bet · H901KU29 · 2022-06-01 00:00:00 — Enligt min mening måste det vara möjligt att återkalla ett medborgarskap om det kan styrkas att personen har förvärvat medborgarskapet på svikliga grunder, t.ex. använt sig av en falsk identitet eller genom falska dokument av olika slag. Det ska också vara möjligt att återkalla medborgarskap för personer med dubbelt medborgarskap som aktivt medverkat i eller varit delaktiga i terroristbrott eller krigsförbrytelser. Medborgaskapet ska också kunna återkallas om en person har förvärvat det genom mutor eller bestickning. Diskriminering, punkt 9 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3793 av m.fl. (M) yrkande 14 och 2021/22:3217 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 1.3, 2021/22:3289 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2021/22:3292 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 4 samt 2021/22:4004 av m.fl. (L) yrkande 14. Av 2 kap. 12 § regeringsformen följer att en lag eller annan föreskrift inte får innebära att någon missgynnas därför att han eller hon tillhör en minoritet med hänsyn till etniskt ursprung, hudfärg eller annat liknande förhållande eller med hänsyn till sexuell läggning. Det kan jämföras med formuleringen i 1 kap. 1 § diskrimineringslagen (2008:567) som lyder: ”Denna lag har till ändamål att motverka diskriminering och på andra sätt främja lika rättigheter och möjligheter oavsett kön, könsöverskridande identitet eller uttryck, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionsnedsättning, sexuell läggning eller ålder.” Den centrala skillnaden mellan dessa bestämmelser är att den i regeringsformen uttryckligen säger att diskrimineringsskyddet enbart gäller den som tillhör en minoritet, medan den begränsningen inte finns i diskrimineringslagen. Enligt vår mening har diskrimineringslagen en rimligare utgångspunkt än regeringsformen, när det gäller avgränsningen av diskrimineringsskyddet. Det är givetvis angeläget med ett starkt skydd för personer som i något avseende tillhör en minoritet, eftersom diskriminering inte sällan innebär att en majoritet på ett orättfärdigt sätt tar sig rätten att göra något på en minoritets bekostnad. Diskriminering och särbehandling på grund av egenskaper som den enskilde inte kan påverka är dock alltid orättfärdigt. Det blir inte mindre orättfärdigt att särbehandla en individ utifrån exempelvis hans eller hennes kön eller etnicitet bara för att den enskilde tillhör en majoritet i det aktuella hänseendet. Särbehandlingen bygger likafullt på en omständighet som individen inte har kunnat påverka. Vi anser att grundlagskommitté bör ges i uppdrag att överväga utformningen av diskrimineringsförbudet i regeringsformen. Diskriminering, punkt 9 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3289 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2021/22:3292 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 4 samt 2021/22:3217 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 1.3, 2021/22:3793 av m.fl. (M) yrkande 14 och 2021/22:4004 av m.fl. (L) yrkande 14. stipulerar uttryckligen att politisk diskriminering inte får förekomma i myndighetsutövning mot den enskilde eller i anställningsförfarande när det gäller en offentlig tjänst. Något sådant uttryckligt förbud mot diskriminering på politisk grund vid anställningsförfarande finns däremot inte i regeringsformen. Det hör inte hemma i ett demokratiskt samhälle att någon inte ska komma i fråga för en anställning på grund av att han eller hon har ”fel” åsikter eller är politiskt engagerad i ”fel” parti. Enligt vår mening måste det därför införas ett tydligt förbud i regeringsformen mot otillbörlig särbehandling av en person på grund av politisk uppfattning vid anställning inom offentlig, eller regional verksamhet. I samband med en sådan förändring bör ett tillägg till regeringsformen göras med innebörden att ingen får diskrimineras på grund av att denne betraktar sig som svensk. Regeringen bör återkomma med ett förslag i enlighet med det anförda. Diskriminering, punkt 9 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3217 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 1.3, 2021/22:4004 av m.fl. (L) yrkande 14 och 2021/22:3289 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2021/22:3292 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 4 samt 2021/22:3793 av m.fl. (M) yrkande 14. Diskrimineringsförbudet är en naturlig följd av principen om alla människors lika värde. Allt oftare ser vi dock exempel på hur denna princip undermineras och motarbetas på olika håll i världen. Det är därför viktigt att vi gör allt vi kan för att skydda de grupper i samhället som är mest utsatta. De diskrimineringsgrunder som anges i diskrimineringslagen är mer omfattande än de som kommer till uttryck i regeringsformen, vilket inte är en rimlig ordning. Enligt min mening bör därför regeringsformens diskrimineringsförbud utökas för att motsvara de diskrimineringsgrunder som anges i diskrimineringslagen. Det innebär att även könsöverskridande identitet eller uttryck, funktionsnedsättning och ålder bör innefattas i grundlagsskyddet. Diskriminering, punkt 9 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4004 av m.fl. (L) yrkande 14, 2021/22:3217 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 1.3 och 2021/22:3289 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2021/22:3292 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 4 samt 2021/22:3793 av m.fl. (M) yrkande 14. I regeringsformen finns förbud mot införande av lagstiftning som diskriminerar någon på grund av etniskt ursprung, hudfärg eller annat liknande förhållande eller med hänsyn till sexuell läggning eller kön. Liberalerna var vid den senaste grundlagsreformen pådrivande för att förbudet mot diskriminerande lagstiftning skulle inkludera sexuell läggning. Jag anser att även frågan om förbud mot lagstiftning som diskriminerar på grund av könsidentitet och könsuttryck bör utredas grundligt i en kommande grundlagsöversyn. Juridiskt kön, punkt 10 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3520 av m.fl. (C) yrkande 57 och 2021/22:466 av m.fl. (V), 2021/22:4004 av m.fl. (L) yrkande 12 och 2021/22:4093 av och (båda MP) yrkande 5. Det finns människor som varken identifierar sig som man eller kvinna. Det finns all anledning att ta denna för enskilda personer mycket viktiga identitetsfråga på stort allvar. Frågan om att inrätta ett tredje juridiskt kön behöver därför utredas. Den tredje siffran i de fyra sista siffrorna i ett svenskt personnummer indikerar om en person är man eller kvinna, vilket möjliggör statistiska analyser utifrån ett genusperspektiv. Jag anser därför att förutsättningarna för att införa ett tredje juridiskt kön bör utredas utan att möjligheterna att kunna göra statistiska analyser utifrån ett genusperspektiv försämras. Juridiskt kön, punkt 10 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:466 av m.fl. (V) och 2021/22:3520 av m.fl. (C) yrkande 57, 2021/22:4004 av m.fl. (L) yrkande 12 och 2021/22:4093 av och (båda MP) yrkande 5. I vissa länder, t.ex. , och , finns det en möjlighet för en person att registrera ett tredje juridiskt kön. blev det första landet i att införa ett tredje juridiskt kön. Det är viktigt att understryka att frågan om ett tredje juridiskt kön inte bara rör personer med intersexvariation. För personer som definierar sig som både man och kvinna, varken eller, eller som upplever att könstillhörigheten varierar skulle ett tredje juridiskt kön fylla en mycket viktig funktion. Alla människor har rätt att få sin könsidentitet respekterad och erkänd. Det är både en fråga om rättvisa och psykiskt välbefinnande samt en mänsklig rättighet. Ett tredje juridiskt kön skulle självklart vara en valmöjlighet för den enskilde; ingen ska kunna kategoriseras som ett tredje juridiskt kön mot sin vilja. Att erkänna ett tredje kön i lagstiftningen skulle dessutom innebära att vi rör oss från den nuvarande tvåkönade modellen och vidgar föreställningarna om den mänskliga existensen. Om vi inte är så fasta i våra föreställningar om vad som är typiskt manligt och kvinnligt skapas förutsättningar för en större variation för våra könsuttryck som det kan ändra negativa attityder och minska fördomar mot transpersoner, personer med intersexvariation, ickebinära och andra personer som ses som normbrytare. Detta skulle i sin tur kunna leda till att diskrimineringen och våldet mot dessa grupper minskar. Regeringen bör därför tillsätta en utredning som ser över möjligheten att införa ett tredje kön som juridiskt sett är jämställt med kvinna och man Juridiskt kön, punkt 10 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4004 av m.fl. (L) yrkande 12 och 2021/22:466 av m.fl. (V), 2021/22:3520 av m.fl. (C) yrkande 57 och 2021/22:4093 av och (båda MP) yrkande 5. Det finns ett antal individer som inte vill kategoriseras som vare sig män eller kvinnor. I vissa andra länder har detta tillgodosetts genom att individen efter egen begäran kan folkbokföras i en tredje könskategori. Jag anser att för- och nackdelar med att införa en tredje könskategori i folkbokföringen bör utredas också i . En grundläggande princip är att det tredje alternativet i så fall ska vara en valmöjlighet för de personer som själva önskar det, inte något som individer tilldelas. En annan viktig princip är att det fortsatta behovet av könsuppdelad statistik beaktas. Regeringen bör se till att förslag i denna riktning tas fram och genomförs. Juridiskt kön, punkt 10 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4093 av och (båda MP) yrkande 5 och 2021/22:466 av m.fl. (V), 2021/22:3520 av m.fl. (C) yrkande 57 och 2021/22:4004 av m.fl. (L) yrkande 12. Enligt min mening behöver vi utreda införandet av ett tredje juridiskt kön. Frågan har inte nödvändigtvis med intersexpersoner att göra. Det är en viktig frihet för den enskilde, oavsett om vederbörande är intersexperson eller transperson, att själv bestämma sin könstillhörighet. FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter uppmanar världens länder att införa ett tredje juridiskt kön. Det är hög tid att inför möjligheten till ett tredje juridiskt kön vilket flera andra länder redan har gjort, bl.a. och . Hbtq-personers mänskliga rättigheter i , punkt 11 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4004 av m.fl. (L) yrkande 19. EU behöver större möjligheter att kunna vidta åtgärder gentemot de medlemsländer som inte respekterar de mänskliga rättigheterna. Enligt min mening måste kunna granska hur medlemsländerna lever upp till skyldigheten att skydda och respektera mänskliga rättigheter som medlemsländerna är förbundna att göra enligt fördragen. Jag anser också att EU måste kunna besluta om sanktioner mot de medlemsländer som inte respekterar mänskliga rättigheter, inklusive hbtq-personers mänskliga rättigheter. Skyddet av äganderätten, punkt 12 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3793 av m.fl. (M) yrkande 13 och 2021/22:580 av (M), 2021/22:851 av (M), 2021/22:3058 av (M) och 2021/22:3217 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 1.2. Frågor om äganderättens och näringsfrihetens ställning aktualiseras ofta i dagens samhälle. Olika intressen och principer måste alltid vägas mot varandra när konkreta fall ska avgöras, t.ex. när äganderättens princip står mot intresset av att bygga en ny väg. Frågan är dock om inte äganderätten och näringsfriheten får stå tillbaka i alltför hög grad . Vi menar att det är ett problem att det är lättare att inskränka äganderätten och näringsfriheten än vissa andra fri- och rättigheter i och med att begränsningsreglerna och reglerna om vilandeförklaring inte är tillämpliga på äganderätten och näringsfriheten. Mot bakgrund av äganderättens och näringsfrihetens grundläggande betydelse för ett fritt och välmående samhälle framstår det som angeläget att göra en omfattande kartläggning av hot mot och inskränkningar i äganderätten och näringsfriheten i dagens . En äganderätts- och näringsfrihetskommission kan också göra en översyn av hur begreppet angeläget allmänt intresse tillämpas, hur vanligt det är med expropriation och vilka skäl som anförs till stöd för sådana beslut. Regeringen bör mot denna bakgrund tillsätta en äganderätts- och näringsfrihetskommission. Skyddet av äganderätten, punkt 12 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3217 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 1.2 och 2021/22:580 av (M), 2021/22:851 av (M), 2021/22:3058 av (M) och 2021/22:3793 av m.fl. (M) yrkande 13. Enligt min uppfattning måste det konstitutionella egendomsskyddet stärkas. I 2 kap. regeringsformen finns det utförliga regleringar till skydd för hur en rad fri- och rättigheter får inskränkas, och av vilka skäl. Utöver dessa uppställs också krav på bl.a. proportionalitet och tydlighet. Några sådana uttryckliga begränsningar finns dock inte för inskränkningar i den grundlagsstadgade äganderätten. För att kunna inskränka äganderätten ställs enligt 2 kap. 15 § regeringsformen krav på att det sker för att tillgodose angelägna allmänna intressen. Uttrycket anknyter också till vad som gäller i fråga om egendomsskyddet enligt . Vad som utgör ett angeläget allmänt intresse i lagstiftningshänseende är dock i viss utsträckning alltid föremål för en politisk värdering. Vid beredningen av enskilda myndighetsbeslut är detta en svår avvägning att hantera, med stor risk för övertramp – något som visat sig inom bl.a. skogsnäringen. Det är tydligt att det bristfälliga konstitutionella skyddet för äganderätten måste åtgärdas. Jag anser därför att det bör införas ett uttryckligt proportionalitetskrav vid ingrepp i äganderätten. Förstärkningar av rättighetsskyddet i regeringsformen, punkt 13 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3793 av m.fl. (M) yrkandena 5 och 6. Alla fri- och rättigheter som garanteras i regeringsformen åtnjuter inte samma skydd mot rättighetsbegränsande lagstiftning. Skyddet för äganderätten och näringsfriheten är t.ex. svagare än skyddet för t.ex. yttrande-, informations-, mötes-, demonstrations- och föreningsfriheterna. Skälet till detta är att de båda förstnämnda rättigheterna inte omfattas av de begränsningsregler som framgår av 2 kap. 21 § regeringsformen och inte heller av bestämmelserna om vilandeförklaring i 2 kap. 22 § regeringsformen. I 2 kap. 21 § anges att begränsningar av ett antal fri- och rättigheter endast får göras för att tillgodose ändamål som är godtagbara i ett demokratiskt samhälle. Begränsningen får aldrig gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till det ändamål som har föranlett den och inte heller sträcka sig så långt att den utgör ett hot mot den fria åsiktsbildningen såsom en av folkstyrelsens grundvalar. Begränsningen får inte göras enbart på grund av politisk, religiös, kulturell eller annan sådan åskådning. Enligt vår mening finns det skäl att överväga om fler fri- och rättigheter, t.ex. äganderätten och näringsfriheten, borde omfattas av begränsningsreglerna och reglerna om vilandeförklaring i regeringsformen. Mycket talar för att grundlagens skydd mot rättighetsinskränkningar borde vara lika starkt oavsett vilken fri- och rättighet det gäller, men en analys behöver göras rättighet för rättighet för att ge underlag för en bedömning av om det finns sakliga skäl att ge vissa rättigheter ett starkare skydd än andra. Vi anser också att det bör utredas om en rätt till domstolsprövning och hur ett skydd mot dubbel lagföring kan införas i regeringsformen. Vi har också länge drivit frågan om en skadeståndsskyldighet för staten vid överträdelser av en enskilds grundlagsfästa fri- och rättigheter. Det är glädjande att regeringen nu lagt fram en proposition om grundlagsskadestånd. Rättighetsskydd mellan enskilda, punkt 14 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3793 av m.fl. (M) yrkande 7. Inte bara stater utan även enskilda personer och organisationer kan kränka mänskliga fri- och rättigheter. Vi menar att det vore värdefullt att i regeringsformens andra kapitel slå fast att staten har en skyldighet att skydda enskilda från kränkningar av mänskliga fri- och rättigheter som utförs av andra enskilda. Vad vi efterlyser är ett allmänt stadgande om statens skyldighet att skydda enskilda från kränkningar av fri- och rättigheter som utförs av andra enskilda. Ett sådant stadgande skulle kunna tjäna som en påminnelse till lagstiftaren att beakta detta perspektiv i lagstiftningsarbetet, men också som en signal till alla som bor i att rättighetskränkningar är något mycket allvarligt och något som har tagit avstånd från genom ett så tungt vägande stadgande som en grundlagsbestämmelse. Regeringen bör utreda frågan om ett skydd mot rättighetskränkningar som begås av andra enskilda. , punkt 16 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3386 av m.fl. (L). I Försvarsmaktens årliga utvärdering uppgav av de värnpliktiga att de hade utsatts för oönskat beteende, t.ex. kränkande jargong. som bevakar de värnpliktigas intressen har en viktig uppgift att granska arbetsförhållanden och säkerhet för samtliga värnpliktiga. Många av de värnpliktiga är dock osäkra på vart de ska vända sig, om de t.ex. har klagomål om kränkande beteenden. Enligt min mening bör en utredning få i uppdrag att lämna förslag på hur de värnpliktigas rättssäkerhet och trygghet kan säkras vid sidan av systemet med förtroendevalda. fanns en särskild (), vars uppgifter då övertogs av (). Inom ramen för uppdraget bör det övervägas om inte bör återinrättas. , punkt 17 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4102 av m.fl. (MP) yrkande 10. Genom inrättandet av ett nationellt rättigheter har tagit ett steg mot ett bättre förverkligande av de mänskliga rättigheterna. I utredningens betänkande identifierades ett antal frågor som ansågs angelägna för framtida utredningar och översyner. Enligt min mening kan arbetet med flera av dessa frågor med fördel inledas . Utredaren föreslog bl.a. att det utreds om regeringen ska åläggas en lagreglerad skyldighet att för redovisa arbetet med att säkerställa full respekt för internationella åtaganden om mänskliga rättigheter. Jag anser att det finns skäl att överväga en sådan redovisningsskyldighet, i syfte att säkerställa insyn i hur arbetet fortskrider. klagofrist, punkt 19 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2577 av m.fl. (SD) yrkande 1. Tidsfristen för att lämna in ett klagomål till har minskat från . Mot bakgrund av stora betydelse är denna förändring olycklig. Domstolen är svårtillgänglig för vanliga européer. Reglerna för anhängiggörande är krångliga, och det finns begränsad kunskap om domstolens kompetensområde. Det är därför viktigt att klaganden har tillräckligt med tid för att överväga om han eller hon ska lämna in ett klagomål till . Minskade målbalanser i domstolen kan hellre åstadkommas genom att domstolens kapacitet utökas. Regeringen bör därför dra tillbaka sitt godkännande av det tilläggsprotokoll som möjliggör en minskning av klagofristen. Skydda djurens intressen, punkt 20 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4061 av m.fl. (MP) yrkande 19. Djurskyddslagen syftar till att främja respekten för djur, vilket enligt förarbetena innebär att varje djur erkänns ett egenvärde oavsett det värde djuret har för människan. Enligt min mening bör även ett skydd för djurens intressen införas i grundlag, vilket skulle tydliggöra att djurskyddet är en viktig del av statens ansvar. Motverka extremism genom kunskap, punkt 21 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3792 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2021/22:3450 av Kopparklint (M). Antalet personer i de våldsbejakande extremistiska miljöerna i har på bara ökat från hundratals till tusentals. Extremismen utgör ett hot mot demokratin. Det är enligt vår mening viktigt att arbeta förebyggande med att stå upp för våra grundläggande fri- och rättigheter och mot extremism av olika slag. Det handlar bl.a. om att sprida kunskap hos hela befolkningen. Skolan har en viktig uppgift att involvera barn och ungdomar i diskussioner om attityder och demokratiska värderingar. Nationell handlingsplan och lokalt förebyggande arbete, punkt 22 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2526 av m.fl. (SD) yrkande 7 och 2021/22:3579 av m.fl. (C) yrkande 77 och 2021/22:4191 av m.fl. (KD) yrkande 1. Kriminalvården har vid ett flertal tillfällen fått i uppdrag att utveckla sitt arbete för att motverka och förebygga radikalisering och våldsbejakande extremism. Detta är positivt, men det måste finnas en enhetlig plan som även inkluderar hur kommunala, regionala och andra statliga enheter ska agera när det gäller radikalisering. Vi anser därför att regeringen bör ta fram en nationell handlingsplan för arbetet med att upptäcka och motverka radikalisering så att vi kan säkerställa att hela har en fullgod beredskap och en tydlig ansvarsfördelning när en person som uppvisar tecken på radikalisering uppmärksammas. Nationell handlingsplan och lokalt förebyggande arbete, punkt 22 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3579 av m.fl. (C) yrkande 77 och 2021/22:2526 av m.fl. (SD) yrkande 7 och 2021/22:4191 av m.fl. (KD) yrkande 1. Individer som ännu inte har begått brott utan är på väg att radikaliseras måste mötas av förebyggande åtgärder som inte uppfattas som stigmatiserande.