bet · H901FiU28 · 2022-05-30 00:00:00 — Enligt bestämmelsen ska organisationen ha ett syfte som motsvarar tjänsten, återinvestera vinsten för att uppnå detta syfte samt ha en lednings- och ägarstruktur som grundas på personalens ägande eller deltagande. Löptiden för ett sådant kontrakt får inte överstiga . Vidare framhåller regeringen att tjänster inom hälso- och sjukvård samt sociala tjänster fortfarande har en särställning inom unionsrätten, och att de grundläggande principerna för offentlig upphandling som följer av EUF-fördraget inte har förändrats i och med antagandet av det nya upphandlingsdirektivet. Det gäller även likabehandlingsprincipen. I skälen till upphandlingsdirektivet anges vidare att ingenting i direktivet bör hindra vidtagandet eller genomförandet av sådana åtgärder som behövs för att bl.a. skydda allmän ordning, allmän moral och allmän säkerhet, hälsa och människors liv, under förutsättning att åtgärderna överensstämmer med EUF-fördraget. Regeringen konstaterar att medlemsstaterna, inom ramen för sina befogenheter, kan fastställa på vilken nivå de vill säkerställa t.ex. skyddet för allmän ordning, allmän säkerhet och hälsa samt skydd för människors liv och bestämma att detta bäst tillgodoses av exempelvis idéburna organisationer, under förutsättning att det bidrar till att uppnå den sociala målsättningen med tjänsten och leder till budgetmässig effektivitet. Det talar enligt regeringen för att regleringen i artikel 77 i upphandlingsdirektivet inte är uttömmande och att medlemsstaterna, t.ex. när det gäller upphandlingar med betydelse för hälsa och skydd för människors liv, kan välja att reservera kontrakt utöver vad som följer av upphandlingsdirektivet. Mot den bakgrunden anser regeringen att det, även med beaktande av den rådande osäkerhet kring rättsläget som bl.a. Lagrådet framhåller, att det finns ett rättsligt utrymme för medlemsstaterna att reglera möjligheten att reservera upphandlingar till idéburna organisationer inom områden som hälso- och sjukvård, socialtjänst och vissa andra sociala tjänster som har getts en särställning i som motsvarar de välfärdstjänster som regleras i bilaga 2 till . En möjlighet att reservera upphandlingar till idéburna organisationer skulle enligt regeringen bidra till ett bättre tillvaratagande av dessa organisationers kompetens och kapacitet, genom att möjliggöra ett större deltagande i välfärden för dem. Regeringen anser att de möjligheter som finns att underlätta för idéburen sektor vid upphandling bör tas till vara. Enligt regeringen skulle visserligen en reservationsmöjlighet kunna missgynna privata aktörer i förhållande till idéburna organisationer. Regeringen anser dock att det bör framhållas att privata aktörer och idéburna organisationer inte konkurrerar på lika villkor, och att de bedriver sin verksamhet med olika syften. Mot den bakgrunden bedömer regeringen att en eventuellt missgynnande effekt för privata aktörer inte utgör något hinder mot förslaget och att det därför bör införas en möjlighet för upphandlande myndigheter att reservera upphandlingar av vissa välfärdstjänster till idéburna organisationer. En förutsättning för att en idéburen organisation ska kunna registrera sig enligt registreringslagen är att organisationen har ett allmännyttigt syfte, dvs. ett eller flera angivna ändamål som enligt en utbredd uppfattning är värda att stödja och som utgör grunden för och drivkraften i den verksamhet som bedrivs. Den föreslagna reservationsmöjligheten bygger på den särställning som vissa sociala tjänster har getts i upphandlingsdirektivet, och som omfattar områden som det faller inom medlemsstaternas befogenheter att lagstifta inom. I enlighet med vad som anförts ovan kan upphandlingar reserveras inom t.ex. hälso- och sjukvård och socialtjänst, under förutsättning att det bidrar till förverkligandet av den sociala målsättningen och leder till budgetmässig effektivitet. Upphandling enligt den föreslagna regleringen bör således innebära att förutsättningarna ökar att nå målen för den aktuella tjänsten. Det andra kravet som ställs i praxis för att reservera kontrakt till idéburna organisationer är att det ska innebära ekonomisk eller budgetmässig effektivitet. Budgetmässig effektivitet kan vara att tjänsten tilldelas en aktör som saknar vinstsyfte och att tjänsten inte leder till någon vinst för organisationernas medlemmar. Begreppen social målsättning och budgetmässig effektivitet och begreppet allmännyttigt syfte i registreringslagen har enligt regeringens uppfattning en likartad betydelse. För att underlätta tillämpningen av den föreslagna bestämmelsen bör därför ett krav på allmännyttigt syfte användas för att tillgodose att förutsättningarna för att kunna reservera deltagande i en upphandling är uppfyllda. Idéburna organisationer ska ges särskilda möjligheter att delta i valfrihetssystem Regeringen föreslår att det ska vara möjligt för en upphandlande myndighet att reservera deltagandet i ett valfrihetssystem för idéburna organisationer som har ett allmännyttigt syfte som bidrar till att uppnå ändamålet med den tjänst som ska tillhandhållas. Majoriteten av remissinstanserna tillstyrker förslaget som flera remissinstanser avstyrker förslaget, däribland , och . Bland annat anförs att frågan om förslaget är förenligt med den inre marknaden behöver utredas ytterligare, att förslaget innebär en överträdelse av de grundläggande principerna i EUF-fördraget, att det motverkar sitt syfte med valfrihetssystem och att det riskerar att utesluta vinstdrivande företag från systemet, vilket i sin tur riskerar att beskära konkurrensen och valfriheten kraftigt. Regeringen konstaterar att medlemsstaterna vid tillämpningen av valfrihetssystem har ett utrymme för skönsmässig bedömning vad gäller åtgärder som är ägnade att säkerställa att de grundläggande principerna i EUF-fördraget följs. Medlemsstaterna har dessutom stor frihet att utforma sina system för social trygghet och att organisera och tillhandahålla tjänster inom hälso- och sjukvård. Mot den bakgrunden anser regeringen att det finns rättsliga möjligheter att reservera valfrihetssystem för idéburna organisationer, även när det finns ett gränsöverskridande intresse. Idéburna organisationer från andra medlemsstater ska också ha möjlighet att delta på samma sätt som inhemska. Enligt regeringen är det en grundläggande förutsättning att system inte utformas på ett sätt som behandlar inhemska idéburna organisationer förmånligare än sådana organisationer från övriga medlemsstater. Regeringen framhåller att ett av syftena med valfrihetssystem är att skapa en mångfald av utförare som den enskilde kan välja mellan, vilket i sig kan antas leda till ökad konkurrens och förbättrad kvalitet för den enskilde. Det förutsätter enligt regeringen att det finns tillräckligt många utförare så att det blir möjligt för enskilda att välja. Denna aspekt måste beaktas när den upphandlande myndigheten avgör om det är lämpligt att reservera ett valfrihetssystem för idéburna organisationer. Regeringen anser emellertid att den avsedda mångfalden av utförare bör kunna uppnås även i ett reserverat valfrihetssystem. När det gäller reserverade kontrakt enligt upphandlingslagstiftningen bedömer regeringen att regelverket bör ges en systematik som liknar registreringslagen. Detsamma bör gälla för möjligheten att reservera valfrihetssystem till idéburna organisationer. Mot den bakgrunden anser regeringen att bestämmelsen i LOV bör ges en likartad utformning som möjligheten att reservera deltagandet i vissa upphandlingar enligt . Det innebär att en upphandlande myndighet bör kunna reservera deltagande i valfrihetssystem till idéburna organisationer som har ett allmännyttigt syfte om det bidrar till att uppnå ändamålet med den tjänst som ska tillhandahållas. De EU-rättsliga principernas tillämpning vid användningen av valfrihetssystem Till skillnad från bedömer regeringen att det inte bör införas något undantag från unionsrättens grundläggande principer i LOV. Ett flertal remissinstanser tillstyrker förslaget som ett antal avstyrker det, däribland Kammarrätten i , och . Enligt regeringen riskerar ett generellt undantag från de EU-rättsliga principerna om bl.a. likabehandling och icke-diskriminering att skapa ett utrymme för godtycke vid tilldelning och uppföljning av kontrakt, vilket skulle medföra risker för bl.a. korruption. Syftet med den föreslagna förändringen är enligt utredningen att möjliggöra för upphandlande myndigheter att i högre grad beakta idéburna organisationers särart. Detta kan enligt regeringens mening dock inte utgöra skäl för ett generellt undantag från de EU-rättsliga principerna, även om ett sådant utrymme finns i fråga om valfrihetssystem som saknar ett gränsöverskridande intresse. Regeringen framhåller också att förvaltningslagens bestämmelser om t.ex. handläggning och jäv inte gäller för ärenden enligt LOV (1 kap. 3 § LOV). Ett undantag skulle därför innebära en risk för att grundläggande rättssäkerhetskrav inte kan upprätthållas vid handläggningen av valfrihetssystem. Vidare bedömer regeringen att det saknas förutsättningar för att göra ytterligare ändringar i regleringen av valfrihetssystem. hade enligt sina direktiv i uppgift att bl.a. bedöma behovet av justeringar i LOV och föreslå de författningsändringar och andra åtgärder som utredningen ansåg var befogade (dir. 2015:22). I likhet med Utredningen om idéburna aktörer i välfärden gjorde bedömningen att inrättande av ett valfrihetssystem inte utgör upphandling i EU-rättslig mening utan är en form av auktorisationssystem. I syfte att frikoppla regleringen från upphandlingsrätten och göra den tydligare lämnade utredningen ett förslag till en helt ny lag om valfrihetssystem (SOU 2016:78). Mot bakgrund av att valfrihetssystem numera inte längre bedöms utgöra en form av upphandling anser regeringen, i likhet med , att det finns ett visst behov av att modernisera och förenkla regelverket. lagförslag baseras på bestämmelserna förvaltningslag. Sedan utredningen lämnade sitt betänkande har emellertid denna lag ersatts av den nya förvaltningslagen. Den nya lagen skiljer sig på många sätt från den gamla, när det gäller både tillämpningsområde och innehåll. Utredningens lagförslag har således blivit inaktuellt och det saknas därför underlag för att genomföra förslaget till ny lag om valfrihetssystem. Idéburet offentligt partnerskap bör inte regleras i lag Regeringen bedömer att idéburet offentligt partnerskap (IOP) inte bör regleras i lag. De flesta remissinstanser har inga synpunkter på förslaget, som flera remissinstanser bl.a. anser att det finns ett utrymme för att kunna införa ett undantag från upphandlingslagstiftningen för tjänster som är icke-ekonomiska. konstaterar att frågan om de rättsliga ramarna för IOP har fått ett tydligt klargörande genom en dom från , i vilken domstolen konstaterat att ett IOP utgör ett offentligt kontrakt som ska upphandlas. Frågan om huruvida IOP bör regleras i lag har tidigare belysts i betänkandet Ordning och reda i välfärden (SOU 2016:78). I betänkandet konstaterades att det är svårt att reglera området eftersom lagstiftningen måste beakta såväl regleringen av statsstöd som kommunal- och upphandlingsrätten. Vidare ansågs det finnas en risk att lagstiftningen skulle bli onödigt begränsande och vag. Utredningen om idéburna aktörer i välfärden har identifierat två alternativa utformningar av en lag för att reglera IOP. Fördelen med en lag som reglerar IOP är enligt regeringen att det skulle kunna upplevas som en större trygghet för offentliga aktörer och idéburna organisationer eftersom den skulle klargöra de rättsliga förutsättningarna för att ingå ett sådant partnerskap utan att det strider mot . Regeringen ställer sig dock frågande till vad en lagstiftning utöver detta skulle tillföra och hur den skulle tillämpas. är redan bindande för såväl staten som kommuner och regioner. Regeringen anför vidare att det EU-rättsliga utrymme som finns för det offentliga att inom ramen för IOP finansiera olika verksamheter inte kan utökas genom att man inför regler om detta i svensk lagstiftning. Statliga myndigheter, regioner och kommuner har möjlighet att teckna denna typ av avtal, förutsatt att verksamheten följer tillämplig lagstiftning. En lag om IOP skulle därmed bli närmast av upplysningskaraktär. Regeringen anser därför att det inte bör införas någon lagreglering av IOP. Den nya lagen om registrering av idéburna organisationer och övriga lagändringar föreslås träda i kraft . Regeringen bedömer att det inte finns behov av några övergångsbestämmelser. Motioner om avslag på propositionen I kommittémotion 2021/22:4477 av m.fl. (SD) anser motionärerna att propositionens förslag innebär en snedvridning av konkurrensen inom välfärden och att den begränsar möjligheten för organisationer att delta i upphandlingar. Enligt motionärerna är förslaget oförenligt med befintliga konkurrensregler och konkurrensneutraliteten, med , icke-diskriminering och likabehandling, och de menar att det även strider mot svensk praxis om att värna valfriheten. Motionärerna är vidare oroade över att regeringen försöker hitta kryphål i lagen för att själv, som i detta fall, begränsa vinster i välfärden genom att reservera vissa idéburna organisationer rätten att delta i upphandlingar av vissa välfärdstjänster. Enligt motionärerna ska skattebetalarnas intressen värnas och ska inte användas för att främja särskilda politiska intressen som att begränsa drivkrafter i välfärden. Mot den bakgrunden anser motionärerna att propositionen bör avslås. I kommittémotion 2021/22:4501 av (C) framhålls vikten av att möjliggöra för idéburna organisationer att i högre utsträckning än verka i den offentligt finansierade välfärdssektorn, men att förutsättningarna inte får förbättras på ett sätt som omöjliggör för andra aktörer i välfärdssektorn att delta. Motionären anser därför att propositionen bör avslås (yrkande 1). I kommittémotion 2021/22:4502 av m.fl. (M) framhålls vikten av att värna den fria etableringsrätten inom välfärdens verksamheter. Ett ensidigt gynnande av en driftsform genom det system som regeringen föreslår leder enligt motionärerna i förlängningen till minskad valfrihet, ojämlika konkurrensvillkor och ineffektivare användning av resurser. Motionärerna anser därför att propositionen bör avslås. Motioner om regeringens lagförslag I kommittémotion 2021/22:4496 av m.fl. (L) anför motionärerna att det med regeringens förslag finns en risk för att regioner byter ut redan fungerande valfrihetssystem mot drift i egen regi och på så sätt tillåts agera i strid mot andan i den nya lagstiftningen. Motionärerna anser därför att primärvården bör undantas i regeringens förslag om att idéburna organisationer ska ges särskilda möjligheter att delta i valfrihetssystem (yrkande 2). I kommittémotion 2021/22:4503 av m.fl. (KD) framhåller motionärerna att de är positiva till regeringens förslag om att införa ett register för idéburna organisationer och att upphandlande myndigheter föreslås kunna reservera upphandlingar för sådana aktörer. Motionärerna är också positiva till förslaget om att även valfrihetssystem enligt LOV ska kunna reserveras för idéburen sektor. Däremot ser motionärerna risker med att öppna för riktade valfrihetssystem inom det lagstadgade vårdvalet i primärvården, då det enligt motionärerna öppnar för regioner att byta ut redan välfungerande valfrihetssystem. Motionärerna anser därför att primärvården bör undantas i den föreslagna ändringen i LOV (yrkande 1). Motioner om idéburet offentligt partnerskap I kommittémotion 2021/22:4496 av m.fl. (L) anför motionärerna att det är angeläget med åtgärder för att värna och utveckla den idéburna verksamheten, t.ex. bör non-profit-företagens möjligheter att finansiera investeringar i välfärden förbättras. Motionärerna beklagar att regeringen inte tar chansen att utvidga möjligheten till IOP så att civilsamhällets aktörer och offentlig sektor kan samverka bättre kring gemensam verksamhet. Motionärerna vill därför att regeringen återkommer med ytterligare förslag för att främja IOP (yrkande 1). I kommittémotion 2021/22:4498 av m.fl. (MP) framhåller motionärerna behovet av en specifik lag om IOP och vill att regeringen tillsätter en statlig utredning för att utforma en lag om IOP-upphandlingar (yrkande 2). I kommittémotion 2021/22:4501 av (C) framhålls vikten av att möjliggöra för idéburna organisationer att i högre utsträckning än verka i den offentligt finansierade välfärdssektorn. Motionären vill därför att regeringen ska återkomma med förslag på hur användandet av IOP kan stärkas och underlättas (yrkande 3). I kommittémotion 2021/22:4503 av m.fl. (KD) framhåller motionärerna att rättsläget är oklart och att det saknas praxis när det gäller IOP. De vill därför att regeringen återkommer till med förslag på förändringar i lagstiftningen kring IOP (yrkande 2). Motion om att stärka idéburna aktörers möjlighet att delta i offentlig upphandling I kommittémotion 2021/22:4501 av (C) framhålls vikten av att möjliggöra för idéburna organisationer att i högre utsträckning än verka i den offentligt finansierade välfärdssektorn. Motionären vill därför att regeringen ska återkomma med förslag på hur det offentliga kan stärka idéburna aktörers möjlighet att delta i offentliga upphandlingar av välfärdstjänster (yrkande 2). Motion om undantag från EU-rättsliga principer I kommittémotion 2021/22:4491 av m.fl. (V) anförs att motionärerna delar utredningens förslag om att LOV bör ändras så att det framgår dels att de grundläggande principerna som följer av EUF-fördraget inte gäller för valfrihetssystem som saknar ett bestämt gränsöverskridande intresse, dels att det är möjligt att reservera rätten att ansöka om att få delta i ett valfrihetssystem för idéburna aktörer, under förutsättning att det finns särskilda skäl. Motionärerna vill därför att regeringen återkommer till med en juridisk analys av möjligheterna till undantag i LOV när det saknas ett bestämt gränsöverskridande intresse (yrkande 2). Motion om undantag för lokalorganisationer I kommittémotion 2021/22:4491 av m.fl. (V) välkomnas propositionens förslag överlag. Motionärerna är dock kritiska till att varje lokalorganisation ska behöva registrera sig om riksorganisationen är registrerad. Enligt motionärerna kan det leda till en alltför betungande administration för små lokalföreningar och därmed till att många mindre aktörer avstår från att registrera sig. Motionärerna vill därför att regeringen ska återkomma till med förslag som innebär att lokalorganisationer i idéburna riksorganisationer inte ska behöva registrera sig (yrkande 1). Motion om jämförande statistik I kommittémotion 2021/22:4498 av m.fl. (MP) välkomnas propositionens förslag. Motionärerna anser dock att statistiken i det föreslagna registret över idéburna organisationer inte är tillräcklig, dels för att registret är frivilligt, dels för att det saknas uppgifter om offentlig och privat sektor. Motionärerna vill därför att regeringen ger i uppdrag till , , m.fl. myndigheter att samla in data så att det går att jämföra verksamheten inom de olika sektorerna (yrkande 1). anser att finansutskottet bör tillstyrka propositionens förslag till 1 kap. 2 a § lagen (2008:962) om valfrihetssystem, med den ändring som föreslås i motionerna 2021/22:4496 (L) yrkande 2 och 2021/22:4503 (KD) yrkande 1. anser därmed också att motionerna ska tillstyrkas. Vidare anser socialutskottet att finansutskottet bör avstyrka motion 2021/22:4491 (V) yrkande 2. I yttrandet finns tre avvikande meningar (SD, C, V, MP) och ett särskilt yttrande (M). Yttrandet finns i sin helhet i bilaga 6. Utskottet ställer sig delvis bakom regeringens förslag. När det gäller förslaget om att upphandlande myndigheter ska ges möjligheten att reservera rätten att få delta i ett valfrihetssystem till idéburna organisationer anser utskottet att det riskerar leda till att regioner kan komma att exkludera redan etablerade och väl fungerande vårdvalsalternativ. Utskottet föreslår därför att primärvården undantas i den föreslagna ändringen i LOV i enlighet med lydelsen i bilaga 4. I övrigt ställer sig utskottet bakom regeringens förslag om att införa en ny lag om registrering av idéburna organisationer och om att ge upphandlande myndigheter möjlighet att reservera rätten att delta i upphandlingar av välfärdstjänster. I likhet med regeringen anser utskottet att det är en lämplig åtgärd för att främja ett ökat deltagande av idéburna organisationer inom välfärden. Kommuner, regioner och statliga myndigheter kommer därmed i större utsträckning än tidigare att kunna dra nytta av de idéburna organisationernas kompetens, erfarenhet och andra resurser. Utskottet noterar att regeringen bedömer att det finns ett rättsligt utrymme för medlemsstaterna att reglera möjligheten att reservera upphandlingar till idéburna organisationer och att reservera valfrihetssystem för idéburna organisationer. Mot den bakgrunden avslår utskottet motionsyrkandena /22:4477 (SD), 2021/22:4501 (C) yrkande. 1 och 2021/22:4502 (M) om avslag på propositionen. Utskottet går över till att behandla motionsyrkanden om tillkännagivanden till regeringen. I fyra motioner, 2021/22:4496 (L) yrkande 1, 2021/22:4498 (MP) yrkande 2, 2021/22:4501 (C) yrkande 3 och 2021/22:4503 (KD) yrkande 2, lämnas förslag om att regeringen bör återkomma med förslag på hur IOP kan främjas samt att regeringen bör tillsätta en utredning för att utforma en lag kring IOP-upphandlingar. I likhet med regeringen anser utskottet att IOP inom offentligt finansierad välfärdsverksamhet inte bör regleras i lag. Som regeringen framhåller kan inte det EU-rättsliga utrymme som finns när det gäller möjligheten för det offentliga att inom ramen för IOP finansiera olika verksamheter utökas genom att införa regler om detta i svensk lagstiftning. Statliga myndigheter, regioner och kommuner har möjlighet att, förutsatt att verksamheten följer tillämplig lagstiftning, teckna denna typ av avtal. Utskottet konstaterar att möjligheten att samarbeta genom IOP finns och att frågan har utretts och att det därför inte nu finns skäl att tillsätta ytterligare en utredning, varför motionsyrkandena avslås. I motion 2021/22:4501 (C) yrkande 2 lämnas förslag om att stärka idéburna aktörers möjlighet att delta i offentlig upphandling. Utskottet anser liksom regeringen att propositionens förslag om att reservera upphandlingar till idéburna organisationer är en lämplig åtgärd för att främja ett ökat deltagande av idéburna organisationer inom välfärden. Utskottet anser därför att det inte nu finns skäl att vidta ytterligare åtgärder varför motionsyrkandet avslås. I motion 2021/22:4491 (V) yrkande 2 lämnas förslag om att införa ett undantag från EU-rättsliga principer. I likhet med regeringen anser utskottet att det inte finns skäl att i lagen göra ett undantag från principerna i EUF-fördraget för valfrihetssystem som saknar gränsöverskridande intresse. Som regeringen framhåller riskerar ett generellt undantag från de EU-rättsliga principerna om bl.a. likabehandling och icke-diskriminering att skapa ett godtycke vid tilldelning och uppföljning av kontrakt vilket skulle medföra risker för bl.a. korruption. Mot den bakgrunden avslår utskottet motionsyrkandet. I motion 2021/22:4491 (V) yrkande 1 lämnas förslag om att införa ett undantag för lokalorganisationer att registrera sig när riksorganisationen registrerat sig. Som regeringen framhåller anser utskottet att definitionen av idéburna organisationer behöver vara utformad på ett sätt som minimerar risken för missbruk. Registreringen bör därför omfatta en viss juridisk person, vilket därmed underlättar tillsynen och kontrollen av att de ställda kraven uppfylls. Utskottet anser därför att lokalorganisationer inte bör undantas vid registrering och avslår motionsyrkandet. I motion 2021/22:4498 (MP) yrkande 1 lämnas förslag om att regeringen bör ge fler myndigheter i uppdrag att samla in data för att jämföra statistik mellan olika sektorer.