bet · H901KrU5 · 2022-04-05 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden främst med hänvisning till att pågående arbete inte bör föregripas. Motionsyrkandena handlar bl.a. om vikten av folkbildning, demokrativillkor, auktoriserade tolkar, marknadsföring av spel, Spelpaus, olicensierat spel, matchfixning, loot-lådor och e-sport. I betänkandet finns 27 reservationer (M, SD, C, V, KD, MP) och fyra särskilda yttranden (SD, C, KD, L). Cirka 100 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Finansiering av boende på folkhögskola Statens styrelserepresentation i ATG Motioner som bereds förenklat 1.Vikten av folkbildning, punkt 1 (C) 2.Vikten av folkbildning, punkt 1 (MP) 3.Demokratisk folkbildning, punkt 2 (M) 4.Demokratisk folkbildning, punkt 2 (SD) 5.Finansiering av boende på folkhögskola, punkt 4 (V) 6.Auktoriserade tolkar, punkt 5 (C) 7.Auktoriserade tolkar, punkt 5 (MP) 8.Marknadsföring, punkt 6 (SD) 9.Marknadsföring, punkt 6 (C) 10.Marknadsföring, punkt 6 (MP) 11.Riskklassificering, punkt 7 (SD) 12.Riskklassificering, punkt 7 (KD) 13.Spelpaus, punkt 8 (KD) 14.Spelpaus, punkt 8 (MP) 15.Olicensierat spel, punkt 9 (SD) 16.Olicensierat spel, punkt 9 (MP) 17.Allmännyttiga ändamål, punkt 10 (SD) 18.Allmännyttiga ändamål, punkt 10 (C) 19.Matchfixning, punkt 11 (M) 20.Matchfixning, punkt 11 (SD) 21.Matchfixning, punkt 11 (KD) 22.Europarådets konvention mot matchfixning, punkt 12 (M, SD) 23.Loot-lådor, punkt 13 (SD) 24.E-sport, punkt 14 (M) 25.E-sport, punkt 14 (SD) 26.Regeringens förordningsmöjlighet, punkt 15 (M) 27.Statens styrelserepresentation i ATG, punkt 16 (M, SD) 1.Särskilt yttrande (SD) 2.Särskilt yttrande (C) 3.Särskilt yttrande (KD) 4.Särskilt yttrande (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2021/22:3581 av m.fl. (C) yrkande 7 och 2021/22:4107 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2. Reservation 1 (C) Reservation 2 (MP) 2021/22:344 av Amineh Kakabaveh (-) yrkandena 1 och 2, 2021/22:2502 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2021/22:3365 av m.fl. (M) yrkandena 7 och 8. Reservation 3 (M) Reservation 4 (SD) 2021/22:4027 av (S). Finansiering av boende på folkhögskola 2021/22:2592 av m.fl. (V) yrkande 7. Reservation 5 (V) 2021/22:3222 av m.fl. (C) yrkande 81 och 2021/22:4096 av m.fl. (MP) yrkande 8. Reservation 6 (C) Reservation 7 (MP) 2021/22:1664 av (S), 2021/22:2469 av i m.fl. (SD) yrkande 2, 2021/22:2697 av och (båda S), 2021/22:3928 av och (båda C) yrkande 2 och 2021/22:4084 av och (båda MP) yrkande 4. Reservation 8 (SD) Reservation 9 (C) Reservation 10 (MP) 2021/22:2469 av i m.fl. (SD) yrkande 5 och 2021/22:4159 av m.fl. (KD) yrkande 18. Reservation 11 (SD) Reservation 12 (KD) 2021/22:4084 av och (båda MP) yrkande 1 och 2021/22:4159 av m.fl. (KD) yrkande 19. Reservation 13 (KD) Reservation 14 (MP) 2021/22:2469 av i m.fl. (SD) yrkandena 3 och 4 samt 2021/22:4084 av och (båda MP) yrkande 3. Reservation 15 (SD) Reservation 16 (MP) 2021/22:2469 av i m.fl. (SD) yrkande 7 och 2021/22:3581 av m.fl. (C) yrkande 21. Reservation 17 (SD) Reservation 18 (C) 2021/22:2478 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3, 2021/22:3371 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2021/22:4162 av m.fl. (KD) yrkande 29. Reservation 19 (M) Reservation 20 (SD) Reservation 21 (KD) 2021/22:2478 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2021/22:3371 av m.fl. (M) yrkande 5. Reservation 22 (M, SD) 2021/22:188 av (SD) och 2021/22:2469 av i m.fl. (SD) yrkande 6. Reservation 23 (SD) 2021/22:2501 av m.fl. (SD) yrkande 11 och 2021/22:3367 av m.fl. (M) yrkande 8. Reservation 24 (M) Reservation 25 (SD) 2021/22:3371 av m.fl. (M) yrkande 6. Reservation 26 (M) Statens styrelserepresentation i ATG 2021/22:3371 av m.fl. (M) yrkande 3. Reservation 27 (M, SD) Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (L), (V), (M), Lawen Redar (S), (S), (M), (SD), (S), (C), (M), (S), (KD), (S), i (SD), (MP), (M) och (SD). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet 95 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /22 som handlar om folkbildning och spel. Av dessa behandlas 53 i förenklad form eftersom de tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . I bilaga 1 finns en förteckning över de förslag som behandlas i detta betänkande. Motionsförslagen som bereds förenklat finns även i bilaga 2. Två skrivelser har inkommit till kulturutskottet från bransch- och intresseorganisationen i samverkan. En skrivelse kom in och redovisar hur studieförbunden genom åtgärdsprogram arbetat för att förebygga, identifiera och stoppa felaktigheter inom studieförbunden och stärka förbundens kvalitetsarbete. Den andra skrivelsen inkom och tar upp kvalitetsarbetet i studieförbunden . Information har lämnats till utskottet om aktuella spelfrågor av civilminister . Utskottet har även gjort ett studiebesök hos folkhögskolor. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att värna folkbildning i hela landet med hänvisning till att de till viss del är tillgodosedda. Jämför reservation 1 (C) och 2 (MP). m.fl. (C) framhåller i kommittémotion 2021/22:3581 yrkande 7 vikten av möjlighet till folkbildning. m.fl. (MP) påtalar i motion 2021/22:4107 yrkande 1 att flera kommuner minskar stödet till folkbildningen. De framhåller därför vikten av att säkra tillgången till folkbildning i hela landet. Motionärerna anser i samma motion yrkande 2 att det krävs ett nationellt initiativ för att värna studieförbunden och folkhögskolorna över hela landet. Målet för folkbildningspolitiken är att folkbildningen ska ge alla möjlighet att tillsammans med andra öka sin kunskap och bildning för personlig utveckling och delaktighet i samhället. Målet följs i första hand upp i förhållande till de fyra syften som gäller för statsbidraget till folkbildningen (prop. 2013/14:172, bet. 2013/14:KrU8, rskr. 2013/14:379). Folkbildningen samfinansieras av staten och regionerna och 2022 uppgår det statliga stödet till folkbildning till (anslagen 14:1–14:4 inom utg.omr. Det statliga stödet till folkbildningen har ökat och uppgick det till . Det är som enligt förordningen (2015:218) om statsbidrag till folkbildningen beslutar om vilka folkhögskolor, studieförbund och studerandeorganisationer inom folkhögskolan som ska få statsbidrag och fördelar tillgängliga medel dem emellan. fanns 155 folkhögskolor med sammanlagt 178 filialer i landet, totalt 332 folkhögskoleenheter. Det innebar att folkhögskolorna kunde erbjuda långa kurser i samtliga regioner och i 151 av landets kommuner. Ungefär så har det sett ut , efter en ökning från 140 kommuner 2017. har antalet deltagare i folkhögskolans allmänna och särskilda kurser blivit fler framför allt i landets större städer, men även i storstäderna , och . I var det 24 folkhögskolor som erbjöd långa kurser , i 15 folkhögskolor och i 12. Den här utvecklingen har lett till att av deltagarna i allmän kurs och av deltagarna i särskild kurs återfanns i storstäder, större städer eller i städernas omgivande pendlingskommuner . Andelen deltagare i relation till befolkningens storlek är dock ungefär lika stor i alla kommuntyper. Landets tio studieförbund hade sammanlagt 136 lokala avdelningar. Dessa anordnade studiecirklar i 289 av 290 kommuner. På många håll är utbudet omfattande. I 81 kommuner finns flertalet studieförbund representerade. Här erbjöd nio eller tio av studieförbunden studiecirklar . fanns av studieförbundens cirkeldeltagare i landets storstäder och större städer med tillhörande pendlingskommuner. varierade andelen cirkeldeltagare i relation till befolkningens storlek mellan olika kommungrupper. Störst var andelen i eller omkring landets mindre tätorter, och på landsbygden. Utskottet anser i likhet med motionärerna att det är viktigt att folkbildningen värnas och finns i hela landet. Som framgår ovan är såväl folkhögskolor som studieförbund representerade i stora delar av landet. Vidare konstaterar utskottet att det statliga stödet till folkbildningen har ökat . Med hänvisning till det anförda anser utskottet att motionsyrkandena till viss del är tillgodosedda och inte bör leda till någon åtgärd från sida. Motionerna 2021/22:3581 (C) yrkande 7 och 2021/22:4107 (MP) yrkandena 1 och 2 avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. demokrativillkor samt skärpt tillsyn och kontroll med hänvisning till att regeringens beredning inte bör föregripas. Jämför reservation 3 (M) och 4 (SD). m.fl. (M) anser i kommittémotion 2021/22:3365 yrkande 7 att det är angeläget med skärpta demokrativillkor i förordningen (2015:218) om statsbidrag till folkbildningen. I samma motion yrkande 8 framhålls behovet av en skärpning av bidragssystemet och tillsynen av studieförbunden. Detta bör enligt motionärerna genomföras att bidragsgivning och kontroll till en myndighet samlas under ett gemensamt paraply med övriga civilsamhället. m.fl. (SD) anför i kommittémotion 2021/22:2502 yrkande 2 att en aktör som är oberoende av mottagarna av statliga medel ämnade för folkbildningen bör handha medelstilldelningen till folkbildningen. Amineh Kakabaveh (-) framhåller i motion 2021/22:344 yrkande 1 att det inte ska vara möjligt för en verksamhet som särbehandlar kvinnor och inte accepterar individens sexuella frigörelse att få medel från . I yrkande 2 i samma motion framhåller motionären vidare behovet av att införa ett femte syfte i folkbildningen som ska bidra till att göra det möjligt för människor att utveckla jämställdhet mellan könen, individuell frihet och frigörelse från patriarkala hedersnormer. Till folkbildningen räknas folkhögskolor, studieförbund och studerande-organisationer inom folkhögskolan. Det finns fyra syften med statens stöd till folkbildningen. Dessa har beslutats av (prop. 2013/14:172, bet. 2013/14:KrU8, rskr. 2013/14:379) och anges även i 1 § förordningen (2015:218) om statsbidrag till folkbildningen. Syftena med statens stöd till folkbildningen är att stödja verksamhet som bidrar till att stärka och utveckla demokratin, bidra till att göra det möjligt för en ökad mångfald, möjliggöra för människor att påverka sin livssituation och skapa engagemang att delta i samhällsutvecklingen, bidra till att utjämna utbildningsklyftor och höja bildnings- och utbildningsnivån i samhället samt bidra till att bredda intresset för och öka delaktigheten i kulturlivet. Studieförbunden fick som följd av omfattande fusk och bedrägeri i delar av i uppdrag av att genomföra en granskning som överlämnades till . överlämnade i sin tur en rapport till regeringen där det redovisades åtgärder för att säkerställa att statsbidraget går till verksamheter som uppfyller statens syften med statsbidraget. En skrivelse inkom till kulturutskottet från branschorganisationen . I skrivelsen redovisas hur studieförbunden genom åtgärdsprogram arbetat för att förebygga, identifiera och stoppa felaktigheter inom studieförbunden och stärka förbundens kvalitetsarbete. Även 2022 inkom en skrivelse om det kvalitetsarbete som bedrivits inom studieförbunden . avser att lämna en rapport till regeringen om sin uppföljning av studieförbundens verksamhet. Två utredningar har lämnat betänkanden med förslag. lämnade betänkandet Demokrativillkor för bidrag till civilsamhället (SOU 2019:35) till regeringen. I betänkandet lämnades förslag till ett förtydligat och enhetligt demokrativillkor för den statliga bidragsgivningen till civilsamhällets organisationer. Utredningen om granskning av stöd till civilsamhället har kartlagt behovet av och förutsättningarna för att inrätta en stödfunktion som på ett rättssäkert sätt ska kunna bistå med samråd för fördjupade granskningar vid bidragsgivning och av annan offentligt finansierad verksamhet samt lämna nödvändiga författningsförslag. Uppdraget redovisades i betänkandet Rätt mottagare – granskning och integritet (SOU 2021:99). Utredaren föreslår att ett särskilt stöd inrättas under Center mot våldbejakande extremism, som är en enhet inom . Centret ska kunna bidra med expertkunskap vid bedömningar av civilsamhällesorganisationer som vill ha offentliga bidrag. Betänkandena bereds inom , och regeringen avser att komma med en proposition . genomför en granskning av kontroll och uppföljning av statens stöd till studieförbunden. En rapport är planerad att lämnas . tilldelades extra medel inom satsningen Demokrati för demokratistärkande insatser –2021. Det framgår vidare av budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 17) att Studieförbunden i samverkan med Rörelsefolkhögskolornas intresse-organisation () och Offentligtägda folkhögskolors intresseorganisation beviljades medel för demokratiprojektet #ViMåstePrata. Dessutom har åtta projekt som syftar till att stärka kunskaperna om mänskliga rättigheter i folkbildningen tilldelats medel av . ingår i regeringens utvecklingsprogram för jämställdhetsintegrering hos myndigheter, . Det innebär att har ett uppdrag att integrera ett jämställdhetsperspektiv i all verksamhet. Målet för arbetet är att och folkbildningens verksamheter bättre ska bidra till det jämställdhetspolitiska målet att ”kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv”. Inom ramen för uppdraget har en handlingsplan för jämställd folkbildning och en handledning för folkhögskolor och studieförbund i att arbeta med jämställdhetsintegrering tagits fram. Som framgår ovan har lämnat förslag till ett förtydligat och enhetligt demokrativillkor för den statliga bidragsgivningen till civilsamhällets organisationer. Vidare har förslag lämnats av Utredningen om granskning av stöd till civilsamhället om att inrätta ett särskilt stöd under extremism som ska bidra med expertkunskap vid bedömningar av civilsamhällesorganisationer som vill ha offentliga bidrag. genomför en granskning av statens bidragsgivning till civilsamhällets organisationer för att se om statens bidragsgivning till dessa organisationer är effektiv. Utskottet anser inte att regeringens beredning av och Utredningen om granskning av stöd till civilsamhällets förslag samt granskning bör föregripas. Inte heller bör det enligt utskottet införas ett femte syfte med statens stöd till folkbildningen. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2021/22:344 (-) yrkandena 1 och 2, 2021/22:2502 (SD) yrkande 2 och 2021/22:3365 (M) yrkandena 7 och 8. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om insatser inom folkbildningen i fråga om klimatomställning med hänvisning till att det inte är en fråga för . I motion 2021/22:4027 anför (S) att uppsökande studiemotiverande insatser och folkbildning bör genomföras för att öka takten och rättvisan i klimatomställningen i . Motionären anser att regeringen bör göra en särskild satsning. Ett flertal studiemotiverande insatser och folkbildning i fråga om klimatomställningen har initierats och väntas genomföras . Folkhögskolornas Serviceorganisation (FSO) samordnar ett antal folkhögskolors medverkan vid miljötoppmötet i och dialog om workshop förs med . erbjuds en fördjupning i klimatfrågan vid folkhögskolorna, något som har genomförts på 90 folkhögskolor. Sju folkhögskolor deltar i ett nytt arvsfondsfinansierat projekt story - Vår agenda (–), där deltagarnas egna erfarenheter och berättelser står i fokus. Avsikten är att förvandla Agenda 2030 till en personlig angelägenhet för unga. För att öka kunskapen och engagemanget för klimatfrågan tog folkhögskola 2019 initiativ till att nio folkhögskolor i samlas i ett gemensamt klimatnätverk. Nätverket träffas regelbundet och har arrangerat flera större konferenser för samtliga folkhögskolor. Även de tio statsbidragsberättigade studieförbunden har startat ett klimatnätverk och samverkar med tankesmedjan . Ett studiematerial, Klimatagendan, har tagits fram och en större konferens planeras . Rapporten från Global Utmaning utgör den första helhetsberäkningen av hur utsläpp kan minska till netto noll 2045. Insikterna i rapporten kommer att omvandlas till ett utbildningspaket för att nå ut till en bredare allmänhet via studieförbund och fackföreningar. Även en rad andra aktiviteter erbjuds av studieförbunden. Utskottet noterar att ett flertal folkhögskolor och studieförbund har genomfört och väntas genomföra studiemotiverande insatser när det gäller klimat-omställningen. Utskottet konstaterar att det är upp till varje folkhögskola och studieförbund att bestämma vilket kursutbud som ska finnas. Utskottet avstyrker därmed motion 2021/22:4027 (S). Finansiering av boende på folkhögskola Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om finansiering av boende på folkhögskola. Jämför reservation 5 (V). I kommittémotion 2021/22:2592 yrkande 7 föreslår m.fl. (V) att regeringen bör få i uppdrag att utreda förutsättningarna för ett särskilt stöd till de folkhögskolor som erbjuder boende. Folkhögskolorna får inte något stöd för boendekostnaderna för deltagarna. Eleverna på folkhögskolorna betalar för internatboende. Varje skola ansvarar själva för prissättningen för internatboendet. Enligt bedömning strävar skolorna att hålla nere boendekostnaden så mycket som möjligt för att kunna nå folkhögskolans avsedda målgrupp. lämnade rapporten med intellektuell funktionsnedsättning. I rapporten problematiseras bl.a. frågan om ersättningar för boende på folkhögskola. Utskottet anser inte att motionsyrkandet bör leda till någon åtgärd från sida. Motion 2021/22:2592 (V) yrkande 7 avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om tolkfrågor med hänvisning till att regeringens beredning inte bör föregripas. Jämför reservation 6 (C) och 7 (MP). I kommittémotion 2021/22:3222 yrkande 81 anser m.fl. (C) att statens ansvar att tillgodose en jämlik tolktjänst inom eftergymnasial utbildning bör utredas. I motion 2021/22:4096 yrkande 8 anser m.fl. (MP) att tolkväsendet bör professionaliseras. Regeringen uppdrog åt en särskild utredare att dels göra en fördjupad analys av förslagen i betänkandet En samlad tolktjänst – samordning och utveckling av tolktjänst för barndomsdöva, vuxendöva, hörselskadade och personer med dövblindhet (SOU 2011:83) samt i departementspromemorian Tolktjänst för vardagstolkning (Ds 2016:7), dels ta fram en handlingsplan för den långsiktiga utvecklingen av tolktjänsten, dels lämna nödvändiga författningsförslag (dir. 2020:79). Utredningen, som antog namnet , lämnade sitt betänkande . I betänkandet, Handlingsplan för en långsiktig utveckling av tolktjänsten för döva, hörselskadade och personer med dövblindhet (SOU 2022:11), föreslår utredningen bl.a. följande: • en ny lag om tolktjänst för döva, hörselskadade och personer med dövblindhet ersätter den nuvarande regleringen i hälso- och sjukvårdslagen om tolktjänst för vardagstolkning • statsbidraget till regionerna för tolktjänst för vardagstolkning räknas upp från till • det allmännas stöd till tolk i arbetslivet samlas hos Arbetsförmedlingen inom ramen för en särskild insats om bidrag till tolk för döva, hörselskadade och personer med dövblindhet • förutsättningarna för att samla resurserna för tolkstöd i utbildning för vuxna ses över i särskild ordning • den nationella funktionen för samordning av tolktjänstfrågor – i samråd med , Kommuner och Regioner, intresserade regioner samt Inera – gör en förstudie om hur utvecklingen av en regiongemensam distanstolkningsfunktion kan organiseras, regleras och finansieras • Verket för innovationssystem () leder och samordnar befintliga och tillkommande aktörer inom området språkteknologi • framtidens behov av teckenspråks- och dövblindtolkar samt skrivtolkar följs upp av lämplig myndighet , uppföljningen gäller även behoven av döva teckenspråkstolkar och teckenspråks-tolklärare • den nationella funktionen för samordning av tolktjänstfrågor tillsammans med berörda utbildningsanordnare och arbetsgivare samt företrädare för tolkprofessionen och berörda intresseorganisationer, utvecklar och sammanställer en plan för kontinuerlig och systematisk fortbildning och kompetensutveckling av tolkar samt föreslår hur sådan fortbildning och kompetensutveckling kan finansieras • en översyn görs för att säkerställa att administrativa förfaranden och regleringar för teckenspråks-, dövblind- och skrivtolkar respektive tolkar i talade språk så långt som möjligt är enhetliga • Arbetsförmedlingen kartlägger och analyserar skillnader i tillgång och träffsäkerhet i olika arbetsmarknadspolitiska stödåtgärder riktade till kvinnor och män som är döva, hörselskadade eller har dövblindhet som är inskrivna vid Arbetsförmedlingen och har nedsatt arbetsförmåga • en lämplig myndighet utreder om och i så fall hur kompetensen och stödet till våldsutsatta döva och hörselskadade kvinnor och kvinnor med dövblindhet kan stärkas och organiseras nationellt • den nationella funktionen för samordning av tolktjänstfrågor i samarbete med Specialpedagogiska skolmyndigheten gör en fördjupad analys av barns och ungas behov och erfarenheter av tolk i förenings- och kulturliv, lek samt i fritidsaktiviteter • en nationell funktion för samordning av tolktjänstfrågor för döva, hörselskadade och personer med dövblindhet inrättas, funktionens arbete ska genomföras i samråd med regioner och berörda intresseorganisationer samt andra berörda aktörer. lämnade betänkandet Att förstå och bli förstådd – ett reformerat regelverk för tolkar i talade språk (SOU 2018:83). Utredningen har gjort en bred översyn av samhällets behov av och tillgången till tolkar samt den offentliga sektorns användning av tolkar som bl.a. innebär förbättrad kvalitet av tolktjänster. Utredningen föreslog bl.a. att staten och den offentliga sektorn i huvudsak ska nyttja tjänster från tolkar som är auktoriserade eller har registrerats med godkänd utbildning. Det kan även gälla tolkar vars kompetens blivit validerad. ska det enligt utredningens förslag inte längre vara möjligt att arbeta som tolk inom staten om man saknar både utbildning och auktorisation, annat än i undantagsfall. På grund av pandemin har dock regeringen tvingats skjuta upp arbetet med den planerade propositionen. Betänkandena bereds inom . Särskilt utbildningsstöd lämnas för att underlätta studier för personer med funktionsnedsättning (anslaget 14:4 Särskilt utbildningsstöd, utg. omr. Anslaget får bl.a. användas för teknisk anpassning av studiematerial för synskadade och dövblinda. Anslaget ökade med 2022 på grund av ett ökat antal platser inom folkhögskolan och högskolan. Utskottet anser att regeringens beredning av och förslag inte bör föregripas och avstyrker därmed motionerna 2021/22:3222 (C) yrkande 81 och 2021/22:4096 (MP) yrkande 8. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om marknadsföring av spel med hänvisning till att regeringens beredning inte bör föregripas. Jämför reservation 8 (SD), 9 (C) och 10 (MP). i m.fl. (SD) betonar i kommittémotion 2021/22:2469 yrkande 2 vikten av att motverka aggressiv marknadsföring av spel, och motionärerna efterlyser långsiktiga och tydliga regler. (S) anser i motion 2021/22:1664 att man ska se över möjligheterna att införa samma restriktioner för spelreklam som har för alkoholreklam. Motionären påpekar att spelreklamen ökat explosionsartat och att allt fler människor fastnar i spelmissbruk. Även och (båda S) framhåller i motion 2021/22:2697 vikten av att kraftigt begränsa spelreklam för att förhindra att barn och ungdomar utsätts för spelreklam. och (båda C) anser i motion 2021/22:3928 yrkande 2 att spelbolagens aggressiva marknadsföring bör stoppas. Motionärerna påtalar bl.a. att det bör införas en plikt att i marknadsföring varna för det osunda spelandets skadeverkningar och hänvisa till vart man ska vända sig om man vill få bukt med sitt spelberoende. och (båda MP) anser i motion 2021/22:4084 yrkande 4 att samma regler som finns för alkoholreklam bör tillämpas på spelreklam.