bet · H901UU6 · 2022-04-20 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motioner, bl.a. med hänvisning till pågående arbete. I betänkandet behandlar utskottet motionsyrkanden om internationellt utvecklingsbistånd från allmänna motionstiden under riks-mötena /21 och 2021/22. I betänkandet finns 19 reservationer (M, SD, C, V, KD, L, MP) och ett särskilt yttrande (C). Drygt 200 motionsyrkanden från allmänna motionstiden under riksmötena /21 och 2021/22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Övergripande frågor om bistånd Motionsyrkanden som bereds förenklat 1.Övergripande frågor om bistånd, punkt 1 (M) 2.Övergripande frågor om bistånd, punkt 1 (SD) 3.Övergripande frågor om bistånd, punkt 1 (C) 4.Övergripande frågor om bistånd, punkt 1 (V) 5.Övergripande frågor om bistånd, punkt 1 (KD) 6.Övergripande frågor om bistånd, punkt 1 (L) 7.Övergripande frågor om bistånd, punkt 1 (MP) 8.Prioriteringar, punkt 2 (M) 9.Prioriteringar, punkt 2 (SD) 10.Prioriteringar, punkt 2 (C) 11.Prioriteringar, punkt 2 (V) 12.Prioriteringar, punkt 2 (KD) 13.Prioriteringar, punkt 2 (L) 14.Prioriteringar, punkt 2 (MP) 15.Fokusering och villkor, punkt 3 (M) 16.Fokusering och villkor, punkt 3 (SD) 17.Fokusering och villkor, punkt 3 (KD) 18.Fokusering och villkor, punkt 3 (L) 19.Bistånd till , punkt 4 (M, SD, KD) Bistånd till , punkt 4 (C) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 Motioner från allmänna motionstiden /22 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Utskottets förslag till riksdagsbeslut Övergripande frågor om bistånd 2021/22:443 av m.fl. (V) yrkande 9, 2021/22:921 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 2, 11, 12, 26, 34 och 41, 2021/22:2586 av m.fl. (SD) yrkandena 7, 15, 43 och 47, 2021/22:3247 av m.fl. (C) yrkandena 1, 3, 4, 9, 16, 18 och 22, 2021/22:3773 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:3776 av m.fl. (M) yrkandena 49, 51 och 57, 2021/22:3882 av m.fl. (KD) yrkandena 2, 3 och 6, 2021/22:3995 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 6, 2021/22:4157 av m.fl. (M) yrkandena 3, 5 och 9 samt 2021/22:4211 av m.fl. (MP) yrkande 1. Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (C) Reservation 4 (V) Reservation 5 (KD) Reservation 6 (L) Reservation 7 (MP) 2020/21:2946 av m.fl. (C) yrkande 3, 2021/22:921 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 1, 3–9, 16, 20–22, 27, 30–33 och 39, 2021/22:2586 av m.fl. (SD) yrkandena 10, 18–23, 25–29 och 31, 2021/22:2588 av m.fl. (V) yrkande 17, 2021/22:2589 av m.fl. (V) yrkandena 3, 4 och 14, 2021/22:3247 av m.fl. (C) yrkandena 5, 11–15 och 19, 2021/22:3436 av m.fl. (M) yrkande 50, 2021/22:3511 av m.fl. (C) yrkande 17, 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkande 12, 2021/22:3773 av m.fl. (M) yrkandena 8, 11, 12 och 14, 2021/22:3776 av m.fl. (M) yrkande 50, 2021/22:3882 av m.fl. (KD) yrkandena 4, 10–12, 14, 15, 17, 18, 20, 22–26, 29–31, 37 och 38, 2021/22:3963 av m.fl. (L) yrkande 19, 2021/22:3995 av m.fl. (L) yrkandena 4, 5, 8, 9, 11 och 12, 2021/22:4030 av m.fl. (M) yrkandena 10, 11 och 13, 2021/22:4039 av m.fl. (M) yrkande 15, 2021/22:4076 av m.fl. (MP) yrkande 7, 2021/22:4157 av m.fl. (M) yrkandena 8, 14 och 18, 2021/22:4197 av m.fl. (MP) yrkande 4 och 2021/22:4211 av m.fl. (MP) yrkandena 3–7, 14–16, 18 och 26. Reservation 8 (M) Reservation 9 (SD) Reservation 10 (C) Reservation 11 (V) Reservation 12 (KD) Reservation 13 (L) Reservation 14 (MP) 2020/21:652 av m.fl. (SD) yrkande 14, 2021/22:70 av (SD) yrkande 1, 2021/22:71 av (SD), 2021/22:2567 av m.fl. (SD) yrkandena 6, 7 och 9, 2021/22:2569 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2021/22:2571 av m.fl. (SD) yrkandena 3–5, 2021/22:2574 av m.fl. (SD) yrkande 14, 2021/22:2576 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2021/22:2578 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3, 2021/22:2581 av m.fl. (SD) yrkande 11, 2021/22:2584 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2021/22:2586 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 3, 8, 16, 17, 24, 32–34 och 36–42, 2021/22:3773 av m.fl. (M) yrkandena 3, 4, 9, 10 och 13, 2021/22:3882 av m.fl. (KD) yrkandena 32–36, 2021/22:3995 av m.fl. (L) yrkandena 2 och 3 samt 2021/22:4157 av m.fl. (M) yrkandena 6, 7, 10, 12 och 16. Reservation 15 (M) Reservation 16 (SD) Reservation 17 (KD) Reservation 18 (L) 2021/22:3247 av m.fl. (C) yrkandena 25 och 26, 2021/22:3882 av m.fl. (KD) yrkande 16 och 2021/22:4211 av m.fl. (MP) yrkandena 11 och 12. Reservation 19 (M, SD, KD) Motionsyrkanden som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (S), (C), (M), (SD), (S), (KD), (S), (L), (SD), (MP), (M), (S), (V) och (C). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet drygt 200 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden under riksmötena /21 och 2021/22 om internationellt bistånd. Av dessa bereds ca 30 motionsyrkanden i förenklad ordning, en förteckning över dessa finns i bilaga 2. Förslagen i motionerna finns i bilaga 1. fick utskottet en föredragning av Sidas generaldirektör, om biståndet till . presenterade Expertgruppen för biståndsanalys sin utredning om bistånd till . fick utskottet en föredragning om humanitära frågor av UNHCR:s generalsekreterare . hade utskottet ett möte med , chef för för Palestinaflyktingar (UNRWA). Övergripande frågor om bistånd Utskottets förslag i korthet avslår samtliga motioner som behandlar övergripande frågor om svenskt bistånd, bl.a. med hänvisning till pågående arbete. Jämför reservation 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (V), 5 (KD), 6 (L) och 7 (MP). I kommittémotion 2021/22:443 av m.fl. (V) yrkande 9 anförs att regeringen bör säkerställa att alla aktörer som arbetar med bistånd och utvecklingssamarbete, inklusive de inom den privata sektorn, ska följa politik för global utveckling och den svenska politikens utvecklingsmål inom ramen för arbete med Agenda 2030. I kommittémotion 2021/22:921 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 2 anförs att regeringen bör utarbeta en strategi för att öka samverkan med likasinnade stater i syfte att värna det demokratiska utrymmet. I yrkande 11 anförs att regeringen bör återkomma med tydliga förslag på hur man ska hantera de hinder för utveckling som beskrivs i skrivelsen Politiken för global utveckling i genomförandet av Agenda 2030. I yrkande 12 anförs att måste koppla allt bistånds- och utvecklingsarbete till uppfyllandet av Agenda 2030 och politik för global utveckling. I yrkande 26 anförs att som enskilt land såväl som medlem i EU och FN ska verka för att allt utvecklingsbistånd ska följa biståndseffektivitetsagendan, utgå från respektive mottagarlands egna behov, respektera mottagarlandets suveränitet och inte förknippas med ekonomiska villkor. I yrkande 34 anförs att regeringen bör säkerställa att alla aktörer som arbetar med bistånd och utvecklingssamarbete, inklusive de inom den privata sektorn, ska följa politik för global utveckling samt den svenska politikens utvecklingsmål. I yrkande 41 anförs att regeringen bör stärka transparensen inom biståndet inom de områden där det finns brister. I kommittémotion 2021/22:2586 av m.fl. (SD) yrkande 7 anförs att delar av det traditionella utvecklingsbiståndet bör kunna minskas vartefter Agenda 2030 uppnås. I yrkande 15 anförs att regeringen bör ta initiativ till att europeiska givare tydligare fördelar mottagarländer sinsemellan för att matcha givarländernas kompetens mot mottagarländernas behov. I yrkande 43 anförs att avräkningar från biståndet för mottagande av migranter bör avskaffas när en mer hållbar invandringspolitik kommit till stånd, och i yrkande 47 anförs att ska värna Agenda 2030:s roll som en agenda för tillväxt. I kommittémotion 2021/22:3247 av m.fl. (C) yrkande 1 anförs att svenskt bistånd tydligare måste utgå från de svenska mervärden som kan bidra till att uppnå prioriterade målsättningar i uppfyllandet av Agenda 2030. I yrkande 3 anförs att svensk bistånds- och utvecklingspolitik ska sträva efter att skapa långsiktig förändring genom att angripa grundorsakerna till problemen, fungera som hävstång för utveckling, bygga långsiktiga relationer och göra områden och länder biståndsoberoende. I yrkande 4 anförs att fler aktörer inklusive näringslivet behöver bidra till en hållbar utveckling. I yrkande 9 anförs att biståndsbudgeten kan fungera som hävstång för utveckling. I yrkande 16 anförs att det svenska internationella utvecklingsbiståndet behöver samordnas bättre. I yrkande 18 understryks vikten av långsiktig finansiering av utvecklingsbiståndet, och i yrkande 22 anförs att handels- och biståndspolitiken tydligare behöver hänga samman. I kommittémotion 2021/22:3773 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2 understryks vikten av en inriktning av politiken från bistånd till handel (from aid to trade) och att ska värna Agenda 2030:s roll som en tillväxtagenda. I kommittémotion 2021/22:3776 av m.fl. (M) yrkande 49 anförs att utvecklingssamarbetet ska ses som en integrerad del av utrikes- och säkerhetspolitik och bidra till att värna svenska intressen och värderingar. I yrkande 51 understryks vikten av att stärka näringslivets roll i genomförandet av Agenda 2030 och betydelsen av en politik som främjar tillväxt för att målen i agendan ska uppnås. I yrkande 57 anförs vikten av en stärkt nordisk samordning och arbetsfördelning inom utvecklingspolitiken. I kommittémotion 2021/22:3882 av m.fl. (KD) yrkande 2 anförs att genom EU och FN bör verka för att fler länder ökar sitt bistånd så att de når upp till av BNI. I yrkande 3 föreslås att regeringen ger ett särskilt uppdrag till Sida och Expertgruppen för biståndsanalys i syfte att stärka kvaliteten i genomförandet av biståndet. I yrkande 6 föreslås att exempelvis Expertgruppen för biståndsanalys ges i uppdrag att mer ingående granska regeringens arbete med genomförandet av politiken för global utveckling (PGU). I kommittémotion 2021/22:3995 av m.fl. (L) yrkande 1 anförs att demokrati ska vara ett övergripande mål i utvecklingsbiståndet, och i yrkande 6 anförs att svenskt bistånd ska vila på demokrati och FN:s förklaring om de mänskliga rättigheterna. I kommittémotion 2021/22:4157 av m.fl. (M) yrkande 3 anförs att det traditionella utvecklingsbiståndet bör präglas av en vision om att det ska kunna upphöra. I yrkande 5 anförs att regeringen bör utreda en reform av Sida i syfte att dimensionera och organisera myndigheten givet övergången till fyraåriga biståndsramar. I yrkande 9 understryks näringslivets centrala roll i genomförandet av Agenda 2030 och betydelsen av en politik som främjar tillväxt för att målen i agendan ska uppnås. I kommittémotion 2021/22:4211 av m.fl. (MP) yrkande 1 anförs att bör fortsätta med en hög ambition i biståndet och att nivån ska vara av BNI. beslutade om budgeten för utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Beslutet innebär att biståndsramen ska uppgå till av bruttonationalinkomsten (BNI). Budgeten för utgiftsområdet uppgår till ca (prop. 2021/22:1 utgiftsområde 7, bet. 2021/22:UU2). Regeringen konstaterar i budgetpropositionen att covid-19-pandemin fortsätter att orsaka omfattande fattigdomsökning och kommer att ha långsiktiga negativa effekter inom bl.a. hälsa, ekonomi, demokrati och mänskliga rättigheter, jämställdhet samt utbildning. De utmaningar världen står inför har förvärrats och blivit mer komplexa. Antalet väpnade konflikter samt människor i behov av humanitärt stöd ökar, miljontals människor är på flykt och mänskliga rättigheter inskränks. ska fortsätta vara ledande i att bidra till genomförandet av Agenda 2030 globalt, Action Agenda om utvecklingsfinansiering (FfD) och om klimat. Den långvariga klimatkrisen eskalerar med temperaturhöjningar med drastiskt minskande biologisk mångfald. Utvecklingen globalt för jämställdhet och kvinnors och flickors åtnjutande av mänskliga rättigheter, inklusive allas tillgång till sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR), är mycket oroande, liksom den ökade ojämlikheten och det ökade antalet extremt fattiga och ökad hunger. Pandemin gör det än svårare att uppnå de globala målen för hållbar utveckling. Utskottet konstaterar att fattigdomen är utbredd och omfattande. ska därför ha en ambitiös utvecklingspolitik och ett generöst bistånd. ska utgå från och värna definition av bistånd. Denna anger att bistånd är flöden från den offentliga sektorn med det huvudsakliga syftet att främja ekonomisk utveckling och välstånd i fattiga länder och med ett gåvoelement om . Svenskt bistånd ska gå till de länder som klassas som ODA-mottagare enligt OECD-Dacs kriterier. Utskottet noterar att det officiella utvecklingsbiståndet för , enligt preliminära siffror från , uppgick till , vilket är en ökning i reala termer jämfört med . Detta motsvarar av samlade BNI. Förutom är det endast , , , och som når upp till FN:s mål om att av BNI ska gå till utvecklingsbistånd. Biståndet från EU:s medlemsländer motsvarade av deras samlade BNI 2020, en ökning med jämfört med . Biståndet till de minst utvecklade länderna ökade . Det humanitära biståndet har ökat med . I enlighet med vad som fastslogs i beslut om politiken för global utveckling (prop. 2002/03:122, bet. 2003/04:UU3, rskr. 2003/04:112) ska allt utvecklingssamarbete genomsyras av ett rättighetsperspektiv och av fattiga människors perspektiv på utveckling. Biståndet ska i första hand inriktas på att stödja de allra mest utsatta och anpassas efter den demokratiska utvecklingen i samarbetslandet. Utvecklingssamarbetet ska bidra till att uppnå Agenda 2030 om hållbar utveckling. Hållbarhetsmålen, som antogs i , syftar till att utrota fattigdom och främja en hållbar utveckling – ekonomiskt, socialt och miljömässigt – på ett integrerat sätt. I slutsatserna från högnivåmötet om hållbarhetsmålen framhålls att social och ekonomisk utveckling är beroende av ett hållbart utnyttjande av naturresurserna. De 17 hållbarhetsmålen ska styra det internationella utvecklings- och hållbarhetsarbetet och är universella och giltiga för alla, såväl på nationell och regional nivå som på global nivå. Utskottet vill i sammanhanget också hänvisa till sitt yttrande till finansutskottet med anledning av regeringens proposition om Agenda 2030 (prop. 2020/21:188, bet. 2020/21:UU2y). Liksom tidigare vill utskottet understryka vikten av att regeringen i de landstrategier och tematiska strategier som beslutas inom ramverket tydliggör hur de bidrar till att uppfylla hållbarhetsmålen i Agenda . Utskottet konstaterar att den pågående covid-19-pandemin leder till en omfattande fattigdomsökning och har långsiktiga effekter inom hälsa, ekonomi, demokrati och mänskliga rättigheter samt jämställdhet. Demokratisk tillbakagång och inskränkningar i mänskliga rättigheter noteras i allt fler länder, liksom utbredd korruption. Dagens utvecklingsutmaningar är komplicerade och ofta sammankopplade. Den globala utvecklingen är oroande med ett ökat antal konflikter och ett större antal människor på flykt . Ett krympande demokratiskt utrymme är ett växande problem på allt fler håll. Korruptionen är omfattande i många länder och utgör en global utmaning. Klimatförändringar och miljöproblem intensifieras, och deras bidrag till konflikter är ett allvarligt utvecklingshinder. Utskottet noterar den oroväckande negativa utvecklingen globalt vad gäller jämställdhet och kvinnors och flickors rättigheter, inklusive SRHR. Utskottet anser därför att ska fortsätta att bedriva en aktiv utvecklingspolitik som värnar och främjar demokrati och mänskliga rättigheter, stärker demokratiprocessen och främjar respekten för de mänskliga rättigheterna, en hållbar utveckling och fattigdomsbekämpning. Utskottet noterar att regeringen lanserat ett initiativ där bistånds- och handelspolitiken arbetar tillsammans för att bidra till en hållbar återhämtning och utveckla långsiktiga ekonomiska relationer med låg- och medelinkomstländer. Ett antal myndigheter, bl.a. Sida och Business , har fått i uppdrag att tillsammans ta fram förslag för hur de mer effektivt kan stödja arbetet med att främja bredare ekonomiska relationer mellan och partnerländer. Det kan exempelvis handla om att identifiera nya affärsmöjligheter för svenska företag. Utskottet vill också betona vikten av samverkan och samordning mellan biståndsgivare, såväl inom OECD-Dac som inom EU och i . Motionerna 2021/22:443 (V) yrkande 9, 2021/22:921 (V) yrkandena 2, 11, 12, 26, 34 och 41, 2021/22:2586 (SD) yrkandena 7, 15, 43 och 47, 2021/22:3247 (C) yrkandena 1, 3, 4, 9, 16, 18 och 22, 2021/22:3773 (M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:3776 (M) yrkandena 49, 51 och 57, 2021/22:3882 (KD) yrkandena 2, 3 och 6, 2021/22:3995 (L) yrkandena 1 och 6, 2021/22:4157 (M) yrkandena 3, 5 och 9 samt 2021/22:4211 (MP) yrkande 1 avstyrks i den mån de inte tillgodosetts genom vad utskottet anfört. Utskottets förslag i korthet Jämför reservation 8 (M), 9 (SD), 10 (C), 11 (V), 12 (KD), 13 (L) och 14 (MP). I partimotion 2021/22:921 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 1 anförs att regeringen bör integrera analys av civilsamhällets villkor och förslag för att främja civilsamhällets demokratiska utrymme i samtliga strategier som rör utvecklingssamarbetet. I yrkande 3 anförs att regeringen bör verka för effektiv finansiering till civilsamhället i multilaterala organisationer och i den internationella givarsamordningen. I yrkande 4 anförs att jämställdhetsperspektivet måste omsättas i praktiken i hela biståndet. I yrkandena 5–9 anförs att regeringen bör återkomma med förslag på åtgärder utifrån Sidas kartläggning av myndighetens arbete med barnrättsperspektivet, att som enskilt land såväl som medlem i EU och FN bör verka för att stärka barnrättsperspektivet inom det humanitära biståndet, att regeringen bör återkomma till med förslag på hur stödet till hbtq-organisationer i mottagarländerna kan förstärkas, att målsättningar kring funktionsnedsättning bör skrivas ut så att insatser blir mätbara och att bör stärka informationsstödet till folkrörelser och frivilligorganisationer. I yrkande 16 anförs att arbete med vatten och sanitet behöver fokusera på att långsiktigt stärka och bygga nationella system och institutioner som kan tillhandahålla hållbara vatten- och sanitetstjänster. I yrkandena 20–22 anförs att ska verka för att de fattigaste länderna får totala och villkorslösa skuldavskrivningar, att bör driva på för en global skuldrevision enligt norsk modell och att som enskilt land såväl som i EU och FN bör agera för att uppmärksamma frågan om den växande skuldbördan och ta fram en strategi för att förebygga kommande skuldkriser. I yrkande 27 anförs att bör ha som mål att av biståndet ska gå till flickor och kvinnor. I yrkandena 30–33 anförs att regeringen bör öka stödet till sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR) i det humanitära biståndet, att inom utvecklingssamarbetet bör verka för inkluderande utbildning av hög kvalitet och trygga skolor för både flickor och pojkar, att bör prioritera bistånd inom jordbruk till småskaliga bönder och agroekologiska metoder och att bör utöka stödet till civilsamhällsorganisationer i partnerländer och i inom bistånd till jordbruk. I yrkande 39 anförs att regeringen bör återkomma med förslag om hur biståndets bristande förutsägbarhet till följd av växelkursfluktuationer kan motverkas. I partimotion 2021/22:3511 av m.fl. (C) yrkande 17 anförs att en större del av svenskt och europeiskt bistånd kan riktas mot klimatåtgärder. I partimotion 2021/22:4030 av m.fl. (M) yrkande 10 anförs vikten av klimatbistånd för att hjälpa fattigare länder att kunna prioritera klimatpolitik och genomföra långsiktiga åtgärder för att minska utsläppen. I yrkandena 11 och 13 anförs att regeringen ska öka andelen av biståndet som går till klimatrelaterade åtgärder och att skuldavskrivning ska kunna göras utifrån ett klimatperspektiv. I partimotion 2021/22:4039 av m.fl. (M) yrkande 15 understryks vikten av ett mer effektivt bistånd. I kommittémotion 2021/22:2586 av m.fl. (SD) yrkande 10 framhålls näringslivets centrala roll i genomförandet av Agenda 2030 och att näringsliv och tillväxt därför bör stödjas mer i biståndet. I yrkandena 18–23 anförs att fortsatt stöd till utbildning ska villkoras med att barnen inte indoktrineras i skolan på ett sätt som kan bidra till fortsatta konflikter, att svenskt bistånd till infrastruktur och ekonomisk utveckling i mindre och mellanstora städer och runt flyktingläger bör ökas, liksom svenskt bistånd till ekonomisk utveckling, bl.a. genom integrerade projekt för jord- och skogsbruk inklusive förädlingsindustri, att biståndet bör anpassas till de akuta behoven orsakade av coronakrisen, inte minst beträffande vaccin, men även med stöd till små och medelstora företag, att bistånd, i enlighet med Agenda 2030, ska stödja fattiga länder i att utveckla hållbar industri, handel och infrastruktur inklusive energi och att bistånd knutet till svenska kompetensområden som skogsbruk, miljö, klimat och energi bör prioriteras. I yrkandena 25–29 anförs att hälsa, vatten och sanitet bör vara prioriterade områden i svenskt bistånd, att bidrag till (Gavi) bör återgå till samma nivå som perioden –2020 när covidpandemin är över, att biståndet under coronakrisen bör fokusera på nödhjälp till de allra fattigaste i länder som drabbats hårt av pandemin samt till att bidra till att världens befolkning vaccineras mot covid-19, att andelen av biståndet som går till praktisk yrkesutbildning bör öka och att kvinnors företagande, arbete och säkerhet bör vara ett viktigt perspektiv i det svenska biståndet. I yrkande 31 anförs att andelen av svenskt bistånd som går till förföljda religiösa minoriteter bör öka. I kommittémotion 2021/22:2588 av m.fl. (V) yrkande 17 anförs att bör stärka stödet till civilsamhällets arbete med konflikthantering och konfliktförebyggande. I kommittémotion 2021/22:2589 av m.fl. (V) yrkandena 3, 4 och 14 anförs att regeringen inom strategin för regionala utvecklingssamarbete med bör arbeta för att kvinnors rätt till abort stärks i , att inom det regionala utvecklingssamarbetet med bör förstärka arbetet med att understödja fackliga rättigheter och möjligheten till facklig organisering i och även rikta särskilt fokus mot att stärka åtgärder vad gäller klimatanpassning och skydd mot naturkatastrofer i . I kommittémotion 2020/21:2946 av m.fl. (C) yrkande 3 understryks vikten av att prioritera SRHR och hbtq-rättigheter i utvecklingspolitiken, inte minst i ljuset av att rättighetsperspektivet minskar i delar av världen. I kommittémotion 2021/22:3247 av m.fl. (C) yrkande 5 anförs att regeringen bör förstärka förankringen till det svenska samhället och öka det bilaterala biståndet. I yrkandena 11–13 anförs att hållbara jobb, klimatomställning och tillgång till grön energi och demokratisk utveckling ska vara ett tydligt fokus i svenskt bistånd. I yrkandena 14 och 15 anförs att utvecklingsbiståndet tydligare behöver bidra till inkludering av personer på landsbygden, inte minst kvinnor, med särskilt fokus på att öka produktionen och förädlingsvärdet inom jordbruket samt understryks vikten av jordbruksbistånd. I yrkande 19 anförs att fungerande skattesystem i utvecklingsländer är viktigt för en hållbar utveckling och mindre korruption. I kommittémotion 2021/22:3436 av m.fl. (M) yrkande 50 understryks vikten av klimatbistånd för att hjälpa fattigare länder att kunna prioritera klimatpolitik och genomföra långsiktiga åtgärder för att minska utsläppen. I kommittémotion 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkande 12 anförs att biståndsbudget i högre grad ska fokusera på att understödja hållbar omställning samt insatser som motverkar klimatförändringarnas skadliga effekter i såväl tillväxtområden som särskilt sårbara områden. I kommittémotion 2021/22:3773 av m.fl. (M) yrkande 8 anförs att bör prioritera institutionsbyggande insatser och involvera relevanta svenska expertmyndigheter i arbetet. I yrkandena 11, 12 och 14 anförs att kvinnors möjlighet till egenförsörjning ska prioriteras i utvecklingspolitiken, att ska vara en tydlig röst för SRHR-frågor och kvinnors rätt till sin egen kropp och att Sidas arbete med garantier bör stärkas.