bet · H901KU32 · 2022-03-18 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden. Motionsyrkandena avser frågor om arbetet mot antisemitism, romsk inkludering, sanningskommissioner, samers rättigheter, samepolitiken och konstruktion, älvdalskans ställning, information om nationella minoriteter och minoritetsspråk, kommuners och regioners minoritetspolitik, statistik över samiskt näringsliv samt en kontaktyta för dialog mellan och . I betänkandet finns 20 reservationer (M, SD, C, V, KD, L, MP). Cirka 40 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Information om nationella minoriteter och minoritetsspråk Kommuners och regioners minoritetspolitik Statistik över samiskt näringsliv Kontaktyta för dialog mellan och 1.Arbetet mot antisemitism, punkt 1 (M) 2.Romsk inkludering, punkt 2 (M) 3.Romsk inkludering, punkt 2 (V) 4.Romsk inkludering, punkt 2 (L) 5.Sanningskommissioner, punkt 3 (V) 6.Samers rättigheter, punkt 4 (V) 7.Samers rättigheter, punkt 4 (MP) 8.Samepolitiken och konstruktion, punkt 5 (V) 9.Samepolitiken och konstruktion, punkt 5 (MP) 10.Älvdalskans ställning, punkt 6 (C) 11.Älvdalskans ställning, punkt 6 (V) 12.Älvdalskans ställning, punkt 6 (KD) 13.Information om nationella minoriteter och minoritetsspråk, punkt 7 (M) 14.Information om nationella minoriteter och minoritetsspråk, punkt 7 (C) 15.Information om nationella minoriteter och minoritetsspråk, punkt 7 (L) 16.Kommuners och regioners minoritetspolitik, punkt 8 (M) 17.Kommuners och regioners minoritetspolitik, punkt 8 (SD) 18.Kommuners och regioners minoritetspolitik, punkt 8 (C) 19.Kommuners och regioners minoritetspolitik, punkt 8 (L) 20.Kontaktyta för dialog mellan och , punkt 10 (C) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2021/22:3792 av m.fl. (M) yrkande 8. Reservation 1 (M) 2021/22:2282 av (L), 2021/22:2604 av m.fl. (V) yrkande 2, 2021/22:2700 av m.fl. (S), 2021/22:3389 av m.fl. (L) yrkande 13 och 2021/22:3792 av m.fl. (M) yrkandena 9–11. Reservation 2 (M) Reservation 3 (V) Reservation 4 (L) 2021/22:2604 av m.fl. (V) yrkande 1, 2021/22:3792 av m.fl. (M) yrkande 12 och 2021/22:4109 av och (båda MP) yrkande 2. Reservation 5 (V) 2021/22:2601 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 1 och 2, 2021/22:3355 av (KD) yrkande 1, 2021/22:4076 av m.fl. (MP) yrkande 3 och 2021/22:4109 av och (båda MP) yrkandena 7, 13 och 14. Reservation 6 (V) Reservation 7 (MP) 2021/22:2601 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 3 och 2021/22:4109 av och (båda MP) yrkandena 1 och 6. Reservation 8 (V) Reservation 9 (MP) 2021/22:680 av (SD), 2021/22:999 av (SD), 2021/22:1194 av (C), 2021/22:2111 av m.fl. (KD), 2021/22:2592 av m.fl. (V) yrkande 6 och 2021/22:3217 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 10. Reservation 10 (C) Reservation 11 (V) Reservation 12 (KD) Information om nationella minoriteter och minoritetsspråk 2021/22:3217 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 11, 2021/22:3389 av m.fl. (L) yrkande 4 och 2021/22:3792 av m.fl. (M) yrkande 1. Reservation 13 (M) Reservation 14 (C) Reservation 15 (L) Kommuners och regioners minoritetspolitik 2021/22:1757 av och (båda S), 2021/22:2474 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2021/22:3243 av m.fl. (C) yrkande 34, 2021/22:3389 av m.fl. (L) yrkandena 2, 3, 5 och 6 samt 2021/22:3792 av m.fl. (M) yrkande 15. Reservation 16 (M) Reservation 17 (SD) Reservation 18 (C) Reservation 19 (L) Statistik över samiskt näringsliv 2021/22:3355 av (KD) yrkandena 4 och 5. Kontaktyta för dialog mellan och 2021/22:3217 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 6. Reservation 20 (C) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (SD), (S), (M), (SD), (S), Skånberg (KD), (S), (MP), (M), (M), (C), (V), (SD) och (L). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet ca 40 motionsyrkanden om minoritetsfrågor från allmänna motionstiden /22. Motionsyrkandena avser följande frågor: arbetet mot antisemitism, romsk inkludering, sanningskommissioner, samers rättigheter, samepolitiken och konstruktion, älvdalskans ställning, information om nationella minoriteter och minoritetsspråk, kommuners och regioners minoritetspolitik, statistik över samiskt näringsliv samt en kontaktyta för dialog mellan och . En förteckning över de behandlade förslagen finns i bilagan till betänkandet. Målet för minoritetspolitiken är att ge skydd för de nationella minoriteterna och att stärka deras möjlighet till inflytande samt att stödja de historiska minoritetsspråken så att de hålls levande (prop. 2008/09:1 utg.omr. 1, bet. 2008/09:KU1, rskr. 2008/09:272). Det övergripande målet bröts genom reformen 2010 ned i tre delområden: diskriminering och utsatthet, inflytande och delaktighet samt språk och kulturell identitet (prop. 2008/09:158 s. 45– 46). De insatser och åtgärder som vidtas inom politikområdet hänför sig till de tre delområdena, och uppföljningen av utvecklingen genomförs och redovisas också inom dessa. Det övergripande målet för samepolitiken är att verka för en levande samisk kultur byggd på en ekologisk hållbar rennäring och andra samiska näringar (prop. 2005/06:1 utg.omr. 23, bet. 2005/06:MJU2, rskr. 2005/06:108). Internationella åtaganden om nationella minoriteters rättigheter har tillträtt ett antal internationella konventioner som innehåller bestämmelser om nationella minoriteters rättigheter. Det gäller bl.a. FN:s internationella konventioner om medborgerliga och politiska rättigheter (SÖ 1971:42) respektive barnets rättigheter (SÖ 1990:20), ramkonvention om skydd för nationella minoriteter (SÖ 2000:2, ramkonventionen) och den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk (SÖ 2000:3, språkstadgan). Av 1 kap. 2 § femte stycket regeringsformen (RF) följer bl.a. att det allmänna ska motverka diskriminering av människor på grund av kön, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung, språklig eller religiös tillhörighet, funktionsnedsättning, sexuell läggning, ålder eller andra omständigheter som gäller den enskilde som person. Av sjätte stycket framgår att det samiska folkets och etniska, språkliga och religiösa minoriteters möjligheter att behålla och utveckla ett eget kultur- och samfundsliv ska främjas. Bestämmelsen i 1 kap. 2 § sjätte stycket RF om skydd för vissa minoriteter ändrades 2011 så att det samiska folket särskilt omnämns. I bestämmelsen ges uttryck för vissa särskilt viktiga mål för samhällets verksamhet. Av förarbetena till grundlagsändringen följer att avsikten med att ge bestämmelsen en ny utformning var att tydligare spegla samernas särställning och ge uttryck för att samerna inte bara är en minoritet utan även ett urfolk (prop. 2009/10:80 s. 190). Lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk m.m. ersatte den nya lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk tidigare lagar på området i enlighet med förslagen minoritetspolitiska proposition (prop. 2008/09:158, bet. 2008/09:KU23, rskr. 2008/09:272). I lagen föreskrivs vissa grundläggande rättigheter för samtliga fem nationella minoriteter i och vissa särskilda rättigheter för finsk-, samisk- och meänkielitalande. Bestämmelser som rör minoritetspolitiken finns även i t.ex. skollagen (2010:800) och socialtjänstlagen (2001:453). Bestämmelser om finns i sametingslagen (1992:1433) och i förordningen (2009:1395) med instruktion för . Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkandet om arbetet mot antisemitism. Jämför reservation 1 (M). I kommittémotion 2021/22:3792 av m.fl. (M) begärs i yrkande 8 ett tillkännagivande till regeringen om att med kraft motverka alla yttringar av antisemitism för att på det sättet klargöra att vårt land inte accepterar våld, hot eller kränkande behandling riktat mot judar. Motionärerna menar att det är prioriterat att göra tryggare för alla – att tydligt stå upp mot antisemitism och andra former av extremism är nödvändigt för att nå detta mål. Vidare konstateras att extremister av olika slag skapar otrygghet och göder misstro i samhället. Detta måste, enligt motionärerna, motverkas med kraft, och det måste tydligt klargöras att vi i vårt land inte accepterar vare sig hot, hat eller attacker med antisemitiska förtecken. Av 1 kap. 2 § femte stycket regeringsformen följer bl.a. att det allmänna ska motverka diskriminering av människor på grund av kön, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung, språklig eller religiös tillhörighet, funktionsnedsättning, sexuell läggning, ålder eller andra omständigheter som gäller den enskilde som person. Av sjätte stycket framgår att bl.a. etniska, språkliga och religiösa minoriteters möjligheter att behålla och utveckla ett eget kultur- och samfundsliv ska främjas. I 16 kap. 8 § (BrB) föreskrivs straff för hets mot folkgrupp, och i 16 kap. 9 § BrB föreskrivs straff för olaga diskriminering. Nationell plan mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott Regeringen beslutade om en nationell plan mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott. Syftet med planen är att förebygga och motverka rasism, hatbrott och polarisering i samhället. Planen ska utgöra en grund och en inriktning för arbetet mot rasism och hatbrott inom särskilt viktiga strategiska områden som regeringen har identifierat: mer kunskap, utbildning och forskning; förbättrad samordning och uppföljning; ökat stöd och fördjupad dialog med det civila samhället; förstärkt förebyggande arbete på nätet; ett mer aktivt rättsväsende. Med planen utformas en struktur för samordning och uppföljning som lägger grunden för ett långsiktigt strategiskt arbete. I regeringens resultatredovisning konstateras bl.a. följande (prop. 2021/22:1 utg.omr. 1 avsnitt 11.3.2). Av och i Nationella minoriteter och minoritetsspråk – Minoritetspolitikens utveckling framgår bl.a. att kommuners och regioners arbete med diskrimineringsfrågor som omfattar nationella minoriteter har minskat såväl inom som utanför förvaltningsområden. Vidare framgår att de nationella minoriteterna upplever att de utsätts för diskriminering och utsatthet och att det blivit vanligare med en negativ attityd gentemot nationella minoriteter . Det handlar bl.a. om stereotypa framställningar i medier, diskriminering på arbetsmarknaden samt hot och hat i samhället, både fysiskt och digitalt. Särskilt unga upplever att covid-19-pandemin har förstärkt oron för att bli diskriminerade på arbetsmarknaden eller i skolan. Forum för levande historias rapport i visar på en generell minskning av antisemitiska attityder i jämfört med den senaste undersökningen 2005. Rapporten visar utvecklingen när det gäller attityder generellt, men inkluderar inte frågan om antisemitismen ökar eller minskar om hänsyn tas till hot och hat, kränkningar och utsatthet. internationella forum för hågkomst av Förintelsen och åtaganden internationella forum för hågkomst av Förintelsen och bekämpande av antisemitism ägde rum . Alla delegationer som deltog på forumet inbjöds att presentera åtaganden, s.k. pledges. Regeringens åtaganden består av åtgärder för att främja hågkomsten av Förintelsen och bekämpa antisemitism, antiziganism och andra former av rasism, bl.a. genom satsningar på utbildning, forskning, säkerhet, rättsväsendet och stärkt lagstiftning. Regeringen presenterade för vidkommande följande åtaganden: – Inrätta ett museum om Förintelsen (se nedan). – Främja utbildning för att förebygga antisemitism och andra former av rasism genom bl.a. ökade resurser till och till . – Bekämpa antisemitism, antiziganism och andra former av rasism online och offline. Bland annat ska en parlamentarisk kommitté tillsättas som ska undersöka förutsättningarna för en tydligare kriminalisering av förnekelse av Förintelsen. – Främja judiskt liv. En strategi ska tas fram i samråd med den judiska minoriteten. – Stärka arbetet för romsk inkludering. Bland annat ska ett språkcentrum för Jiddisch och chib inrättas. – Förstärkning av säkerhetsbidrag till trossamfund (se nedan). kommer att ta över ordförandeskapet i , en mellanstatlig organisation för hågkomst, forskning och utbildning om Förintelsen. Den svenska ordförandeperioden löper fr.o.m. t.o.m. . En prioritering under ordförandeskapet är att följa upp åtagandena som presenterades på Malmöforumet. I regeringsförklaringen aviserades att ett nytt museum om Förintelsen ska inrättas. En särskild utredare fick i uppdrag att lämna förslag på hur ett sådant museum kunde inrättas. Utredaren överlämnade sitt betänkande (SOU 2020:21) . Regeringen offentliggjorde att om Förintelsen ska inrättas . Förstärkning av säkerhetsbidrag till trossamfund Regeringen föreslog i budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg. omr. 17 avsnitt 12.4 och 12.5) att statsbidraget för säkerhetshöjande åtgärder till trossamfund och organisationer inom det civila samhället tillförs ytterligare medel, en ökning av anslaget med . Under riksdagsbehandlingen föreslog utskottet att anslaget skulle tillföras ytterligare jämfört med regeringens förslag. biföll utskottets förslag (bet. 2021/22:KU1, rskr. 2021/22:65–72). Utskottet beslutade ett tillkännagivande om arbete mot antisemitism (bet. 2017/18:KU32). I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 1 avsnitt 12.3.2 och utg.omr. 13 avsnitt 4.3) redogjorde regeringen för de åtgärder som vidtagits med anledning av tillkännagivandet och anförde att arbetet med att tillgodose tillkännagivande kommer att fortsätta (se ovan när det gäller de åtgärder som redovisats i budgetpropositionen ). Utskottet behandlade i betänkande 2013/14:KU24 en motion om stärkt arbete mot bl.a. antisemitism. Utskottet anförde att judars utsatthet är en viktig fråga och att varje form av uttryck för antisemitism är oacceptabel i en tolerant och öppen demokrati. Vidare anförde utskottet att det följer av svensk lag att hets mot folkgrupp och olaga diskriminering medför straffrättsliga påföljder. Utskottet konstaterade att regeringen hade vidtagit och fortfarande vidtog åtgärder för att stärka samhällets insatser mot rasism och liknande former av intolerans. Utskottet önskade därför inte att i detta läge ställa sig bakom något tillkännagivande. avstyrkte utskottet en motion med fyra yrkanden om anti-semitism (bet. 2016/17:KU16). Utskottet konstaterade att regeringen vidtog åtgärder för att stärka samhällets insatser mot rasism, intolerans och hatbrott och var därför inte berett att ställa sig bakom ett tillkännagivande. behandlade utskottet motionsyrkanden om arbetet mot antisemitism (bet. 2017/18:KU32). I sitt ställningstagande framhöll utskottet bl.a. att det är av stor vikt att fortsatta insatser görs för att sprida kunskap om antisemitism och de särskilda föreställningar som är antisemitismens näring samt om förföljelsen mot judar genom historien och fram till våra dagar. Vidare konstaterade utskottet att viktiga satsningar har gjorts för att öka säkerheten vid judiska synagogor och andra institutioner samt judiska evenemang och mötesplatser och framhöll vikten av att dessa satsningar utvärderas och att säkerhetsläget kontinuerligt följs upp. Utskottet framhöll även att arbetet mot antisemitism och för judisk säkerhet behöver läggas upp i kontinuerlig dialog med det judiska civilsamhället och dess olika företrädare och att denna dialog behöver föras på ett sätt som fångar upp olika aspekter och tar hänsyn till att situationen vad gäller antisemitism och hotbilder varierar i olika delar av samhället. biföll utskottets förslag till tillkännagivande (bet. 2017/18:KU32, rskr. 2017/18:151). lämnade ett särskilt yttrande. Det är av stor vikt att fortsatta insatser görs för att sprida kunskap om antisemitism och de särskilda föreställningar som är antisemitismens näring samt om förföljelsen mot judar genom historien och fram till våra dagar. Mot bakgrund av det tidigare tillkännagivandet och det arbete som pågår finns det, enligt utskottet, inte skäl att ta något initiativ i enlighet med motionärernas förslag. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om romsk inkludering. Jämför reservation 2 (M), 3 (V) och 4 (L). I kommittémotion 2020/21:3792 av m.fl. (M) begärs i yrkande 9 ett tillkännagivande om fortsatt arbete för synliggörandet av behandlingen av romer och resande under svenskt 1900-tal. Motionärerna menar att den svenska historien är mörk när det gäller behandlingen av romer och resande. I yrkande 10 begärs ett tillkännagivande om en tydlig jämställdhetsdimension i arbetet för romsk inkludering. Jämställdhetsaspekten bör enligt motionärerna vara integrerad i alla åtgärder som vidtas mot antiziganism och för romsk inkludering, och konkreta insatser som är relevanta för jämställdheten mellan romska kvinnor och män samt flickor och pojkar bör vidtas. I yrkande 11 begärs ett tillkännagivande om utvecklingsarbete för samråd och dialog med det romska civilsamhället. Motionärerna menar att det är viktigt att åstadkomma romsk delaktighet och romskt inflytande för att minska förtroendeklyftan mellan romer och samhället i övrigt. I kommittémotion 2021/22:2604 av m.fl. (V) begärs i yrkande 2 ett tillkännagivande om att regeringen bör inrätta ett nationellt center för romska frågor. Motionärerna menar att det vore värdefullt att samla arbetet med romska frågor vid ett nationellt center eller en myndighet. I kommittémotion 2021/22:3389 av m.fl. (L) begärs i yrkande 13 ett tillkännagivande om att utreda om ett förvaltningsområde för chib ska inrättas. Motionärerna föreslår att regeringen förutsättningslöst utreder vilka för- och nackdelar som finns med att införa ett förvaltningsområde för chib efter samma modell som finns för samiska, finska och meänkieli. I motion 2021/22:2700 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om att se över vilka åtgärder som krävs för att säkerställa att romer i och får del av de mänskliga rättigheter som stipuleras i såväl som konventioner. Motionärerna menar att jämfört med situationen för de andra större nationella minoriteterna har stödet till romska intressen varit blygsamt. I motion 2021/22:2282 av (L) begärs ett tillkännagivande om en revidering och ett omtag kring strategin för romsk inkludering för att säkerställa att målet nås 2032. Motionären menar att arbetet med strategin för romsk inkludering har tappat fart och stannat av, delvis beroende på pandemin men också av andra orsaker. för romsk jämlikhet, inkludering och delaktighet Europeiska kommissionen presenterade ett meddelande om en EU-ram för nationella strategier för romsk inkludering . Kommissionen uppmanade medlemsstaterna att utifrån sin situation anta eller utveckla nationella strategier för romsk inkludering. Kommissionen utvärderar de enskilda medlemsstaternas genomförande av strategierna och rapporterar till och rådet. En halvtidsöversyn publicerades (COM(2017) 458) och 2018 publicerades en översyn för perioden –2017 (COM(2018) 785). presenterade kommissionen ett nytt strategiskt ramverk för perioden –2030 (COM(2020) 620). utgår från de tre horisontella områdena jämlikhet, inkludering och delaktighet samt omfattar fyra tematiska områden: utbildning, arbete, hälsa och boende. Kommissionen uppmanade medlemsstaterna att anta nationella strategier med utgångspunkt i ramverket . Strategierna ska ha ett stärkt fokus på jämlikhet, och arbetet mot antiziganism lyfts särskilt fram. En viktig del av det nya ramverket är romskt deltagande med insatser för kapacitetsbyggande i civilsamhället och stärkt dialog. I ramverket betonas också heterogeniteten inom romska befolkning, och till skillnad från tidigare ramverk omfattas också EU-migranter uttryckligen. strategi för romsk inkludering överlämnade regeringen skrivelsen En samordnad och långsiktig strategi för romsk inkludering 2012–2032 (skr. 2011/12:56). Det övergripande målet i strategin är att den rom som fyller 2032 ska ha likvärdiga möjligheter i livet som den som är icke-rom. I skrivelsen behandlas regeringens bedömningar, mål och förslag till åtgärder inom områdena styrning och kunskapsuppbyggnad, utbildning, bostad, hälsa och social omsorg och trygghet, kultur och språk samt romers organisering och deltagande i det civila samhället. I skrivelsen framhölls att en regelbunden uppföljning bör göras utifrån verksamhetsspecifika mål inom ett antal områden och att regeringen bör rapportera till i budgetpropositionen om utvecklingen när det gäller romsk inkludering (skr. 2011/12:56 s. 17 f.). Strategin behandlades av (bet. 2011/12:KU17, rskr. 2011/12:227). i har i uppdrag att samordna och följa upp insatser inom ramen för strategin. I uppdraget ingår att stödja kommuner att utveckla arbetssätt och metoder för romsk inkludering och att se till att dessa kontinuerligt sprids till kommuner, regioner och berörda myndigheter. Kommuners och myndigheters samråd med romska företrädare om arbetssätt och metoder ska särskilt beaktas. förlängdes uppdraget till perioden –2023. Kommissionen mot antiziganism, vitbok och utredning om en myndighet för romska frågor tillsatte regeringen en kommission mot antiziganism i syfte att åstadkomma en kraftsamling i arbetet mot antiziganism och överbrygga förtroendeklyftan mellan den romska gruppen och samhället i övrigt (dir. 2014:47). Kommissionen hade bl.a. i uppdrag att samla och sprida kunskap om antiziganism och identifiera och förmedla åtgärder för att motverka och förebygga antiziganism. presenterades också departements-promemorian Den mörka och okända historien – om övergrepp och kränkningar av romer (Ds 2014:8). Kommissionen mot antiziganism lämnade sitt slutbetänkande Kraftsamling mot antiziganism (SOU 2016:44). Därefter har regeringen fattat beslut om att närmare utreda hur ett nationellt center för romska frågor kan inrättas. Enligt uppdragsbeskrivningen ska utredningen särskilt beakta förslagen som lämnats av Kommissionen mot antiziganism. I uppdraget har ingått att föreslå vilka specifika uppgifter centret ska ha med tydliga avgränsningar mot andra berörda myndigheters verksamhet samt att utreda hur romskt deltagande och inflytande i förhållande till centrets uppgifter kan säkerställas. Det har även ingått att undersöka om centret kan inrättas inom ramen för befintlig myndighetsstruktur. I promemorian (Ds 2019:15) som överlämnades görs bedömningen att inrättandet av en ny myndighet för romska frågor skulle skapa den stabilitet och långsiktighet som arbetet med att främja minoriteten romers åtnjutande av de mänskliga rättigheterna är beroende av för att nå framgång. Utredningen föreslår därför att en nämndmyndighet, Myndigheten för romska frågor, inrättas vid en värdmyndighet och att den ska ha ett nationellt ansvar att främja arbetet med mänskliga rättigheter för den nationella minoriteten romer. Den nya myndigheten ska driva verksamheten i nära kontakt med minoriteten romer samt säkerställa en lokal förankring av verksamheten och att verksamheten når en lämplig geografisk spridning. Myndigheten för romska frågor ska – initiera, främja och stödja åtgärder för att öka minoriteten romers egenmakt och inflytande, vari det ligger ett särskilt ansvar att stärka kvinnors samt barns och ungas egenmakt och inflytande – bidra till den fortsatta utvecklingen av det romska civilsamhället genom att genomföra olika insatser – återkommande anordna en landsomfattande sammankomst där minoriteten romers organisationer, aktivister och andra sakkunniga från och företrädare för minoriteten kan mötas och diskutera frågor som är viktiga för minoriteten – synliggöra, samla och sprida kunskap samt verka för att metoder utvecklas för att motverka den antiziganism och diskriminering som minoriteten romer utsätts för och den påverkan som historisk rasism och diskriminering för med sig – samla och medverka till att levandegöra och sprida kunskap om minoriteten romers kultur, språk och historia samt skapa en kunskapsbank över minoriteten romers kultur, språk och historia – främja högtidlighållande av centrala högtidsdagar för minoriteten romer. Promemorian har remitterats och bereds inom .