bet · H901KU26 · 2022-02-18 00:00:00 — I pågår och utövas demokratin och inte bara vid valurnorna , även om just den här debatten handlar om valfrågor. I flera länder har auktoritära krafter försvagat och i vissa fall avvecklat demokratiska och rättsstatliga institutioner. Valsystemet och rätten att delta i fria, hemliga och direkta val är en viktig del av en stark demokrati. Det är därför viktigt att i varje tid värna och slå vakt om valsystemets integritet och robusthet. Ännu pågår firandet av med allmän och lika rösträtt i det så kallade demokratijubileet, till minne av då fattade ett antal beslut som gjorde att nästan alla vuxna kvinnor och män fick rätt att rösta och ställa upp i valen. Mitt födelseår, 1975, sänktes rösträttsåldern till , och av befolkningen fick då rösträtt. upphävdes myndighetsföreskrifter så att en person som uppnått myndighetsåldern inte längre kunde omyndigförklaras. fick således alla medborgare rösträtt. Kampen för rösträtt har inte kommit av sig själv. Kvinnors rösträtt, sänkt rösträttsålder och att jämlikt betrakta varandra som kompetenta samhällsmedborgare har kommit ur en medveten och aktiv kamp, driven av engagerade män och kvinnor, politiker och civilsamhälle - alla besjälade av principen om allas lika rätt och värde. har beslutat om åtgärder som stärker valsystemet och ökar tillgängligheten för funktionshindrade att delta. Ytterligare åtgärder i den riktningen är föreslagna av valutredning, och de är välkomna. Ungas drivkraft, kompetens och engagemang behöver tas till vara för en bättre samhällsutveckling. anser att det är viktigt att stärka ungas inflytande. Det kan göras bland annat genom att kommuner kan använda ungdomsråd som remissinstans och på andra sätt. Att stärka ungas tilltro till vårt gemensamma samhälle är också en mycket viktig uppgift. Vi vet att goda vanor grundläggs . I forskningen kring valdeltagande kan man se att andelen röstande är större bland dem som är än bland dem som är något äldre. Detta förhållande har observerats i flera svenska val. En trolig förklaring är att en stor andel av 18-åringarna går i gymnasieskolan i samband med valet. Skolan arbetar med demokrati och valfrågor, vilket ökar medvetenheten och intresset för att rösta. Det har också lyfts fram att 18-åringar ofta bor hemma hos sina föräldrar, vilket har en positiv påverkan på röstbenägenheten. Dagens system gör att en stor del av en årskull inte får rösta på valdagen, med konsekvens att man får vänta på att få rösta . Då forskning visar att benägenheten att rösta sjunker åren efter 18-årsdagen är det viktigt för den demokratiska förankringen och valdeltagandet att alla i en årskull får rösta. anser därför att unga ska få rösta i de allmänna valen de fyller . Jag yrkar därför bifall till reservation 3 under punkt 3. Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 2. I får man rösträtt i valen när man fyller oavsett kön. Men så har det inte alltid varit. Som talmannen väl känner till uppmärksammar hela att det fattades beslut för en allmän och lika rösträtt. Vi närmar oss nu slutet av , och för drygt en månad sedan uppmärksammades att det då var de fem första kvinnliga riksdagsledamöterna tog plats i första och andra kammare. De var pionjärer för något vi ser som självklart, nämligen kvinnliga riksdagsledamöter. Men, herr talman, det var inte alla som fick rösta efter 1921. De som hade dömts till fängelse, de som var i personlig konkurs och de som fick bidrag från fattigvården, alltså dagens försörjningsstöd, fick inte rösta. Inte heller fick du rösta om du hade skatteskulder. Det var först , , som alla dessa olika rösträttsbegränsningar var borttagna. Vad vill jag då ha sagt med det? Jo, att rösträtten och vårt valsystem förändras och förbättras . är en mycket för var och en av oss som personer. Vi har kanske turen att få leva så länge, men i ett historiskt perspektiv är . Hur kommer rösträtten och valsystemet att se ut ? Vad kommer vi då att anse vara självklarheter? anser precis som tidigare att rösträtten bör gälla från det år man fyller . Vi vill också se en sänkt rösträttsålder till på försök i valen till kommunfullmäktige. får man rösta först om man fyllt senast på valdagen. Det innebär att alla som tillhör samma årskull inte får rösta i samma val, precis som ledamoten redogjorde för före mig. De som fyller dagen efter valdagen har inte rösträtt i valet utan måste vänta till nästa val. Vi tycker att den här ordningen är olycklig. Vanan att rösta grundläggs , och vi vet att valdeltagandet är lägre bland förstagångsväljare än i resten av befolkningen. Den valinformation som ges till gymnasieskolans elever under valrörelsen av till exempel ungdomsförbund och partier är därför särskilt viktig. Men den mobiliserande effekten försvagas när många av de elever som uppmanas att gå och rösta i valet och som sitter i klassrummen inte har rösträtt. Särskilt i frågor som rör skola, fritid, samhällsplanering och andra områden som direkt berör ungas vardag tycker vi att det är rimligt och önskvärt att unga får mer inflytande. Genomsnittsåldern för förstagångsväljare i är , och det är högsta. Vi anser att man på försök bör sänka rösträttsåldern till så att den genomsnittliga åldern för förstagångsväljare sjunker från till i valet till kommunfullmäktige, så som föreslog. Det skulle innebära att en majoritet av förstagångsväljarna går i gymnasiet första gången de har rösträtt. Det skulle också ge skolväsendet möjlighet att utveckla och utvidga sitt demokratiarbete och vara ett stöd för förstagångsväljare som behöver navigera bland politiska ideologier och förslag. För att demokratin ska fungera är ett välfungerande valsystem och ett högt valdeltagande avgörande men också känslan av delaktighet och möjligheten att demokratiskt påverka. finns det många människor i som är permanent bosatta här men som nekas att rösta i vissa val men har rösträtt i andra. anser att vallagen bör förändras så att stadigvarande invånare i ges möjligheter, förutsättningar och förtroende att rösta även i riksdagsval. Vi kan inte ta demokratin för given. Det brukar sägas att demokratin måste vinnas av varje generation. tror också att demokratin måste utvecklas av varje generation. Demokratin blir inte färdig. Den har utvecklats på många olika sätt , och den måste fortsätta utvecklas. sänktes rösträttsåldern successivt. sänktes rösträttsåldern till . sänktes rösträttsåldern till . sänktes den till , och 1975 sänktes rösträttsåldern till den vi har , nämligen . Det är alltså nästan ett halvt sekel sedan den senaste sänkningen skedde. Vi menar att det är dags för ytterligare en sänkning. Det är dags att bredda och stärka vår demokrati. Det är hög tid att gå vidare med denna fråga. Det är många aktörer som också lyfter vikten av detta. föreslog i sitt betänkande Låt fler forma framtiden! en försöksverksamhet med sänkt rösträttsålder vid valen till kommunfullmäktige. En sänkning av rösträttsåldern till skulle innebära ett incitament för unga att intressera sig för den lokala politiken och därmed motivera fler att vilja engagera sig och till exempel ta ett förtroendeuppdrag. Även LSU, för ungdomsorganisationer, driver frågan om sänkt rösträttsålder. Runt om i världen går också utvecklingen i just denna riktning. Exempelvis och har redan sänkt rösträttsåldern. Det är väldigt positivt att det pågår en våg av demokratisering runt om i världen, och den vågen borde självklart hoppa på. De unga jag möter och har mött upplever ofta att demokrati är någonting som pågår långt ifrån dem. Det är någonting märkligt, kanske nästan läskigt, som pågår långt bort i . Varannan ung person känner sig inte inkluderad i samhället, och jag tror att det är en fara för demokratin. Vi måste göra mycket mer för att inkludera unga i samhället och i vår demokrati. För oss i är det inte självklart att rösträttsåldern ska vara just . har vi en mängd olika åldersgränser i . Man får starta och driva företag från det att man fyller . Jag engagerade mig själv politiskt långt innan jag fyllde , precis som många andra. i ungdomsrörelsen blev det för mig väldigt tydligt att unga är kompetenta och vill vara med och bidra. Unga har mycket att bidra med till vårt samhälle och till vår demokrati. Och de erfarenheter som dagens unga besitter är det inga andra som har. Att bredda demokratin är att också att ta in fler livserfarenheter i demokratin och därmed skapa bättre förutsättningar att fatta kloka beslut. Låt mig göra en kort personlig reflektion. Jag är själv ung och folkvald politiker. Vi vet att unga är underrepresenterade i politiken. Det kan såklart finnas många olika anledningar till att det är så. En kan vara att unga inte välkomnas in i vår demokrati i tillräcklig utsträckning. En annan kan vara att vår demokrati inte är tillräckligt anpassad för unga politiker. Den unga person som kommer in i kommunfullmäktige, regionfullmäktige eller riksdag bryter ofta tydligt mot . Att sänka rösträttsåldern och därmed engagera fler unga i vår demokrati skulle också bana väg för flera unga folkvalda och förtroendevalda. På så sätt skulle underrepresentationen av unga i våra demokratiska församlingar kunna minska. vill sänka rösträttsåldern. Vi anser att ett bra sätt att göra detta vore att genomföra en försöksverksamhet med sänkt rösträttsålder på det sätt som föreslog. Jag vill därför yrka bifall till reservation 4 om försöksverksamhet med sänkt rösträttsålder. Jag vill börja med att för ovanlighets skull yrka avslag på motionerna. Vi moderater har länge drivit en rad frågor som rör vårt valsystem. Att det behöver bli lättare för personer med synskador att rösta utan att röja sin valhemlighet för någon, utan att behöva assistans, är en sådan fråga. Att det behöver bli lättare och mer tillgängligt för svenska medborgare som bor utomlands att rösta i riksdagsvalet är en annan. Att vi behöver vidta åtgärder för att minska gruppröstning, familjeröstning eller så kallade klanröstning är en tredje. Dessa frågor är dock sådana som vi, tack och lov, har fått igenom här i och som har behandlats i den valutredning som bland annat jag själv har varit en del av, och i de två propositioner som har antagits av kammaren. Inom ramen för dem har vi fått igenom mycket av det som vi har drivit. Det som återstår men som vi ganska ändå har fått igenom ett tillkännagivande om är ytterligare åtgärder för att komma till rätta med gruppröstning, att flera människor går bakom ett röstbås och röstar tillsammans utan att det finns uppenbara skäl för att en av personerna kanske behöver hjälp. Även där har vi fått igenom tillkännagivande som behandlades i samband med den senaste propositionen på området. Därav har vi inte några motioner eller ytterligare förslag i det här motionsbetänkandet. Valsystem bör och kan givetvis utvecklas. Det finns säkerligen fler saker vi kan göra för att vårt valsystem ska bli ännu bättre. Men valsystemet är ett område där vi anser att det ska finnas en bred enighet och att förändringar ska göras successivt och inte med alltför stora omtag och hugg åt gången. Det är viktigt att vi kan vara trygga med att de förändringar vi gör kan implementeras och verkställas på ett säkert sätt och att det inte går att ifrågasätta valsystemets legitimitet. Att människor känner igen sig i valsituationen när man går till val är en faktor som kan påverka enskilda människors tillit och trygghet när de går och röstar. Därför anser vi att det är bra om de reformer och förslag som ligger på bordet och som ska implementeras i kommande val får göra det och att vi därefter går vidare och utvecklar vårt valsystem ytterligare. Vår demokrati är sällan så tydligt manifesterad som när vi går till valurnan och avlägger vår röst. Den dagen handlar om en medborgare, en röst. Därför är det otroligt viktigt att vi är varsamma med vårt valsystem, som utgör grunden för den representativa demokrati som vi är så stolta över att ha. Att medborgare känner till och är trygga med hur våra val går till bygger tillit och legitimitet. Det är en otroligt viktig komponent som bidrar till stabilitet i vårt samhälle. Därför ska vi vara noggranna och försiktiga när vi gör förändringar. Bland motionerna lyfts sådant upp som har lyfts upp förut. Jag tänker på rösträttsålder, skilda valdagar, personval och information till dem som ska rösta. De är alla viktiga inlägg i en ständigt pågående debatt om hur vår demokrati kan förfinas. Men förändringar i vårt valsystem ska göras med eftertanke och efter noggranna överväganden. Så sent som gjordes några justeringar som kommer att ge ett extra skydd till dem som röstar. Regeringen arbetar också med flera av de frågor som tas upp i motionerna. Det är en god och rimlig ordning. Med de orden vill jag tacka ledamöter för ett gott arbete och yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 24.)