bet · H901KU33 · 2022-01-21 00:00:00 — Sociala medier har möjlighet att sätta regler för innehållet på de egna plattformarna och behöver ta det ansvaret tydligare än , men de behöver också stöd av demokratiska stater och demokratiska samarbeten som EU för att kunna göra det i längden. EU behöver sätta ramarna både för när innehåll i sociala medier kränker mänskliga rättigheter och för när censur eller begränsning av innehåll gör det. bör samarbeta inom EU och med andra stora demokratier för att kunna sätta gemensam press på de sociala medier-jättarna att inte tillåta att desinformation sprids på deras plattformar och ställa krav på internetplattformar att stå upp för yttrandefriheten i tredjeländer om de vill verka inom EU. Granskningsfunktion för utländska direktinvesteringar i svenska medieföretag, punkt 9 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3246 av m.fl. (C) yrkande 25 och 2021/22:3513 av m.fl. (C) yrkande 2. Svenska företag, och inte minst svenska mediehus går i ljuset av covid-19 i flera fall på knäna. Det kan öppna för att exempelvis ryska eller kinesiska statsaktörer köper upp fria och oberoende medier i . För att inte öppna dörrarna på vid gavel vore det betydelsefullt att försöka höja trösklarna på lämpligt sätt, med respekt för grundlagarna. Hur nationella säkerhetsintressen kan säkerställas vid tillståndsprövning för tv, text-tv och ljudradio har behandlats i en särskild utredning. Frågan om hur det säkerställs för att hävda övriga fria och oberoende medier måste också hanteras. Vi förutsätter att regeringen säkrar att så sker, om det är via , som utgör nationell granskningsfunktion för utländska direktinvesteringar, eller på annat sätt. Regeringen behöver återkomma till med information om hur man gör detta. Kommersiell radio, punkt 10 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3368 av m.fl. (M) yrkandena 6 och 7 samt 2021/22:3591 av (M). Den privata radiobranschen har blivit alltmer finansiellt pressad till följd av den samlade effekten av höga avgifter för sändningstillstånd och kostnader för sändningsinfrastruktur, krympande annonsmarknader och tillkomsten av Spotify och andra strömmade tjänster för tal och musik. är existensen av radio förutom () i hela landet hotad, eftersom stationerna inte klarar att i längden finansiera sin sändningsinfrastruktur utanför de stora befolkningsområdena. Det senaste tillståndsbeslutet för att sända kommersiell analog radio visar på svårigheter att uppnå mångfald med dagens ordning. finns 3 nationella och 35 regionala eller lokala tillstånd i 21 sändningsområden. Tillstånden gäller t.o.m. . När det gäller kommersiell digital radio har totalt 21 nationella respektive 4 regionala eller lokala tillstånd beviljats. Totalt betalades ca för tillstånden, som innehas i huvudsak av två större aktörer på marknaden. En rikstäckande infrastruktur för radio bör vara ett nationellt och statligt ansvar, oavsett om den nyttjas av SR eller av kommersiella aktörer. Radiobranschen bör ges så tydliga och långsiktiga villkor som möjligt. Det finns dessutom anledning att se över de krav som uppställs för att få ett tillstånd att sända kommersiell radio. Ett ökat statligt ansvar och en lägre ribba för att få ett tillstånd skulle medföra att den kommersiella radion får ett större andrum att utveckla nya former och affärsmodeller utan att överge delar av landet. Driften av kommersiell radio bör också underlättas på andra sätt. Kommersiell radio kan , som angetts, vara av två olika typer: analog respektive digital radio. För att bedriva dessa sändningar behövs tillstånd från Myndigheten för press, radio och tv. skiljer sig tillståndsgivningen mellan analoga och digitala sändningar. Tillstånden för digital kommersiell radio löper ut , medan tillstånden för analog kommersiell radio löper ut . För att radioföretagen ska få bättre förutsättningar att utveckla sin verksamhet bör tillståndsperioderna för analog och digital kommersiell radio synkroniseras. Myndigheten för press, radio och tv har lagt fram ett sådant förslag till regeringen som bör genomföras. Evenemangslista, punkt 11 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1603 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2021/22:2477 av m.fl. (SD) yrkande 5. Det finns sportevenemang och svenska paradgrenar som mer än andra bör vara allmänt tillgängliga och tillhandahållas utan kostnad för befolkningen i vårt land. Vi tänker framför allt på evenemang som världs- och Europamästerskapen i fotboll med tillhörande kvalmatcher, olympiska sommar- och , världsmästerskapen i längdskidåkning, världs- och Europamästerskapen i friidrott, världsmästerskapen i ishockey samt världsmästerskapen i handboll. Efter det att MTG förvärvade rättigheterna till i och i visar statistik att färre tog del av jämfört med . Det var första gången som sändes av ett annat tv-företag än . De låga tittarsiffrorna är oroväckande och gör behovet av en evenemangslista och den allmänna tillgängligheten än mer aktuellt. Idén med en evenemangslista är att främja nationens sammanhållning och identitetskänsla, vilket skulle bidra till en ökad inre solidaritet hos befolkningen. Samhället investerar även i elitidrott och deltagande i dessa evenemang, och utifrån detta är det rimligt att dessa evenemang är tillgängliga för befolkningen. Det gäller även om sändningarna kommer att kunna nås via internet om evenemangen då enbart är tillgängliga bakom en betalvägg. Därför anser vi att regeringen bör ges i uppdrag att inrätta ett system med utgångspunkt från det förslag som Myndigheten för press, radio och tv presenterade 2016. och tv, punkt 13 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3336 av m.fl. (M) yrkande 14 och 2021/22:3368 av m.fl. (M) yrkandena 17–19, 2020/21:986 av m.fl. (M), 2020/21:1166 av och (båda M), 2020/21:1190 av (M), 2021/22:1081 av (M), 2021/22:2745 av m.fl. (M) och 2021/22:3628 av och (båda M) samt 2020/21:10 av och (båda SD), 2020/21:15 av (KD), 2020/21:803 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2020/21:2272 av (M) yrkande 1, 2020/21:3244 av m.fl. (L) yrkande 6, 2020/21:3396 av och (båda SD) yrkande 1, 2021/22:341 av och (båda SD) yrkande 1, 2021/22:693 av (SD), 2021/22:2472 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2021/22:2629 av (M) yrkande 1 och 2021/22:4008 av m.fl. (L) yrkande 6. granskade granskning av public service, vad gäller både prövningen av enskilda ärenden och de årliga bedömningarna av programföretagens s.k. public service-redovisningar. övergripande slutsats var att granskning fungerar på ett i stort sett ändamålsenligt sätt. menade att den lever upp till höga krav på effektivitet och öppenhet och bidrar till en god regelefterlevnad hos programföretagen. pekar även i sin granskning på en rad nödvändiga förbättringar i verksamhet inom ramen för dagens uppdrag, bl.a. tydligare motiveringar också av friande beslut och mer aktuella praxissamlingar. Vi moderater vill i linje med det lägga till att bör göra sina beslut och praxissamlingar tillgängliga på sin webbplats – där brister det . Det är även en brist att arbete, utöver programbolagens egna redovisningar, uteslutande tar sin utgångspunkt i initiativ från enskilda. Vi ser ett behov av att få till stånd helhetsgranskningar som kan belysa hur bolagen i sitt samlade programutbud uppfyller ambitionen om saklighet, opartiskhet och allsidighet. uppdrag bör därför kompletteras med uppgiften att inhämta regelbundna helhetsgranskningar av programverksamheten, som bör göras av fristående, vetenskapligt förankrade parter, såsom fristående forskare eller akademiska institutioner. Det finns också skäl att överväga om det bör införas mer kraftfulla sanktioner särskilt riktade mot public service för överträdelser av kravet på opartiskhet och saklighet i sändningstillståndet. Den sanktionsmöjlighet som skulle ligga närmast till hands är någon form av straffavgift eller sanktionsavgift. Regeringen bör tillsätta en utredning som ges i uppdrag att överväga om en särskild avgift enligt radio- och tv-lagen även ska kunna påföras för brott mot sändningstillståndets bestämmelser om opartiskhet och saklighet. och tv, punkt 13 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:803 av m.fl. (SD) yrkande 5 och 2021/22:2472 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2020/21:3396 av och (båda SD) yrkande 1 och 2021/22:341 av och (båda SD) yrkande 1 och 2020/21:10 av och (båda SD), 2020/21:15 av (KD), 2020/21:986 av m.fl. (M), 2020/21:1166 av och (båda M), 2020/21:1190 av (M), 2020/21:2272 av (M) yrkande 1, 2020/21:3244 av m.fl. (L) yrkande 6, 2020/21:3336 av m.fl. (M) yrkande 14, 2021/22:693 av (SD), 2021/22:1081 av (M), 2021/22:2629 av (M) yrkande 1, 2021/22:2745 av m.fl. (M), 2021/22:3368 av m.fl. (M) yrkandena 17–19, 2021/22:3628 av och (båda M) och 2021/22:4008 av m.fl. (L) yrkande 6. Vi föreslår en utredning kring moderniseringen av public service som system, vilken bl.a. bör se över hur mekanismerna för att främja saklighet och opartiskhet inom public service kan stärkas. Utgångspunkten är att försöka avhjälpa vissa av de brister som identifierats, och resultatet kan leda till ett helt nytt system som inte nödvändigtvis kommer att ha samma benämning eller uppdragsbeskrivning som nuvarande organ. Precis som i nuvarande system bör all granskning ske i efterhand och utifrån en anmälan till systemet om att public service-bolaget brustit i efterlevnaden av sitt uppdrag. bör däremot i högre grad ta in utlåtanden från ett spektrum av forskare, nationellt och internationellt, när det kommer till frågor som anmälts på grund av bristande saklighet. Om exempelvis en anmälare anmäler public service för osaklighet och onyanserad rapportering rörande ekonomisk påverkan av asylinvandring i bör nationalekonomer kontaktas för att genomföra beräkningar av asylinvandringens ekonomiska påverkan på samhället, om nödvändigt utifrån olika scenarier, för att på så vis bringa mer kvalificerade bedömningar av hur sakförhållandena ser ut i det aktuella ämnet. Finns det ingen vetenskaplig konsensus bör argumenten från olika perspektiv vägas in. Bedömningen av huruvida bolaget brutit mot uppdraget om saklighet bör därefter redovisas till anmälaren tillsammans med det insamlade underlaget. Bolagen bör åläggas att tydligare redovisa och synliggöra rättelser i de fall de blivit fällda, granskningar där de fått rätt och icke granskade anmälningar på respektive bolags webbplats. En grundlig utredning kring sakförhållanden i varje anmälan skulle emellertid leda till en orimligt stor apparat för granskning. Ett system bör därför utvecklas för att avgöra vilka frågor där sakförhållanden ska granskas noggrannare, exempelvis baserat på antalet anmälningar inom ett ämne. och tv, punkt 13 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3244 av m.fl. (L) yrkande 6 och 2021/22:4008 av m.fl. (L) yrkande 6 och 2020/21:10 av och (båda SD), 2020/21:15 av (KD), 2020/21:803 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2020/21:986 av m.fl. (M), 2020/21:1166 av och (båda M), 2020/21:1190 av (M), 2020/21:2272 av (M) yrkande 1, 2020/21:3336 av m.fl. (M) yrkande 14, 2020/21:3396 av och (båda SD) yrkande 1, 2021/22:341 av och (båda SD) yrkande 1, 2021/22:693 av (SD), 2021/22:1081 av (M), 2021/22:2472 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2021/22:2629 av (M) yrkande 1, 2021/22:2745 av m.fl. (M), 2021/22:3368 av m.fl. (M) yrkandena 17–19 och 2021/22:3628 av och (båda M). För att säkerställa att arbete inte politiseras genom regeringens ingrepp bör dess oberoende ges ett starkare rättsligt skydd. Den viktigaste regleringen av arbetsformer behöver flyttas från förordning till lag, så att inte en minoritetsregering med ett enkelt penndrag kan kullkasta verksamheten. Likaså behövs en reglering i lag av antalet ersättare. För både förvaltningsstiftelsen och behövs ett skydd mot plötsliga entlediganden. ledamöter kan bara entledigas om det finns synnerliga skäl, men vad detta innebär är upp till regeringens skönsmässiga bedömning. För ledamöter finns inget skydd mot entledigande mot den berördes vilja. Vi anser att det av stiftelseförordnande respektive lag behöver framgå att en ledamot i dessa två organ endast kan skiljas från sitt uppdrag utan eget medgivande om han eller hon genom brottslig gärning, sjukdom eller liknande visat sig uppenbart olämplig för uppdraget och att ett sådant beslut i så fall ska fattas av domstol. Pressetik och rättelser, punkt 14 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:803 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2020/21:3460 av och (båda SD) yrkande 3, 2021/22:310 av och (båda SD) yrkande 3, 2021/22:2472 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 2021/22:2477 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2020/21:3460 av och (båda SD) yrkande 1, 2021/22:310 av och (båda SD) yrkande 1 och 2021/22:4118 av m.fl. (MP) yrkande 8. Mediesektorns betydelse för vår demokrati går inte att försumma. Med pressfrihet genom tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen har medierna spelat och spelar en viktig roll för vårt demokratiska samhälle. är det ofta de mediala aktörerna som de facto sätter agendan i vårt land. Att kunna sätta agendan innebär att man har stort inflytande över vilka frågor som diskuteras och vilka politiska beslut som fattas, och denna typ av makt innebär ett oerhört ansvar för bredd, djup och perspektiv i reportage och rapporter. Därför är det viktigt att medierapporteringen är mångfasetterad, nyanserad och saklig. För att förebygga en snäv medierapportering är det viktigt med en bredd av mediala aktörer som kan granska och sporra varandra till god saklig journalistik med många olika perspektiv. I studien på riktigt – om upprättelse och rättelser i medier som låtit göra, framkommer det att många av de som gjort en anmälan mot medier inte upplever att medierna ger dem upprättelse eller anstränger sig tillräckligt för att rätta sitt misstag. Det upplevs som att medierna försöker gömma undan sina rättelser i stället för att tydligt försöka rätta till det som blivit fel. Vi föreslår därför en översyn av reglerna om rättelser och hur dessa skulle kunna implementeras i public services sändningstillstånd. En modell där sändningstid avsätts för ett program med rättelser skulle kunna vara ett alternativ. Programmet skulle kunna innehålla en förklaring av ansvarig redaktör till vad som gått fel tillsammans med en rättelse och en eventuell diskussion i ämnet. På så vis kan public service förstärka sitt förtroende ytterligare genom att garantera att deras uppdragsgivare och konsumenter enkelt blir medvetna om felaktigheter i public service-bolagens rapportering. Programmet kan också vara en möjlighet för public service att mer utförligt rapportera om ett program eller reportage som fått många anmälningar men där det visat sig att allmänheten inte har fog för sin uppfattning. Pressetik och rättelser, punkt 14 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4118 av m.fl. (MP) yrkande 8 och 2020/21:803 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2020/21:3460 av och (båda SD) yrkandena 1 och 3, 2021/22:310 av och (båda SD) yrkandena 1 och 3, 2021/22:2472 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 2021/22:2477 av m.fl. (SD) yrkande 1. I då många intressen ägnar sig åt otillbörlig informationspåverkan genom att sprida konspirationsteorier och desinformation i det svenska samhället är det viktigare än någonsin att det finns en mångfald av seriösa nyhetsmedier som arbetar utifrån etablerad medieetik med dess höga krav på sanningsenlighet, rättvisande urval, relevans samt skyldighet att höra olika perspektiv. Mångfalden av fria medier är ett av de viktigaste sätten att värna det öppna demokratiska samhället och den fria åsiktsbildningen. Vi vill värna om den granskande journalistiken, motverka spridning av desinformation och öka befolkningens kunskaper i källkritik. Översyn av stöden till medierna, punkt 16 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3368 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2 samt 2020/21:2728 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2, 2020/21:3174 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 1, 2020/21:3244 av m.fl. (L) yrkandena 2 och 3, 2020/21:3336 av m.fl. (M) yrkande 13, 2021/22:2477 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3, 2021/22:3513 av m.fl. (C) yrkande 1, 2021/22:4008 av m.fl. (L) yrkandena 2 och 3 samt 2021/22:4102 av m.fl. (MP) yrkande 7. Dagspressen är fortfarande den viktigaste arenan för det offentliga samtalet och granskningen av samhället och maktutövningen, nationellt och än mer på lokal nivå. blir utmaningarna för dagspressen allt fler och större. Bland annat sjunker antalet hushåll som håller sig med papperstidning, vilket gör att kostnaderna för distribution och redaktion ska bäras av färre. Även annonsintäkterna sjunker, inte minst till följd av att en allt större del av annonsinvesteringar går till sökmotorer och sociala medier. Vi menar att statens stöd till medierna behöver reformeras. Bland annat bör driftsstödet och distributionsstödet ändras. När det gäller driftsstödet menar vi att stödet bör göras om så att det blir teknikneutralt och primärt premierar journalistisk originalproduktion. Det innebär att stödet ska förutsätta en viss storlek och spridning, men därutöver bör det baseras på lönekostnaden för redaktionell personal. Vidare bör nivån på driftsstödet höjas, som det binds i en flerårsperiod för att därefter prövas – detta för att skapa bättre planeringsförutsättningar som det är en markering av att syftet inte är att statligt stöd till dagspressen ska vara för evigt. Vi förordar också att det utreds huruvida förutsättningar finns för att avskaffa momsen på nyhetsmedier. För att säkra tidningsdistributionen bör även en särskild upphandling av postdistribution av dagspressen göras av staten, likt den modell som med gott resultat har införts i . Vidare är vi kritiska till det särskilda ”etikkrav” som under coronakrisen infördes som grund för mediestöden. Det nya kravet innebär att det utöver de spelregler som förordningen föreskriver och den självreglering som mediebranschen utövar genom etiska regler och medieombudsmannen ska finnas en statlig etisk överprövning. Sammantaget menar vi att regeringen bör reformera stöden till medierna i enlighet med våra förslag. Översyn av stöden till medierna, punkt 16 (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: gav en utredare i uppdrag att bistå departementet med en översyn av stöden till medierna. Vi står bakom de förslag som lyfts fram i vår kommittémotion. Bland annat menar vi att en utfasning av driftsstödet är önskvärd. Vi anser också att de kriterier som framöver ska ligga till grund för fördelningen av stöden till medierna bör vara objektiva och kvantitativa, för att så långt som möjligt undvika skönsmässiga bedömningar. Med hänsyn till den pågående översynen av stöden till medierna avstår vi från att lämna en reservation. Vi kommer dock att verka för att våra förslag till ändringar av stöden till medierna beaktas i den pågående översynen. Översyn av stöden till medierna, punkt 16 (L) (L) anför: Om dagstidningarna ska överleva kommer de att behöva stöd även . måste stöden till medierna förnyas och moderniseras. Jag står bakom de förslag som lyfts fram i våra kommittémotioner. Bland annat bör det framtida stödet till medierna i huvudsak vara rättighetsbaserat och automatiskt, dvs. i så stor utsträckning som möjligt vara fritt från politiska beslut. Med hänsyn till den pågående översynen av stöden till medierna avstår jag dock från att lämna en reservation. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 2020/21:10 av och (båda SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utse och tv genom en parlamentarisk grupp samt skärpa påföljderna för brott mot sändningstillståndet och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:15 av (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda framtida arbetssätt och hur ledamöter i nämnden ska utses och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:95 av m.fl. (V): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utvärdera reglerna i tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen om utgivares ansvar för material i databaser i syfte att straffrihet för brottet hets mot folkgrupp ska undvikas och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:493 av (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppmana regeringen att i samråd med mediebranschens företrädare och organisationer inrätta en offentlig fond för kvalitetsjournalistik i syfte att stimulera konkurrens, ökad kvalitet och ett mer varierat utbud och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:495 av (KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningar för att införa åldersverifiering samt s.k. opt-in i enlighet med motionens intentioner och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:601 av (SD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta bort presstödet och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:736 av (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda regleringar av nätföretag med monopolliknande ställning och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:803 av m.fl. (SD): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om organ för saklighetsprövningar och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att public service tydligare ska exponera rättelser och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:986 av m.fl. (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökade sanktionsmöjligheter för och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1052 av i (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att värna yttrandefrihet och åsiktsfrihet på internet i allmänhet och sociala medier i synnerhet och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med en skrivelse om läget för yttrandefriheten på internet, i synnerhet dess kontakter med sociala medie-företag, och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1165 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skydda yttrandefriheten på sociala medier och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1166 av och (båda M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en bättre granskning av public service och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1190 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en stärkt position för och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1219 av och (båda M): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga en översyn av lagreglerna om hets mot folkgrupp i grundlagarna och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1481 av och (båda S):