bet · H901MJU22 · 2022-04-25 00:00:00 — De smuggelhundar som kommer till kommer oftast från ett EU-land där hundsmugglarna helt hänsynslöst låter tikar, som oftast sitter i trånga burar staplade ovanpå varandra, föda så många valpkullar som möjligt. Sedan fraktas valparna hit, ibland gömda, men ofta helt öppet med falska papper. Blir de stoppade vid vår gräns krävs det att den enskilde tulltjänstemannen är tillräckligt kunnig i frågor om hundar för att kunna se att valpkullen inte är så gammal som det står i dokumenten eller att hundarna helt enkelt inte mår bra. Detta är en handel med kännande, tänkande varelser som vi måste sätta stopp för. Det är etiskt helt förkastligt att inte göra allt som står i vår makt för att stoppa det. Inte minst krävs det enligt vår mening att införsel av en hel valpkull förbjuds. Hundar ska vara för att få lov att införas i landet. Det ska vara möjligt att göra undantag för att importera en enstaka valp ur en kull, men inga hela valpkullar ska få komma in i landet. Försäljning av vissa produkter från djur, punkt 7 (V, MP) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4061 av m.fl. (MP) yrkande 7. EU:s gemensamma jordbrukspolitik, GJP, är ett mycket viktigt instrument och vi anser att den ska användas aktivt för att främja en förbättrad djurhållning. I de fall EU-revisioner påvisar hög förekomst av avvikelser i en enskild medlemsstat ska det vara möjligt att djur och djurprodukter från detta land inte får tillträde till den gemensamma marknaden utan enbart får saluföras nationellt. Sanktioner vid bristande efterlevnad, punkt 8 (C, V, MP) av (C), (MP), (V) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3650 av m.fl. (C) yrkande 27 i denna del och 2021/22:4061 av m.fl. (MP) yrkande 5. ställer hårda krav och har god tillsyn när det gäller djurskydd och djurtransporter och det är vi stolta över. Det har dock uppdagats flera fall av ovärdiga transporter av levande djur inom EU. Trots att det finns regler om djurskydd i EU följs inte dessa av alla medlemsstater. Det behövs därför ett arbete inom EU för att införa kraftigare sanktioner mot medlemsstater som bryter mot djurskyddsregelverket. Transport till tredjeland, punkt 9 (C, KD) av (C), (KD) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3650 av m.fl. (C) yrkande 39. Vi anser att djurtransporter till tredjeland bör vara helt förbjudna om det inte går att garantera att djuren transporteras på ett säkert sätt. Transport av djur i övrigt, punkt 10 (V, MP) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4061 av m.fl. (MP) yrkandena 9, 10 och 25 samt 2021/22:3021 av (SD) yrkande 3. EU:s djurskyddsarbete måste precis som det svenska bygga på regelverk som innebär att djurskyddsproblem förebyggs och djurvälfärden främjas. Till exempel ska inga djur behöva transporteras längre än och det bör därför införas EU-gemensamma regler om det. Branschen måste också övergå från transport och export av levande djur för slakt till transport och export av kött och slaktkroppar. När det gäller den höga dödligheten vid slakttransporter av slaktkyckling och höns är den enligt EU:s myndighet för livsmedelssäkerhet (Efsa) tydligt kopplad till ökad transportlängd. Detta är oacceptabelt och det måste därför införas en maxtid för transport av fåglar. Djurhållning i allmänhet, punkt 11 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4061 av m.fl. (MP) yrkande 35. Jag och mitt parti vill att den svenska djurhållningen ska fortsätta att utvecklas och vara ett föredöme när det gäller djurvälfärd och låg antibiotikaanvändning. Även om i ett internationellt perspektiv ligger långt framme finns det fortfarande brister i djurhållningen som behöver åtgärdas. Särskilt tydligt är detta inom de områden där djuren nyttjas för att fylla en ekonomisk funktion, som t.ex. lantbruksdjuren. Det är inte tekniska möjligheter och kortsiktiga ekonomiska intressen som ska vara styrande för hur djuren hålls. Människan har en moralisk plikt att se till att när vi nyttjar djur ska de få leva ett liv som ger dem möjlighet att vara både friska och glada. Jag och mitt parti vill därför se en djurhållning som är anpassad till djurens behov. Lösdrift för ungtjurar, punkt 12 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4061 av m.fl. (MP) yrkande 41. Det finns fortfarande många tjurar som hålls i boxar med spaltgolv med minimal strögiva. Jag och mitt parti anser att det är en djurhållning som bör fasas ut och ersättas med lösdriftssystem. Utevistelse för vissa djur, punkt 13 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2457 av m.fl. (SD) yrkande 31 och 2021/22:2458 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 2021/22:4061 av m.fl. (MP) yrkandena 32, 36, 42 och 53. Det följer av djurskyddslagen att djur ska kunna utföra sådana beteenden som är starkt motiverade för dem. Det tycker vi är positivt. I föreskrifter och allmänna råd om hästhållning anges det att hästar normalt sett ska ges möjlighet att röra sig fritt i sina naturliga gångarter utomhus. Att ha möjlighet säkerställer dock inte att de får alla sina behov tillgodosedda. Föreskrifterna behöver därför kompletteras med ett minimikrav på hur mycket hästar ska kunna röra sig fritt utomhus . Utevistelse för vissa djur, punkt 13 (V, MP) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4061 av m.fl. (MP) yrkandena 32, 36, 42 och 53 samt 2021/22:2457 av m.fl. (SD) yrkande 31 och 2021/22:2458 av m.fl. (SD) yrkande 6. Jag och mitt parti vill att den svenska djurhållningen ska fortsätta att utvecklas och vara ett föredöme då det gäller djurvälfärd. Även om i ett internationellt perspektiv ligger långt framme i denna fråga finns det fortfarande brister som behöver åtgärdas. Alla djur ska ha rätt till utevistelse och bete i så stor utsträckning som väder och årstid medger det. När det gäller grisar finns det en rekommendation i djurskyddsförordningen om att avelsgrisar ska ges tillfälle att vistas ute om det är möjligt, en rekommendation som inte alls tillämpas i den konventionella grishållningen. Jag och mitt parti anser att alla grisar ska kunna böka och beta och att även höns, precis som alla andra djurslag, ska ha rätt till utevistelse. Fårhållning och brunstsynkronisering, punkt 14 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4061 av m.fl. (MP) yrkandena 44 och 45. Den traditionella fårhållningen, med lamning , betesuppfödning och lammslakt är en djurhållning som vanligtvis har en hög djurvälfärd som tillgodoser fårens behov av naturligt beteende. Detta vill jag och mitt parti värna. Trots detta är ett av de vanligare djurskyddsproblemen hos får att djuren är magra, vilket ofta hänger samman med bristande kompetens hos djurägaren när det gäller hullbedömning. Det kompetenskrav som finns i den nya djurskyddslagen är en viktig del för att åtgärda detta, liksom den djurvälfärdsersättning för får som finns inom landsbygdsprogrammet, där hullbedömning är ett av villkoren. Tackor visar vanligtvis brunst under sen höst eller tidig vinter, betäcks då och lammar . De lamm som inte behålls för att stärka upp besättningen slaktas efter sommarens betessäsong. finns också gårdar som gått in för att föda upp lamm inomhus för att kunna tillgodose efterfrågan på färskt svenskt lammkött året runt. I en del fall innebär det att hormonell brunstsynkronisering används, trots att det fungerar bra att brunstsynkronisera med hjälp av teaserbagge. Burhållning, punkt 15 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2457 av m.fl. (SD) yrkande 37 och 2021/22:1341 av (S) och 2021/22:4061 av m.fl. (MP) yrkande 13. De värphöns som finns i svensk produktion är till övervägande del frigående inomhus. Det är förbjudet att hålla höns i oinredda burar, men en del hålls i inredda burar där de har möjlighet att värpa i rede, sitta upphöjt, och sandbada. Frågan om frigående höns kontra höns i inredda burar är komplex, då båda systemen har för- och nackdelar. De höns som hålls i stora grupper inomhus blir lätt stressade och kan börja hacka på varandra. Frigående höns har en högre skadefrekvens och fler sjukdomar, vilket troligen beror på den mer komplexa miljön. Höns i inredda burar är däremot mer begränsade i sin rörelsefrihet. Till följd av det europeiska medborgarinitiativet End the Cage har Europeiska kommissionen meddelat att den kommer att ta fram ett lagförslag för att förbjuda bl.a. höns i bur som produktionssystem. Vi anser att frågan om burhöns bäst regleras på EU-nivå för att uppnå lika konkurrensvillkor på den europeiska marknaden. Burhållning, punkt 15 (V, MP) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4061 av m.fl. (MP) yrkande 13 och 2021/22:1341 av (S) och 2021/22:2457 av m.fl. (SD) yrkande 37. EU är en viktig arena för att stärka djurskyddet, och EU:s djurskyddsarbete måste, precis som det svenska, bygga på regelverk som innebär att djurskyddsproblem förebyggs och djurvälfärden främjas. Jag och mitt parti anser att EU ska införa regler som förbjuder produktionssystem som bygger på burhållning. Fjäderfähållning, punkt 16 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4061 av m.fl. (MP) yrkandena 37, 47–50 och 54 samt 2021/22:328 av och (båda SD) yrkande 1. Trots att den djurskyddslag som antogs av 1988 innehöll ett tydligt krav på att inga hönor skulle sitta i bur efter 1998 hålls fortfarande , motsvarande över 700 000 hönor, i burar i . De burar som är tillåtna i är s.k. modifierade, inredda burar som ska innehålla ströyta, rede och sittpinnar. Ytan per höna i dessa burar är mindre än ett A4-ark. Här kan hönan inte ens sträcka ordentligt på ben och vingar. Jag och mitt parti vill därför, i linje med att vi anser att EU ska införa regler som förbjuder produktionssystem som bygger på djurhållning, se ett totalförbud mot att hålla höns i bur. Djur ska inte heller hållas permanent uppbundna. Även lagstiftningen för frigående hönor måste ses över. Grupperna är ofta väldigt stora och precis som andra djurslag anser jag att även höns ska ha rätt till utevistelse och att utrymmet inomhus, per djur, behöver öka. Värphönsraser är framavlade i syfte att värpa ägg, men hälften av äggen innehåller tuppar och eftersom tupparna är av värphönsras har dom inte alls den tillväxt som slaktkycklingar har. Branschen ser därför ingen ekonomi i att föda upp dem och avlivas samtliga dagsgamla tuppkycklingar som kläcks i kläckerier för värphöns. Jag och mitt parti ser denna hantering som mycket oetisk och vill att metoder som gör att man kan undvika denna massavlivning införs. Sådana metoder har utvecklats i och bygger på att äggen könsbestäms på ett tidigt stadium och att ägg med en tupp i sorteras bort. Forskning pågår också i för att ta fram motsvarande metoder och den forskningen behöver intensifieras. Jag och mitt parti vill därför att hönor som hålls på frigång får större yta per höna att leva på än vad som är lagstadgat . Vidare vill vi att metoder som gör det möjligt att sortera ut ägg med tuppkycklingar i, så att dessa inte går vidare till kläckning, utvecklas inom svensk värphönshållning. Slaktkycklinguppfödningen är en mycket intensiv djurhållning. föds nästan 100 miljoner kycklingar upp för slakt i . Den genomsnittliga kycklinggården i har per uppfödningsomgång över 100 000 kycklingar. Livet för en slaktkyckling av de snabbväxande raser vi har i varar . växer den från en liten nykläckt individ på till en slaktkyckling på upp till . Kycklingen kläcks i maskin på kläckerier och transporteras under sitt första levnadsdygn till den kycklinggård där den ska spendera sitt korta liv. Temperaturen där kycklingarna hålls är hög och ljuset är påslaget upp till för att stimulera kycklingarna att äta. Slaktkycklingen har en mycket snabb tillväxt, vilket utgör en stor risk för benproblem och rörelsestörningar. Aveln är starkt centraliserad med endast två bolag med var sin avelslinje. För avelsdjuren är den snabba tillväxten ett mycket stort djurvälfärdsproblem. Dessa djur når ju vuxen ålder och för att undvika att de blir gravt överviktiga och får fertilitetsproblem så utfodras de restriktivt – vilket innebär att de i princip alltid är hungriga. I takt med att kycklingarna växer blir det också mer ont om utrymme. I säger föreskrifterna att man som uppfödare får ha kyckling per kvadratmeter. Den som är med i ett kontrollprogram kan ha kyckling per kvadratmeter. Det betyder ca 24 kycklingar per kvadratmeter mot slutet av kycklingens liv, vilket innebär ca golvyta per kyckling. Mot denna bakgrund vill jag och mitt parti att slaktkycklingproduktionen minskar beläggningsgraden så att kycklingarna har tillgång till betydligt större utrymme och att krav på olika typer av miljöberikningar införs. Vidare måste uppfödningen ställas om till långsamväxande raser för färre hälsoproblem. Avslutningsvis anser jag och mitt parti att kontrollprogram alltid ska ha som syfte att förbättra djurvälfärden och inte användas för att kompromissa bort viktiga djurskyddsparametrar som t.ex. utrymmeskrav. Föreskrifter om fiskar, punkt 17 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4061 av m.fl. (MP) yrkande 56. Fiskar som föds upp av människor omfattas av djurskyddslagstiftningen. Det finns specifika föreskrifter från som gäller hållande och transport av fiskar som föds upp och hålls av människan. Det saknas dock regler om berikning och föreskrifterna är inte artspecifika. Föreskrifterna behöver därför skärpas så att de innefattar krav på berikning och är artspecifika för fiskar som föds upp och hålls av människan. Uppfödning och utsättning av vilda djur för jakt, punkt 18 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4061 av m.fl. (MP) yrkande 72. Uppfödning och utsättning av djur för jakt innebär, förutom jakten som sådan, djurskyddsrisker såväl vid uppfödningen som vid utsättningen i den nya miljön. Hos vilda fåglar kan en ökad djurtäthet vid uppfödning medföra stress, traumatiska skador samt spridning av olika infektionssjukdomar. Överlevnaden vid utsläpp är låg, vilket bl.a. kan bero på att de uppfödda fåglarna är sämre på att finna föda och undvika rovdjur. Uppfödning och utsättning för jakt är i främst aktuellt för gräsänder, rapphönor och fasaner. Hanteringen är till stora delar oreglerad i dagens lagstiftning. Det som finns är branschriktlinjer, men det är oklart i vilken omfattning de följs av uppfödarna. Jag och mitt parti menar att föreskrifter med djurskyddskrav behöver tas fram för avel och uppfödning, transport och utsättning av vilda fåglar. Vid uppfödningen handlar det om att hantera likartade djurvälfärdsproblem som vid uppfödning av domesticerade fåglar, även om det faktum att det här rör sig om icke-domesticerade fåglar som dessutom ska klara sig i det vilda ställer ytterligare krav. Vid utsättningen är det viktigt att fåglarna sätts ut i en för arten lämplig biotop, vilket kan kräva biotopförbättrande insatser som till exempel anläggning av skyddsplanteringar, kantzoner, viltåkrar, våtmarker och vegetationsöar i jordbrukslandskapet som erbjuder fåglarna näringsförsörjning och skydd. Regler om vilka djur som får hållas och förevisas, punkt 19 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2457 av m.fl. (SD) yrkande 8 och 2021/22:262 av och (båda SD) i denna del, 2021/22:3033 av (SD), 2021/22:3880 av m.fl. (KD) yrkande 49 och 2021/22:4061 av m.fl. (MP) yrkandena 63 och 64. Skötseln av icke-domesticerade djur regleras av samma föreskrifter som djur i djurparker, dock med ett flertal undantag. Detta förefaller minst sagt orimligt eftersom djurhållning i djurparker kan motiveras med såväl artbevarande som undervisande syfte och alltså har mer än ett rent underhållningsvärde för människor. bedömning att icke-domesticerade djur inte är lämpliga att hålla inom cirkusverksamhet är viktig att ta fasta på. Därför är det välkommet att den nya djurskyddslagen förbjuder elefanter och sjölejon i detta sammanhang. Däremot är det en brist att den nya djurskyddslagen enbart förbjuder ytterligare två arter. Det skulle kunna öppna upp för andra icke-domesticerade djur inom cirkusverksamheterna. Det finns ett gränsdragningsproblem på området och det gäller definitionen av vad som är och inte är icke-domesticerade djur. Av den anledningen behöver det skapas en s.k. positiv lista över de djur som ska vara tillåtna att hålla på cirkus och att andra djur per automatik förbjuds. Regler om vilka djur som får hållas och förevisas, punkt 19 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3880 av m.fl. (KD) yrkande 49 och 2021/22:262 av och (båda SD) i denna del, 2021/22:2457 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2021/22:3033 av (SD) och 2021/22:4061 av m.fl. (MP) yrkandena 63 och 64. var det första landet i världen som förbjöd cirkusar att förevisa vissa djur. Elefanter och sjölejon undantogs från förbudet. Dessa djurslag är mycket dyrbara att hålla, varför de på frivillig väg har avvecklats av svenska cirkusföretag . pensionerades de två sista elefanterna och det sista sjölejonet. Att förevisa elefanter och sjölejon på cirkus förbjöds först , trots att svenska cirkusar krävde att det skulle vara tillåtet för att slippa illojal konkurrens från utlandet. blir shower med karaktär av cirkus allt vanligare inom häst- och hundsporterna. Tävlingar och utställningar med cirkusdjur blir också vanligare, och ett exempel är agility med alpackor. Lägg därtill att det är samma djurtränare som framträder med samma nummer och samma djur på cirkus och vid häst- och hundsporternas evenemang. Utvecklingen gör det tydligt att de förbud som riktas mot djur på cirkusar strider mot regeringsformens likabehandlingsprincip. Därför efterlyser cirkusföretagen en icke-diskriminerande lagstiftning som utgår från djurens bästa, inte vem som äger och uppträder med dem. En rimlig lösning vore en positiv lista över vilka djur som får användas för uppvisningar, tävlingar och utställningar oavsett verksamhetsform. Särregler kan bara accepteras om de har stöd i publicerad vetenskaplig forskning. Regler om vilka djur som får hållas och förevisas, punkt 19 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4061 av m.fl. (MP) yrkandena 63 och 64 samt 2021/22:262 av och (båda SD) i denna del, 2021/22:2457 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2021/22:3033 av (SD) och 2021/22:3880 av m.fl. (KD) yrkande 49. Cirkusens verksamhet innebär ständiga transporter och begränsade utrymmen för de djur som visas upp. I är det numera förbjudet att visa upp vilda djur som elefanter och sjölejon på cirkus. Eftersom har en s.k. negativ lista, dvs. en lista över djur som inte får visas upp på cirkus, betyder det att alla arter som inte uttryckligen är förbjudna i praktiken är tillåtna. En mer vetenskapligt baserad typ av reglering vore en s.k. positiv lista som anger vilka domesticerade djurarter som är lämpliga att hålla på cirkus. Även djurparker kan vara problematiska för många djur, bl.a. på grund av de begränsade utrymmena och att många djur inte är anpassade för det svenska klimatet. Jag anser att djurparker måste utformas på ett sådant sätt att djuren mår bra och att de inte uppvisar beteendestörningar. Detta innebär att föreskrifterna för hur olika arter får hållas behöver skärpas, och att vissa arter inte alls bör få hållas i djurpark. Elefanter, stora kattdjur och delfiner är exempel på djur där internationella studier påvisat allvarliga djurvälfärdsproblem, och som därför inte bör få hållas i djurpark. Därför vill jag och mitt parti införa en positiv lista för de domesticerade djurarter som kan ges en god välfärd i cirkusmiljö och som därmed kan vara tillåtna på cirkus, vilket betyder att alla andra djurarter är förbjudna. Vidare bör hållning av elefanter, stora kattdjur och delfiner på djurparker förbjudas. Hästtävlingar, punkt 20 (V, MP) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4061 av m.fl. (MP) yrkande 33 och 2021/22:3109 av (M) yrkande 5. Hästen var länge oerhört viktig som arbetskamrat i skogs- och jordbruk. är de allra flesta hästar hobbyhästar. hästpopulation uppgår totalt till ca 360 000. Hästsport är en av största folkrörelser, och inte minst något som är viktigt för många ungdomar. Att tidigt lära sig hantera djur, med all den respekt, omtanke och ledarskap som krävs, är utvecklande och lärande för barn och unga. I en sund miljö är det också något som gagnar hästarna och gör att de lever friska liv med god omvårdnad. Ridning och andra aktiviteter med häst kan vara ett respektfullt samspel mellan ryttare/kusk och häst, men nyttjandet av och tävlande med häst kan också leda till att vi pressar djuren långt över deras förmåga. Det gäller inom alla hästsporter, även i de lägre klasserna. All typ av utrustning som tvingar hästen att prestera mer än den klarar av blir till våldsmedel i händerna på okunniga eller empatilösa ryttare eller kuskar. Det gäller smärtlindrande mediciner eller annan dopning, såväl som felaktig spöanvändning eller ren mekanisk utrustning som tvingar in hästen i en form som kan vara skadlig för den. Därför anser vi att skadliga tvångsmedel ska vara förbjudet inom all hästsport. Djur för förevisning och tävling i övrigt, punkt 21 (V, MP) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4061 av m.fl. (MP) yrkande 12 i denna del. EU är en viktig arena för att stärka djurskyddet, för djuren men också för det svenska lantbruket.