bet · H901FiU49 · 2022-06-21 00:00:00 — försvarsförmåga måste av denna anledning stärkas och upprustningen måste ske i snabbare takt än tidigare planerat. Efter överläggningar mellan regeringen och Försvarsberedningen blev , , , , , överens om ytterligare förstärkningar av försvarsförmågan. Överenskommelsen omfattade både kortsiktiga anslagsförstärkningar till det militära försvaret och utökningar av bemyndiganderamen för materielbeställningar m.m. I överenskommelsen konstaterades att detta kommer att kräva motsvarande tillskott av framtida anslagsmedel och utgöra en del av den kommande ökningen av anslagen för det militära försvaret till av BNP. Utgångspunkten var att ökningen vilar på en redovisning från försvarsmyndigheterna med förslag om en ekonomisk trappa för att nå av BNP så snart det är praktiskt möjligt. I överenskommelsen sattes fokus på hur snabbt det är möjligt att på ett effektivt sätt omsätta ökningarna i stärkt försvarsförmåga. Genom nya anvisningar till Försvarsberedningen och nya uppdrag till myndigheterna skulle en bred politisk grund läggas för ytterligare förstärkningar av försvarsförmågan i budgetpropositionen och en överenskommelse om en ekonomisk trappa för att nå av BNP. Vidare kan vi konstatera att en grupp inom genomfört en uppföljning och utvärdering av tillämpningen av riksdagsordningens bestämmelse om utskottsinitiativ (2021/22:RFR8). Rapporten som gruppen i enighet har presenterat visar att utskottsinitiativ till del har kommit att tillämpas på ett sätt som inte var avsett. Enligt aktuella bestämmelser och förarbetsuttalanden skulle utskottsinitiativ möta behovet av snabba åtgärder när det inte råder någon oenighet i frågan. I rapporten påminns vidare om fördelarna med en viss tröghet i systemet för beslutsfattandet för att skapa utrymme för nödvändig eftertanke, planering och utredning och det påtalas vidare att dagens tillämpning väcker frågor om balansen och ansvarsfördelningen mellan den styrande och den lagstiftande makten. Av försvarsutskottets yttrande till finansutskottet i betänkandet 2021/22:FiU21 (yttr. 2021/22:FöU4y, bilaga 18 i bet. 2021/22:FiU21) framgår följande. har vid tidigare beredning av ökad ambitionsnivå och betydande ekonomiska tillskott också krävt att man säkerställer att avsedd effekt uppnås och att offentliga medel används effektivt. I beslutet om inriktningen för totalförsvaret –2025 (bet. 2020/21:FöU4) betonade försvarsutskottet att utgångspunkten bör vara att den operativa förmågan ska vara styrande för inriktning av materielanskaffning, infrastrukturinvesteringar och utbildnings- och övningsverksamheten. Utskottet betonade att krigsorganisationen bör ges en stärkt uthållighet givet de krav som ställs på totalförsvaret i sin helhet och att det behövs en bättre balans mellan ingående delar, framför allt mellan stöd- och verkansförband. Utskottet menade dessutom att trovärdigheten för försvarssektorn och försvarspolitiken missgynnas av osäkerheten om vad som faktiskt kan realiseras och välkomnade åtgärder för att öka långsiktigheten i planeringsförutsättningarna för försvaret i fråga om personal, infrastruktur och övningar så att ett tioårsperspektiv kan bli utgångspunkten för strategisk styrning och planering. Vid beredningen av förslaget till utskottsinitiativ har försvarsutskottet fått information om att ytterligare beställningar av försvarsmateriel inte är realistiska . Även led- och leveranstider för anskaffning av inte alltför komplex försvarsmateriel bedöms vara mellan . En utökad bemyndiganderam som inte åtföljs av en planering av helheten, nya investeringsplaner och höjda anslag, och som begränsas av långa led- och leveranstider, bidrar inte till ökad försvarsförmåga. För Socialdemokraterna är det viktigt att fortsätter att stötta . Regeringen och Försvarsmakten arbetar kontinuerligt med frågan om ytterligare stöd med militär materiel, där noga avvägning måste göras gällande behov och möjlighet att avvara sådan materiel. För att ska kunna skicka eventuella nya paket med militär materiel under sommaruppehåll är det en fördel om kan bemyndiga regeringen att göra detta. Extra ändringsbudget – Vårändringsbudget och stöd till (C) (C) anför: I det ärende som ligger på bord – det reviderade förslaget till vårändringsbudget – vill särskilt framhålla följande. Om hade suttit i regeringsställning hade budgeten sett annorlunda ut. Vi hade bl.a. underlättat för växande småföretag att få långtidsarbetslösa i jobb. Vi hade i högre grad prioriterat förslag för att i detta akuta läge snabba på klimatomställningen, bort från gas och olja. Vi hade tidigare, snabbare och med större kraft föreslagit stöd till landets lantbrukare. Och vi hade föreslagit ytterligare satsningar för att säkra finansieringen av landets kvinno- och tjejjourer. Dessa förslag är exempel på prioriteringar som vi har lyft fram i vårmotion. är vi stolta över att vi har lyckats förhandla fram mycket bra politik för bästa. I regeringens vårändringsbudget finns stöd till lantbruket. Där finns satsningar på fler vårdplatser. Där finns omfattande satsningar på att så snabbt som möjligt under innevarande år börja stärka försvarsförmåga, ett resultat av förhandlingar i bred enighet. Regeringen har också, efter förhandlingar med , dragit tillbaka förslaget om att införa det kritiserade s.k. garantitillägget och ersatt det med en kraftig förstärkning av grundskyddet i form av en höjning av garantipensionen, i linje med vad och ledande experter föreslagit. Regeringen har också fullföljt förslag om fördubbling av en jobbstimulansen i försörjningsstödet, som gör det lönsamt för personer med ekonomiskt bistånd att börja arbeta. Det som skiljer regeringens förslag till vårändringsbudget från vissa oppositionspartiers förslag till utskottsinitiativ är inte mycket, när det gäller antalet förändringsförslag. Men de är viktiga. Försvaret är det kanske viktigaste exemplet. Det råder nu bred enighet i riksdag om att försvarsanslaget, givet ett medlemskap i , ska uppgå till av BNP. Det är bra och välkommet. Den breda enigheten är en styrka för . är det viktigt att värna just denna enighet – att sända tydliga signaler till vår omvärld. Att, som vissa oppositionspartier nu föreslår, ensidigt höja Försvarsmaktens bemyndiganderam, trots att vår överbefälhavare inte bett om det, är inte seriöst. Detsamma gäller de föreslagna satsningarna på polisen. Även här finns en relativt bred enighet om att måste få fler poliser, med bättre verktyg och större befogenheter. är dock inte de ekonomiska resurserna begränsningen, enligt . Trots detta väljer partierna i fråga att lägga resurser framför nya konkreta förslag. Ovanstående två exempel visar att det för de aktuella oppositionspartierna är viktigare med politisk positionering än att faktiskt komma med lösningar på viktiga samhällsproblem. Pensionerna har stått i centrum för diskussionerna kring vårändringsbudgeten. Regeringen valde, för att säkra stöd från , att föreslå att ett s.k. garantitillägg skulle införas. Förslaget har kritiserats mangrant av personer som är insatta i det svenska pensionssystemet. Det var dyrt, ofokuserat, rundade Pensionsgruppen, gjorde det mindre lönsamt att arbeta och skapade marginaleffekter på . konstaterade i sitt remissvar att syftet med garantitillägget kunde uppnås genom en höjning av garantipensionen. Under förhandlade Pensionsgruppen för att i stället försöka enas om ett gemensamt förslag till förstärkta pensioner. lade under dessa förhandlingar fram ett stort antal kompromissförslag, för att försöka få de olika partierna att enas. I slutändan var regeringen villig att acceptera i höjd garantipension och i höjt bostadstillägg på hushållsnivå. , lade tyvärr inte fram ett enda kompromissförslag, trots att skillnaderna i sakpolitik var små. I sitt ursprungliga förslag ville dessa partier å sin sida höja garantipensionen med , bostadstillägget med på hushållsnivå och sänka skatten för pensionärer med 100–. Eftersom också föreslagit skattesänkningar med liknande inriktning, men något annan utformning, har vi accepterat att den senare skattesänkningen passerat bord. I slutändan var skillnaderna mycket små, i praktiken några fler på garantipensionen i kompromissförslag respektive några lägre bostadstillägg. som skillnaderna i sakpolitik var små var skadan stor eftersom partierna satte prestige framför sakpolitik, eftersom ingen bred lösning i Pensionsgruppen kunde uppnås och gruppens framtid, av framgångsrikt förvaltande av vårt svenska pensionssystem, är i farozonen. Från perspektiv var dock regeringen, till slut, mer rörliga och dynamiska. De visade sig vara villiga att röra på sig och försöka hitta en kompromiss där garantitillägget ersätts med garantipension. vill understryka att behandlingen av vårändringsbudgeten i grunden har avvikit från den praxis som gällt inom det finanspolitiska ramverket på en rad väsentliga punkter. En vårändringsbudget är en mindre förändring av gällande budget. Rätten att följdmotionera på en vårändringsbudget är också kraftigt begränsad. Enbart förslag inom ”ärendets ram” får tas upp. Det innebär att ett parti enbart får föreslå förändringar på anslag som regeringen föreslår förändringar på. Dessa förslag till förändringar får vidare enbart bestå av ett rakt avvisande av en förändring som regeringen föreslår, eller ett förslag som ligger mellan avvisande och accepterande. Man får inte gå utöver det förslag som läggs fram i den aktuella budgetpropositionen. Traditionellt har detta inneburit att oppositionspartier avstår från möjligheten att följdmotionera på ändringsbudgetar, då det är svårt att på ett rättvisande sätt presentera ett alternativt förslag till beslut. har dock visat sig vara villig att alltmer lättvindigt ta budgetpåverkande, fleråriga och ofinansierade utskottsinitiativ. anser att och nu befinner sig i en mycket olycklig situation. Vi har, å ena sidan, en väldigt snäv tolkning av vad som ska anses ligga inom ärendets ram. har vi, å andra sidan, numera en väldigt vid möjlighet och acceptans för vad falska majoriteter i utskott har rätt att ta initiativ kring. Det leder till en asymmetri och en skevhet som inte speglar vilja på ett tillfredsställande sätt. anser att de olika tolkningar som görs av olika delar av praxis måste harmonisera. I grunden är det olämpligt, och inte förenligt med en snäv tolkning av vad som ska anses ligga inom ärendets ram, att vissa oppositionspartier tar ett utskottsinitiativ för att påverka vårändringsbudgeten. Initiativet hade inte accepterats om det i stället hade lagts fram som en följdmotion med anledning av vårändringsbudgeten. Ändå vidhöll utskottsmajoriteten denna snäva tolkning av vad som ska anses ligga inom ärendets ram, när vi ville reservera oss mot detta utskottsinitiativ när regeringens ursprungliga vårändringsbudget lades. Den nuvarande situationen är inte rimlig, utan leder till motstridiga beslut. Det riskerar att menligt påverka människors förtroende för politiken att en falsk utskottsmajoritet har rätt att närmast obegränsat föreslå förändringar i en budget, medan en faktisk riksdagsmajoritet inte har den möjligheten. önskar att alla seriösa och ansvarstagande partier säkerställer att denna situation förändras, så att intentionerna bakom budgetramverket och tillhörande praxis värnas och att dessa appliceras på ett rättvist och likvärdigt sätt på alla. Extra ändringsbudget – Vårändringsbudget och stöd till (V) (V) anför: har drivit på för att höja garantipensionen. Garantipensionen är en del av den allmänna pensionen och garanterar pension på en viss nivå. Den nivån räknas upp med prisindex, varför garantipensionen halkat efter den övriga befolkningens inkomster. Mellan det att garantipensionen infördes hade pensionärer med garantipension i genomsnitt en real inkomstökning på i jämförelse för förvärvsarbetare. Det är en central anledning till att pensionerna för vissa grupper är för låga. När skulle tillträda som statsminister krävde att garantipensionen skulle höjas. Då de partier som ingår i Pensionsgruppen bedömde att förändringar i garantipensionen krävde beslut i Pensionsgruppen, kom vi i förhandlingar med Socialdemokraterna och överens om att föreslå införandet av ett garantitillägg för att nå samma målgrupper, med ett icke behovsprövat tillskott. har högeroppositionen lagt fram ett eget förslag om höjd garantipension och andra ändringar av pensionssystemet, som tydligt ligger inom självpåtagna mandat. Deras förslag ger dock betydligt mindre i inkomstökning till landets sämst ställda pensionärer. är nu överens med Socialdemokraterna, om att garantipensionen bör höjas med och att konsumtionsstödet i bostadstillägget ska höjas med för ensamstående och för sammanboende, som fribeloppet i bostadstillägget höjs. konstaterar att garantipensionen nu kan höjas enligt vårt ursprungliga krav, om än med ett något lägre belopp, än i den överenskommelse som fanns före kompromissen med , och som lades fram i regeringens ordinarier vårändringsbudget. Detta som Pensionsgruppen allt mer har spelat ut sin roll. Regeringen överlämnar två ordinarie ändringsbudgetar till . Vårändringsbudgeten som läggs fram i samband med den ekonomiska vårpropositionen och höständringsbudgeten som läggs fram i samband med budgetpropositionen. presenterar sitt budgetalternativ genom att motionera på budgetpropositionen. Regeringens ändringsbudgetar läggs fram i förhållande till budgetpropositionen. brukar normalt inte motionera på regeringens två ordinarie ändringsbudgetar. Den främsta anledningen till det är att ändringsbudgetarna läggs fram i förhållande till regeringens budgetproposition som inte kan ta ansvar för. För att kunna lägga fram meningsfulla ändringsbudgetar skulle snarare behöva lägga dem som ändringar på sin egen budgetmotion, vilket inte är möjligt. Motionsrätten på ändringsbudgetarna är dessutom kraftigt begränsad. Oppositionspartierna i får bara motionera på de anslag som regeringen ”öppnar upp” i ändringsbudgetarna, och i dessa fall får partierna bara föreslå sänkta anslagsnivåer, inte höjda anslag. Detta sammantaget innebär att det i de flesta fall inte är meningsfullt för oppositionspartierna att motionera på ändringsbudgetar. har varit speciella på många sätt. Regeringen har presenterat ett stort antal extra ändringsbudgetar till följd av coronapandemin och invasion av . I några fall har valt att motionera på dessa, i andra fall har valt att i stället lämna särskilda yttranden. står i huvudsak bakom de insatser som regeringen har presenterat som ett svar på pandemin samt invasion av och har även varit delaktigt i att förbättra dem. Propositionen innehåller förslag på ytterligare åtgärder med anledning av invasion av . Det handlar bl.a. om insatser för mottagande av människor som söker skydd i till följd av den ryska invasionen av , förstärkningar av civila försvar och ekonomiskt stöd till jordbruk och hushåll samt sänkt skatt på diesel inom jord-, skogs- och vattenbruk. Vidare innehåller propositionen förslag som är föranledda av nya beräkningar eller ändrade förutsättningar. står i huvudsak även bakom förslagen i propositionen och därför röstar jag för regeringens förslag till vårändringsbudget. Propositionen innehåller också förslag om ett tillfälligt tilläggsbidrag till barnfamiljer som har rätt till bostadsbidrag för att hushåll med små marginaler ska kunna möta de kostnadsökningar som vi nu ser. Det innebär att regeringen föreslår ett tilläggsbidrag inom bostadstillägget. anser att bostadsbidraget behöver reformeras. Dels måste dagens regler som gör att många blir återbetalningsskyldiga ändras. Nivåerna måste också justeras och indexeras så att de svarar mot dagens situation och följer med den framtida utvecklingen. Inom utgiftsområde 9 föreslår regeringen bl.a. att anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård höjs med för att kapaciteten i vården ska öka. För att möta många av de stora problemen som finns inom området borde anslaget höjas betydligt mer. har dock av de skäl jag angett ovan avstått från att lämna ett eget förslag. Under utskottets beredning har det, genom yttrandet från justitieutskottet i betänkande 2021/22:FiU21 (yttr. 2021/22:JuU8y, bilaga 16 i bet. 2021/22:FiU21), framkommit att redan utan det tillskott som föreslås i utskottsinitiativet kommer att ha ett överskott om ca 2022 och att några tillskott för passverksamheten eller för inköp av nya fordon eller ny utrustning inte behövs. anser således att förslaget i utskottsinitiativet bör avslås. invasion av har inneburit att läget skärps ytterligare och att ett väpnat angrepp mot inte kan uteslutas. försvarsförmåga måste av denna anledning stärkas och upprustningen måste ske i snabbare takt än tidigare planerat. Efter överläggningar mellan regeringen och Försvarsberedningen blev , , , , , överens om ytterligare förstärkningar av försvarsförmågan. Överenskommelsen omfattade både kortsiktiga anslagsförstärkningar till det militära försvaret och utökningar av bemyndiganderamen för materielbeställningar m.m. I överenskommelsen konstaterades att detta kommer att kräva motsvarande tillskott av framtida anslagsmedel och utgöra en del av den kommande ökningen av anslagen för det militära försvaret till av BNP. Utgångspunkten var att ökningen vilar på en redovisning från försvarsmyndigheterna med förslag om en ekonomisk trappa för att nå av BNP så snart det är praktiskt möjligt. I överenskommelsen sattes fokus på hur snabbt det är möjligt att på ett effektivt sätt omsätta ökningarna i stärkt försvarsförmåga. Genom nya anvisningar till Försvarsberedningen och nya uppdrag till myndigheterna skulle en bred politisk grund läggas för ytterligare förstärkningar av försvarsförmågan i budgetpropositionen och en överenskommelse om en ekonomisk trappa för att nå av BNP. Vidare kan vi konstatera att en grupp inom genomfört en uppföljning och utvärdering av tillämpningen av riksdagsordningens bestämmelse om utskottsinitiativ (2021/22:RFR8). Rapporten som gruppen i enighet har presenterat visar att utskottsinitiativ till del har kommit att tillämpas på ett sätt som inte var avsett. Enligt aktuella bestämmelser och förarbetsuttalanden skulle utskottsinitiativ möta behovet av snabba åtgärder när det inte råder någon oenighet i frågan. I rapporten påminns vidare om fördelarna med en viss tröghet i systemet för beslutsfattandet för att skapa utrymme för nödvändig eftertanke, planering och utredning och det påtalas vidare att dagens tillämpning väcker frågor om balansen och ansvarsfördelningen mellan den styrande och den lagstiftande makten. Av försvarsutskottets yttrande till finansutskottet i betänkandet 2021/22:FiU21 (yttr. 2021/22:FöU4y, bilaga 18 i bet. 2021/22:FiU21) framgår följande. har vid tidigare beredning av ökad ambitionsnivå och betydande ekonomiska tillskott också krävt att man säkerställer att avsedd effekt uppnås och att offentliga medel används effektivt. I beslutet om inriktningen för totalförsvaret –2025 (bet. 2020/21:FöU4) betonade försvarsutskottet att utgångspunkten bör vara att den operativa förmågan ska vara styrande för inriktning av materielanskaffning, infrastrukturinvesteringar och utbildnings- och övningsverksamheten. betonade att krigsorganisationen bör ges en stärkt uthållighet givet de krav som ställs på totalförsvaret i sin helhet och att det behövs en bättre balans mellan ingående delar, framför allt mellan stöd- och verkansförband. Utskottet menade dessutom att trovärdigheten för försvarssektorn och försvarspolitiken missgynnas av osäkerheten om vad som faktiskt kan realiseras och välkomnade åtgärder för att öka långsiktigheten i planeringsförutsättningarna för försvaret i fråga om personal, infrastruktur och övningar så att ett tioårsperspektiv kan bli utgångspunkten för strategisk styrning och planering. Vid beredningen av förslaget till utskottsinitiativ har försvarsutskottet fått information om att ytterligare beställningar av försvarsmateriel inte är realistiska . Även led- och leveranstider för anskaffning av inte alltför komplex försvarsmateriel bedöms vara mellan . En utökad bemyndiganderam som inte åtföljs av en planering av helheten, nya investeringsplaner och höjda anslag, och som begränsas av långa led- och leveranstider, bidrar inte till ökad försvarsförmåga. Extra ändringsbudget – Vårändringsbudget och stöd till (MP) (MP) anför: Jag ställer mig bakom propositionen och anser att bör avslå förslagen i utskottsinitiativet, med undantag för förslaget om ytterligare stöd till . I det följande behandlas de frågor som berörs av utskottsinitiativet. Pensionerna och utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Förstärkning av ekonomin för personer med garantipension har ett antal förändringar genomförts på pensionsområdet som har medfört att inkomsterna har höjts för pensionärerna. Det finns dock behov av ytterligare ekonomiska förbättringar för de pensionärer som har den lägsta allmänna pensionen. Därför bör det befintliga grundskyddet för pensionärer förstärkas fr.o.m. . Detta bör bl.a. ske genom en höjning av garantipensionen. För att personer med garantipension ska ha en rimlig pension bör den nuvarande garantipensionsnivån (benämns i det följande som grundnivån) höjas med fr.o.m. . Höjningen av grundnivån innebär att även gränsen för den nivå på inkomstgrundad pension som ger rätt till garantipension höjs. Det medför att personer som får garantipension kommer att kunna ha något högre inkomstpension jämfört med . Det tillkommer också en grupp nya pensionärer som kommer att få garantipension och antalet individer med garantipension kommer att öka med ca 300 000 personer. Höjt bostadstillägg till pensionärer Bostadstillägget till pensionärer är ett skattefritt inkomstprövat tillägg som prövas mot i princip alla inkomster och mot förmögenhet. En del av bostadstillägget för ålderspensionärer är ett s.k. konsumtionsstöd, vilket innebär att det inte är direkt kopplat till bostadskostnadens storlek. Konsumtionsstödet ger lika stor ersättning till alla pensionärer med bostadstillägg. Det innebär att även hushåll med låga bostadskostnader får del av förstärkningar av konsumtionsstödet, vilket gör att det är fördelningsmässigt träffsäkert. beslutade att konsumtionsstödet inom bostadstillägget ska höjas med för ogifta och för gifta fr.o.m. (prop. 2021/22:180, bet. 2021/22:SfU26, rskr. 2021/22:386). För att ytterligare stärka den ekonomiska situationen för pensionärer med bostadstillägg bör konsumtionsstödet höjas med för ogifta och för gifta, utöver den höjning som är beslutad av . Det medför att konsumtionsstödet fr.o.m. föreslås bli för ogifta och för gifta. Som en följdändring till höjningen av garantipensionen behöver även fribeloppet inom bostadstillägget för pensionärer höjas. Syftet med fribeloppet är att den som enbart har garantipension inte ska få ett reducerat bostadstillägg. Fribeloppets nivå motsvarar i princip grundnivån för garantipension och regeringen föreslår därför en höjning av fribeloppet i bostadstillägget till följd av den föreslagna höjningen av garantipensionen. Det fribelopp som föreslås motsvarar den nya nivån på maximal garantipension för personer födda eller . Höjningen ger ett fribelopp på 2,43 prisbasbelopp för ogifta och 2,2 prisbasbelopp för gifta. Eftersom det nu föreslås ytterligare en höjning av konsumtionsstödet i bostadstillägget med 100 respektive , utöver den höjning som beslutat om (prop. 2021/22:180, bet. 2021/22:SfU26, rskr. 2021/22:386) bör även det minimibelopp som används för att fastställa avgifter för insatser enligt socialtjänstlagen höjas med motsvarande belopp. Det innebär att minimibeloppet fr.o.m. föreslås höjas med motsvarande för ensamstående och för var och en av sammanboende makar och sambor, utöver den höjning som är beslutad av riksdag. Jag tillstyrker således förslaget i propositionen och anser att utskottsinitiativet ska avslås. Under utskottets beredning har det, genom yttrandet från justitieutskottet i betänkande 2021/22:FiU21 (yttr. 2021/22:JuU8y, bilaga 16 i bet.