bet · H901JuU22 · 2022-04-29 00:00:00 — Utskottet avstyrker därmed motionerna 2021/22:1129 (M), 2021/22:1185 (C), 2021/22:1698 (M), 2021/22:2427 (SD) yrkande 12, 2021/22:3218 (C) yrkande 26, 2021/22:3245 (C) yrkandena 17, 18 och 40, 2021/22:3387 (L) yrkande 6, 2021/22:3446 (M), 2021/22:3509 (C) yrkande 39, 2021/22:3579 (C) yrkandena 53, 54 och 70, 2021/22:3666 (C) yrkandena 96 och 97, 2021/22:3781 (M) yrkande 2, 2021/22:3973 (L) yrkande 14 och 2021/22:4031 (M) yrkande 30. När det gäller brott som begås av s.k. djurrättsaktivister noterar utskottet att regeringen överlämnade en proposition som innehåller förslag till lagändringar i de straffrättsliga bestämmelserna om hemfridsbrott och olaga intrång. Utskottet noterar även att tillkännagivande till regeringen om brott av djurrättsaktivister redovisas som slutbehandlat i propositionen. Utskottets utgångspunkt är att själv bör besluta om vissa frågor som rör myndighetens inre organisation, t.ex. införandet av nya grupper och placering av personal med viss specialkompetens. Skälet till detta är att har bäst förutsättningar att avgöra om arbete med en viss brottstyp bör göras på nationell eller regional nivå och hur arbetet ska organiseras för att uppnå en effektiv användning av myndighetens resurser. Mot bakgrund av detta avstyrker utskottet motionerna 2021/22:1162 (KD), 2021/22:1629 (C) yrkande 6, 2021/22:1932 (M) yrkande 1, 2021/22:3579 (C) yrkandena 67 och 69, 2021/22:3877 (KD) yrkandena 2 och 3 samt 2021/22:3880 (KD) yrkande 29. Utskottet är inte heller berett att ta sådana initiativ om att inrätta ett myndighetsövergripande samarbete eller om att stärka det europeiska polissamarbetet som efterfrågas i motionerna 2021/22:1629 (C) yrkande 7 och 2021/22:3912 (C) yrkande 3. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om antikorruption, polisens arbete med demokratifrågor och kartläggning av tystnadskulturer. Jämför reservation 41 (C), 42 (C, MP) och 43 (SD, L). I partimotion 2021/22:3509 av m.fl. (C) yrkande 14 föreslås att en oberoende antikorruptionsmyndighet ska inrättas. I samma motion yrkande 15 efterfrågas högre krav på de antikorruptionsstrategier som vägleder myndigheternas arbete och på påföljder för överträdelser. Ett liknande yrkande finns i kommittémotion 2021/22:3579 av m.fl. (C) yrkande 75. Polisens arbete med demokratifrågor I partimotion 2021/22:3509 av m.fl. (C) yrkande 5 begärs en förstärkning av kapaciteten hos de enheter inom som arbetar med demokratifrågor. Ett likalydande yrkande finns i kommittémotion 2021/22:3513 av m.fl. (C) yrkande 3. I kommittémotion 2021/22:3974 av m.fl. (L) yrkande 31 föreslås att en kartläggning ska göras av problemet med tystnadskulturer i myndigheter och kommuner. Arbete mot korruption vid de statliga förvaltningsmyndigheterna fick Statskontoret i uppdrag av regeringen att främja arbetet mot korruption vid de statliga förvaltningsmyndigheterna. Arbetet ska utgå från regeringens handlingsplan. I uppdraget ingår bl.a. att ta fram lägesbilder över myndigheternas arbete mot korruption och att slutredovisa arbetets utveckling . Lägesbilderna ska beskriva utvecklingen av myndigheternas arbete mot korruption och innehålla en redovisning av vilka åtgärder som myndigheterna har vidtagit för att minska riskerna för korruption. Den första lägesbilden, Arbete mot korruption är under utveckling – Statskontorets lägesbild av myndigheternas arbete mot korruption 2021, presenterades . Lägesbilden bygger på en enkät till 209 myndigheter, intervjuer med nio myndigheter och samtal med de samverkansmyndigheter som pekas ut i uppdraget (, , och Brå). Under rubriken anges (s. 52) att undersökningen följande: • av myndigheterna har analyserat riskerna för korruption och oegentligheter. De flesta av myndigheterna har analyserat hela verksamheten, men vissa har enbart analyserat delar av verksamheten. • Det är vanligare att myndigheter som lyder under förordningen om intern styrning och kontroll (FISK-myndigheter) har analyserat riskerna för korruption och oegentligheter än andra myndigheter. Det är främst små myndigheter som inte har analyserat riskerna. • av myndigheterna har i sina analyser identifierat att upphandling och inköp är ett område med särskilda risker. Utbetalningar är ett annat område som många myndigheter har identifierat risker inom. I övrigt varierar det vilka riskområden som myndigheterna har identifierat. • Ungefär hälften av de myndigheter som analyserar riskerna gör det , och en femtedel gör det vartannat eller . Flera myndigheter analyserar riskerna för korruption som en del av ett bredare arbete med generella riskanalyser. • Resultaten av enkäten och fritextsvaren visar att myndigheterna har skilda uppfattningar om vad som krävs för att de ska kunna ange att de har analyserat risker för korruption och oegentligheter. Det betyder att det finns skilda arbetssätt även bland myndigheter som har svarat på samma sätt i enkäten. • Myndigheterna beskriver att bl.a. otillräckliga resurser samt organisatoriska och verksamhetsmässiga utmaningar försvårar arbetet med att identifiera risker för korruption. Dessutom anser flera myndigheter att det är svårt att analysera riskerna för korruption. De beskriver att det t.ex. är svårt att bedöma hur sannolika olika risker är eller hur de ska avgränsa analysen. I Arbete mot korruption är under utveckling – Statskontorets lägesbild av myndigheternas arbete mot korruption 2021 (s. 24 f.) anges bl.a. följande om arbete: har en nationell antikorruptionsgrupp som i huvudsak arbetar med att utreda brottsmisstankar. Det finns även en funktion vid underrättelseenheten på Nationella operativa avdelningen () som specifikt arbetar med kriminaliserad korruption. Det kan handla om att ta hand om tips som leder till att myndigheten behöver hämta in mer information som de behöver bearbeta och analysera, och som sedan kan leda till fördjupad utredning. Förundersökningarna leds i de flesta fall av Riksenheten mot korruption vid . Inom nationella antikorruptionsgruppen finns också en uppsökande brottsförebyggande funktion. Det förebyggande arbetet utgår från de riskområden som har pekats ut i forskning och myndighetsrapporter. Gruppen hämtar i övrigt kunskaper och erfarenheter i huvudsak från de egna utredningar som gruppen gör vid brottsmisstankar. bedömer att utredningarna ger en bra bild av orsaken till misstankarna om brott, oavsett om de leder till åtal eller inte. har rangordnat inriktningen på de förebyggande insatserna efter risk. Myndigheten har därför börjat med insatser som riktas till byggindustrin, och därefter har de bland annat gjort insatser inom det läkemedels- och medicintekniska området, inom parti- och detaljhandel samt inom matchfixning. Myndigheten har som mål att besöka samtliga kommuner i , och gruppen har även besökt flera länsstyrelser och andra statliga myndigheter. Visst arbete som rör korruption bedriver också vid Avdelningen för särskilda utredningar. Avdelningen har till uppgift att arbeta med underrättelseverksamhet och utredning av brottsmisstankar mot bland annat polisanställda, åklagare, domare och statsråd. Den nationella antikorruptionsgruppen lägger en stor del av sina resurser på att utreda och beivra brott. Gruppen har cirka 27 anställda. Men det är endast 1,5 årsarbetskrafter som arbetar brotts- och korruptionsförebyggande. I årsredovisning (s. 149) anges att myndigheten har beslutat att ett antal åtgärder ska vidtas med anledning av granskning av när det gäller förebyggande och bekämpande av korruption. En sådan åtgärd är skapandet av en etisk policy med syftet att tydliggöra och beskriva de etiska förhållningssätt som gäller inom myndigheten och som ska bidra till en sund organisationskultur. Utskottet instämmer i regeringens uppfattning att arbetet mot korruption i offentlig förvaltning bör stärkas. Utskottet ser positivt på att regeringen har tagit fram en treårig handlingsplan mot korruption och det arbete som leds Statskontoret, där ingår som samverkansmyndighet. Utskottet är däremot inte berett att ställa sig bakom förslag om att inrätta en antikorruptionsmyndighet eller om att ställa högre krav på myndigheternas antikorruptionsstrategier och påföljder för överträdelser. Motionerna 2021/22:3509 (C) yrkandena 14 och 15 samt 2021/22:3579 (C) yrkande 75 avstyrks. Utskottet finner inte skäl att ta initiativ med anledning av förslag om att stärka kapaciteten hos de enheter inom som arbetar med demokratifrågor. Motionerna 2021/22:3509 (C) yrkande 5 och 2021/22:3513 (C) yrkande 3 avstyrks. Utskottet är inte heller berett att ta initiativ till en sådan kartläggning av tystnadskulturer som efterfrågas i motion 2021/22:3974 (L) yrkande 31. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om sållningsprov för narkotika och ljud från fordon. Jämför reservation 44 (KD, L). I kommittémotion 2021/22:3974 av m.fl. (L) yrkande 79 föreslås att sållningsinstrument för narkotika ska införas vid trafikkontroller. Ett liknande förslag finns i kommittémotion 2021/22:4190 av m.fl. (KD) yrkande 57. I motion 2021/22:2261 av (L) anförs att regeringen bör tillsätta en s.k. snabbutredning med uppdrag att föreslå förändringar när det gäller polisens befogenheter i förhållande till bilister som stör omgivningen genom ljud från fordon. Till skillnad från vad som gäller för alkohol saknas möjligheter att genomföra sållningsprov, dvs. ett rutinmässigt prov utan krav på misstanke om brott, för narkotika i trafiken. gav regeringen en utredare i uppdrag att bl.a. se över hur kontrollverksamheten av yrkestrafik på väg bedrivs och lämna förslag på förbättrande åtgärder (dir. 2019:51). I direktiven anges att utredaren även ska se över om sållningsprov i fråga om narkotika ska införas och vilka personalkategorier som i så fall ska få genomföra sådana prov. Utredningen, som antog namnet Utredningen om effektivare kontroller av yrkestrafik på väg, presenterade sina förslag i betänkandet Kontroller på väg (SOU 2021:31). Utredningen föreslår att salivprov samt analys av ögon och ögonrörelser ska kunna användas för sållning för narkotika i trafiken, utan att misstanke om brott föreligger. Åtgärderna när det gäller sållning ska kunna utföras av polismän samt av tjänstemän vid och . Förslagen ska införas genom en ny lag som ersätter den nuvarande lagen (1999:216) om ögonundersökning vid misstanke om vissa brott i trafiken. Betänkandet remissbehandlades och bereds i . I årsredovisning (s. 42) anges att det pågående projektet med sållningsprov för narkotika i trafiken fick pausas under pandemin och återupptogs . Projektet syftar till att söka efter ett tekniskt hjälpmedel som möjliggör snabb och icke integritetskränkande upptäckt av drograttfylleri och ringa narkotikabrott. Bestämmelsen om förargelseväckande beteende finns i 16 kap. 16 § , som lyder: Den som för oljud på allmän plats eller annars offentligen beter sig på ett sätt som är ägnat att väcka förargelse hos allmänheten, döms för förargelseväckande beteende till penningböter. gjordes ändringar i Riksåklagarens föreskrifter (1999:178) om ordningsbot för vissa brott, den s.k. ordningsbotskatalogen, som innebär att ordningsbot på kan utfärdas för förargelseväckande beteende genom att föra oljud på allmän plats genom att spela musik. I årsredovisning (s. 35) anges att myndigheten och arbetade med att kartlägga problemen med ljud från fordon och att hitta metoder för att underlätta för personal i yttre tjänst att arbeta aktivt med det. juli–utfärdades totalt 750 böter, varav 391 i polisregion . behandlade utskottet förslag om att införa sållningsinstrument för narkotika (bet. 2019/20:JuU25 s. 36 f.). Utskottet ansåg att den pågående utredningens arbete inte borde föregripas och avstyrkte motionsyrkandena. följde utskottets förslag (rskr. 2019/20:256). Ett likalydande förslag behandlades genom s.k. förenklad beredning i förra årets betänkande om polisfrågor (bet. 2020/21:JuU23). Utskottet har tidigare, , behandlat frågor om störande ljud från fordon (bet. 2020/21:JuU23 s. 62 f.). Utskottet såg positivt på det arbete som pågick hos med att en sådan handling skulle utgöra förargelseväckande beteende och omfattas av ordningsbotskatalogen, vilket skulle öka möjligheterna till lagföring. Mot denna bakgrund fann inte utskottet skäl att ta initiativ till en bredare översyn av lagstiftningen. Utskottet avstyrkte motionsyrkandena och följde utskottets förslag (rskr. 2020/21:395). Såväl antalet fall av drograttfylleri som antalet drogrelaterade trafikolyckor har ökat . Utskottet anser därför att det är angeläget att polisen ges möjlighet att göra slumpartade kontroller för drograttfylleri i trafiken genom att använda sållningsprov för narkotika. Utskottet noterar att Utredningen om effektivare kontroller av yrkestrafik har lämnat förslag om just detta och att det pågår utvecklingsarbete inom i syfte att ta fram en teknisk lösning. Mot denna bakgrund saknas det anledning för utskottet att göra sådana tillkännagivanden som efterfrågas i motionerna 2021/22:3974 (L) yrkande 79 och 2021/22:4190 (KD) yrkande 57. När det gäller frågan om ljud från fordon noterar utskottet att ordningsbot för förargelseväckande beteende har utfärdats i förhållandevis stor utsträckning sedan detta möjliggjordes genom ändringar i den s.k. ordningsbotskatalogen. Vidare noterar utskottet att denna typ av brott är uppmärksammad inom , som har gjort en kartläggning av problemen med ljud från fordon och arbetat med att utveckla metoder för poliser i yttre tjänst när det gäller att motverka sådan brottslighet. Utskottet anser därför att det saknas anledning att ta initiativ till en sådan utredning som efterfrågas i motion 2021/22:2261 (L). Samarbete med myndigheter och andra aktörer Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. myndigheter i samverkan mot den organiserade brottsligheten, samarbete med myndigheter och andra aktörer, kommuners brottsförebyggande arbete och översyn av sekretesslagstiftningen. Jämför reservation 45 (KD, L), 46 (KD, L), 47 (C), 48 (L), 49 (L, MP), 50 (KD), 51 (M), 52 (C) och 53 (KD). Myndigheter i samverkan mot den organiserade brottsligheten I kommittémotion 2021/22:3974 av m.fl. (L) yrkande 28 anförs att regeringen bör återkomma till med en redovisning i enlighet med tidigare tillkännagivanden om styrningen av det myndighetsgemensamma arbetet mot brott. I kommittémotion 2021/22:4190 av m.fl. (KD) yrkande 42 anförs att det myndighetsgemensamma arbetet också bör omfatta de nio nätverksmyndigheterna, att arbetet ska bedrivas mer effektivt och att det ska anges i myndigheternas regleringsbrev att arbetet är prioriterat. Uppgiftsskyldighet vid samverkan mot viss organiserad brottslighet I kommittémotion 2021/22:3974 av m.fl. (L) yrkande 29 föreslås en översyn av lagen om uppgiftsskyldighet. Inom ramen för en sådan översyn bör bl.a. utredas om information ska kunna delas mellan fler myndigheter, avse all brottslighet som begås av en grupp av individer och även omfatta utbetalningar som görs via kommunala system. Ett liknande förslag om att fler myndigheter ska omfattas av lagen om uppgiftsskyldighet finns i kommittémotion 2021/22:4190 av m.fl. (KD) yrkande 43. Samarbete med myndigheter och andra aktörer I kommittémotion 2021/22:3579 av m.fl. (C) yrkande 17 föreslås en ökad samverkan och informationsutbyte mellan polisen och andra myndigheter när det gäller brottsbekämpning. I kommittémotion 2021/22:3974 av m.fl. (L) yrkande 21 framhålls vikten av polisens samverkan med kommunerna. I kommittémotion 2021/22:3579 av m.fl. (C) yrkande 18 föreslås ett generellt brottsbeivrande uppdrag för samtliga statliga myndigheter. I motion 2021/22:2997 av (SD) yrkande 6 föreslås att det ska tillsättas en utredning i syfte att stärka möjligheten att stänga ned näringsverksamheter med koppling till gängkriminalitet genom ökat samarbete mellan kommuner och polisen. Vidare anser motionären i yrkande 8 att det bör utredas hur möjligheten att stänga ned samlingsplatser eller lagerlokaler med koppling till gängkriminalitet kan utökas. I kommittémotion 2020/21:3272 av m.fl. (L) yrkande 16 föreslås ett tillkännagivande om att lagreglera kommunernas brottsförebyggande ansvar. Ett likalydande yrkande finns i kommittémotion 2021/22:3974 av m.fl. (L) yrkande 23. Liknande förslag finns även i motion 2020/21:456 av (C) yrkandena 1 och 2. I kommittémotion 2021/22:4159 av m.fl. (KD) yrkande 14 föreslås att det ANDT-preventiva arbetet ska vara en självklar del i kommunernas brottsförebyggande arbete utifrån förslagen i SOU 2021:49 Kommuner mot brott. I kommittémotion 2021/22:3216 av m.fl. (C) yrkande 28 föreslås att en utredning ska ges i uppdrag att se över möjligheten att minska antalet myndigheter. I kommittémotion 2021/22:3642 av m.fl. (M) yrkande 21 efterfrågas bättre samordning mellan myndigheter med snarlika uppdrag när det gäller sjöövervakning, brottsbekämpning och räddningsuppdrag. I kommittémotion 2021/22:4184 av m.fl. (KD) yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om en total översyn av sekretesslagstiftningen i syfte att myndigheter ska ges direktåtkomst till uppgifter i större utsträckning än . Översyn av sekretessregler i vissa fall I motion 2021/22:80 av Amineh Kakabaveh (-) yrkande 5 anförs att sekretessreglerna bör ändras för att myndigheter ska kunna dela uppgifter i sin verksamhet med polisen och andra brottsbekämpande myndigheter, t.ex. vid misstanke om att barn och unga flickor är utsatta för hedersbrott och riskerar att bli bortförda eller skadas. I motion 2021/22:424 av (M) föreslås en översyn av sekretesslagstiftningen i syfte att möjliggöra utbyte av uppgifter mellan bl.a. Motionären pekar på att det nuvarande regelverket försvårar för myndigheterna vid utvisning av personer som inte har rätt att vistas i . I motion 2021/22:425 av (M) föreslås att en utredning ska tillsättas med uppdrag att utreda hur hävd sekretess mellan bank, polis och socialtjänst skulle kunna förhindra brottsliga utlandsbetalningar. (SD) föreslår i motion 2021/22:2997 yrkande 7 att det ska vara möjligt för polisen att ta del av uppgifter om enskilda näringar som är sekretessbelagda hos kommunen. Motionären vill också att samverkan mellan polisen och kommunen ska bli bättre. I motion 2021/22:2998 av (SD) efterfrågas ett nationellt offentligt register som möjliggör för privatpersoner att göra sökningar på personer i syfte att se om de är dömda för grova brott. Myndigheter i samverkan mot den organiserade brottsligheten Regeringen tog 2008 beslut om att ge dåvarande , , , , , , , och i gemensamt uppdrag att upprätta en organisation som säkerställde en effektiv och uthållig verksamhet för bekämpning av den grova organiserade brottsligheten. Arbetet har sedan successivt utökats med tre myndigheter: , och Arbetsförmedlingen. Ytterligare nio myndigheter ingår som nätverksmyndigheter: , , , , Inspektionen för vård och omsorg, , , Transportstyrelsen samt i som samordnar övriga länsstyrelser i satsningen. Regeringen beslutade att det myndighetsgemensamma arbetet mot organiserad brottslighet skulle utvecklas och de tolv myndigheterna fick bl.a. i uppdrag att genomföra organisatoriska förändringar. Uppdragen innebär att de samverkande myndigheterna gemensamt ska bekämpa den organiserade brottsligheten. Fokus ska ligga på bekämpning av allvarlig och samhällshotande organiserad brottslighet och på organiserad brottslighet i lokalsamhället med särskilt fokus på utsatta områden. Regeringsuppdragen har slutredovisats men verksamheten fortgår och redovisas till regeringen. I redovisningen anges bl.a. att nivån för lagföring var den högsta sedan satsningen startade och att en stor bedrägerihärva klarats upp samt att stora beslag av narkotika, vapen och sprängmedel har gjorts inom ramen för satsningen (Myndigheter i samverkan mot den organiserade brottsligheten 2020, s. 5 f.). har, med tyngdpunkt på tidsperioden –2018, granskat om regeringen styrt de samverkande myndigheterna på ett tydligt och samordnat sätt samt om de samverkande myndigheterna har skapat förutsättningar för att uppnå målen för det myndighetsgemensamma arbetet mot organiserad brottslighet. Granskningen resulterade i rapporten arbete mot organiserad brottslighet – brister i styrning och uppföljning (RiR 2019:11), som innehåller följande sammanfattande slutsatser och rekommendationer: bedömer att myndigheterna i vissa delar skapat tillräckliga förutsättningar för det myndighetsgemensamma arbetet, men att de inte skapat tillräckliga förutsättningar för att kunna följa upp verksamheten och därmed uttala sig om dess måluppfyllelse och effektivitet. bedömer vidare att regeringen inte har haft en tillräckligt tydlig och samordnad styrning av de myndigheter som ingår i det myndighetsgemensamma arbetet. En stor del av regeringens ansvar har delegerats till myndigheterna och därigenom har dessa fått ett stort utrymme att tolka uppdraget och avgöra omfattningen. Uppföljning är därför särskilt viktigt, inte minst då arbetet fortsätter att öka i omfattning sett till antalet involverade myndigheter och den mängd resurser som tas i anspråk. anser dock att regeringen inte i tillräcklig utsträckning följt verksamheten för att försäkra sig om att den når sina mål. Baserat på de bedömningar som presenterats ovan är sammanfattande slutsats att varken regeringen eller myndigheterna säkerställt att verksamheten bedrivs så att målen kan nås, framför allt då det saknas tillräckliga förutsättningar för att de ska kunna uttala sig om den myndighetsgemensamma verksamhetens måluppfyllnad. Besläktat med detta är också att det saknas uppgifter för att kunna följa den totala resursåtgången, varför det alltså än mindre går att uttala sig om effektiviteten i arbetet. • säkerställa att styrningen av det myndighetsgemensamma arbetet samordnas regelbundet. Detta för att kunna förtydliga styrningen i de frågor som uppstår hos myndigheterna. • regelbundet följa upp den myndighetsgemensamma verksamheten avseende resursåtgång och resultat för att tillse att den når sina mål och för att få tillräckliga underlag för sin fortsatta styrning. Detta gäller för såväl de enskilda myndigheternas del av arbetet som det myndighetsgemensamma arbetet som helhet. rekommenderar de samverkande myndigheterna att • skapa förutsättningar för att kunna göra en rättvisande och tillförlitlig redovisning av resursåtgång och resultat av den gemensamma verksamheten, och därigenom i förlängningen kunna göra en bedömning av verksamhetens måluppfyllelse och effektivitet. anges det i de tolv myndigheternas respektive instruktion att myndigheten ska delta i det myndighetsgemensamma arbetet mot den grova och organiserade brottsligheten. I årsredovisning (s. 100 f.) anges att deltog i det myndighetsgemensamma arbetet genom åtta aktionsgrupper med sammanlagt 200 polisanställda, som totalt arbetade i de nationella insatserna . Av årsrapport från det myndighetsgemensamma arbetet, som publicerades , framgår att utfallet av arbetet i satsningen 2021 visar den högsta nivån för lagföring i form av påföljder i tingsrättsdomar sedan satsningen inleddes. Vidare anges att en stor del av de mycket påtagliga straff som utdömts i domstol, för flera av de mest tongivande kriminella aktörerna inklusive strategiska personer, baseras på information från utredningsmaterial från dekrypterade informationstjänster. Även beslagen av narkotika, vapen samt kontanter och andra värderade tillgångar låg fortsatt på en hög nivå. Uppgiftsskyldighet vid samverkan mot viss organiserad brottslighet Med stöd av lagen (2016:774) om uppgiftsskyldighet vid samverkan mot viss organiserad brottslighet ska de myndigheter som regeringen bestämmer vid särskilt beslutad samverkan för att förebygga, förhindra eller upptäcka brottslig verksamhet som är av allvarlig eller omfattande karaktär och som bedrivs i organiserad form eller systematiskt av en grupp individer, lämna information till varandra utan hinder av sekretess om det behövs för den mottagande myndighetens deltagande i samverkan.