bet · H901FöU6 · 2022-02-03 00:00:00 — Det innebär bl.a. att förstärkningen av armén ska fortsätta och uthålligheten i krig stärkas. Dessutom ska ett modernt luftburet luftvärn anskaffas, divisionsförmågan ska förstärkas med en ingenjörsbataljon, en underhållsbataljon och förbindelserkompanier ska tillföras, sambands- och telekrigsförbanden ska tidigareläggas till och ytterligare utrustning tillföras och nya eldhandvapen anskaffas till samtliga soldater. Inom marinen ska amfibieförbanden åtminstone förstärkas ytterligare materiellt med nya stridsbåtar. Flygvapnet ska åtminstone tillföras fler robotar, förmågan att kunna basera flygstridskrafterna på spridda krigsbaser ska förstärkas, helikopterförbanden ska få rörliga basförband och omsättningen av bl.a. radarsystem till sensorkedjan ska tidigareläggas samt finansieras . Jag tycker att det är bra att myndigheterna redan nu planerar för att kunna genomföra dessa åtgärder. Den kommande kontrollstationen och Försvarsberedningens arbete efter valet blir viktiga för att säkerställa genomförandet av även dessa. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage det för regeringen. förmåga och utveckling, punkt 6 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3908 av m.fl. (KD) yrkande 14 och 2021/22:3233 av m.fl. (C) yrkandena 1–5 och 7. Jag anser att det är av största vikt att även den andra av två brigader blir krigsanvändbar i närtid genom att den bemannas och utrustas fullt ut samt att den övas. ska ha tre helt klara brigader och också ha satt upp de två stridsgrupper som är avsedda att försvara respektive . Försvaret ska ha förmåga att försvara hela och ha särskild kapacitet att på ett fullgott sätt försvara strategiskt viktiga platser. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage det för regeringen. Ledning och samverkan, punkt 7 (SD) av (SD), (SD) och Per (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2531 av m.fl. (SD) yrkande 4. Vi anser att ledningscentraler och andra mål som kan vara värdefulla för en angripare ska ha tillgång till bergrum eller på annat sätt skyddas. Spridning och redundans är kompletterande skyddsmetoder, varför det är viktigt att antalet centraler blir större och att spridningsprincipen nyttjas. Strategiskt viktiga ledningscentraler ska omgärdas av sekretess och vara skyddsobjekt. Den högsta ledningen och ledningscentralernas staber ska ha en hög beredskap och öva kontinuerligt. Att samla mätdata från ett flertal olika sensorer inom försvarsgrenarna möjliggör nyttjande av gemensamma lägesbilder och ökar Försvarsmaktens möjlighet att verka mot fientliga mål. Det är naturligt att fientliga aktörer vill störa denna möjlighet, vilket ställer höga krav på teknik och noga förberedd taktik. Detta är inte minst viktigt inom cyberförsvarsområdet. Vi är positiva till samarbetet mellan försvarsgrenarna och ser gärna att det framöver utökas till att omfatta även våra nordiska grannländer. militära samarbete med har förbättrat vår interoperabilitet och vår försvarsförmåga. Vi ser positivt på att fördjupa det militära samarbetet ytterligare med . bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage det för regeringen. Strategi och principer för materielförsörjningen, punkt 8 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3643 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2021/22:2531 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 2021/22:3908 av m.fl. (KD) yrkande 30. Den kommande materielförsörjningsstrategin kommer att slå fast nya principer för strategisk materielförsörjning i fred, kris och konflikt. Ökad försörjningssäkerhet kommer därför att vara en viktig fråga när det gäller försvarets materiel. Vi anser att Försvarsmakten bör kunna teckna avtal med företag i om leverans av t.ex. lastbilar, som utgår från en basplatta i fredstid men som går att skala upp i händelse av krig. Möjligheten att köpa insatsvaror som möjliggör t.ex. ammunitionstillverkning i händelse av krig bör också beaktas. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage det för regeringen. Strategi och principer för materielförsörjningen, punkt 8 (SD) av (SD), (SD) och Per (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2531 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 2021/22:3643 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2021/22:3908 av m.fl. (KD) yrkande 30. Vi föreslår att principerna för nyanskaffning och vidmakthållande bl.a. bör utgå från att vidmakthållande och uppgradering av befintlig materiel ska väljas före nyanskaffning om det är ekonomiskt gynnsamt och de operativa kraven kan uppnås. Principerna bör också utgå från att forskning och utveckling av krigsmateriel sker kontinuerligt för att kunna behålla spetskompetens i svensk industri. Dessutom bör nyanskaffning av krigsmateriel i första hand riktas till svensk försvarsindustri och i andra hand till leverantörer där svensk försvarsindustri deltar i någon del och i tredje hand upphandlas på övriga marknaden. Vidare bör Försvarsmaktens operativa förmåga säkerställas även under infasning av ny materiel. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage det för regeringen. Strategi och principer för materielförsörjningen, punkt 8 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3908 av m.fl. (KD) yrkande 30 och 2021/22:2531 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 2021/22:3643 av m.fl. (M) yrkande 1. saknar en sammanhängande försvarsindustristrategi där säkerhetspolitiska överväganden, försvarsindustrins roll i det nationella försvaret, dess roll som internationell samarbetspartner samt teknologiska möjligheter vägs samman. Regeringen har dock påbörjat arbetet med att ta fram en sådan strategi, som kommer att redovisas . Det är mycket angeläget att en sådan strategi utarbetas. Jag anser att viktiga komponenter i en sådan strategi bör vara: Hur säkerställer vi tillgången till utländsk försvarsmateriel även vid kriser och konflikter i vår omvärld och i situationer då betalning i form av pengar är av underordnad betydelse, dvs. då främst försvarsmateriel efterfrågas? Inom vilka försvarsrelaterade teknologiområden kan vi till rimliga kostnader upprätthålla en hög och internationellt konkurrenskraftig nivå och därmed vara en internationellt intressant samarbetspartner? Hur säkerställer vi en nära samverkan mellan Försvarsmakten och försvarsindustrins kompetenser i kris- och krigssituationer? Hur verkar vi för ett utökat nordiskt och europeiskt samarbete inom försvarsindustriområdet? bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage det för regeringen. Försvarsindustrin, punkt 9 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3643 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 4. Vi anser att den nya materielförsörjningsstrategin behöver kompletteras med en ny försvarsindustristrategi. Principerna för den framtida materielanskaffningen kommer att ha en stor påverkan på försvarsindustrins möjligheter att verka framgent och därför är det önskvärt med ett samlat grepp. Det finns en stark försvarsindustri på teknikens yttersta framkant i som bidrar både till stärkt försvarsförmåga och ökad innovationskraft. Försvarsföretagen behöver ges bättre konkurrensvillkor både genom ökade satsningar på försvarsforskning och genom ett mer effektivt exportfrämjande. Det behöver också inrättas ett forum för strategisk dialog mellan försvarsmyndigheter och försvarsföretag. Ett sådant försvarsindustriråd skulle kunna fungera som en gemensam arena för att diskutera påverkan av framtida teknologier och lika strategiska vägval. Genom bättre samarbetsytor mellan försvarsmyndigheterna och försvarsindustrin kan den omvärldskunskap som finns i industrin stärka den samlade beslutskompetensen i . Det näringslivsråd som föreslås i skulle kunna fungera som en modell för ett försvarsindustriråd. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage det för regeringen. Exportfrämjande, punkt 10 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3643 av m.fl. (M) yrkande 19. Vi anser att åtgärder behöver vidtas för att stärka exportfrämjandet på försvarsmarknaden. De minskade beställningarna från Försvarsmakten har medfört att exporten blivit ännu viktigare för att den inhemska industrin ska kunna bibehålla den kompetens och förmåga som statsmakterna efterfrågar. Export stärker företagens möjligheter att bibehålla en stark konkurrenskraftig teknologinivå och den kompetens som krävs för att underhålla och vidmakthålla Försvarsmaktens materielsystem. Det kan också innebära möjligheter till kostnadsdelning och därmed lägre kostnader för Försvarsmakten. Förutsättningarna för att dela utvecklingskostnader genom export till andra länder måste ingå som ett centralt övervägande vid varje nytt utvecklingsprojekt. En grundläggande utgångspunkt för statens engagemang i exportfrågor är att det finns en tydlig koppling till Försvarsmaktens operativa förmåga, vilket vi menar är ett för snävt perspektiv i vissa fall. Vi anser därför att det finns skäl att göra en särskild översyn med konkreta förslag på hur exportfrämjandet av försvarsmateriel på myndighetsnivå kan stärkas på bästa tänkbara sätt. Detta utöver det mer allmänna uppdraget som getts utredningen om en ny materielförsörjning att analysera försvarsmarknaden. Dessutom anser vi att det bör övervägas att stärka förmåga att främja exporten av försvarsmateriel, exempelvis genom att införa ytterligare en statssekreterare på som har ansvar för materiel- och försvarsindustrifrågor. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage det för regeringen. Utredning av , punkt 11 (M, L) av (M), (M), (M), (L) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3643 av m.fl. (M) yrkande 22 och 2021/22:2531 av m.fl. (SD) yrkande 9. Vi anser att det finns anledning att se över effektiviteten och kompetensen hos (). Utredningen om Försvarsmaktens långsiktiga materielbehov pekade bl.a. på att FMV:s omkostnader har ökat kraftigt . Utredningen konstaterade också att i och med att Försvarsmakten är skyldig att anlita FMV vid upphandling av varor och tjänster så minskas trycket på myndigheten att effektivisera sin verksamhet. I årsredovisningen för staten 2020 redovisade regeringen att hade det för anslaget 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar upparbetats av de 72 000 miljoner som beslutat om. FMV har bemyndigande för huvuddelen. Ett enigt försvarsutskott konstaterade i sitt yttrande att utskottet såg med ”oro på att regeringen redovisar att FMV inte har upparbetat beställningsbemyndigandet för anslaget 1:3 på grund av att industrikontrakt inte har lagts enligt den ursprungliga planeringen”. Utskottet ansåg att underutnyttjandet av beställningsbemyndigandet aktualiserar frågan om FMV:s effektivitet. Med tanke på att pensionsavgångar och uppsägningar har lett till ett kompetenstapp finns det också anledning att stärka upphandlingskompetensen på myndigheten och se över tillgången till specialkompetens på olika områden. I ljuset av ökade materielbeställningar anser vi att det är viktigt att se över dessa frågor och vi föreslår därför att det tillsätts en utredning med uppdrag att se över effektiviteten och kompetensförsörjningen hos FMV. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage det för regeringen. Utredning av , punkt 11 (SD) av (SD), (SD) och Per (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2531 av m.fl. (SD) yrkande 9 och 2021/22:3643 av m.fl. (M) yrkande 22. Vi anser att roll bör utredas ytterligare. Utredningen bör syfta till att effektivisera myndighetens verksamhet och inkludera frågan om huruvida myndighetens verksamhet bör bedrivas som en enskild verksamhet eller inte. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage det för regeringen. Forskning och utveckling, punkt 12 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3643 av m.fl. (M) yrkandena 10, 12 och 13 samt 2021/22:2531 av m.fl. (SD) yrkande 7. Den exponentiella teknikutvecklingen kommer att kraftigt påverka framtidens slagfält. Vi föreslår ett närmare samarbete och fördjupad strategisk dialog mellan myndigheter, akademin och företag inom försvarssektorn för att främja nya teknologier. Dessutom behövs ökad samverkan mellan civil och militär forskning. Vi anser vidare att till del ligger efter när det gäller autonoma system, som är ett område som spelar en allt viktigare roll. Försvarsmaktens uppgift att värna territoriella integritet genom bevakning av ett utsträckt och glesbefolkat territorium skulle kunna underlättas av autonoma system i kombination med intelligenta sensorer. Även en gradvis integration av AI-relaterade system skulle kunna underlätta flera områden inom försvarssektorn. Till exempel skulle AI kunna stödja underrättelsebearbetning, framför allt när det handlar om att se mönster vid analyseringen av stora mängder data för att upprätthålla en korrekt lägesbild. Även bearbetning av sensordata och logistiksystem är områden där AI-tekniken skulle kunna bidra till att stärka försvarssektorn. Utifrån den ökande betydelsen av AI framgent föreslår vi att regeringen ger Försvarsmakten i uppdrag att ta fram en AI-strategi. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage det för regeringen. Forskning och utveckling, punkt 12 (SD) av (SD), (SD) och Per (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2531 av m.fl. (SD) yrkande 7 och 2021/22:3643 av m.fl. (M) yrkandena 10, 12 och 13. Statligt finansierad forskning och utveckling är grundläggande för försvarsindustrin och vi anser att den bör koncentreras till områden där svensk industri är framgångsrik. Vi tror på svensk försvarsindustri och anser att det finns skäl att bättre förvalta den samhällsekonomiska tillgång som den utgör. Mycket av den kunskap och erfarenhet som fanns om civilt försvar under det har gått förlorad. Vi anser därför att det är av yttersta vikt att forskning och utveckling om det civila försvarets återuppbyggnad prioriteras i den statligt finansierade forskningen. Dessutom vill vi framhålla att det är en starkt oroande utveckling att anser att Europeiska försvarsbyrån () ska ange vilka försvarsindustrier som ska tilldelas riktade forskningspengar och därmed få en bättre chans till överlevnad. Det är viktigt att vi slår vakt om vår egen förmåga i stället för att låta bestämma framtiden för svensk försvarsindustri. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage det för regeringen. Försvarssamarbete inom EU, punkt 13 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3643 av m.fl. (M) yrkandena 16–18, 2021/22:3776 av m.fl. (M) yrkande 31 och 2021/22:4039 av m.fl. (M) yrkande 13 och 2021/22:3908 av m.fl. (KD) yrkande 5 och 2021/22:3996 av m.fl. (L) yrkande 15. EU:s försvarssamarbete har utvecklats i snabb takt , med genomgripande konsekvenser för bl.a. materiel, marknad och industri. Vi anser att EU:s fördjupade försvarssamarbete inom ramen för bl.a. det permanenta strukturerade samarbetet (Pesco), den europeiska försvarsfonden (EDF) och den årliga försvarsöversynen (Card) har potential att stärka både de enskilda medlemsländernas försvarsförmåga och EU:s försvarsförmåga som helhet. Vi bör säkerställa att dessa försvarsinitiativ är sammanhängande och att fullt ut kan spela sin roll inom EU:s gemensamma säkerhets- och försvarspolitik. Därför föreslår vi att ska sjösätta en strategi med tydliga prioriteringar för hur vi anser att EU ska utvecklas på området och hur kan ta del av de möjligheter och resurser som det fördjupade samarbetet innebär. Flera andra länder har sådana strategier och till och med som står utanför EU-samarbetet har en strategi för hur deras försvarsindustri ska kunna delta i samarbetet. Vi anser också att bör ta initiativ inom EU och OCCAR för att främja utbildningskompetens när det gäller projektledning av internationella materielsamarbeten. Det finns även skäl att genomföra en utredning om svenska tekniska styrkeområden ur ett brett perspektiv som kan utgöra grunden för samarbeten med andra länder och vara vägledande för projekt inom den europeiska försvarsfonden. Avslutningsvis vill vi framhålla vikten av att möjliggöra och säkerställa tredjelandsdeltagande för nära parter i relevanta försvarsprojekt. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage det för regeringen. Försvarssamarbete inom EU, punkt 13 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3908 av m.fl. (KD) yrkande 5 och 2021/22:3643 av m.fl. (M) yrkandena 16–18, 2021/22:3776 av m.fl. (M) yrkande 31, 2021/22:3996 av m.fl. (L) yrkande 15 och 2021/22:4039 av m.fl. (M) yrkande 13. Det är i grunden positivt att EU stärker sitt engagemang på försvarspolitikens område. Vi anser att de frågor som EU-samarbetet bör beröra gäller militär forskning och utveckling av försvarsmateriel, asymmetrisk (icke-konventionell) krigföring samt effektivisering av lednings- och samordningssystem för att underlätta trupptransporter mellan medlemsländer och EU-gemensamma försvarsinsatser. Vi anser också att även i fortsättningen ska ha beredskap att bidra till militära insatser i EU:s regi och ska vara drivande i arbetet för att utveckla EU:s krishanteringsförmågor. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage det för regeringen. Nordiskt försvarssamarbete, punkt 14 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3776 av m.fl. (M) yrkande 6. Hoten, riskerna och sårbarheterna mot säkerhet har ökat . Vi anser att det försämrade säkerhetsläget kräver att stärker sitt försvar och fördjupar det nordiska försvarssamarbetet. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage det för regeringen. Långsiktiga ekonomiska planeringsramar, punkt 15 (M, KD) av (M), (M), (M), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3908 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2021/22:4014 av m.fl. (M) yrkande 2. Försvaret kräver långsiktiga planeringsramar. I enlighet med Försvarsberedningens förslag bör det därför införas en tioårig planeringshorisont med beslutade ekonomiska ramar för perioden –2025 och en reell planeringsram –2030. Planeringsramen för anslagen till det militära försvaret 2026–2030 behöver höjas med 2026 och ytterligare 2027 och denna nivå bör förlängas därefter. Vi ser detta som ett viktigt mål på vägen vidare upp mot av BNP, vilket behöver nå under nästa försvarsbeslutsperiod. När det gäller perioden –2025 behöver anslagen till det militära försvaret höjas till 2025, motsvarande av BNP. Till detta kommer även kostnaderna för att stärka det civila försvaret och totalförsvaret, vilket enligt Försvarsberedningen kommer att kosta ytterligare 2025. Vi anser att planeringsramen är en del av försvarsbeslutet. Den är en nödvändighet för att kunna vidta prioriterade åtgärder med den långsiktighet som Försvarsberedningen avsåg i fråga om utvecklingen av försvarsförmåga i två på varandra följande försvarsbeslutsperioder. Det är värt att understryka att Försvarsberedningens rapporter är framtagna för att utgöra en väl balanserad helhet med förslag som stärker försvaret i alla dess delar. Försvarsberedningens förslag om inriktning och finansiering måste därför också genomföras i sin helhet. Risken är annars överhängande för suboptimeringar som negativt påverkar hela organisationens effektivitet. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage det för regeringen. Uppföljning och kostnadskontroll, punkt 16 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3641 av m.fl. (M) yrkande 1. Att bygga ut försvarsförmåga kommer att kräva god kostnadskontroll, spårbarhet och uppföljning för att garantera att de extra resurserna också ger effekt. Vi vill därför se en ordnad process med tydliga avstämningar som tar hänsyn till behovet av att stärka försvaret men också den ekonomiska utvecklingen. De ytterligare resurser som satsas måste åstadkomma kontinuerligt ökande försvarsförmåga och det måste ske ett fortsatt effektiviserat resursutnyttjande inom Försvarsmakten. Arbetet med en ny myndighet för uppföljning och utvärdering av totalförsvaret är en viktig del i att stärka kostnadskontrollen och spårbarheten inom försvarsmyndigheterna. kommer Försvarsberedningen att återaktiveras för att fungera som en kontrollstation för det innevarande försvarsbeslutet. Vi anser att det blir ett angeläget avstämningstillfälle om hur det går med genomförande och kostnader. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage det för regeringen. Motioner som bereds förenklat, punkt 17 (SD) (SD), (SD) och Per (SD) anför: Utskottet har efter förenklad motionsberedning avstyrkt vissa motionsförslag. När det gäller de förslag från kommittémotion 2021/22:2531 och 2021/22:2579 som bereds förenklat vidhåller vi de synpunkter som förts fram i motionen. Vi avstår dock från att ge uttryck för förslagen i detta betänkande och godkänner att de bereds i förenklad ordning i enlighet med de principer som utskottet redovisat. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 2021/22:875 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten att stoppa utländska köp av tomter och fastigheter på strategiska platser om köpet kan anses ha negativa konsekvenser för säkerhet, och detta tillkännager för regeringen. 2021/22:1061 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att direktinvesteringar och köp av strategisk infrastruktur ska godkännas av regeringen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1459 av Boriana (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att begränsa möjligheten för utländska aktörer att köpa strategiska fastigheter i och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1493 av m.fl. (M):