bet · H901MJU23 · 2022-04-29 00:00:00 — Lokalt engagemang för vatten (LEVA) och åtgärdssamordnare Havs- och vattenmyndigheten fick i regleringsbrevet två uppdrag om övergödning: förstärkt lokalt åtgärdsarbete mot övergödning och pilotområden mot övergödning. I det första uppdraget, förstärkt lokalt åtgärdsarbete mot övergödning, skulle Havs- och vattenmyndigheten samverka med berörda myndigheter, bl.a. och de länsstyrelser som är vattenmyndigheter, och andra aktörer och intresseorganisationer för ökat lokalt åtgärdsarbete mot övergödning. Uppdraget innefattade huvudsakligen att utveckla en funktion som kunde stödja och stärka åtgärdssamordnare och andra former av åtgärdssamordning mot övergödning i relevanta avrinningsområden. Uppdraget innefattade även att bidra till erfarenhetsutbyte i syfte att underlätta och förbättra lokalt åtgärdsarbete mot övergödning och lokalt genomförande av Agenda 2030. I det andra uppdraget, pilotområden mot övergödning, skulle Havs- och vattenmyndigheten i samarbete med och andra berörda aktörer identifiera kostnadseffektiva åtgärder för att nå god ekologisk status med avseende på näringsämnen i ett antal pilotområden i utvalda län. Arbetet skulle bidra till att nå miljökvalitetsmålet Ingen övergödning och En livsmedelsstrategi för – fler jobb och hållbar tillväxt i hela landet (prop 2016/2017:104). Myndigheten skulle redovisa förslag till hur åtgärdsplanering kan stärkas och vilka incitament som krävs för att de åtgärder som behövs mot övergödning ska komma till stånd. Arbetet döptes till Lokalt engagemang för vatten (LEVA), och en utlysning om medel för att anställa särskilda åtgärdssamordnare i pilotområden genomfördes . Utlysningen gällde 2018–2020 och genomfördes av Havs- och vattenmyndigheten i samverkan med , (), vattenmyndigheterna och länsstyrelserna. Uppdraget för pilotområdena innebar att genom samverkan identifiera, planera och genomföra frivilliga och kostnadseffektiva lokala åtgärder mot övergödning. De skulle även identifiera styrmedel och incitament för att stärka åtgärdsarbetet samt identifiera hur åtgärdsplanering kan stärkas. De 20 pilotområden (de s.k. LEVA-områdena) som fick bidrag är spridda över landet och ligger alla i områden där övergödningen är ett betydande miljöproblem. Sexton av LEVA-områdena sökte och fick förlängd finansiering för åtgärdssamordning och en fick förlängning . Övriga tre områden har fått finansiering av åtgärdssamordning från respektive länsstyrelser via LOVA-medel (lokala vattenvårdsprojekt) . I Havs- och vattenmyndighetens redovisning av regeringsuppdraget om pilotområden mot övergödning (, dnr 1177-2018) konstateras att det lokala åtgärdsarbetet är en viktig komponent i arbetet mot övergödning både för att öka effektiviteten och för att förankra genomförandet av åtgärder. Genomförda och planerade lokala åtgärder i LEVA-områdena, liksom modelleringen i delavrinningsområden, visar att det finns en potential för fler frivilliga åtgärder mot övergödning i jordbrukslandskapet även i ett scenario med bibehållen livsmedelsproduktion. Vidare redovisas att tre utvecklingsområden är särskilt betydelsefulla för att stärka åtgärdsplaneringen för att uppnå den fulla åtgärdspotentialen: – åtgärdsarbete med helhetssyn – tydlighet i genomförandeansvaret – långsiktighet i styrning och satsningar. Havs- och vattenmyndigheten föreslår i rapporten en långsiktig satsning på lokal åtgärdssamordning. Lokal åtgärdssamordning skapar incitament för alla steg i incitamentskedjan och ökar därigenom antalet genomförda frivilliga åtgärder. Flera LEVA-områden har varit föremål för åtgärder som inte skulle ha genomförts utan satsningen på åtgärdssamordnare. Åtgärdssamordning ger stöd i prioritering och kostnadseffektivitet när det gäller åtgärders placering inom avrinningsområdet. Åtgärdsarbete behöver göras med helhetssyn, och därför behöver åtgärdssamordnare kunna arbeta med mer än övergödning utifrån ett integrerat arbetssätt. Ökad åtgärdssamordning kan ske genom ökad möjlighet till finansiering och förtydligande i genomförandeansvar. Vidare anförs att den statliga finansieringen och samordningen av åtgärder måste öka markant och vara stabil och förutsägbar under längre tidshorisonter, annars kommer inte åtgärder att kunna genomföras i nödvändig utsträckning. Rapporten är nu under beredning inom . I betänkande En utvecklad vattenförvaltning (SOU 2019:66) bedömer utredningen att det pågående arbetet med åtgärdssamordnare bör kunna vidareutvecklas. Även i betänkande Stärkt lokalt åtgärdsarbete – att nå målet Ingen övergödning (SOU 2020:10) framhålls behovet av att satsa på flera lokala åtgärdssamordnare, som exempelvis LEVA. Utredningen tror på det påbörjade arbetet med lokala åtgärdssamordnare, och menar att det kan behövas 80 personer i utvalda avrinningsområden. Det kan jämföras med dagens 20 LEVA-samordnare. Utredningen föreslår också att de länsstyrelser och kommuner där det finns ett behov, ska ha en åtgärdssamordningsfunktion. Flera av de kommuner som har lyckats med sitt arbete med vattenfrågor har någon form av samordnare anställd av kommunen. Funktionen kallas ibland vattensamordnare, ibland åtgärdssamordnare, och det varierar vilken organisatorisk tillhörighet funktionen har. Utredningens genomgång av lokala åtgärdsprojekt visar att en lokal samordningsfunktion är en viktig drivkraft för att få till stånd fler vattenvårdsprojekt och fler fysiska åtgärder. För att ge stöd åt den lokala samordningen föreslår utredningen att Havs- och vattenmyndigheten får i uppgift att tillhandahålla en central stödfunktion för lokalt åtgärdsarbete. Vidare föreslår utredningen att uppföljningen av de stöd som betalas ut enligt förordningen om statligt stöd till vattenvårdsprojekt, det s.k. LOVA-stödet, förstärks och utökas när en bättre uppföljning är på plats. Utredningens betänkande har varit på remiss och bereds nu inom . I rapporten – årlig uppföljning av nationella miljömål 2021 – med fokus på statliga insatser (, rapport 6968) redovisas att har åtgärdssamordnarna i de 20 områdena sammanlagt haft 200 gruppträffar med totalt över 2 300 deltagare. Bland dessa deltagare återfinns över 1 200 unika lantbrukare. Man har dessutom haft enskilda möten eller samtal med ca 1 100 unika lantbrukare. Samtliga LEVA-områden redovisar att de har sökt medel för åtgärdsfinansiering. Sammanlagt redovisas att ca har sökts –2020, och ca har hunnit beviljas framför allt genom LOVA-medel och landsbygdsprogrammet för att genomföra åtgärder mot övergödning. Exempel på åtgärder som genomförts är våtmarker och dammar, strukturkalkning, reduktionsfiske, skonsam dikesrensning samt flertalet andra åtgärder inom produktionen. Många fler åtgärder är i planeringsfasen. Åtgärdssamordnarna har dock upplevt att åtgärdstakten varit lägre eftersom de inte kunnat ha möten eller besök hos markägare i samma utsträckning som före pandemin. Åtgärdssamordnarna har deltagit i digitala möten, utbildningar och erfarenhetsutbyten genom Havs- och vattenmyndighetens stödfunktion. Havs- och vattenmyndigheten har redovisat ett regeringsuppdrag om hur uppföljning av olika åtgärder kan förbättras för att öka kunskapen om åtgärdernas effekt mot övergödning (dnr 1972–2020). Redovisningen visar att det finns ett stort behov av systematisk uppföljning av enskilda åtgärders effekt, och ett behov av att utveckla användarvänliga beräkningsverktyg för åtgärdsplanering och effektuppskattning. Inom LEVA-satsningen pågår också utveckling av metodik för beräkning och uppföljning av enskilda åtgärders effekter, för att stärka åtgärdsplaneringen genom att identifiera de lokalt mest kostnadseffektiva åtgärderna. Miljömålsberedningen anför i betänkandet Havet och människan (SOU 2020:83) att åtgärdssamordnarna gör ett mycket värdefullt arbete. Miljömålsberedningen anser att funktionen åtgärdssamordnare både behöver utökas till fler områden och säkerställas på , åtminstone till 2030. behöver åtgärdsarbetet underlättas för att få en ökad effektivitet. Det behövs en nationell gemensam stödfunktion på Havs- och vattenmyndigheten och . Länsstyrelserna behöver också få ett instruktionsenligt ansvar för att samordna det lokala åtgärdsarbetet, bistå med kunskaps- och planeringsunderlag samt underlätta finansieringen av åtgärder. Betänkandet har remitterats och bereds nu inom . I budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 20) framhålls att åtgärdsarbetet mot övergödning på lokal nivå har fortsatt att öka som ett resultat av regeringens insatser. Satsningen mot övergödning som påbörjades börjar ge resultat i form av fler åtgärder som finansieras av LOVA. Regeringen anför att de åtgärdssamordnare som påbörjade sitt arbete i 20 övergödda kust- och avrinningsområden inom projektet engagemang för vatten (LEVA) har inneburit en ökad insats mot övergödningen. De insatser som genomförts för att minska internbelastningen beräknas ge betydande minskning av fosfortillförseln till vattenmiljön. I propositionen bedömer regeringen att det behövs ytterligare insatser för lokala vattenvårdsprojekt (LOVA). Regeringen föreslog därför att anslaget 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö skulle ökas med 2022. beräknas anslaget ökas med för samma ändamål. biföll regeringens förslag (bet. 2021/22:MJU1, rskr. 2021/22:109–111). Av Havs- och vattenmyndighetens årsredovisning framgår att parallellt med de 20 LEVA-områdenas lokala åtgärdsarbete har flera nya områden startat med åtgärdssamordnare som finansierats med LOVA-medel via länsstyrelserna. Enligt information från Havs- och vattenmyndigheten fortsätter majoriteten av de 20 LEVA-områdena med åtgärdssamordning och framåt. De är framför allt finansierade via LOVA-bidrag men även genom egen finansiering. Dessutom har ett tiotal nya områden med åtgärdssamordning tillkommit , alla finansierade med LOVA-bidrag. Regeringens satsning med 100 miljoner extra till LOVA 2022 stärker därmed enligt Havs- och vattenmyndigheten både arbetet med åtgärdssamordning och konkreta åtgärder. Havs- och vattenmyndigheten stöder även Leva-områdena genom en nationell stödfunktion tillsammans med , Greppa näringen, LRF, länsstyrelserna och vattenmyndigheterna. Stödet innebär att man utvecklar digital information, tillhandahåller en digital samverkansyta för frågor och erfarenhetsutbyte samt bjuder in till fysiska möten och utbildningar. Detta arbete kommer att fortsätta enligt Havs- och vattenmyndigheten. Nationellt mål för fosfor- och kväveåterföring Som nämnts i tidigare avsnitt fick Miljömålsberedningen i uppdrag att ta fram en strategi för förstärkt åtgärdsarbete för bevarande och hållbart nyttjande av hav och resurser (dir. 2018:44). Uppdraget redovisades i betänkandet Havet och människan (SOU 2020:83). I betänkandet gör beredningen bedömningen att för att minska övergödningsproblem på lång sikt och säkerställa ett hållbart nyttjande av naturresurser, behöver användningen av jungfrulig fosfor och nyproducerat kväve framtagen med fossila energikällor minska och en större andel använt fosfor och kväve återföras till jordbrukets livsmedelsproduktion. Miljömålsberedningen anför att förslaget om minskad införsel och ökad återföring av fosfor och kväve stärker, på lång sikt , både den miljömässiga och ekonomiska hållbarheten i den svenska livsmedelsproduktionen, i linje med bl.a. livsmedelsstrategin, och bidrar till teknikutveckling och företagande. Miljömålsberedningen bedömer att det för att driva på utvecklingen behövs ett etappmål för återföring av fosfor och kväve. Förslag till styrmedel för att bidra till en ökad grad av återföring av fosfor finns i betänkandena Hållbar slamhantering (SOU 2020:3) och Mer biogas! För ett hållbart (SOU 2019:63). Betänkandena har varit ute på remiss och bereds nu inom . Miljömålsberedningen föreslår att regeringen beslutar om ett etappmål om ökad återföring av fosfor och kväve till livsmedelsproduktionen. Till 2030 ska den ökade resurshushållningen och återföringen av använt fosfor och kväve till livsmedelsproduktionen vara att – stallgödseln tas till vara på jordbruksmark så att tillförseln av växtnäringsämnen balanserar bortförsel – kväveavgången från stallgödsel genom ammoniak ska reduceras med – av fosfor och av kväve från avlopp återförs – av matavfall från hushåll, storkök, butiker och restauranger, samt rester från livsmedelsindustrin, sorteras ut så att fosfor och kväve tillvaratas. Miljömålsberedningen föreslår att regeringen ser över om målnivåerna behöver revideras. Skälet är att det är svårt att bedöma i vilken omfattning ny teknik kan komma att bidra till återföring av näringsämnen, särskilt för avlopp och matavfall. Betänkandet bereds nu inom . Utskottet har behandlat frågan om ett etappmål tidigare (bet. 2020/21:MJU11) och anförde då följande: Utskottet noterar Miljömålsberedningens förslag om ett etappmål om ökad återföring av fosfor och kväve till livsmedelsproduktionen. Enligt utskottet är det angeläget att minska övergödningsproblemen och säkerställa ett hållbart nyttjande av naturresurser. Utskottet vill dock inte föregå beredningen av ärendet och lämnar därför motion 2020/21:3351 (M) yrkande 33 utan vidare åtgärd för tillfället. överlämnade Miljömålsberedningen delbetänkandet Med miljömålen i fokus – hållbar användning av mark och vatten (SOU 2014:50). Mot bakgrund av förslagen i det betänkandet och andra underlag föreslog regeringen i proposition 2017/18:1 utgiftsområde 20 inom anslaget 1:13 en satsning för att i större utsträckning restaurera och anlägga våtmarker i syfte att stärka landskapets egen förmåga att hålla kvar och balansera vattenflöden, öka tillskottet till grundvattnet och bidra till biologisk mångfald samt minska övergödningen. Regeringen föreslog en ökning av anslaget med . biföll regeringens förslag (prop. 2017/18:1, bet. 2017/18:MJU1, rskr. 2017/18:115). Regeringen föreslog även i budgetpropositionen att anslaget 1:3 Åtgärder för värdefull natur skulle ökas med i syfte att bl.a. restaurera och anlägga våtmarker. beslutade i enlighet med regeringens förslag (prop. 2019/20:1, bet. 2019/20:MJU1, rskr. 2019/20:221). och geologiska undersökning (SGU) samarbetade vid genomförandet av regeringens våtmarkssatsning. SGU tog fram nödvändiga geologiska underlag, vägledningar samt gav stöd till länsstyrelserna vid administration av olika våtmarksprojekt. Våtmarkssatsningen var en treårig satsning –2020 som uppmuntrade länsstyrelser, kommuner och lokala aktörer i att anlägga nya våtmarker och restaurera de befintliga. Viktiga syften med satsningen var att öka tillskottet till grundvattnet och stärka landskapets egen förmåga att hålla kvar och balansera vattenflöden. Kommuner kan ansöka om bidrag inom den lokala naturvårdssatsningen () för våtmarksprojekt. infördes våtmarker som ett eget bidragsområde inom . Det tillkom för att särskilt stimulera projekt som bidrar till att öka tillskottet till grundvattnet eller som stärker landskapets egen förmåga att hålla och balansera vattenflöden. Våtmarksprojekt kan beviljas bidrag av bidragsberättigande kostnader, medan bidrag inom ordinarie kan ges . Det finns även stöd att söka inom landsbygdsprogrammet för att anlägga eller restaurera våtmarker och dammar för biologisk mångfald eller förbättrad vattenkvalitet, en s.k. miljöinvestering. När det gäller stöd för att anlägga och restaurera våtmarker och dammar för biologisk mångfald är syftet att skapa förutsättningar för att bevara och förstärka biologisk mångfald. Det kan t.ex. vara för att gynna rödlistade fåglar eller groddjur som har våtmarker eller dammar som livsmiljö. När det gäller stöd för att anlägga och restaurera våtmarker och dammar för förbättrad vattenkvalitet är syftet att minska transporten av kväve och fosfor från odlingslandskapet till sjöar, vattendrag och hav. Detta innebär att övergödningen minskar. Även i förslaget till strategiska plan för den gemensamma jordbrukspolitiken 2023–2027 finns investeringsstöd för vattenvårdsåtgärder med. Stöd får bl.a. lämnas för vattenvårdsåtgärder i odlingslandskapet (undantaget bevattningsdammar och kalkfilterdiken). Det kan handla om anläggning och restaurering av våtmarker och dammar för att öka retention av kväve eller fosfor eller för att gynna den biologiska mångfalden. Som redovisas ovan överlämnades förslaget till strategisk plan för den gemensamma jordbrukspolitiken 2023–2027 till kommissionen för godkännande. återkom kommissionen med frågor och synpunkter i ett s.k. observationsbrev till . Efter genomförda förhandlingar ska kommissionen godkänna den strategiska planen som ska träda i kraft . I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 20) bedömde regeringen att det behövs en satsning på särskilda naturbaserade lösningar för att återväta torvmarker, restaurera och anlägga våtmarker i syfte att minska utsläppen av växthusgaser, balansera vattenflöden, öka tillskottet till grundvattnet och bidra till biologisk mångfald samt minska övergödningen. Regeringen föreslog därför att anslaget skulle ökas med 2021, och det beräknades öka med 2022 samt med 2023 för detta ändamål. biföll regeringen förslag (bet. 2020/21:MJU1, rskr. 2020/21:142 och 143). gav regeringen i uppdrag att genomföra åtgärder för att återväta utdikade våtmarker. ska planera, informera och förbereda för återvätning samt teckna frivilliga avtal med markägare som har lämpliga marker för återvätning. Markägare som skriver avtal kommer att kompenseras ekonomiskt. Uppdraget började och pågår . har också fått för att finansiera rådgivningen till skogsägare när det gäller att återväta tidigare dikade eller torrlagda våtmarker. I budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 20) redovisas att våtmarkstypernas utbredning minskar för palsmyrar och sumpskogar. Våtmarkernas ekosystemtjänster gynnas av den våtmarkssatsning som regeringen inledde 2018. Satsningen inkluderar återskapande av våtmarker och gynnar arters spridningsmöjligheter. Insatserna har bidragit till att balansera vattenflöden, förbättra vattenhushållning, öka tillskottet till grundvatten, gynna biologisk mångfald samt minska klimatpåverkan och övergödning. avslutades 94 våtmarksåtgärder inom lokala naturvårdssatsningen . Totalt fick åtgärderna i bidrag. Detta har resulterat i ett 30-tal planer för skötselåtgärder, flera hydrologiska restaureringar och flera hundra hektar nyskapade våtmarksmiljöer. beviljades bidrag till 51 kommande våtmarksprojekt inom . torvmark har restaurerats jämfört med . Totalt har ca restaurerats –2020. forskningssatsning Förvaltning av värdefull natur har resulterat i en rapport om restaurering och anläggning av våtmarker för ökad mångfald av våtmarksfåglar. Våtmarkernas ekosystemtjänster gynnas också av satsningar inom on . , beviljade i bidrag till våtmarksåtgärder i skyddade områden. Detta har resulterat i att har restaurerats genom bl.a. fräsning, slåtter, röjning och avverkning. Indikatorn Anlagd eller hydrologiskt restaurerad våtmark visar omfattningen av statligt miljöarbete och indikerar hur restaureringar gynnar våtmarkernas ekosystemtjänster. Finansiering med medel från landsbygdsprogrammets miljöinvesteringar och miljöersättningar resulterade i att ca våtmarker nyanlades eller restaurerades. Regeringen bedömer att trenden är negativ och att nuvarande beslutade eller planerade styrmedel inte är tillräckliga för att nå miljökvalitetsmålet Myllrande våtmarker. Historiska utdikningar fortsätter att ha en negativ effekt på våtmarkerna. Regeringens våtmarkssatsning liksom insatser för hävd har stor betydelse för miljökvalitetsmålet. Positiva effekter har uppnåtts lokalt, men det är inte tillräckligt för att väga upp för den övergripande negativa trenden. Fortsatt arbete med skydd, restaurering och återskapande av våtmarker är nödvändigt för att miljökvalitetsmålet ska nås. Insatser för återvätning av torvjordar till våtmarker har betydelse för klimatarbetet föreslår i sitt betänkande Stärkt lokalt åtgärdsarbete – att nå målet Ingen övergödning (SOU 2020:10) att regeringen beslutar om ett etappmål i miljömålssystemet i syfte att öka arealen av våtmarker i landskapet. Etappmålet ska ses som steg på vägen att nå miljökvalitetsmålet Ingen övergödning och ska bl.a. innebära att insatser görs för att öka näringsretentionen i landskapet genom att fler våtmarker anläggs eller restaureras. Utredningens betänkande har varit på remiss och bereds nu inom . System för utsläppshandel av fosfor och kväve i Utskottet noterar Havs- och vattenmyndighetens rapport om internationellt samarbete mot övergödningen, inklusive möjligheter för ett handelssystem, i . Utskottet delar bedömningen att internationellt samarbete har en stor betydelse i arbetet mot övergödningen i . Utskottet noterar vidare att berörda myndigheter anser att ett konkret förslag på ett handelssystem för utsläpp behöver utredas mer i detalj för att kunna bedöma om det är kompatibelt med annan lagstiftning samt om det bidrar till ett mer kostnadseffektivt åtgärdsarbete. Utskottet ser för tillfället ingen anledning till att föregå utfallet av beredningen av de förslag som presenterats och anser därför att motionerna 2021/22:3681 (C) yrkande 28 och 2021/22:3881 (KD) yrkande 30 kan lämnas utan åtgärd. Inledningsvis konstaterar utskottet att övergödning är ett utbrett problem i våra sjöar, vattendrag och havsområden. Det försämrar vattenkvaliteten och orsakar syrebrist och en minskad biologisk mångfald. Det är enligt utskottets mening angeläget att åtgärder vidtas för att minska näringsbelastningen i våra vatten. Utskottet noterar att flera åtgärder mot övergödning pågår, såsom lokala vattenvårdsprojekt, åtgärdssamordning inom projektet och olika projekt inom landsbygdsprogrammet. Utskottet välkomnar att investeringsstöd för vattenvårdsåtgärder finns med i den strategiska planen för den gemensamma jordbrukspolitiken 2023–2027. Utskottet vill även framhålla att regeringens satsning mot övergödning som påbörjades börjar ge resultat i form av fler åtgärder som finansieras av LOVA-bidragen. Utskottet delar regeringen syn att övergödningen av hav och vatten är ett omfattande problem, att ytterligare åtgärder behövs och att takten igenomförandet behöver öka. Det är därför positivt att ytterligare medel har tillförts för åtgärder för att minska övergödningen, bl.a. medel för ytterligare insatser för lokala vattenvårdsprojekt och för avancerad rening av läkemedelsrester och andra svårnedbrytbara föroreningar från avloppsvatten. När det gäller en nationell plan mot övergödning noterar utskottet att bedömer att det finns ett behov av en nationell helhetssyn och en nationell plan mot övergödning men att den med hänvisning till förslag om en ny vattenförvaltningsorganisation inte går vidare med ett sådant förslag. Mot bakgrund av det arbete som pågår och i avvaktan på utfallet av de pågående beredningarna av betänkandena från och anser utskottet att motion 2021/22:4062 (MP) yrkande 49 i denna del kan lämnas utan åtgärd. Lokalt engagemang för vatten (LEVA) och åtgärdssamordnare Utskottet noterar att har varit framgångsrikt och att det bidragit till ett värdefullt lokalt åtgärdsarbete för vattenvården. Projektet finansierades –2020 och har därefter fortsatt med finansiering genom LOVA-bidrag och genom finansiering från kommuner. Det är glädjande att åtgärdsarbetet på lokal nivå har fortsatt att öka bl.a. som ett resultat av denna satsning. Utskottet välkomnar de ytterligare medel som har tillförts LOVA och som kommer att bidra till både förbättrad åtgärdssamordning och konkreta åtgärder. Vidare noterar utskottet att både och Miljömålsberedningen bedömt att åtgärdssamordnarna behöver bli fler och säkerställas på . De lyfter även upp behovet av en central stödfunktion på Havs- och vattenmyndigheten. Utskottet konstaterar att majoriteten av de LEVA-områden som etablerades 2018 fortsätter sitt arbete med åtgärdssamordning och att ytterligare områden har tillkommit. Detta är positivt eftersom har visat sig ge resultat på lokal nivå i arbetet mot övergödning.