bet · H901TU19 · 2022-06-14 00:00:00 — Mot den bakgrunden avstyrker utskottet motionerna 2021/22:342 (SD) yrkande 5, 2021/22:2091 (SD), 2021/22:2954 (SD) yrkande 19, 2021/22:2968 (SD) yrkandena 37 och 76, 2021/22:3502 (C) yrkande 9, 2021/22:3579 (C) yrkande 42, 2021/22:3757 (M) yrkande 48 och 2021/22:3878 (KD) yrkandena 1, 3 och 6–8. Korsningar med väg och järnväg Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om arbetet med korsningar mellan väg och järnväg. Utskottet framhåller vikten av att plankorsningar är säkra och välkomnar att en mer systematisk satsning på att öka säkerheten i plankorsningar har inletts. Jämför reservation 13 (SD). I kommittémotion 2021/22:2953 yrkande 44 uppmärksammar m.fl. (SD) behovet av att intensifiera arbetet med att minska antalet obevakade plankorsningar. Motionärerna menar att större resurser behöver läggas på att öka antalet planskilda korsningar och antalet bevakade plankorsningar. I motion 2021/22:501 anför (M) att det bör införas en ny svensk standard för viadukthöjdvarnare för att hindra fordon från att köra in i viadukter. Motionären menar att det bör utredas hur ett hinder eller stopp en bit före en viadukt ska konstrueras för att förhindra att stora fordon både orsakar risk för personskada, broskada och fordonsskador och hindrar ett effektivt trafikflöde. I motion 2021/22:502 uppmärksammar (M) behovet av att påskynda arbetet med att bygga bort plankorsningar där snabba tåg passerar genom tätorter. Motionären betonar att det är en viktig säkerhetsåtgärd att så snabbt som möjligt ta bort plankorsningar i tätorter. I motion 2021/22:1913 framför (SD) att det behövs ett statligt stopp för obevakade järnvägsövergångar. Motionären menar att staten som ett led i nollvisionen bör säkerställa att alla obevakade övergångsställen i järnvägstrafiken tas bort för att ersättas med en bevakning med signaler och bommar. Korsningar mellan väg och järnväg i samma plan kallas plankorsningar. Enligt uppgift från finns det sammanlagt 9 000 plankorsningar i . Av dessa ansvarar för 6 500. Totalt finns det 3 400 plankorsningar med någon form av aktiv skyddsanordning, dvs. antingen bommar eller enbart ljus- och ljudsignaler. Av dessa förvaltar 2 800. Det finns 5 200 plankorsningar som är tillgängliga för allmänheten och där skyddsalternativet är enbart kryssmärken eller ingenting alls. I budgetpropositionen informerar regeringen om att totalt 85 personer omkom i bantrafiken , varav 4 personer i olyckor och 81 i självmord. Detta är en minskning med jämfört med 112 omkomna. Självmorden har stått för av alla omkomna i bantrafiken. Enligt statistik från Trafikanalys inträffade 32 olyckor vid järnvägen . Inom bantrafiken är självmordshändelser vanligare än olyckshändelser. inträffade 75 självmordshändelser vid järnväg. Enligt Trafikanalys omkom en vägtrafikant när denne skulle passera en korsning i plan mellan väg och järnväg. omkom sex personer i plankorsningsolyckor. har arbetat med att minska antalet plankorsningar och öka säkerheten vid de som finns kvar. –2018 togs 305 plankorsningar bort. Därutöver har bildat servitut och avverkat skog för att öka sikten i ett fyrtiotal plankorsningar. Vid större banupprustningar samarbetar myndigheten med markägare och kommuner för att ta bort plankorsningar, alternativt leda om trafiken till en säkrare plankorsning eller helst en planskild korsning. På de plankorsningar som blir kvar arbetar myndigheten med att öka skyddet med hjälp av bommar. Nya järnvägssträckor byggs utan plankorsningar. Regeringen har bedömt att arbete i denna del behöver stärkas för att uppnå en ökad säkerhet och ett minskat antal skadade och omkomna. gav regeringen därför i uppdrag att vidta åtgärder för att öka säkerheten vid plankorsningar på den statliga järnvägen. I uppdraget ingick att inom befintliga ekonomiska ramar skulle se över hur arbetet för förbättrad säkerhet vid plankorsningar kan bedrivas effektivare i närtid. I sin redovisning anför inledningsvis att man bedriver ett fortlöpande arbete med att beskriva och analysera problematiken med personpåkörningar inom järnvägstransportsystemet samt ta fram riktade investeringsåtgärder för att minska antalet sådana händelser. För att öka säkerheten ytterligare vid plankorsningar har identifierat och inventerat vilka typbrister som finns och presenterar därefter en plan för hur framdriften kan öka och systematiken förbättras för att åtgärda dessa brister. Enligt har regeringsuppdraget resulterat i en systematisk satsning på att öka säkerheten i de plankorsningar som har förhöjd olycksrisk. Dessa kan generellt delas upp i två grupper: dels plankorsningar som kan förbättras på förhållandevis genom enklare åtgärder, såsom siktröjning, ett arbete som enligt ska pågå –2023, dels plankorsningar som behöver byggas om eller ersättas med en ny anläggning, vilket tar eftersom åtgärderna måste projekteras. Detta arbete beräknas pågå –2025. Enligt kommer totalt ca 1 000 plankorsningar att ses över. Där det saknas tillräckligt skydd kommer plankorsningarna att åtgärdas så att tillräckligt skydd uppnås. –2025 beräknar att åtgärda ett hundratal obevakade plankorsningar med dålig sikt runt om i genom utökad siktröjning. betonade infrastrukturminister i sitt svar på frågorna 2020/21:1325, 2020/21:1326, 2020/21:1370 och 2020/21:1384 att ska ha en robust, miljöanpassad och pålitlig transportinfrastruktur som bl.a. håller en hög trafiksäkerhet. Det är viktigt att stärka ett aktivt säkerhetsarbete i transportsystemet, och regeringens mål är att antalet omkomna i trafiken ska minska. betonade infrastrukturministern i sitt svar på fråga 2020/21:3108 att en hög trafiksäkerhet i väg- och järnvägsanläggningen är en viktig fråga för regeringen och att är ett föregångsland när det gäller trafiksäkerhet. åtgärdade totalt 64 plankorsningar. 19 av dessa ingår i den ökade satsningen på plankorsningar. Utöver att genomför åtgärder på enskilda plankorsningar över hela landet förbättras enligt statsrådet även säkerheten i samband med upprustning av hela järnvägsstråk. anförde infrastrukturministern i sitt svar på fråga 2021/22:1414 att till följd av regeringsuppdraget har inlett en mer systematisk satsning på att öka säkerheten i de plankorsningar som har förhöjd olycksrisk och att verket genomför funktionsutredningar för att ta fram förslag på hur dessa prioriterade korsningar kan göras säkrare. åtgärdade totalt ca 220 plankorsningar och genomförde utökade siktröjningar på 130 platser. Utöver dessa åtgärder utförs det kontinuerliga besiktningar och närsiktsröjningar inom baskontrakten för järnvägsunderhåll för att förbättra sikten och höja säkerheten. genomför även åtgärder på enskilda plankorsningar över hela landet i samband med upprustningar av hela järnvägsstråk i syfte att förbättra säkerheten. Ministern påminde om att har avsatts i den nu gällande nationella planen för att bygga bort risker i järnvägssystemet. Ministern menade att det kommer att bidra till en säkrare järnvägsanläggning och betonade att han kommer att fortsätta att följa frågan. En viadukt är en bro som leder en väg, järnväg eller spårväg över t.ex. en väg, ett vattendrag eller en dalgång. Det finns ett vägmärke (Begränsad fordonshöjd) som anger förbud mot trafik med fordon över en viss höjd om den fria höjden är lägre än . Högsta tillåtna fordonshöjd anges på märket. Motionsyrkanden om plankorsningar behandlades senast i utskottets betänkande 2020/21:TU6 Trafiksäkerhet. Utskottet föreslog att skulle avslå yrkandena. biföll utskottets förslag. Utskottet betonade att myndigheterna bedriver ett aktivt arbete för att öka säkerheten vid järnvägsövergångar. Utskottet vill starkt framhålla vikten av att plankorsningar i enlighet med nollvisionen är säkra och utformas så att människor inte kommer till skada eller dödas i plankorsningsolyckor. Utskottet välkomnar att en hög trafiksäkerhet i väg- och järnvägsanläggningen är en viktig fråga för regeringen och att har inlett en mer systematisk satsning på att öka säkerheten i plankorsningar. Utskottet framhåller att det görs flera insatser för att öka säkerheten vid befintliga plankorsningar och att nya järnvägssträckor byggs utan plankorsningar. Utskottet avser att följa det fortsatta arbetet i frågan med stort intresse. Mot den bakgrunden avstyrker utskottet motionerna 2021/22:501 (M), 2021/22:502 (M), 2021/22:1913 (SD) och 2021/22:2953 (SD) yrkande 44. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om arbetet med att förhindra viltolyckor. Utskottet ser allvarligt på det förhållandevis stora antalet viltolyckor och bedömer att arbetet med att förebygga viltolyckor har bidragit till ökad trafiksäkerhet. Utskottet framhåller särskilt arbetet med att skapa säkra passager för djur. Jämför reservation 14 (C). I kommittémotion 2021/22:3679 yrkande 57 anför m.fl. (C) att de ökande viltolyckorna måste minska genom en mer framsynt trafikplanering från av viltsäkra övergångar samt andra åtgärder. Motionärerna menar att utvecklingen är oroande och oacceptabel och konstaterar att arbete med nollvisionen fokuserar på att minska olyckor med dödlig utgång, vilket har medfört att viltolyckorna inte har fått tillräcklig uppmärksamhet. I motion 2021/22:2235 yrkande 3 anför (M) att regeringen bör vidta åtgärder för att begränsa antalet dödade och skadade jakthundar i trafiken. Motionären uppmärksammar att hundratals jakthundar dör eller skadas i trafikolyckor och att det på många platser saknas viltstängsel, varför det finns skäl att se över hur trafiksäkerheten ser ut för jakthundar på statliga vägar. I motion 2021/22:3108 yrkande 2 anför (M) att det bör göras en översyn av på vilket sätt antalet trafikolyckor som orsakas av vilt och vildsvin ska minska. Motionären pekar bl.a. på att antalet trafikolyckor med vildsvin ökar. I motion 2021/22:401 understryker och (båda SD) behovet av att prioritera att uppföra viltstängsel på de mest olycksdrabbade vägarna. Motionärerna menar att den mest kostnadseffektiva lösningen för att förhindra viltolyckor är viltstängsel. I motion 2021/22:1621 yrkande 3 uppmärksammar Per Åsling (C) behovet av skadeförebyggande åtgärder, t.ex. stängsel och övergångar vid vägar och järnvägar. Motionären framhåller att det behövs insatser på flera håll för att säkra rennäringens framtid, t.ex. att renbete kan nyttjas invid vägar och järnvägar och att man bygger stängsel där så behövs. I motion 2021/22:1714 anför (KD) att vägar med hög frekvens av viltolyckor bör prioriteras vid uppsättning av viltstängsel. Motionären menar att viltstängsel är det mest effektiva sättet att förhindra viltolyckor och att det är av stor vikt att större vägar med omfattande pendlingstrafik görs säkra att färdas på. Enligt Nationella rapporterades 65 430 olyckor med vilt . Antalet viltolyckor ökade från 58 579 till 64 931, för att minska till 61 2020 och sedan stiga 2021. Rådjur, vildsvin, älg och dovhjort är de vanligaste viltslagen. har ansvar för att vidta åtgärder i infrastrukturen för att minska antalet viltolyckor. Huvudsakligen handlar det om olika typer av passager för djur i kombination med viltstängsel. arbetar med att göra infrastrukturen genomsläpplig för djur som man hanterar och förebygger viltolyckor på väg och järnväg. kartlägger de farligaste vägsträckorna där flest viltolyckor inträffar, och detta material utgör underlag för att vidta åtgärder för att minska antalet viltolyckor. Enligt uppgift från måste åtgärderna i första hand vidtas på det mest trafikerade nätet och på sträckor där det sker många viltolyckor . började samråd genomföras via regionala viltolycksråd i syfte att prioritera och samordna åtgärder för att minska antalet viltolyckor så kostnadseffektivt som möjligt. Ett exempel på en barriär för de djur och växter som finns i landskapet som åtgärdas är E6 över mellan och . Där har byggt en s.k. ekodukt som är . menar att ekodukten kommer att gynna den biologiska mångfalden, att djuren får lättare att ta sig över vägen och att det skapas förutsättningar för en ökad trafiksäkerhet eftersom risken för viltolyckor minskar. färdigställdes ekodukten över E6 på . En utvärdering av djurens användning av ekodukten över E65 i visar att flera djurarter ofta använder bron. Även viltpassagen som infördes ungefär på mellan och fungerar enligt väl. Det finns viltstängsel utmed det allmänna vägnätet. och Nationella har tagit fram viltolyckskartor för att enklare kunna planera var fysiska åtgärder ska vidtas för att förhindra viltolyckor. Därtill medverkar i ett flertal forsknings- och utvecklingsprojekt i syfte att förbättra arbetssätt och utveckla nya metoder och verktyg som kan användas i fysisk planering för att minska antalet viltolyckor. Enligt kan ny teknik minska antalet viltolyckor. Fordon med modern teknik kommer exempelvis att kunna varna för vilt. Även infrastrukturministern framförde i sitt svar på fråga 2019/20:1025 att det sker en utveckling där allt fler fordon utrustas med modern teknik och sensorer som kommer att kunna varna för vilt. Ministern pekade dessutom på att en intressant utveckling är att informationen också kan kommuniceras till andra trafikanter i området som därmed kan varna varandra. Ministern konstaterade att arbetar med kunskapsuppbyggnad, forskning och samverkan för att kunna vidta rätt åtgärder för att minska antalet viltolyckor och att han kommer att fortsätta att följa detta arbete. I budgetpropositionen gör regeringen bedömningen att arbetet med att förebygga viltolyckor har bidragit till ökad trafiksäkerhet. bedömer regeringen att utvecklingen av antalet viltolyckor har varit negativ trots riktade åtgärder. fokuserade bl.a. på att skapa säkra passager för klövvilt och andra djur, totalt 107 nya passager. vidtogs totalt 131 åtgärder kopplade till passager för djur, vilket var en ökning med 40 stycken eller jämfört med . konstaterade infrastrukturminister i sitt svar på fråga 2020/21:2133 att viltstängsel längs med delar av järnvägen kan vara en viktig åtgärd för att hindra vilt- och renpåkörningar. kan det även medföra begränsningar av djurens möjligheter att röra sig naturligt i sina livsmiljöer. bedriver därför forsknings- och utvecklingsprojekt i syfte att förbättra arbetssätt såväl som utveckla nya metoder och verktyg. Syftet är att bli bättre på att ta hänsyn till vilt och renar vid planering och underhåll av infrastrukturen. Statsrådet påminde om att det även finns väl etablerade samarbeten i frågor om vilt- och renolyckor i Nationella och samråd med samebyar. Vidare uppmärksammade statsrådet att hade genomfört flera åtgärder längs med järnvägen i norra för att minska risken för påkörning av renar. Arbetet koncentreras till de områden där tågtrafiken är intensiv och åtgärder ger bäst effekt. Infrastrukturministern konstaterade att det pågår ett flertal initiativ och samarbeten för att minska antalet viltolyckor. Statsrådet betonade att satsar på kunskap, forskning och samverkan för att kunna göra rätt insatser. Motionsyrkanden om viltstängsel behandlades senast i utskottets betänkande 2020/21:TU6 Trafiksäkerhet. Utskottet föreslog att skulle avslå yrkandena, och biföll utskottets förslag. Utskottet betonade bl.a. att myndigheterna bedriver ett aktivt arbete för att minska risken för viltolyckor. Utskottet ser mycket allvarligt på det förhållandevis stora antalet viltolyckor i . Utskottet noterar att det pågår ett aktivt arbete vid för att minska risken för viltolyckor och att insatserna har ökat i intensitet . Det pågår flera initiativ och samarbeten inom området. Utskottet bedömer att arbetet med att förebygga viltolyckor har bidragit till ökad trafiksäkerhet och vill särskilt framhålla vikten av att fortsätta att kontinuerligt arbeta med att minska infrastrukturens barriäreffekter för djur och skapa säkra passager. Mot den bakgrunden avstyrker utskottet motionerna 2021/22:401 (SD), 2021/22:1621 (C) yrkande 3, 2021/22:1714 (KD), 2021/22:2235 (M) yrkande 3, 2021/22:3108 (M) yrkande 2 och 2021/22:3679 (C) yrkande 57. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om vissa trafikregler. Utskottet bedömer att gällande regelverk är ändamålsenligt när det gäller väjningsplikt, obevakade övergångsställen, högersvängar vid rödljus, trafikljus och omkörning av tunga lastbilar. Utskottet konstaterar också att det pågår ett löpande underhåll av vägmarkeringar och skyltar och välkomnar arbetet för att förbättra trafiksäkerheten vid busshållplatser. Jämför reservation 15 (SD) och 16 (L). I kommittémotion 2021/22:2968 anför m.fl. (SD) att möjligheten att införa ett förbud mot omkörning av skolbuss vid hållplats bör utredas (yrkande 10). Motionärerna betonar att skolbussen ska vara ett tryggt och säkert transportmedel för barn och ungdomar vid resor till och från skolverksamhet. Vidare tar motionärerna upp frågan om att utreda införandet av mobileye i kollektivtrafiken (yrkande 12). Motionärerna konstaterar att bussförare har vissa svårigheter att upptäcka alla potentiella faror , och det behöver utredas om det vid upphandling av kollektivtrafik ska finnas krav som innebär att fordon ska utrustas med s.k. mobileye-teknik eller liknande teknik som varnar för andra trafikanter i syfte att minimera olyckor. Dessutom menar motionärerna att den s.k. zebralagen bör utvärderas (yrkande 33). Motionärerna menar att det sker alltför många olyckor vid obevakade övergångsställen och eventuellt behöver ändringar göras i lagen för att minska olyckstalen. Motionärerna menar vidare att det är viktigt att säkerställa avstånden i trafiken genom fysiska markeringar (yrkande 39). De konstaterar att det kan vara svårt att avgöra lämpligt avstånd till framförvarande fordon, men genom upplysningar i form av skyltar och markeringar på vägbanan kan vägtrafikanter enklare hålla avstånd till framförvarande fordon. I kommittémotion 2021/22:3394 yrkande 9 menar m.fl. (L) att underhållet av vägmarkeringar som syftar till att stärka trafiksäkerheten bör prioriteras. Motionärerna konstaterar att vägmarkeringar och vägskyltar är av grundläggande betydelse för ett säkert trafiksystem och att arbete för att se över kriterier för att säkerställa att vägmarkeringar är synliga för fordon som är utrustade med system som hjälper föraren att hålla sig i sitt körfält är av största betydelse. I motion 2021/22:1133 uppmärksammar (M) behovet av att utreda förutsättningarna för att införa ett generellt omkörningsförbud för tung trafik eller åtminstone utöka antalet sträckor med sådana begränsningar. Motionären menar att det är viktigt att inte trafiktempot påverkas av lastbilar eller bussar som kör om varandra. I motion 2021/22:342 anför m.fl. (SD) att högersvängar vid rödljus bör tillåtas (yrkande 1). Motionärerna hänvisar till att bilister i flera länder tillåts svänga höger vid rödljus, vilket gör att trafiken flyter på bättre och blir miljövänligare. Vidare tar motionärerna upp frågan om trafikljus med nedräkning (yrkande 2). Motionärerna hänvisar till erfarenheter från andra länder och menar att sådana trafikljus minskar stress och innebär att körningen tär mindre på miljön, varför regeringen bör ta fram förslag för att verka för att utveckla och utnyttja ett sådant system i . Dessutom tar motionärerna upp väjnings- och stoppskyltar vid vägkorsningar (yrkande 4). Motionärerna konstaterar att högerregeln kan betraktas som grundprincipen för vägkorsningar, men denna regel är inte problemfri, varför regeringen bör verka för att sätta upp fler vägmärken för väjnings- eller stopplikt vid korsningar i syfte att få bort behovet av högerregeln. De allmänna trafikreglerna finns i trafikförordningen (1998:1276). Trafikreglerna gäller alla trafikanter, både på vägarna och i terrängen. och kommunerna utfärdar föreskrifter om bl.a. hastigheter och bärighetsklasser. Dessutom finns lokala trafikföreskrifter som kommunerna och länsstyrelserna beslutar om. Därtill finns regler som gäller för respektive fordon. Grunden är en om vägmärken och signaler som undertecknades i 1968. Transportstyrelsen är den centrala tillsynsmyndigheten inom transportområdet. Det är också den myndighet som oftast utfärdar föreskrifter. Inom vägtrafiken har därutöver en viktig roll som kontrollmyndighet. De svenska trafikreglerna stämmer enligt väl överens med de som finns i andra länder. De flesta bestämmelser är resultatet av en löpande diskussion och utveckling av trafiksäkerhetsfrågorna såväl internationellt som nationellt. har regelutveckling initierats efter större olyckor som har synliggjort områden som behöver stärkas för att höja säkerheten. Det är regeringen som fastställer vägmärken och vägskyltar. Aktuella bestämmelser om vilka anvisningar genom vägmärken, trafiksignaler, vägmarkeringar m.fl. som får användas framgår av vägmärkesförordningen (2007:90). Utformning, storlek och färgsättning framgår av dels vägmärkesförordningen, dels tillämpningsföreskrifter från Transportstyrelsen. Vägmarkeringar används enligt Transportstyrelsen för att reglera, varna eller vägleda trafikanter. De förekommer antingen separat eller tillsammans med vägmärken eller andra anordningar. Väghållaren sätter upp och underhåller vägskyltar, vägmärken och andra anordningar. Staten, kommuner, vägföreningar eller enskilda fastighetsägare är väghållare för olika typer av vägar. I Vägars och gators utformning (VGU) finns både krav och råd om utformningen av gaturummet, däribland för vägmarkeringar och andra anordningar. Dessutom har tillsammans med SKR tagit fram en VGU-guide om vägars och gators utformning i tätort. påbörjade ett arbete med att se över kriterier för att säkerställa att vägmarkeringar är synliga för fordon som är utrustade med system som hjälper föraren att hålla sig i sitt körfält, exempelvis och . Det framgår av 2 kap. 1 § trafikförordningen att en trafikant ska iaktta den omsorg och varsamhet som krävs med hänsyn till omständigheterna för att undvika trafikolyckor. Enligt 3 kap. 2 § ska avståndet till ett framförvarande fordon anpassas så att det inte finns risk för påkörning om det saktar in eller stannar. Avståndet ska också anpassas så att andra trafikanters omkörning underlättas. Förbudsmärket Minsta avstånd anger förbud mot att hålla kortare avstånd till framförvarande motordrivna fordon i samma färdriktning än som anges på märket. Minsta tillåtna avstånd anges på märket som oftast används vid t.ex. en bro eller en vinterväg på sjöis. Utskottet föreslog att skulle rikta ett tillkännagivande till regeringen om att bl.a. ge i uppdrag att ta fram en underhållsstrategi för vägmarkeringar. Kammaren biföll utskottets förslag (bet. 2019/20:TU11, rskr. 2019/20:223). Bakgrunden till utskottets förslag var att driva på regeringens arbete med att utveckla självkörande fordon. Utskottet underströk att en av förutsättningarna för den nya tekniken med självkörande fordon är att det finns en enhetlig standard för vägmarkeringar över hela EU. Vägmarkeringar är ett kontinuerligt visuellt stöd för både dagens mänskliga förare och sensorer i framtidens autonoma körning. Mot den bakgrunden ansåg utskottet att borde få i uppdrag att bl.a. ta fram en underhållsstrategi för vägmarkeringar där det sätts en miniminivå på acceptabel standard, både för dagens fordon och för framtidens teknik med självkörande fordon. tar löpande fram underhållsplaner för bl.a. vägmarkeringar och skyltar. gav regeringen i uppdrag att redovisa hur stor del av den statliga väginfrastrukturen som bedöms hålla en sådan kvalitet och standard att det medger möjlighet till användning av uppkopplade och automatiserade körsystem i fordon. I uppdraget ingår att redogöra för vilka krav som ska ställas på den statliga väginfrastrukturens tillstånd samt att bedöma och redogöra för behov av åtgärder för att möjliggöra användning av automatiserade fordon med förarstödjande teknik. ska redogöra för vilka åtgärder som behöver vidtas för att säkerställa att befintlig väginfrastruktur ska kunna användas av automatiserade fordon.