (NJA 2015 s. 298). Regeringen föreslår att det i tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen införs bestämmelser som gör det möjligt att i lag meddela föreskrifter om ansvar och ersättningsskyldighet för överträdelse av förbud mot att göra avbildningar, beskrivningar eller mätningar av eller inom byggnader, andra anläggningar, områden eller andra objekt som är av betydelse för totalförsvar, om förbudet behövs med hänsyn till intresset av ett förstärkt skydd mot allvarlig brottslighet eller mot röjande av hemliga uppgifter som rör totalförsvaret, eller till intresset av att skydda allmänheten mot skada till följd av militär verksamhet. Regeringen gör bedömningen att skyddslagens regler om avbildningsförbud, om överträdelse av sådant förbud samt om beslag och förverkande inte är förenliga med anskaffarfriheten när en avbildning görs i syfte att bilderna ska publiceras i ett massmedium som omfattas av tryckfrihetsförordningen eller yttrandefrihetsgrundlagen. Mot den bakgrunden gör regeringen bedömningen den nuvarande ordningen bör ändras i syfte att skyddslagens förbud mot avbildning av skyddsobjekt ska kunna upprätthållas och avbildningar som görs i strid med förbudet ska kunna beslagtas och förverkas även när det är fråga om anskaffande av uppgifter för publicering i medier som omfattas av tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen. Till stöd för sin bedömning anför regeringen att nuvarande rättsläge innebär att det är enkelt att kringgå de avbildningsförbud som meddelas med stöd av skyddslagen, t.ex. genom att skaffa sig ett utgivningsbevis och därigenom få grundlagsskydd för en databas. Detta kan utnyttjas av främmande makt. Regeringen konstaterar att, med hänsyn till anskaffarfrihetens stora betydelse för tryck- och yttrandefriheten, bör en begränsning av denna frihet göras endast om det finns mycket goda skäl som talar för den. En begränsning får inte göras mer långtgående än vad som kan motiveras av dess syfte, och den får aldrig innebära ett hot mot den fria åsiktsbildningen. Vid bedömningen av om en begränsning av anskaffarfriheten bör göras konstaterar regeringen att det är grundläggande för säkerhet att kunna upprätthålla totalförsvarets skyddsvärden och att skyddslagens bestämmelser om tillträdes- och avbildningsförbud utgör viktiga delar för att effektivt uppnå detta syfte. Regeringen gör sammantaget bedömningen att skyddslagens avbildningsförbud bör kunna upprätthållas och att eventuella avbildningar av skyddsobjekt bör kunna beslagtas och förverkas oavsett vem som avbildar skyddsobjekt och i vilket syfte det görs. Skälen för att begränsa anskaffarfriheten i dessa fall väger med andra ord, enligt regeringen, tillräckligt tungt för att motivera åtgärden, och åtgärden kan inte anses innebära ett hot mot den fria åsiktsbildningen. Förslaget innebär alltså att en delegationsbestämmelse införs i yttrandefrihetsgrundlagarna som ger utrymme för reglering i vanlig lag på ett område som annars skulle omfattas av grundlag. Med hänsyn till anskaffarfrihetens stora vikt i det tryck- och yttrandefrihetsrättsliga systemet är det enligt regeringen angeläget att delegationsbestämmelsen inte får ett vidare tillämpningsområde än som är motiverat. Bestämmelsen bör således vara så begränsad som möjligt men ändå ge utrymme för att avbildningsförbudet i dess helhet kan upprätthållas. Publiceringar på internet faller som utgångspunkt utanför yttrandefrihetsgrundlagens tillämpningsområde, vilket innebär att grundlagsskyddet i stället finns i regeringsformen. Från denna huvudregel görs det undantag genom webbsändningsregeln (1 kap. 3 § andra stycket YGL) och databasregeln (1 kap. 4 § YGL). Databasregeln ger under vissa förutsättningar grundlagsskydd för yttranden som sker genom tillhandahållanden till allmänheten ur databaser. Det som typiskt sett avses är tillhandahållanden av lagrad information från webbplatser på begäran. För vissa aktörer gäller grundlagsskyddet automatiskt, dvs. utan att någon särskild åtgärd behöver vidtas. Så är fallet för redaktioner för periodiska skrifter och redaktioner för program. Även massmedieföretag, som t.ex. bokförlag som ger ut tryckta böcker och skivbolag som ger ut tekniska upptagningar, och nyhetsbyråer har automatiskt grundlagsskydd för sina databaser. Andra aktörer har möjlighet att hos Myndigheten för press, radio och tv ansöka om utgivningsbevis och på så sätt få ett s.k. frivilligt grundlagsskydd. Webbsändningsregeln syftar till att ge grundlagsskydd åt sändningar via internet av program som antingen direktsänds eller som utgörs av förinspelat material som spelas upp utan att mottagaren kan påverka starttidpunkten för sändningen, under förutsättning att sändningarna är riktade till allmänheten. Grundlagsskyddet enligt webbsändningsregeln är, till skillnad från skyddet enligt databasregeln, inte begränsat till vissa aktörer utan tillkommer var och en automatiskt. Sändningarna ska dock registreras hos Myndigheten för press, radio och tv, och en anmälan om vem som är ansvarig utgivare ska ges in till myndigheten. Det är den som bedriver verksamheten som vid straffansvar ska utse utgivare. När webbsändningsregeln infördes var syftet främst att klargöra att simultana sändningar via internet hade samma grundlagsskydd som de traditionella radio- och tv-sändningarna (prop. 2001/02:74 s. 41). Bestämmelsen ändrades 2011 i syfte att göra det tydligare hur gränsdragningen mellan databasregeln och webbsändningsregeln skulle göras. Det klargjordes då bl.a. att det i fråga om inspelade program endast var de uppspelningar som startades på tider som sändaren bestämde som omfattades av webbsändningsregeln. Vidare infördes ett tillägg i databasregeln för att klargöra att sändningar som omfattas av webbsändningsregeln är undantagna från databasregelns tillämpningsområde (prop. 2009/10:81 s. 47–49). Innebörden av det sistnämnda undantaget prövades av Justitiekanslern i ett beslut (dnr 4037-17-3.2). Justitiekanslern konstaterar i beslutet att undantaget i databasregeln endast avser själva webbsändningen och att det inte hindrar att databasregeln blir tillämplig på resten av databasen. Justitiekanslerns bedömning innebär alltså att den som i yttrandefrihetsgrundlagens mening genomför webbsändningar utgör en redaktion för ett program i databasregelns mening. Den som webbsänder har därmed automatiskt grundlagsskydd för sina databaser (se även SOU 2012:55, del 1 s. 365 och SOU 2016:58 s. 268). Regeringen föreslår att det ska krävas att program tillhandahålls av någon som omfattas av databasregeln, utöver att starttidpunkten och innehållet inte kan påverkas av mottagaren, för att tillhandahållanden till allmänheten på särskild begäran av direktsända eller inspelade program ska anses som sändningar av program.