bet · H901TU7 · 2022-02-04 00:00:00 — I betänkande 2020/21:TU9 Väg- och fordonsfrågor behandlades motionsyrkanden om parkeringsfrågor. Utskottet hänvisade till pågående beredningsarbete och framhöll vikten av att förhindra fusk med parkeringstillstånd för rörelsehindrade. Utskottet föreslog att skulle avslå yrkandena. biföll utskottets förslag. Utskottet vill inledningsvis betona att kommunerna spelar en viktig roll i omställningen till ett transporteffektivt samhälle i kraft av det kommunala planmonopolet och i de fall kommunen är markägare. Utskottet påminner om att det är en fråga att utforma parkeringsmöjligheter. Utskottet vill uppmärksamma att tillgången till parkeringsplatser är av stor betydelse för valet av transportmedel och att det därför finns stora möjligheter att använda parkering som ett styrmedel. Att uppmuntra människor till beteendeförändringar är också en viktig del av politiken för att minska transportsektorns klimatutsläpp. Utskottet välkomnar att många kommuner arbetar med trafik- och transportplaner med målet att förändra fördelningen av andelen personer som reser med olika färdmedel. När det gäller motionsförslag om differentierade parkeringsavgifter baserat på fordons miljöegenskaper har utskottet framhållit att det är viktigt att fortsätta följa frågan om hur ägare av miljöbilar kan premieras i arbetet med omställningen av transportsektorn till fossilfrihet. Vid nybyggnationer i städer och tätorter kan kommuner t.ex. arbeta med flexibla parkeringsnormer och låga parkeringstal. Utskottet konstaterar att detta enligt en dom i inte är möjligt i andra fall än de som anges i lagtexten (HFD 2014 ref. 57). Utskottet vill också peka på att infrastrukturministern med anledning av en fråga om differentierade parkeringsavgifter har framhållit att han kommer att fortsätta följa frågan om hur ägare av miljöbilar kan premieras i arbetet med att ställa om transportsektorn till fossilfrihet. Utskottet välkomnar detta. När det gäller motionsförslag om att reservera parkeringsplatser för exempelvis delningsfordon har utskottet tagit del av förslag att kommunerna ska ges möjlighet att genom lokala trafikföreskrifter reservera parkeringsplatser för delningsfordon på allmän platsmark. Utredningens förslag bereds och i avvaktan på den fortsatta beredningen anser inte utskottet att det finns anledning att ta något initiativ med anledning av motionsförslagen om att reservera parkeringsplatser för särskilda fordon. Utskottet vill påminna om att tillgången till parkeringsplatser har identifierats som en central fråga för att främja bilpoolsmarknadens tillväxt och att utskottet därför också har välkomnat det arbete som bedrivs i syfte att underlätta parkering för bilpoolsbilar men också för miljöbilar. Utskottet vill vidare lyfta fram att det är mycket viktigt att förhindra fusk med parkeringstillstånd för rörelsehindrade. De tillstånd som lämnas ut ska komma rätt person till del. Det är även viktigt för att systemet ska uppfattas som trovärdigt. Utskottet ser därför positivt på de förordningsändringar som gjordes 2016 och som innebär dels att ett fordon får flyttas om ett ogiltigt parkeringstillstånd för rörelsehindrade har använts, dels att böterna vid felparkering höjdes . Utskottet förutsätter att det även i fortsättningen bedrivs ett aktivt arbete för att förhindra fusk med parkeringstillstånd för rörelsehindrade. När det gäller de motioner som lyfter fram problem med bristande konsumentskydd i samband med betalning av parkeringsavgifter vill utskottet peka på att även har uppmärksammat dessa problem. Utskottet vill framhålla vikten av ett gott konsumentskydd och menar att det är viktigt att fortsätta att följa denna fråga. När det gäller motionsförslag om felparkerade bilar vill utskottet peka på möjligheten att ta ut en felparkeringsavgift eller kontrollavgift. När det slutligen gäller motionsförslag om parkering av blåljusfordon under pågående utryckning utgår utskottet från att det finns stor respekt och förståelse för hur polisen behöver parkera sina fordon för att kunna genomföra sitt uppdrag. Mot denna bakgrund anser utskottet inte att det finns anledning att ta några initiativ med anledning av motionsförslagen. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2021/22:232 (SD), 2021/22:311 (SD) yrkande 3, 2021/22:481 (SD), 2021/22:607 (M), 2021/22:2284 (L), 2021/22:2968 (SD) yrkandena 26 i denna del och 34, 2021/22:3071 (S), 2021/22:3203 (V) yrkande 9, 2021/22:3408 (MP) yrkande 2, 2021/22:3436 (M) yrkandena 23 och 24, 2021/22:3506 (C) yrkandena 1 och 2, 2021/22:3757 (M) yrkandena 8 och 9, 2021/22:4066 (MP) yrkande 26 och 2021/22:4067 (MP) yrkande 7. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om flyttning av fordon. Utskottet understryker att övergivna fordon är ett problem som måste tas på allvar från både miljö- och trafiksäkerhetsperspektiv. Utskottet välkomnar det arbete med flyttning av fordon som bedrivs av ansvariga parter. Jämför reservation 47 (M, SD) och 48 (L). I kommittémotion 2021/22:2968 yrkande 96 uppmärksammar m.fl. (SD) behovet av att snabbare kunna forsla bort övergivna fordon. Motionärerna konstaterar att ett stort problem med stulna bilar är att de blir stående alltför länge på det ställe där de lämnades av förövaren, och motionärerna menar att möjligheten att snabbare forsla bort övergivna fordon därför ska utredas. I kommittémotion 2021/22:3390 yrkande 1 i denna del efterlyser m.fl. (L) skärpt lagstiftning om flyttning av fordon. Motionärerna anser att det brådskar med att myndigheter och markägare ges bättre förutsättningar att forsla bort övergivna bilar samt att bortforsling av övergivna bilar som huvudregel ska bekostas av fordonsägaren. I motion 2021/22:1046 menar och (båda S) att regeringen bör överväga behovet av åtgärder för att skydda markägare från kostnader i samband med bortforsling av bilar som har dumpats på deras mark. Motionärerna understryker att övergivna skrotbilar är ett växande problem och att det är orimligt att kostnaden för bortforsling av dessa skrotbilar ska bäras av markägaren. I motion 2021/22:122 menar (M) att det bör införas sanktioner mot fordon som överges vid vägrenar, parkeringsplatser, diken eller skogspartier. Motionären konstaterar att övergivna bilar är ett utbrett problem. I motion 2021/22:1945 tar (M) upp frågor om bortforsling av fordon. Motionären uppmärksammar att både trasiga och stulna bilar lämnas på enskilda vägar och enskild mark och menar att det bör övervägas om kommunen eller staten bör ta ansvar för bortforsling av fordon på annans mark när polisanmälan har gjorts och fordonet inte har forslats bort av känd eller okänd ägare. I motion 2021/22:2777 pekar (M) på att möjligheten att ge markägaren rätt att kostnadsfritt få fordonet bortflyttat från sin mark till av kommunen anvisad plats för uppställning av fordon bör ses över i väntan på utredning i ansvarsfrågan. Motionären betonar att när bilar stjäls och lämnas i naturen kan det ta mycket innan de kan flyttas till en skrotgård för återvinning. I motion 2021/22:676 uppmärksammar Per m.fl. (SD) behovet av att underlätta flyttning av fordon som någon parkerat på annans mark. Motionären uppmärksammar att det är mycket svårt att få tillstånd att flytta ett fordon som någon parkerat eller övergett på annans mark, och regelverket bör därför ändras så att en markägare själv kan avgöra vilka fordon som får vara på hans eller hennes mark och också kan begära hjälp från lämplig myndighet med skyndsam flytt av fordonet. Det är kommunen, polisen eller som får besluta om flyttning av ett fordon enligt lagen (1982:129) om flyttning av fordon i vissa fall och förordningen (1982:198) om flyttning av fordon i vissa fall. Regeringen bemyndigas att utfärda föreskrifter om rätt för en statlig eller myndighet att flytta fordon i särskilt angivna fall, när det behövs för ordningen och säkerheten i trafiken eller av naturvårdsskäl. Flyttning får även ske om ett fordon under i följd har varit felparkerat. Enligt lagen får ett registrerat fordon flyttas också om det har varit parkerat på någon annans mark under i följd efter det att markägaren underrättat fordonets ägare om att det inte får vara parkerat på platsen. Kan fordonets ägare inte anträffas får fordonet flyttas om det varit uppställt under minst en månad i följd efter det att markägaren påbörjat försök att underrätta fordonsägaren. Ägaren av ett fordon som har flyttats med stöd av lagen är skyldig att ersätta kostnaden för flyttningen och de övriga åtgärder som har vidtagits med stöd av lagen. Kostnader som inte tas ut av ägaren ska bäras av staten eller av kommunen om en myndighet har beslutat om flyttningen. Enligt förordningen ska beslut om flyttning bl.a. föregås av en utredning. Vidare ska beslut om flyttning verkställas , om det behövs med hänsyn till ändamålet med flyttningen. flyttar ca 2 000 fordon från det statliga vägnätet för att kunna underhålla och behålla en hög trafiksäkerhet. Om ett fordon som står olämpligt inom vägområdet kan identifieras och inte är ett fordonsvrak, kontaktas ägaren innan flyttning sker. Om det förekommer en stor risk för fara eller hindrar väghållning eller vägarbete kan entreprenör hämta fordonet från att det har lämnats. Om ett fordon inte uppfyller kriterierna för att flyttas tillämpar regeln att ett fordon som har stått på samma plats under minst i sträck flyttas till en av upphandlade uppställningsplatser. Därefter delges ägaren via rekommenderat brev. Om ingen gör anspråk på fordonet övergår ägandet till staten som därefter skrotar det. flyttar även fordonsvrak, dvs. fordon som är i ett så dåligt skick att det skulle kosta mer att få dem i ett trafikdugligt skick än vad fordon av motsvarande årsmodell är värda. I dessa fall kontaktas inte ägaren. uppger att all hantering sker på fordonsägarens bekostnad. Polisen har rätt att flytta ett fordon om det har stått uppställt på ett sådant sätt att det har utgjort ett hinder eller en fara för andra trafikanter eller om fordonet har stått felparkerat på mark och ägaren har obetalda felparkeringsavgifter som överstiger . Fordonet bärgas då till polisens särskilda uppställningsplats. Kommunerna kan flytta ett fordon om det står uppställt i strid med gällande parkeringsregler och om fordonets registrerade ägare har mer än i obetalda och förfallna felparkeringsavgifter. Om kommunen omhändertar ett fordon som har obetalda felparkeringsavgifter ska kommunen underrätta Kronofogden. Kronofogden har då möjlighet att besluta om att ta fordonet i anspråk för betalning av de obetalda skulderna. Om Kronofogden inte tar fordonet i anspråk blir det kvar hos kommunen och fordonet återlämnas endast om fordonsägarens alla obetalda felparkeringsavgifter med tillhörande förseningsavgifter betalas. När det gäller kommunernas arbete med flyttning av fordon kan bl.a. nämnas att Kommuner och Regioner (SKR) har gett ut en handbok. utlyste bidrag till kommuner för flyttning av fordonsvrak som skrotats efter . Enligt förordningen (2021:823) om bidrag till kommuner för att flytta fordonsvrak som skrotas får , om det finns medel, ge bidrag för kostnader som kommuner har haft i fråga om fordonsvrak som har flyttats med stöd av lagen om flyttning av fordon i vissa fall och förordningen om flyttning av fordon i vissa fall. Bidrag lämnas endast i fråga om fordonsvrak som har skrotats. Ansökan om bidrag ska lämnas in efter att det aktuella fordonsvraket har skrotats. Bidragsberättigande kostnader är kostnaderna för att transportera, förvara och skrota fordonsvraket. Bidrag får ges med högst per fordonsvrak. Regeringen gav en utredare i uppdrag att göra en översyn av lagstiftningen om flyttning av fordon. överlämnades utredningens betänkande Översyn av lagstiftningen om flyttning av fordon m.m. (Ds 2020:20) till regeringen. Utredningens förslag var därefter på remiss och ärendet bereds inom . I utredningen föreslås ett antal åtgärder som ska minska mängden fordonsmålvakter, bl.a. att målvaktsparagrafen, som handlar om att flytta felparkerade fordon med skulder om , ska tillämpas även på tomtmark. har det varit problem med att fordon ”dumpats” på tomtmark för att undkomma flyttning. Felparkerade fordon ska framöver kunna flyttas om de har körförbud eller användningsförbud eller saknar föreskriven trafikförsäkring. Polisen ska också ges möjlighet att med omedelbar verkan flytta felparkerade fordon genom att den s.k. fyra-dagarsregeln tas bort. Dessutom föreslås ett antal åtgärder som ska minska kostnaderna för kommunerna; bl.a. ska uppställningstiden innan ett flyttat fordon tillfaller kommunen eller staten efter en kungörelsedelgivning förkortas från till en månad. Motionsyrkanden om övergivna fordon behandlades senast i utskottets betänkande 2020/21:TU9 Väg- och fordonsfrågor. Utskottet hänvisade till det arbete som bedrivs inom området och föreslog att skulle avslå yrkandena. biföll utskottets förslag. Utskottet vill understryka att övergivna fordon längs vägarna och i naturen är ett problem som måste tas på allvar ur både miljö- och trafiksäkerhetsperspektiv. Utskottet vill också framhålla att det ser allvarligt på de besvär som övergivna fordon innebär för både det offentliga och den enskilda markägaren. Utskottet vill även uppmärksamma att regeringen i det förebyggande arbetet mot övergivna bilar ser ett behov av att vidta olika åtgärder för att minska förekomsten av s.k. fordonsmålvakter, eftersom dessa i stor utsträckning är ansvariga för många av de fordon som överges. Denna fråga behandlas senare i detta betänkande. Utskottet konstaterar att flyttning av övergivna fordon är en komplex fråga och att bestämmelserna skiljer sig åt för olika situationer och om fordonet är att anse som fordonsvrak eller inte. Utskottet välkomnar det arbete som bedrivs av ansvariga parter. Utskottet vill bl.a. lyfta fram att regeringen tog fram en förordning med bestämmelser om bidrag till kommuner för kostnader för att flytta fordonsvrak som skrotas. Utskottet vill även lyfta fram att utredningen om en översyn av lagstiftningen om flyttning av fordon bereds inom . Där behandlas bl.a. frågor om flyttningskostnader. Mot den bakgrunden ser utskottet med tillförsikt på det arbete som bedrivs och finner inte skäl att ta något initiativ. Motionerna 2021/22:122 (M), 2021/22:676 (SD), 2021/22:1046 (S), 2021/22:1945 (M), 2021/22:2777 (M), 2021/22:2968 (SD) yrkande 96 och 2021/22:3390 (L) yrkande 1 i denna del avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om vägtrafikregistret. Utskottet är införstått med de utmaningar som finns när det gäller stölder och integritetsaspekter. Utskottet påminner om att nu rådande ordning möjliggör att enskildas personuppgifter kan skyddas om så behövs och förutsätter att behöriga myndigheter även fortsättningsvis gör det som är möjligt för att stävja fordonsrelaterad brottslighet. Jämför reservation 49 (M), 50 (SD), 51 (C, L) och 52 (KD). I kommittémotion 2021/22:3757 yrkande 42 menar m.fl. (M) att möjligheten att införa restriktioner mot att lämna ut fordonsuppgifter till andra än ägaren bör utredas. I kommittémotion 2021/22:2968 föreslår m.fl. (SD) att vissa personalgrupper ska erbjudas möjlighet till låsta registreringsnummer, dvs. de ska inte vara synliga för allmänheten (yrkande 16). Motionärerna betonar att det finns flera yrkesgrupper som utsätts för hot, misshandel och skadegörelse på egendom och att de och deras anhöriga kan spåras i fordonsregistret som finns tillgängligt för alla. Motionärerna tar även upp frågan om påställning av sommarfordon och trafiktillstånd (yrkande 97). Motionärerna uppmärksammar problem med trafiktillstånden för bussbolag med endast ett fordon som fick ställas av under pandemin. I yrkande 99 menar motionärerna att vägtrafikregisteravgiften bör ses över. Motionärerna menar att det rimligen bör finnas en avgift för att nyregistrera ett fordon men att det inte är befogat med årliga avgifter eftersom det mesta sker digitalt. Vidare understryker motionärerna vikten av att skydda känsliga fordonsuppgifter i bilregistret (yrkande 101). För att minska stöldrisken i fråga om fordon bör möjligheten att söka i trafikregistret ses över, och motionärerna menar att den som vill få en fordonsuppgift borde legitimera sig. I kommittémotion 2021/22:3879 yrkande 52 framhåller m.fl. (KD) att regeringen bör utreda hur den allmänna tillgången till fordonsregistret kan begränsas. Motionärerna konstaterar att den svenska öppenheten skapar problem och menar att tillgången till fordonsregistret bör begränsas till myndigheter, försäkringsbolag och vaktbolag. I kommittémotion 2021/22:3394 yrkande 62 uppmärksammar m.fl. (L) frågan om e-legitimering för att få tillgång till fordonsuppgifter i syfte att öka säkerheten. Motionärerna pekar på att möjligheten att söka i fordonsregistret bör ses över för att minska risken för stölder av fordon och missbruk av personuppgifter, t.ex. genom att den som vill hämta uppgifter måste legitimera sig. I motion 2021/22:1442 föreslår Boriana (M) att tillgången till uppgifter i fordonsregistret ska försvåras. Motionären menar att öppenheten i fordonsregistret är en bidragande orsak till organiserade bilstölder och att tillgången till uppgifterna bör begränsas genom att det införs ett obligatoriskt krav på legitimering för att kunna få ut uppgifter samt att en uppgift om vem som har begärt ut uppgifterna alltid ska lämnas till fordonsägaren. I motion 2021/22:1960 begär (M) att man i brottsförebyggande syfte försvårar tillgången till Transportstyrelsens fordonsregister. Motionären uppmärksammar att kriminella t.ex. kan uppsöka ägarens bostad för att tillskansa sig ett fordon och menar att regeringen bör utreda effektiva begränsningar i syfte att försvåra denna brottslighet. I motion 2021/22:3593 påtalar (M) att man bör se över möjligheten att stänga fordonsregistret för allmänheten för att försvåra för den organiserade brottsligheten i liksom att utredningen om statistik över hushållens tillgångar och skulder (dir. 2021:4) bör avslutas. Motionären menar att det krävs kraftfulla åtgärder för att bekämpa och lagföra kriminella. I motion 2021/22:1184 menar (C) att endast berörda myndigheter bör ha tillgång till information om vilka fordon en person äger. För att bättre beivra brottslighet och öka människors säkerhet behöver enligt motionären olika brottsförebyggande åtgärder vidtas. I motion 2021/22:3502 yrkande 5 anför och (båda C) att e-legitimering för att få tillgång till fordonsuppgifter bör införas. För att minska risken för stölder av attraktiva fordon bör möjligheten att söka i fordonsregistret enligt motionärerna ses över. I motion 2021/22:350 menar (KD) att regeringen bör utreda hur den allmänna tillgången till fordonsregistret kan begränsas. Motionären pekar på att fordonsregistret är ett öppet register där det enkelt går att ta reda på vem som äger vilket fordon, vilket utnyttjas av kriminella för att lokalisera och stjäla värdefulla bilar, varför tillgången till fordonsregistret bör begränsas kraftigt. Bestämmelser om registrering av ägar- och fordonsuppgifter i vägtrafikregistret finns i lagen (2019:370) om fordons registrering och användning, förordningen (2019:383) om fordons registrering och användning, vägtrafikdatalagen (2019:369) och vägtrafikdataförordningen (2019:382). Vägtrafikdatalagen reglerar personuppgiftsbehandling i Transportstyrelsens verksamhet på vägtrafikområdet när det gäller fordon, behörigheter, tillstånd och tillsyn, medan lagen om fordons registrering och användning reglerar förutsättningarna för ett fordons registrering och användning. Lagen om fordons registrering och användning innehåller bestämmelser om registrering av motordrivna fordon och släpfordon hos Transportstyrelsen i vägtrafikregistret. Vägtrafikdatalagens syfte är att ge tillgång till den information som finns i vägtrafikregistret samt att ge Transportstyrelsen möjlighet att behandla personuppgifter på ett ändamålsenligt sätt och skydda människor mot att deras personliga integritet kränks vid sådan behandling. Lagen gäller vid behandling av personuppgifter i Transportstyrelsens verksamhet på vägtrafikområdet som rör fordon, behörigheter, tillstånd och tillsyn. Transportstyrelsen är enligt vägtrafikdatalagen personuppgiftsansvarig för den behandling av personuppgifter som sker inom ramen för myndighetens verksamhet. Enligt lagen ska tillgången till personuppgifter begränsas till vad var och en behöver för att kunna fullgöra sina arbetsuppgifter. När lagarna beslutades konstaterade trafikutskottet att de syftar till att modernisera registerlagstiftningen inom vägtrafikområdet och att anpassa den till EU:s dataskyddsförordning. Utskottet ansåg att regeringens lagförslag var väl avvägda och att de bl.a. kan bidra till att regelverket blir tydligare och mer överskådligt (prop. 2018/19:33, bet. 2018/19:TU12, rskr. 2018/19:241). Genom den nya lagstiftningen har Transportstyrelsen getts möjlighet att behandla personuppgifter på ett ändamålsenligt sätt och att värna människors rätt till skydd av personuppgifter vid sådan behandling. Utskottet menade att det är viktigt att säkerställa en väl avvägd balans mellan å ena sidan individers rätt till skydd av personuppgifter och å andra sidan samhällets rättmätiga krav på att verksamheten på vägtrafikområdet kan bedrivas på ett effektivt och välordnat sätt. De nya lagarna började gälla . Transportstyrelsen är den myndighet som ansvarar för vägtrafikregistret. Det är ett register över landets alla fordon och körkortsinnehavare. Det övergripande syftet med registret är att vara ett informationssystem inom vägtrafiksektorn såväl för enskilda som för företag och offentliga organ. Exempelvis används uppgifter i vägtrafikregistret vid omsättning av fordon, vid kontroll av ordning och säkerhet i trafiken, vid beslut om skatter eller avgifter samt vid utsökning och indrivning. Det förekommer även ett internationellt informationsutbyte. Personuppgifter förs in i vägtrafikregistret i samband med registreringar av fordon, körkort, yrkestrafik, förarprov, parkeringsanmärkningar och förarkort för färdskrivare. Transportstyrelsen registrerar folkbokföringsadressen i vägtrafikregistret. Företag, myndigheter och organisationer som i sin verksamhet hanterar fordon eller behöver information om fordon och deras ägare har möjlighet att få åtkomst till vägtrafikregistret. Transportstyrelsens tjänster med direktåtkomst till vägtrafikregistret via dator finns i två versioner, en för enbart sökning i registret och en för direktanmälan till registret. Tjänsterna är avgiftsbelagda. Man kan få tillgång till tjänsterna genom att ansöka hos en s.k. informationsförmedlare. ser Transportstyrelsen över sina externa tjänster och produkter. Uppgifterna i vägtrafikregistret är med vissa undantag offentliga. Transportstyrelsen har rätt att sälja uppgifter ur vägtrafikregistret till myndigheter och enskilda enligt 9 § förordningen (2008:1300) med instruktion för Transportstyrelsen. Det är reglerat vilka uppgifter som får behandlas i registret och dessa är tillgängliga för sökning enligt särskilda kriterier. Fordonsregistreringen i vägtrafikregistret utgör inte något ägarregister i civilrättslig mening. Registret tillhandahåller uppgifter om vem som är registrerad ägare till ett fordon, även om han eller hon inte skulle vara civilrättslig ägare till fordonet. I förarbetena har uttalats att vägtrafikregistret trots detta bör ha till ändamål att tillhandahålla personuppgifter om vem som är registrerad som fordonsägare, för att förebygga brott i den allmänna omsättningen. Registret används i stor utsträckning för kontroll av ägande- eller förfoganderätt vid omsättning av fordon. framförde infrastrukturministern i sitt svar på fråga 2020/21:710 att uppgifter om fordon och fordonsägare registreras i vägtrafikregistret. Hanteringen av uppgifterna i registret regleras bl.a. i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Bestämmelserna innebär att uppgifterna i regel är offentliga och ska lämnas ut på begäran, om de inte omfattas av sekretess.