bet · H901NU20 · 2022-04-28 00:00:00 — Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3199 av m.fl. (V) yrkandena 6 och 7 samt 2021/22:2431 av m.fl. (SD) yrkande 12, 2021/22:3511 av m.fl. (C) yrkande 22 och 2021/22:4131 av m.fl. (C) yrkande 14. Utformningen och storleken på den svenska mineralersättningen behöver ses över. Det är enligt mig fullt rimligt att gruvbolagen bl.a. genom att betala en högre mineralersättning ger tillbaka till de samhällen de verkar i. Gruv- och mineralnäringen är mycket viktig för , det vill jag understryka. Mer pengar behöver dock gå tillbaka till närområdet, och biverksamhet runt gruvbrytningen borde i högre utsträckning bedrivas runt de platser där brytningen sker. Jag menar att en framtida mineralersättning bör fungera degressivt i förhållande till vidareförädling. De företag som väljer att i högre grad förädla sina råvaror lokalt bör stå för en lägre mineralersättning än annars. Detta skulle främja lokalsamhällen och ge arbetstillfällen, och värden skulle stanna där gruvbrytningen sker. Mineralersättningen bör också generellt höjas och i hög utsträckning gå tillbaka till gruvregionerna. Det skulle göra att de värden gruvan skapar skulle kunna utökas till samhället i stort och vinsterna för medborgarna av att ha en gruva skulle därför bli större. Jag menar att pengarna från gruvbolagen bör avsättas i en gruvfond där huvuddelen återförs till gruvregionerna för att bl.a. finansiera utbildning, bostadsbyggande och samhällsservice. Jag anser att regeringen bör se över mineralersättningen mot bakgrund av det anförda. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Mineralersättning som en prioriterad fordran, punkt 7 (M, SD, KD) av (M), (SD), (KD), (SD), (M), (SD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2431 av m.fl. (SD) yrkande 13 och 2021/22:3691 av m.fl. (M) yrkande 11. Vi vill framhålla betydelsen av en stark äganderätt i samband med sådana intrång som förekommer med stöd av minerallagen. har en markägare rätt till en s.k. mineralersättning, vilket får anses vara en rimlig kompensation. Ett stort problem med mineralersättningen är dock att den inte är en s.k. prioriterad fordran vid en eventuell konkurs. Det innebär i praktiken att en markägare kan drabbas mycket hårt ekonomiskt vid en konkurs som marken och området som är berört tar att återställa. Vi menar att det är rimligt att markägarens rätt till ersättning vid en eventuell konkurs stärks och att markägarens del av mineralersättningen bör anses som en prioriterad fordran. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Utvinning av uran, punkt 8 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2431 av m.fl. (SD) yrkandena 18 och 19 samt 2021/22:544 av (M) och 2021/22:1676 av och (båda M). Beklagligt nog kan vi konstatera att det är förbjudet att utvinna uran i . Detta förbud skapar osäkerhet för de gruvföretag som är etablerade här och äventyrar potentiella nyetableringar. Förbudet riskerar också att ge en negativ bild av som gruvnation. Det är vår bestämda uppfattning att förbudet bör upphävas. Ett tungt vägande skäl för detta är att förbudet mot utvinning av uran även allvarligt försämrar möjligheterna att prospektera och utvinna andra värdefulla metaller. Uran är så pass vanligt och har sådana egenskaper att det ofta används som ledmetall för att indikera förekomst av sådana innovationskritiska metaller som används bl.a. vid batteritillverkning och för andra it-, miljö- och energitekniska innovationer. Vidare anser vi att en kärnkraftsnation som bör sträva efter att bli självförsörjande på kärnbränsle. Den rimliga hållningen borde därför vara den som lagstiftningen tidigare avspeglade, nämligen att det under kontrollerade former ska vara tillåtet med prospektering efter och brytning av uran. Vi anser därför att regeringen bör återkomma till med förslag som åter gör det möjligt att ge tillstånd enligt till gruvdrift för att utvinna uran. Vidare ska det vara möjligt att ge tillstånd till brytning, provbrytning, bearbetning och fysikalisk eller kemisk anrikning av uran för att använda uranets fissila egenskaper. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. och miljö, punkt 9 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2431 av m.fl. (SD) yrkande 15 och 2021/22:1725 av m.fl. (MP) yrkande 3, 2021/22:3199 av m.fl. (V) yrkande 5, 2021/22:4076 av m.fl. (MP) yrkande 4 och 2021/22:4082 av och (båda MP). Vi har en positiv syn på gruvnäringen och driver en gruvvänlig politik som tar hänsyn till näringens förutsättningar. är vi medvetna om att gruvnäringen har en del miljömässiga utmaningar att hantera. Industriverksamhet i allmänhet och gruvindustri i synnerhet medför ingrepp i naturen. Ingrepp orsakade av mineralutvinning ska efterbehandlas till en god miljöstandard när gruvbrytningen har upphört, vilket bl.a. kan medföra kostsam marksanering. Vi anser därför att regeringen bör reformera lagstiftningen om bolagens ansvar för sanering och efterbehandling av mark i samband med avslutad gruvverksamhet. En variant som vi förespråkar är att en bearbetningskoncession villkoras med att koncessionshavaren löpande avsätter medel som kan täcka kostnader för sanering och efterarbete som återstår när verksamheten är avslutad. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. och miljö, punkt 9 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3199 av m.fl. (V) yrkande 5 och 2021/22:1725 av m.fl. (MP) yrkande 3, 2021/22:2431 av m.fl. (SD) yrkande 15, 2021/22:4076 av m.fl. (MP) yrkande 4 och 2021/22:4082 av och (båda MP). Genom nya gruvetableringar skapas framtidstro i regioner som tidigare drabbats av hög arbetslöshet och utflyttning. har gruvbrytning stor påverkan på miljö och omgivning. Mot nya exploateringar står även andra intressen som måste tas på allvar. Det är t.ex. ett faktum att gruvbrytning har en mycket stor påverkan på miljö och omgivande samhällen. Därför menar jag att det är av stor vikt att ändamålsenliga finansieringsformer inrättas för att säkerställa att gruvbranschen står för kostnaderna vid en efterbehandling av mark vid en nedlagd gruvverksamhet. Detta är inte något som staten och skattebetalarna ska stå för. Därför bör relevanta lagar ändras så att det ekonomiska ansvaret alltid tas av moderbolaget. Ett gruvbolag ska vid en konkurs inte kunna smita från sitt långsiktiga ansvar för de omfattande ingrepp i naturen som gruvor innebär. I anslutning till detta menar jag att ett tillstånd att bryta malm i en fyndighet, s.k. bearbetningskoncession, endast ska ges om ekonomisk lönsamhet är möjlig när hela miljökostnaden – inklusive kostnader för efterbehandling – inkluderas. Detta bör även gälla vid en utökad brytning i en gammal fyndighet. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. och miljö, punkt 9 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1725 av m.fl. (MP) yrkande 3, 2021/22:4076 av m.fl. (MP) yrkande 4 och 2021/22:4082 av och (båda MP) samt 2021/22:2431 av m.fl. (SD) yrkande 15 och 2021/22:3199 av m.fl. (V) yrkande 5. Flera partier i pratar sig gärna varma om nästan tusenåriga historia av gruvdrift och säger sig vilja göra allt för att riva hinder för etablering av ytterligare gruvor. Svensk gruvhistoria innehåller visserligen en god tillgång på och en omfattande utvinning av metaller och . har den även inneburit att ursprungsbefolkningens rättigheter i gruvornas närområde inte har tillgodosetts, att gruvdriften har påverkat miljön på många platser mycket negativt och att staten med hjälp av skattebetalarnas pengar tvingats gå in och städa upp efter gruvbolag som har gått i konkurs. Mineralfrågan är inte enkel, det kan jag tillstå. Innovationskritiska metaller och behövs till elbilar, vindkraftverk och andra produkter som behövs för att minska klimatutsläppen. Flera rapporter visar på ett kraftigt ökat behov av omställningsmineral. är det en enkel matematik att jordens resurser är begränsade. Vi har en planet men konsumerar som om vi hade fyra. Jag vill understryka att de klimatsmartaste åtgärderna är de som syftar till att minska konsumtionen, vilket borde vara vägledande inom alla sektorer. Jag utesluter dock inte ny gruvverksamhet i , men då måste det finnas ett fullgott skydd av miljö, arter och vatten och respekt för urfolket samernas rättigheter. För mig är det också centralt att gruvbolagen tar sitt ekonomiska ansvar och lämnar tillräckliga ekonomiska säkerheter. På så sätt säkerställs att oseriösa företag gallras bort och att efterbehandlingen bekostas av gruvbolagen. En annan effekt som gruvdrift har är att den påverkar dricksvattenkvaliteten på ett negativt sätt. Som jag framfört i det föregående har i praktiken inte ett tillräckligt skydd för dricksvattnet – trots att rent vatten är kanske viktigaste resurs. Eftersom gruvdrift har en stor negativ inverkan på vattenkvaliteten ser jag allvarligt på att såväl försvarets som gruv- och mineralnäringens intressen ofta ges företräde framför dricksvattenskyddet. Ett tydligt exempel är hotet mot vattenkvalitet i och med gruvplanerna vid utanför . Om ett enormt dagbrott öppnas från sjön i ett vattenrikt område riskerar tungmetaller och andra gifter att läcka ut i . Det finns också stor risk för översvämningar och dammbrott vid kraftig nederbörd, vilket ju spås bli allt vanligare i klimatförändringarnas spår. Därför är det enligt min mening angeläget att gruvindustrin lever upp till högre miljökrav än vad som är fallet . Minerallagstiftningen behöver därför reformeras för att säkra miljöskyddade områden från prospektering och provborrning. Avslutningsvis vill jag framhålla att världssamfundet radikalt måste öka ansträngningarna för att hålla uppvärmningen till maximalt i enlighet med . Denna gräns är forskningen enig om att den inte får passeras. Annars riskerar ödesdigra klimatförändringar att inträda. Ett stopp för ny exploatering och snabb utfasning av produktion av fossila bränslen är därför helt nödvändigt för att nå målet. Precis som för icke-spridning och nedrustning av kärnvapen är internationellt samarbete avgörande för att utvinning av fossila bränslen ska upphöra. Det krävs förhandlingar och överenskommelser för att säkerställa en utfasning som är snabb nog och uppfattas som rimlig och rättvis bland parterna. Ett internationellt avtal på detta område skulle enligt min mening utgöra ett nödvändigt komplement till , som endast fokuserar på utsläpp och inte hanterar frågan om fossil utvinning och produktion. bör därför verka på global nivå för att ett sådant avtal ska komma till stånd. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. SGU:s arbete med geovetenskaplig forskning, punkt 10 (M, SD) av (M), (SD), (SD), (M), (SD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3691 av m.fl. (M) yrkande 9. Omställningen till fossilfritt har ökat efterfrågan på en rad olika metaller och . Enligt en rapport från Internationella energirådet kräver en elbil i regel drygt sex gånger mer än en fossildriven bil och ett vindkraftverk nio gånger mer än en fossil gasanläggning. Totalt sett menar energirådet att det kommer att krävas mellan fyra och sex gånger så mycket metaller och för att nå klimatmålen i . har en fantastisk potential att såväl kunna bryta som återvinna och återbruka sådana metaller och . För att ska kunna bli bättre på dessa områden behövs mer forskning. För att detta ska bli verklighet behöver också politiken prioritera och satsa på området. Vi menar därför att det bör satsas betydligt mer på SGU:s arbete med geovetenskaplig forskning. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Uppdrag till SGU som rör innovationskritiska metaller och , punkt 11 (M, KD, L) av (M), (KD), (L), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3691 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2021/22:4030 av m.fl. (M) yrkande 27 och 2021/22:2431 av m.fl. (SD) yrkande 8 och 2021/22:3199 av m.fl. (V) yrkande 2. Vi vill inledningsvis framhålla att kommissionen har pekat ut som ett land som har mycket goda förutsättningar att möta den ökade efterfrågan på kritiska råmaterial. Detta är en helt korrekt bedömning eftersom har stora möjligheter att öka en sådan brytning inte minst när det gäller s.k. innovationskritiska metaller och , vilka är avgörande för att omställningen till ett grönt samhälle ska kunna bli verklighet. En ökad brytning i skulle öka landets och hela EU:s självförsörjningsgrad. Det skulle gynna såväl svensk ekonomi som klimatet, eftersom exportmöjligheterna är stora och förmodligen har högre hållbarhetskrav än något annat land i världen. Brytning i är som sagt även en viktig självförsörjningsfråga där , EU och likasinnade länder behöver minska beroendet av främst . Vi menar att SGU därför bör få i uppdrag att göra en särskild kartläggning av förekomsten av innovationskritiska metaller och . Arbetet bör ta sin utgångspunkt i det arbete som kommissionen gjort kring kritiska råmaterial samt arbetet som gjort på området. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Uppdrag till SGU som rör innovationskritiska metaller och , punkt 11 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2431 av m.fl. (SD) yrkande 8 och 2021/22:3199 av m.fl. (V) yrkande 2, 2021/22:3691 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2021/22:4030 av m.fl. (M) yrkande 27. Vi noterar att SGU arbetar med olika kartläggningar när det gäller förekomsten av innovationskritiska metaller och i . Det ser vi som positivt. Dessa metaller och krävs för att tillverka mobiltelefoner, elbilsbatterier och produkter för sol- och vindkraft och är därmed nyckelkomponenter i omställningen till ett allt mer elektrifierat samhälle. som efterfrågan på innovationskritiska metaller och ökar kraftigt har de etablerade svenska gruvbolagen ingen tradition av att prospektera och bryta dessa . I stället är det de mindre bolagen som prospekterar för att kunna starta utvinning. Trots förekomst av dessa i den svenska berggrunden är i hög grad beroende av import från nationer där brytningen sker med tveksamma metoder ur såväl etisk synpunkt som miljösynpunkt. Korruption, barnarbete och s.k. markrofferi, där äganderätt till mark tas över utan rättslig grund, är inte sällan förekommande. Därför framhålls från EU-håll vikten av att strävar efter en högre självförsörjningsgrad. Vi menar därför att SGU bör utveckla sitt arbete med prospektering och bör få i uppdrag att presentera nya incitament att främja en ökad kartläggning av mineraliseringar. Ett exempel som kan fungera som inspiration är den tidigare genomförda s.k. Mineraljakten, där allmänheten deltog i en geologisk tävling, vilket bidrog med värdefullt dataunderlag. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Uppdrag till SGU som rör innovationskritiska metaller och , punkt 11 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3199 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2021/22:2431 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2021/22:3691 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2021/22:4030 av m.fl. (M) yrkande 27. Behovet av att ställa om till ett hållbart samhälle kommer att kräva nya ämnen och material. har med sin gruvindustri goda chanser att gå före i den utvecklingen, inte minst när det gäller ny teknik för energilagring. Utanför har t.ex. en fyndighet med världens mest högkvalitativa grafitmalm hittats – ett ämne som kan spela stor roll för den framtida energilagringen. En ökad batterianvändning kommer att bli nödvändig, inte minst när trafik och transporter behöver ersätta fossila bränslen med hållbara alternativ. För att möjliggöra en kommersiell användning krävs dock fortsatt utveckling. Där kan svensk industriforskning spela en viktig roll. Mot denna bakgrund anser jag att SGU bör få i uppdrag att utreda vilka kritiska metaller som finns i samt att SGU:s uppdrag bör utökas så att det även innefattar mineralförsörjning. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Övrigt om SGU:s uppdrag och förutsättningar, punkt 12 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2431 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 89. SGU är den myndighet i som har till uppgift att tillhandahålla geologisk information för samhällets behov . Myndigheten hanterar frågor om berg, jord och grundvatten och beslutar i ärenden som rör bl.a. minerallagen. Myndigheten har också ett tydligt uppdrag att tillhandahålla och kommunicera saklig information och kunskap om prospektering och gruvdrift till allmänheten. Bergsstaten är en avdelning inom SGU som handlägger och beslutar i ärenden som rör prospektering och utvinning av . Då nya eftersöks i allt högre grad och på platser i landet där det saknas en tradition av gruvdrift ställs allt högre krav på myndigheten att såväl förmå att tillhandahålla relevant och saklig information som hantera tillståndsprocesser i sig. Myndigheten har också till uppgift att bistå med sakkunskap i sådana rättsliga tvister som uppstår kring tillståndsgivning, vilket är resurskrävande för en relativt liten myndighet. Det är därför viktigt att underlätta och stärka förutsättningarna för SGU och Bergsstaten att kunna möta de utmaningar som hanteringen av en ökad efterfrågan av och metaller medför samt de intressekonflikter som kan uppstå. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övrigt om SGU:s uppdrag och förutsättningar, punkt 12 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 89 och 2021/22:2431 av m.fl. (SD) yrkande 4. Mycket talar för att klimatmålen kommer att bli svåra att nå utan omfattande negativa utsläpp. Världen kommer inte att hinna bromsa in klimatgasutsläppen för att riskera allvarliga konsekvenser. Klimatgaser som redan släppts ut i atmosfären behöver därför på olika sätt tas tillbaka och bindas in. Det är koldioxid som är aktuellt att fånga in och lagra. ska åstadkomma nettonollutsläpp bortom 2045 och jag vill framhålla att storskalig infångning och lagring måste vara igång långt . För avskiljning av koldioxid finns kommersiellt tillgänglig teknik. Vid det norska gasfältet har man samlat in och lagrat den koldioxid som kommer upp tillsammans med fossilgasen. Lösningen har valts för att slippa betala den norska koldioxidskatten. Kommersiella lager för koldioxid är på gång i , och . I finns lämplig berggrund i havet öster om där ett lager skulle kunna etableras. Genom att fånga in den koldioxid som bildas vid förbränning av biomassa kan vi åstadkomma negativa utsläpp. Potentialen är stor i då det finns ett stort antal punktkällor av biogen koldioxid där det skulle vara effektivt att fånga in gasen. Framför allt är fjärrvärmeverken intressanta då överskottsvärme från avskiljningen där kan återföras till fjärrvärmenätet. Men, det är även intressant att ta om hand koldioxid vid pappersbruken. Majoriteten av de stora anläggningarna ligger vid vattnet, vilket underlättar uttransporten av den infångade koldioxiden till lagringsplatserna. En tillståndsprocess för att få till stånd en lagring av koldioxid kan dock förväntas bli mycket lång. Därför är det enligt min mening viktigt att berörda myndigheter redan nu börjar förbereda sig på en sådan process. Jag menar därför att SGU redan nu behöver förbereda sig på att ta emot en ansökan om ett lager för koldioxid. SGU behöver också skaffa sig beredskap för att vägleda den sökande om hur en ansökan ska utformas och vilken redovisning som behövs för att ansökan ska kunna prövas. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Ny mineralstrategi, punkt 13 (M, SD, KD) av (M), (SD), (KD), (SD), (M), (SD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2431 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2021/22:2451 av m.fl. (SD) yrkande 7 i denna del, 2021/22:3691 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2021/22:4030 av m.fl. (M) yrkande 24. tog den dåvarande regeringen fram en gruv- och mineralstrategi med syftet att öka konkurrenskraften i den svenska gruv- och mineralnäringen. Ambitionen var att stärka och utveckla näringen, och mycket i strategin har genomförts. Nya konsumtionsmönster och en betydande teknikutveckling har emellertid skapat en ökad efterfrågan på . Det borde därför enligt vårt sätt att se det vara en självklarhet för regeringen att aktivt och målinriktat driva frågor för att stärka den svenska gruv- och mineralnäringen och öka attraktionskraft som gruvnation. Den nuvarande regeringen tycks dessvärre helt sakna en sådan ambition. Vi anser därför att bör uppmana regeringen att ta fram en ny gruv- och mineralstrategi, en strategi som på ett tydligt sätt är utformad för att öka konkurrenskraften i den svenska gruv- och mineralnäringen. En sådan strategi måste också tydliggöra hur ska behålla och förstärka sin position som EU:s ledande gruvland. Strategin bör behandla frågor som rör alltifrån kompetensförsörjning och investeringsvillkor till forskning och innovation på området. En annan mycket viktig aspekt som strategin måste ta i beaktande är hur vi bättre kan nyttja den svenska gruv- och mineralnäringen i klimatomställningen. Kommissionen har särskilt pekat ut som ett land med stor potential i att bidra med kritiska metaller och som behövs för att säkra EU:s självförsörjningsgrad och bistå i klimatomställningen. tas den potentialen inte tillvara i den utsträckning som faktiskt behövs. Därför bör den svenska gruv- och mineralsnäringens förmåga att bidra till den europeiska och globala klimatomställningen med kritiska metaller och lyftas särskilt. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Materialåtervinning inom gruv- och mineralnäringen, punkt 14 (M, KD) av (M), (KD), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3691 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2021/22:3199 av m.fl. (V) yrkande 3. Efterfrågan på metaller och – speciellt sådana som är nödvändiga för klimatomställningen – ökar exponentiellt. Därför behöver det brytas mer i , vilket vi också har framfört i det föregående. Vi ser även att återvinning och återanvändning av restprodukter som uppkommer vid brytning bör öka.