bet · H901FöU7 · 2022-04-21 00:00:00 — För att säkerställa att det finns ett fungerande betalsystem även i dessa situationer anser vi att det är av yttersta vikt att systemet med kontanthantering upprätthålls i fredstid. Undantag från kravet på kontanthantering ska kunna ges för vissa verksamheter. Totalförsvaret måste kunna rekvirera sina behov och lämna kvitto på vad man rekvirerat. Hushållen bör också uppmuntras att ha blandade kontanter för en sparsam månads förbrukning hemma. Vi föreslår sammanfattningsvis att systemet med kontanthantering ska upprätthållas i fredstid för att säkerställa att det finns ett fungerande betalsystem även vid kris eller krig. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Rakelsystemet, punkt 11 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3216 av m.fl. (C) yrkande 26 och 2021/22:3306 av (M) yrkandena 1 och 2. Jag anser att radiokommunikationssystemet för blåljusmyndigheter och samhällets krisberedskap, , behöver moderniseras för att framtidssäkras. Det är av vikt med tillgänglig och robust digital kommunikation runt om i landet i vardag, olyckor och kriser. Systemet skapades för att ersätta 200 enskilda radiokommunikationssystem. Men systemet är nu gammalt och motsvarar inte längre kraven som användarna har, vilket gjort att många av användarorganisationerna nu håller på att utveckla egna kommunikationslösningar. kan vi stå inför en situation som fanns innan byggdes med flera olika parallella kommunikationssystem som inte är kompatibla med varandra. Ett av problemen med som det är är att det inte är utbyggt för datatrafik utan endast tal. En ny sammanhållen lösning kommer att behöva vara baserad på bredbandslösningar som kan överföra bilder och filmer, exempelvis från polisens kroppskameror direkt från en skadeplats till ledningscentralen för prioritering av resurser. En lösning behöver också kunna fungera oberoende av funktioner i andra länder och anpassas till en snabb teknikutveckling. Jag anser att utgångspunkten ska vara en lösning mellan staten och en eller flera kommersiella mobilnätsoperatörer med hänsyn till det säkerhetspolitiska läget i omvärlden. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Den enskildes beredskap, punkt 12 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3642 av m.fl. (M) yrkande 17. Försvarsberedningen föreslår att individen ska ha en beredskap för att klara sin egen försörjning och omsorg utan stöd från det offentliga. Detta kräver kunskap och utbildning. Informationsmaterial som MSB:s broschyr Om krisen eller kriget kommer är viktiga hjälpmedel, men det behövs också mer handfasta utbildningsinsatser. Det behövs t.ex. en utökad informa-tion till ungdomar om att man omfattas av totalförsvarsplikten fr.o.m. att man fyller . Av detta följer att vi behöver introducera dem till ämnet och att det bör finnas möjligheter till studiebesök och föreläsningar hos Försvarsmakten och MSB. Det bör även ske genom mer praktiska övningar i t.ex. brandskydd och hjärt- och lungräddning. Vi behöver tidigt skapa kunskap kring och väcka intresse för att beredskap och försvar utgör en central förutsättning för och vårt sätt att leva. Därför bör införandet av totalförsvarsinformation som ett obligatoriskt inslag i skolan övervägas. Vi föreslår sammanfattningsvis att det ska införas tydliga riktlinjer och information till medborgarna om hur man stärker sin personliga beredskap. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Försvarsmaktens stöd vid civila kriser, punkt 13 (M, L) av (M), (M), (M), (L) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3642 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2021/22:3908 av m.fl. (KD) yrkande 39. Regeringen ska säkerställa att alla statens tillgängliga resurser används på ett optimalt sätt för att främja vår säkerhet. Försvarsmakten besitter ett antal resurser, både personella och materiella, som kan göra stor nytta även vid civila kriser. Det handlar t.ex. om att använda personal till saker som eftersök, skogsbrandssläckning eller bevakning. Vidare handlar det även om att myndighetens helikoptrar, lastbilar m.m. kan utföra civila uppgifter för att upprätthålla eller förstärka samhällsviktiga funktioner. Under såväl covidpandemin som skogsbränderna har vi sett exempel på hur försvarets resurser har varit viktiga för att hantera dessa kriser. finns begränsningar för möjligheten att använda försvarets personal och materiel vid civila kriser. Som allmänna förutsättningar för att Försvarsmakten ska lämna stöd gäller att Försvarsmakten ska ha resurser som är lämpliga för uppgiften och att det inte allvarligt hindrar dess ordinarie verksamhet. Vi vill att en tydligare skyldighet införs för Försvarsmakten att bistå andra myndigheter i samband med civila kriser. Det kommer då att krävas att Försvarsmakten tillförs mer resurser. Utvecklingen av skyddet mot olyckor och krisberedskapen bör gå hand i hand med utveck-lingen av Försvarsmakten eftersom det skulle innebära ökade möjligheter till ett effektivt utnyttjande av samhällets samlade resurser. Försvarsmakten ska dock alltid först och främst prioritera sina militära huvuduppgifter. Vi föreslår sålunda att det ska genomföras en översyn med syfte att tydliggöra Försvarsmaktens roll i samband med civila kriser. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Försvarsmaktens stöd vid civila kriser, punkt 13 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3908 av m.fl. (KD) yrkande 39 och 2021/22:3642 av m.fl. (M) yrkande 9. Jag anser att den nationella kapaciteten att bekämpa skogsbränder från luften måste förbättras. Det är bra att har börjat bygga upp en kapacitet vad gäller privata flygplan med vattenbombningsmöjligheter. är det nödvändigt att Försvarsmaktens resurser kan dimensioneras för att bistå med brandbekämpningen. Försvarsmaktens helikoptrar, som har kapacitet att hjälpa till med släckningsarbetet, har inget sådant uppdrag. Av detta skäl stod åtta av tio av Försvarsmaktens helikoptrar på marken när bränderna härjade 2018. Jag vill därför föreslå att åtgärder ska vidtas för att Försvarsmaktens beredskap för skogsbrandsläckning och bekämpning av andra naturolyckor ska öka. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Frivilliga och frivilligorganisationer, punkt 14 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3642 av m.fl. (M) yrkande 18 och 2021/22:1457 av Boriana (M), 2021/22:3216 av m.fl. (C) yrkande 27 och 2021/22:4197 av m.fl. (MP) yrkande 49. Den civila beredskapen måste fungera på alla nivåer. Staten har ett särskilt ansvar för att landets medborgare ska kunna klara sig i händelse av kris och krig. Vid flera kriser har det visat sig att frivilliga resurser kan spela en viktig roll. Även den enskilda medborgaren måste dra sitt strå till stacken för att öka samhällets samlade robusthet. Vi skulle vilja belysa behovet av att se frivilligheten i ett bredare perspektiv och som en resurs för krisberedskapen. Den nya teknologin medger att det på ett enkelt sätt går att t.ex. kontakta människor som anmält sig som frivilliga för att delta i eftersök eller som understödjande personal vid skogsbränder. Vi föreslår därför att det ska göras en översyn av hur frivilliga kan meranvändas i krisberedskapen. Möjligheten att fånga upp före detta försvarsanställda, som t.ex. veteraner, bör särskilt beaktas i sammanhanget. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Frivilliga och frivilligorganisationer, punkt 14 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3216 av m.fl. (C) yrkande 27 och 2021/22:1457 av Boriana (M), 2021/22:3642 av m.fl. (M) yrkande 18 och 2021/22:4197 av m.fl. (MP) yrkande 49. De frivilliga försvarsorganisationerna verkar över hela landet och har en viktig roll både i den fredstida krisberedskapen och i ett civilt försvar. Frivilligheten ger alla människor en möjlighet att bidra vid större kriser men också ett modernt civilt försvar utifrån sina egna förutsättningar. Detta är mycket viktigt ur ett folkförankringsperspektiv. De frivilliga försvarsorganisationernas verksamhet täcker många olika och viktiga områden. har länge drivit att vi vill se en stärkt frivillighet både vid fredstida kriser och i ett modernt civilt försvar. Inte minst kommer frivilligheten att få en större roll i befolkningsskyddet när det civila försvaret byggs upp. För att samhället ska få ut så mycket som möjligt av frivilligheten är det viktigt att ansvariga aktörer också planerar in att använda sig av frivilliga under krishantering. De behöver komma in i planeringen, utbildningen och övningar på ett mer systematiskt sätt. Därtill behöver avtal och överenskommelser skrivas. Jag vill också underlätta rekryteringen så att fler engagerar sig som fjällräddare, sjöräddare samt i deltidsbrandkåren och brandvärnet. Det är oerhört viktigt att människor som bor i gles- och landsbygd också ska kunna känna sig trygga med att hjälpen kommer om det behövs. Jag tror också på att de frivilliga försvarsorganisationerna kan utvecklas genom en större samverkan med det privata näringslivet. Jag föreslår sammanfattningsvis att frivilligheten och de frivilliga försvarsorganisationernas roll både i fred och i ett civilt försvar ska stärkas, t.ex. genom planering, utbildning, övning och samverkan med det privata näringslivet. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Frivilliga och frivilligorganisationer, punkt 14 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4197 av m.fl. (MP) yrkande 49 och 2021/22:1457 av Boriana (M), 2021/22:3216 av m.fl. (C) yrkande 27 och 2021/22:3642 av m.fl. (M) yrkande 18. Samhällets beredskap är helt beroende av arbetet som görs inom de olika frivilliga försvarsorganisationerna. Jag anser att för att kompetens och resurser inom de olika organisationerna ska kunna nyttjas fullt ut vid exempelvis höjd beredskap behöver roller tydliggöras i relationen mellan olika aktörer. MSB bör koordinera det arbetet, och i samarbete med respektive länsstyrelse se till att beredskap för olika typer av kriser finns på plats i hela när det behövs. Jag föreslår här att förutsättningarna för civilpersoner att kunna delta i utbildning och träningsverksamhet inom de frivilliga försvarsorganisationerna ska förbättras. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Näringslivets roll, punkt 15 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3642 av m.fl. (M) yrkandena 10–12 och 2021/22:4039 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2021/22:3216 av m.fl. (C) yrkandena 20 och 21. Om krisberedskapen och det civila försvaret ska nå full förmåga måste samarbetet mellan stat och näringsliv bli bättre. Mycket av den samhällsviktiga verksamheten ägs och drivs av näringslivet, vilket gör det särskilt angeläget att stärka näringslivets roll i totalförsvaret. I totalförsvarsbeslutet ingår inrättandet av ett näringslivsråd som ett förslag för att stärka samverkan. Som ett komplement till näringslivsråd inom olika samhällsområden ska även det tvärsektoriella näringslivsrådet inrättas –2025 där näringslivet och branschorganisationer deltar i utvecklingen av svensk försörjningsförmåga inom totalförsvaret. Vi anser inte att det är tillräckligt. Vi vill se att omställningsavtal tecknas med svenska företag som möjliggör för företag att i krislägen kunna ställa om sin produktion till att tillverka samhällsviktiga varor. Vi vill även se att företag ges större möjlighet att stödja offentlig sektor med personella resurser vid kriser. Omställningsavtal med näringslivet kräver ett omfattande förarbete där strategiska varor identifieras, relevanta företag utses och en hållbar finansiering finns. Det behövs en översyn av de lagar och regler som styr möjligheterna att teckna avtal med näringslivet. Det svenska näringslivet och den fria forskningen drabbas särskilt av spionage och industriella stölder som går att knyta till den kinesiska staten. Därför behövs ett mer utvecklat säkerhetsarbete på svenska universitet och högskolor. Det behövs en översyn av hur samhällsviktiga svenska företag kan få stöd för att upptäcka och motverka spionage och attacker mot sin verksamhet. Staten behöver också ta del av näringslivets erfarenheter och råd i dessa frågor. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Näringslivets roll, punkt 15 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3216 av m.fl. (C) yrkandena 20 och 21 samt 2021/22:3642 av m.fl. (M) yrkandena 10–12 och 2021/22:4039 av m.fl. (M) yrkande 7. behöver en förnödenhetsförsörjning värd namnet. Vi är beroende av omvärlden för det, men ökad självförsörjningsgrad av viktiga förnödenheter utgör en viktig komponent i uppbyggnaden av totalförsvaret. Här blir kopplingen till både näringsliv och de gröna näringarna tydlig. De gröna näringarna kan stärka vårt samhälles grundläggande motståndskraft och bidra till ett hållbart samhälle. Vikten av näringslivets deltagande och mervärde samt vikten av tillgänglighet över hela landet förtjänar att än gång betonas. Men naturligtvis finns mer att göra inom en rad olika områden, inte minst vad gäller individens egen försörjning och beredskap. I ett civilt försvar behöver större hänsyn tas till att varor kan vara svåra att få tag på i det fall gränser stängs och produktion, distribution och handelsflöden påverkas negativt. Det behövs en annan typ av reservkapacitet på olika nivåer. Det offentliga bör ställa kraven på förmåga, men ofta är det näringslivet som sitter på lösningarna i vardagen som vet hur lösningarna, exempelvis för produktion, olika lagerlösningar, logistik och distribution kan utformas och bäst användas i händelse av kris eller krig. Det är därför av yttersta vikt att näringslivet är med i formuleringen av lösningarna kring försörjningen av viktiga varor och tjänster. Jag föreslår sammanfattningsvis att regeringen ska skapa förutsättningar för näringslivets roll i en stärkt krisberedskap och ett stärkt civilt försvar. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Samarbete med andra länder, organisationer etc., punkt 16 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3642 av m.fl. (M) yrkande 19 och 2021/22:3776 av m.fl. (M) yrkande 8 och 2021/22:130 av (KD) och 2021/22:2573 av m.fl. (SD) yrkande 3. Vi vill att ska vara drivande inom och EU och tillsammans med Nato för att skapa bättre strukturer för civil beredskap. Pandemin har visat på betydande svagheter i krishanteringsförmåga och beredskap. Under pandemin uppstod störningar i arbetspendling, gränshandel och resande vilket påverkade gränsregioner mot , och negativt. Det behövs en robust som välplanerad nationell beredskap, och det är även nödvändigt med grundliga analyser kring hur samverkan inom exempelvis , EU och Nato kan förbättras. EU:s civilskyddsmekanism är en viktig del i detta. Den kom till konkret nytta vid de stora skogsbränderna då fick assistans med både personal och materiel. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Samarbete med andra länder, organisationer etc., punkt 16 (SD) av (SD), Per (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2573 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2021/22:130 av (KD), 2021/22:3642 av m.fl. (M) yrkande 19 och 2021/22:3776 av m.fl. (M) yrkande 8. Coronapandemin kom att förändra vardagen för människor i hela världen och den har kommit att tydligt aktualisera vikten av internationella samarbeten, inte minst beträffande just krisberedskap och hälsofrämjande åtgärder. Vidare har pandemin visat hur viktigt det är med det nordiska samarbetet, som vi sett konsekvenserna av att nära grannar av hälsoskäl tvingades stänga gränserna, vilket gjort att människor som utan vidare kunnat vandra över gränsen till släkt och vänner plötsligt blev isolerade. Genom att kombinera olika politikområden i kan vi säkra en förbättrad tillgång till såväl arbetskraft som praktisk möjlighet att producera önskvärda produkter i krisande tider. Vi föreslår därför att möjligheten till att skapa ett starkt och gemensamt nordiskt krissamarbete ska utredas. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Samarbetet inom EU, punkt 17 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3776 av m.fl. (M) yrkande 33 och 2021/22:3216 av m.fl. (C) yrkande 6 och 2021/22:3245 av m.fl. (C) yrkande 9. Covidpandemin har understrukit vikten av att samarbeta mer inom EU när det gäller krisberedskap. Det gäller t.ex. civilskyddsmekanismen som syftar till att stärka den gemensamma förmågan. Den hjälp som tog emot från andra europeiska länder under skogsbränderna var till stor del tack vare civilskyddsmekanismen. Vi föreslår därför att regeringen ska verka för att såväl EU:s civilskyddsmekanism som det civil-militära samarbetet ytterligare ska stärkas för den händelse kriser uppstår. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Samarbetet inom EU, punkt 17 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3216 av m.fl. (C) yrkande 6 och 2021/22:3245 av m.fl. (C) yrkande 9 och 2021/22:3776 av m.fl. (M) yrkande 33. var först ute och krävde att skulle köpa in flygande brandsläckningsresurser för att stärka beredskapen mot stora skogsbränder. Jag välkomnar att vårt förslag har blivit verklighet och att resurserna också används i men också som förstärkningsresurs vid stora bränder utomlands, såsom i . Jag föreslår att ska fortsätta att bidra till EU:s civilskyddsmekanism med tillgängliga resurser då andra länder drabbas av stora katastrofer. På samma sätt ska vid behov också kunna få stöd av andra EU-länder. Det ska vara frivilligt att både anmäla in nationella resurser och att vid varje enskilt tillfälle kunna välja om man vill bidra med dem eller inte. I sammanhanget föreslår jag också att regeringen ska verka för att det byggs upp ett världsledande digitalt katastrofteam inom ramen för EU:s civila krishanteringsmekanism som kan tillhandahålla kommunikativ infrastruktur att använda vid kriser eller krig. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. utveckling, punkt 18 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3216 av m.fl. (C) yrkande 1. Jag har försökt uppmärksamma att svensk räddningstjänst behöver utvecklas för att alla som bor i , i städer och på landsbygden, ska ha samma rätt till trygghet och säkerhet och tillgång till ett likvärdigt skydd. varierar det beroende på var i landet man bor. Jag föreslår därför att regeringen ska verka för att svensk räddningstjänst utvecklas på ett sätt som gör att människors tillgång till trygghet och säkerhet är likvärdig runt om i landet. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. personalförsörjning, punkt 19 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3642 av m.fl. (M) yrkande 22 i denna del och 2021/22:3216 av m.fl. (C) yrkandena 3 och 4 samt 2021/22:4197 av m.fl. (MP) yrkande 48. Personalförsörjningen av deltidsbrandmän har under utvecklats till ett av svensk räddningstjänsts största problem. Vi vill därför att regler som inte primärt är anpassade till en anställning som deltidsbrandman ses över. Regeringen har lagt fram förslag som ger ett undantag i reglerna för beräkning av arbetslöshetsersättning. Med regeringens förslag riskerar dock en deltidsbrandman fortfarande oproportionellt stora avräkningar i arbetslöshetsersättningen vid händelse av utryckning. Detsamma gäller vid utbildningar och materialvård som ofta är förlagda till kvällar och . Mot denna bakgrund föreslår vi att regeringen bör återkomma till med ett lagförslag som innebär att ytterligare arbetsuppgifter inom ramen för anställningen som deltidsbrandman undantas vid beräkning av arbetslöshetsersättning. Förslaget ska innebära att den enskilde inte riskerar ekonomisk förlust vid tjänstgöring som deltidsbrandman när han eller hon får arbetslöshetsersättning. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. personalförsörjning, punkt 19 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3216 av m.fl. (C) yrkandena 3 och 4 samt 2021/22:3642 av m.fl. (M) yrkande 22 i denna del och 2021/22:4197 av m.fl. (MP) yrkande 48. En stor andel av dagens brandmän är män. av brandmännen är kvinnor. Det finns räddningstjänster som genom enkla knep har lyckats bredda rekryteringsbasen och därmed också minskat antalet vakanser i deltidsstyrkorna. Det handlar om att se över kraven inom olika områden. Exempelvis om man måste ha C-körkort eller kan köpa in mindre fordon där det räcker med B-körkort. Det finns exempel på räddningstjänster som gjort just detta med goda resultat. Men det handlar också om att anpassa stationernas utformning för att passa både kvinnor och män, exempelvis genom separata omklädningsrum. Jag föreslår därför att en översyn av behörighetskraven genomförs och att brandstationer anpassas så att kvinnor i större utsträckning vill söka sig till brandmannayrket. Vidare har det varit svårt att rekrytera deltidsbrandmän på landsbygden. En delvis förändrad arbetsmarknad där man inte längre bor och arbetar i samma bygd har ofta tillsammans med en traditionell syn på vem som kan vara brandman, bidragit till svårigheterna att rekrytera deltidsbrandmän runt om i landet.