bet · H901UbU30 · 2022-05-20 00:00:00 — Regeringen bedömer att extra studietid och elevgrupp är en omfattning som är hanterbar för skolor. För att elever ska ges goda förutsättningar att delta i verksamheten bör studietiden anordnas på den skolenhet som eleven tillhör. bör samordning med elevernas schema göras så att studietiden förläggs under eller i direkt anslutning till elevens vanliga skoldag. Alla barn behöver återhämtning och förutsättningar för en bra balans mellan skolarbete och fritid. Studietiden bör därför organiseras så att elevernas skoldag inte blir orimligt lång, och varje elev ska ges nödvändig möjlighet till vila och återhämtning. Eleverna behöver också ha rast i den omfattning som bedöms lämplig. Skolans grunduppdrag är att se till att elever får de kunskaper de ska ha under ordinarie undervisningstid. Extra studietid ska vara en förlängning av den ordinarie undervisningen men får inte ersätta annan undervisning. Studietiden bör därför förläggas utanför den timplanestyrda undervisningstiden och inte ingå i den minsta totala undervisningstiden för varje elev. Deltagandet i extra studietid bör kunna ingå i en elevs individuella utvecklingsplan eller i åtgärdsprogram för elever i behov av särskilt stöd. Extra studietid får dock inte ges i stället för annat stöd som en elev ska få enligt 3 kap. skollagen. Extra studietid bör ledas av lärare och definieras som undervisning För att ge goda effekter på elevers kunskapsutveckling måste studietiden hålla hög kvalitet. Ett sätt att säkerställa detta är att verksamheten leds av lärare. Då ökar också förutsättningarna för att verksamheten har en nära koppling till elevens ordinarie undervisning. Erfarenheter visar att stödinsatser som har en koppling till läroplaner och som genomförs av välutbildad personal är de mest verkningsfulla. Regeringen bedömer därför att det är viktigt att studietiden leds av lärare. Eftersom studietiden bör ledas av lärare och likt övrig undervisning bestå av målstyrda processer som syftar till utveckling och lärande genom inhämtande och utvecklande av kunskaper och värden, bedömer regeringen att extra studietid kommer att innefattas av skollagens definition av undervisning. Regeringen konstaterar att det är brist på behöriga lärare i svensk skola och att förslaget får konsekvenser för hur lärares tid används. Trots en positiv utveckling med fler som söker, blir antagna till och påbörjar någon av lärarutbildningarna råder det fortfarande en stor brist på behöriga lärare. Regeringens satsningar för att stärka läraryrkets attraktionskraft är därför viktiga för att antalet nybörjare och därmed antalet examinerade ska öka ytterligare. Andra pågående satsningar för att öka antalet utbildade lärare är bl.a. fler kompletterande utbildningar till läraryrket, vidareutbildning av obehöriga lärare och förskollärare samt en särskild satsning på arbetsintegrerad lärarutbildning. Även med en lärarbrist är det dock mycket viktigt att såväl regeringen som huvudmän och skolor tar sitt ansvar för att se till att elever får det stöd de behöver. Erfarenheterna visar att lärare ofta är delaktiga i den läxhjälpsverksamhet som ges . Skolor bemannar verksamheten t.ex. genom att hjälp med läxor och annat skolarbete ingår i lärares tjänstgöring och genom en rotation i bemanningen. Kravet på att studietiden ska ledas av lärare innebär inte heller att alla delar av verksamheten behöver genomföras personligen av lärare. Av förarbetena till skollagen framgår som tidigare beskrivits att det inte finns något som hindrar att det i undervisningen i skolan även finns annan personal, samt att varken lärare eller förskollärare måste vara närvarande i undervisningslokalen eller motsvarande all lektionstid. Studietiden, inklusive planering och uppföljning, ska dock genomföras under lärares ledning. Det kan vara så att eleverna arbetar självständigt i stor utsträckning och att det därför inte finns behov av att en lärare ständigt är närvarande i undervisningslokalen. Det är dock lämpligt att en lärare finns tillgänglig under åtminstone delar av studietiden. I de fall extra studietid organiseras i flera grupper bör det t.ex. vara möjligt för en och samma lärare att röra sig mellan grupperna medan annan personal svarar på enklare frågor, upprätthåller studiero och bidrar med annat stöd som eleverna kan behöva. Det bör vara upp till huvudmannen att, utifrån lokala behov och förutsättningar, närmare avgöra vilken personal, utöver lärare, som ska medverka . Regeringen bedömer att det inte finns anledning att i lagtext förtydliga att annan personal kan medverka i den undervisning som bedrivs inom ramen för studietiden. gäller detta för övrig undervisning i skolan utan någon särskild reglering i skollagen (se prop. 2009/10:165 s. 262). Eftersom extra studietid är en del av skolans utbildning ska en elev ha tillgång till den personal som eleven behöver utifrån sitt stödbehov. Exempelvis kan elever som varit i svensk skola ha behov av studiehandledning på modersmålet även , och elever som behöver stöd av en elevassistent för att tillgodogöra sig ordinarie undervisning kan behöva det även . Extra studietid bör enligt regeringen ses som ett verktyg som kan bidra till att fördjupa och befästa elevers kunskaper. Det bör vara upp till varje huvudman att närmare definiera verksamhetens innehåll. Även om huvudmannen har det övergripande ansvaret för att studietiden anordnas följer det av rektorns ansvar enligt skollagen att den närmare organiseringen av verksamheten ska ske på respektive skolenhet. Regeringen bedömer att det därför inte bör införas någon ytterligare reglering av studietidens innehåll. Det bör vara den ordinarie läraren som tillsammans med eleven planerar vad som kan vara lämpligt att arbeta med . Likaså bör det vara den ordinarie läraren som följer upp vad eleven har uträttat. På så sätt skapas det en koppling mellan studietiden och det som sker på lektionerna i de olika ämnena. Elevens behov bör vara utgångspunkten för upplägget av studietiden. Regeringen vill betona att även om innehållet inte detaljregleras, måste det förutsättas att utformningen av studietiden alltid genomsyras av det grundläggande syftet att höja kunskapsresultaten och bidra till ökad likvärdighet, särskilt i fråga om att kompensera för elevers olika förutsättningar. Vilka elever ska erbjudas extra studietid? I de lägre årskurserna förekommer endast en liten mängd läxor och annat skolarbete utanför den ordinarie undervisningstiden. Yngre elever, i förskoleklassen och lågstadium, bedöms därför inte ha ett generellt behov av extra studietid. Från årskurs 4 blir kursplanerna alltmer stofftunga, kraven ökar och läxor blir vanligare. Regeringen föreslår därför att extra studietid ska erbjudas elever från årskurs 4 till årskurs 9. Forskning och erfarenhet visar på vikten av tidiga insatser. Utvecklingen under de tidiga skolåren har stor inverkan på den fortsatta skolframgången. inhämtar eleven viktiga kunskaper och färdigheter som skapar grunden för de vidare studierna. Detta innebär att tidiga insatser generellt ger större effekt. Regeringen bedömer att extra studietid tillsammans med bl.a. garantin för tidiga stödinsatser och övriga stödinsatser enligt 3 kap. skollagen kan bidra till att eleverna får förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen och uppfylla de betygskriterier som minst ska uppfyllas. En verksamhet som vänder sig till elever från årskurs 4 innebär en naturlig och önskvärd förlängning av tidiga insatser. Det bör enligt regeringen inte begränsas vilka elever i de aktuella årskurserna som ska erbjudas extra studietid. Studietiden kan gynna alla elever, oavsett kunskapsnivå, genom att de utifrån sina egna förutsättningar kan utvecklas så långt som möjligt enligt utbildningens mål. Studietiden kan därmed bidra till att skapa en mer jämlik skola. Det bör vara frivilligt för elever att delta i verksamheten, vilket bör framgå av lagen eftersom detta skiljer sig åt jämfört med vad som i huvudsak gäller för övrig undervisning i . Huvudmän och skolor bör arbeta för att särskilt motivera de elever som har störst behov av att delta i studietiden. Det grundläggande syftet att höja kunskapsresultaten och bidra till ökad likvärdighet, särskilt i fråga om att kompensera för elevers olika förutsättningar, lägger ett särskilt ansvar på huvudmän och skolor i arbetet med att uppmuntra till deltagande. Underliggande ojämställdhetsproblem kan ha betydelse för skillnader i flickors och pojkars motivation att delta i extra studietid. Det kan vara aktuellt för skolor att se över hur motivationsarbetet kan utformas så att både pojkar och flickor väljer att delta i studietiden. Andra skolformer än omfattas inte av förslaget Regeringen bedömer att en skyldighet för huvudmän för grundsärskolor, sameskolan och specialskolan att anordna extra studietid skulle innebära en alltför stor administrativ och ekonomisk börda jämfört med elevernas förmodade behov av extra studietid. Regeringen framhåller att dessa huvudmän fortsättningsvis har möjlighet att ansöka om statsbidrag för att anordna läxhjälp. Huvudmannen ska säkerställa att det finns förutsättningar för extra studietid Huvudmannen bör enligt regeringen vara ansvarig för studietiden och se till att skolor får förutsättningar att genomföra verksamheten med hög kvalitet. Huvudmannen ska då också se till att studietiden bedrivs enligt intentionerna och att verksamhetens kvalitet regelbundet följs upp inom ramen för huvudmannens systematiska kvalitetsarbete. Enligt skollagen är kommuner under vissa förutsättningar skyldiga att erbjuda elever kostnadsfri skolskjuts. Detta bör enligt regeringen gälla även för elever som deltar i extra studietid. Regeringen är mån om att elever inte ska behöva avstå från att delta i extra studietid för att de har en lång resväg till skolan. Vid planering av studietiden behöver hänsyn därför tas till att elever som deltar kan ha behov av skolskjuts. Regeringen ser en fördel med att huvudmän ges en möjlighet till flexibilitet i organiseringen av studietiden t.ex. på så sätt att mindre skolenheter kan samordna studietiden när elevunderlaget är begränsat. Det bör därför införas en möjlighet för huvudmän och skolor att erbjuda studietiden i form av fjärrundervisning. De bestämmelser i 21 kap. skollagen som gäller för annan fjärrundervisning i bör därmed tillämpas även när fjärrundervisning används för extra studietid. Studietiden föreslås inrymmas i skollagens definition av undervisning. I syfte att inte urholka undervisningsbegreppet och säkerställa verksamhetens kvalitet bör det ställas samma krav som de som gäller för övrig undervisning i . Uppgifter som avser fjärrundervisning får överlämnas till en annan huvudman inom skolväsendet på entreprenad inom (23 kap. 16 § skollagen). Regeringen framhåller att reformen bör utvärderas i lämpligt sammanhang. Mer lovskola under läsåret Regeringen föreslår att elever i årskurs 9 som riskerar att inte uppfylla kriterierna för betyget E i ett eller flera ämnen och som därmed riskerar att inte bli behöriga till ett nationellt program i gymnasieskolan ska erbjudas minst lovskola på lov under läsåret. Sådan lovskola ska inte kunna räknas av från de lovskola som huvudmannen redan är skyldig att erbjuda enligt nuvarande bestämmelser. Skälen för regeringens förslag Lovskola under läsåret kan ge elever kontinuerligt stöd att nå behörighet till gymnasieskolan Regeringen framhåller att lovskolan är en viktig del i skolors kompensatoriska arbete och har till syfte att förbättra kunskapsresultaten och skapa en mer likvärdig skola. Elever som behöver mer undervisningstid ges bättre förutsättningar att nå behörighet till ett nationellt program i gymnasieskolan. Erfarenhet visar att lovskolan kan vara en framgångsrik insats för att elever ska ta igen kunskaper . Oavsett om lovskola anordnas enligt skyldigheten i skollagen eller med hjälp av statsbidrag innebär den, för de elever som deltar, med intensiva studier i ett eller flera ämnen. Den gemensamma strävan är att deltagande elever ska kunna öka sina kunskaper och därmed uppfylla eller närma sig kriterierna för betyget E i de ämnen som det erbjuds undervisning i under lovskolan. Den lovskola som huvudmän är skyldiga att erbjuda vissa elever ska enligt huvudregeln anordnas efter att vårterminen har avslutats. Det kan dock vara svårt för elever i årskurs 9 att hinna nå behörighet under den begränsade tid som lovskolan ska ges. Detta gäller t.ex. om de har långt kvar till att uppfylla kriterierna för betyget E. Många elever skulle, exempelvis i en sådan situation, vara hjälpta av mer kontinuerligt stöd utspritt över läsåret, i stället för endast koncentrerat i form av lovskola . Lovskola som ges på lov under läsåret, t.ex. läs- eller påsklov, har en stark koppling till den pågående ordinarie undervisningen och den fas i kunskapsutvecklingen som eleven befinner sig i. Lovskola på läsårsloven förefaller på så sätt vara ett effektivare sätt att främja kunskapsinhämtningen jämfört med lovskola , som har större fokus på godkända betyg. Lovskola på läsårsloven kan förebygga att elever halkar efter i sin kunskapsutveckling och minska risken för att kunskapsbrister ackumuleras på ett sätt som är svårt att åtgärda. Lovskola på läsårsloven kan således bidra till att fler elever kan uppnå behörighet innan läsårets slut. innebär detta att eleven inte bara hinner få sina kunskapsluckor täckta under läsåret, utan också hinner befästa sina kunskaper och dra nytta av dem i den pågående undervisningen under det resterande läsåret. Regeringen bedömer att detta kan gynna deras framtida gymnasiestudier på ett bättre sätt än om de enbart deltar i lovskola som erbjuds efter läsårets slut. Ytterligare en fördel med att elever ges möjlighet att delta i lovskola under läsåret är att det kan öka deras möjligheter att kombinera lovskola med sommarjobb. Lovskola på läsårsloven kan i sig vara motiverande för elever då den främjar deras möjligheter att få behörighet utan att behöva gå i skolan . Det gäller också för huvudmän eftersom lovskolan blir mindre omfattande om fler elever får behörighet till gymnasieskolan före vårterminens slut. Huvudmän bör därför vara skyldiga att i vissa situationer erbjuda elever mer lovskola under läsåret Regeringen anser att det är viktigt att eleverna ges tillräckligt mycket undervisning för att de ska få goda chanser att uppfylla kriterierna för betyget E i de ämnen och det antal ämnen som behövs för att bli behörig till ett nationellt program i gymnasieskolan. behöver alla elever ges möjlighet till vila och återhämtning och därmed förutsättningar för en bra balans mellan skola och fritid. Mot den bakgrunden föreslår regeringen att huvudmännens skyldighet att erbjuda lovskola ska utvidgas med som ska förläggas till lov under läsåret. Det finns organisatoriska fördelar med att lovskolan förläggs under läsåret, vilka ger goda förutsättningar att använda resurser effektivt. Regeringen bedömer att bemanningen av lovskola på lov under läsåret är lättare att lösa än . Dessutom behöver elever som uppfyller betygskriterierna under läsåret inte erbjudas lovskola . De elever som får anses ha störst behov av lovskola är elever i årskurs 9 som är nära att uppnå behörighet. Av samma skäl bör de också vara de som är mest motiverade att delta i lovskolan. Elever i årskurs 8 har mer tid på sig att uppfylla betygskriterierna inom ramen för ordinarie undervisning och den lovskola som ska ges enligt gällande bestämmelser. Regeringen anser därför att utökningen av lovskola endast bör gälla elever i årskurs 9. I likhet med den lovskola som ska anordnas bör enligt regeringen den utökade lovskolan omfatta elever som riskerar att inte uppfylla kriterierna för betyget E i ett eller flera ämnen och som därmed riskerar att inte bli behöriga till ett nationellt program i gymnasieskolan. Förslaget innebär därmed att en elev i årskurs 9 som riskerar att inte bli behörig till ett nationellt program i gymnasieskolan ska ha rätt lovskola. Av dessa ska minst ges på lov under läsåret. Regeringen anser att den möjlighet till avräkning av lovskola som finns ska finnas kvar. Det betyder att lovskola som en huvudman frivilligt anordnar under läsåret, dvs. utöver de som förslaget om en utökad lovskola innebär, även i fortsättningen ska få räknas av från den lovskola som ska anordnas . Det är dock viktigt att huvudmannen ser till att en elev som har rätt lovskola erbjuds det, oavsett när den anordnas. Regeringen konstaterar att barnets möjlighet att få uttrycka sin åsikt och bli lyssnad på är viktig. Av 1 kap. 10 § andra stycket skollagen framgår att barnets inställning så långt det är möjligt ska klarläggas. Ett barn ska ha möjlighet att fritt uttrycka sina åsikter i alla frågor som rör honom eller henne. Barnets åsikter ska tillmätas betydelse i förhållande till barnets ålder och mognad. Regeringen anser att elever bör ges det stöd de behöver även under lovskolan. Lovskolan är en del av utbildning och omfattas av skollagens bestämmelser om stöd i form av extra anpassningar och särskilt stöd. Sådant stöd ska ges med utgångspunkt i elevens utbildning i dess helhet, om det inte är uppenbart obehövligt. Utökningen av lovskolan bör införas genom ett tillägg i den paragraf i skollagen som reglerar lovskola för elever som har gått ut årskurs 9 (10 kap. 23 b §). Tillägget och den omdisponering som föreslås i paragrafen medför även att följdändringar behöver göras i två andra paragrafer (10 kap. 3 och 23 §§). Regeringen anser att det finns anledning att utvärdera lovskolan och avser därför att ge ett uppdrag om utvärdering till en lämplig myndighet. Förslaget om utökad lovskola kan innebära att det finns anledning för att revidera sina stödmaterial, t.ex. allmänna råd om prövning. allmänna råd utgår alltid från en eller flera bestämmelser och omfattar rekommendationer om hur huvudmän, rektorer och lärare bör eller kan handla för att uppfylla kraven i bestämmelserna. Regeringen lämnar till att avgöra om och i så fall hur myndighetens material ska uppdateras med anledning av en utökad lovskola. Regeringen föreslår att lagändringarna ska träda i kraft . Regeringen anför att förslagen i propositionen är viktiga för att fler elever ska få bättre förutsättningar att uppfylla de betygskriterier som minst ska uppfyllas och bli behöriga till gymnasieskolans nationella program. Det är därför angeläget att ändringarna träder i kraft , vilket bedöms vara . Eftersom det är mycket vanligt att huvudmän erbjuder verksamhet som liknar extra studietid och de är skyldiga att erbjuda lovskola bedöms de ha goda förutsättningar att förbereda sig inför ikraftträdandet. Det finns enligt regeringen inte behov av några övergångsbestämmelser med anledning av de nya bestämmelserna. Utskottet välkomnar förslagen i propositionen som syftar till att alla elever som behöver ska erbjudas mer tid för sitt lärande. Utskottet anser att alla elever ska få likvärdiga möjligheter att lyckas i skolan och mer undervisning av god kvalitet, utöver den som följer av timplanen, bidrar till att kompensera för olikheter i elevers förutsättningar och till att fler elever blir behöriga till gymnasieskolans nationella program. Utskottet ser positivt på att alla elever i årskurs 4–9 ska erbjudas minst extra studietid fr.o.m. . Under den frivilliga studietiden kan elever få hjälp med läxor och annat skolarbete. Utskottet konstaterar vidare att staten har gjort stora satsningar på lovskola , och huvudmännen är skyldiga att erbjuda lovskola till elever i årskurs 8 och 9 som är i behov av det. Utskottet är även positivt till att den skollagsreglerade lovskolan utökas med för elever i årskurs 9 som riskerar att inte bli behöriga till ett nationellt program i gymnasieskolan. Lovskolan ska bedrivas på läsårsloven och kan på så sätt bidra till att fler elever uppnår behörighet före läsårets slut. Med det anförda tillstyrker utskottet propositionen. Utskottet övergår nu till att under särskilda rubriker behandla de motionsyrkanden med förslag om tillkännagivanden till regeringen som anknyter till lagförslaget. Extra studietid eller läxhjälp Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om längre skoldagar i lågstadiet med mer tid för svenska och matte, om läxhjälp via fritidsverksamheten och om att skolor ska få behörighet att föreskriva extra studietid m.m. Jämför reservation 1 (M), 2 (SD), 3 (L) och 4 (M, KD). I partimotion 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkande 50 begärs längre skoldagar i lågstadiet med mer tid för svenska och matte. Motionärerna framhåller att utökningen främst bör gälla svenska och matematik, eftersom det viktigaste målet i lågstadiets läroplan är att eleverna ska lära sig läsa, skriva och räkna. Enligt kommittémotion 2021/22:4459 av m.fl. (M) yrkande 1 bör huvudmännens skyldighet att erbjuda extra studietid eller läxhjälp gälla redan från lågstadiet och elevens deltagande baseras på lärarens behovsbedömning. Motionärerna framhåller att extra studietid eller läxhjälp för barn i behov av det ska finnas redan från lågstadiet och de elever som har sådant behov ska delta. Enligt kommittémotion 2021/22:2546 av m.fl. (SD) yrkande 12 bör elever i behov av läxhjälp i lägre årskurser erbjudas läxhjälp via fritidshemsverksamheten. Motionärerna anför att det kan förenklas genom ökad personaltäthet på fritidshemmen. I motion 2021/22:689 av (SD) yrkande 2 begärs att barn som kommer till ska få ett utökat antal timmar i basämnena matematik, svenska och engelska för att snabbare komma i kapp sina kamrater. I yrkande 3 begärs att barn som kommit till ska ha nått uppställda minimikrav i svenska innan de överförs till ordinarie klasser. I kommittémotion 2021/22:4450 av m.fl. (L) yrkande 1 föreslås att skolor ska ha behörighet att föreskriva extra studietid för de elever som behöver läxhjälp eller annat stöd med skolarbetet utanför ordinarie undervisningstid. Motionärerna framhåller att skolan bör ges möjlighet att besluta om obligatorisk läxhjälp för att stärka skolans kompensatoriska uppdrag. I de lägre årskurserna förekommer endast en liten mängd läxor och annat skolarbete utanför den ordinarie undervisningstiden och utskottet har därför ovan delat regeringens bedömning att yngre elever, i förskoleklassen och lågstadium, inte har ett generellt behov av extra studietid. Däremot ökar kraven och läxor blir vanligare från årskurs 4, varför regeringens förslag enligt utskottet är väl avvägt. Extra studietid ska erbjudas elever från årskurs 4 till årskurs 9. En verksamhet som vänder sig till elever från årskurs 4 innebär en naturlig och önskvärd förlängning av tidiga insatser. Förslaget som utskottet har tillstyrkt ovan innebär att det ska vara frivilligt för elever att delta i verksamheten. Huvudmän och skolor bör enligt utskottet arbeta för att särskilt motivera de elever som har störst behov av att delta i studietiden. Vidare kan det enligt utskottet vara aktuellt för skolor att se över hur motivationsarbetet kan utformas så att både pojkar och flickor väljer att delta i studietiden. beslutade att höja anslaget 1:1 med jämfört med regeringens förslag (prop. 2021/22:1 utg.omr.16, bet. 2021/22:UbU1, rskr 2021/22:108). Utskottet anförde att forskning pekar på att tidiga insatser är avgörande för att fler elever ska nå kunskapsmålen. Undervisningstiden behövde enligt utskottet öka i flera ämnen i lågstadiet, men främst i svenska och matematik, eftersom den viktiga grunden i lågstadiet är att eleverna ska lära sig läsa, skriva och räkna (bet. s. 37). ska enligt regleringsbrevet förbereda en utökning av undervisningstiden med per dag i lågstadiet. Utökningen bör främst gälla svenskämnena och matematik. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2021/22:689 (SD) yrkandena 2 och 3, 2021/22:2546 (SD) yrkande 12, 2021/22:4033 (M) yrkande 50, 2021/22:4450 (L) yrkande 1 och 2021/22:4459 (M) yrkande 1. Utskottets förslag i korthet