bet · H901AU10 · 2022-03-31 00:00:00 — Även regeringen noterar i arbetsmiljöstrategin –2025 att arbetsgivare på mindre arbetsplatser har en särskild utmaning men att det måste finnas förutsättningar för alla arbetsgivare att göra rätt oavsett arbetsplatsens storlek. Utskottet menar att regeringen för sin politik och gör sina prioriteringar på arbetsmiljöområdet med detta i åtanke. Regeringen lägger t.ex. vikt vid att förenkla för företagen på den svenska arbetsmarknaden och utforma regelverk som är tydliga och enkla att ta till sig. Utskottet noterar också att ett stort arbete pågår med att se över regelstruktur för att göra den lättare att överblicka. arbetar också kontinuerligt med sin uppgift att ta fram och tillhandahålla behovsanpassad, lättillgänglig och kvalificerad information inom sitt ansvarsområde. Utskottets uppfattning är att myndigheten, i enlighet med sin instruktion, i det arbetet särskilt beaktar situationen för små och medelstora företag. Utskottet ser därmed inte skäl till något initiativ med anledning av vad som anförs i motionen. I kommittémotion 2021/22:468 (V) yrkande 7 vill motionärerna se utredningsinsatser som i förlängningen ska leda till bättre kunskap om arbetsmiljön hos bl.a. företag som vill anställa arbetskraft. Även i motionerna 2021/22:1244 (S) yrkande 2 och 2021/22:1809 (S) betonas behovet av att arbetsgivare genomgår utbildning i arbetsmiljöfrågor. Utskottet delar det underliggande synsättet även hos dessa motionärer, nämligen att välinformerade arbetsgivare är en förutsättning för att arbetsgivarna ska kunna leva upp till sitt arbetsmiljöansvar och bidra till en god arbetsmiljö på arbetsmarknaden i stort. Det är därför glädjande att regeringen är aktiv i denna fråga. Som exempel kan nämnas kontinuerliga uppdrag till Mynak för att utöka kunskapen inom ett flertal områden. Utskottet noterar också att regeringen i sin nya arbetsmiljöstrategi genomgående betonar behovet av ökad arbetsmiljökunskap och lättillgängliga arbetsmiljöregler. Utskottet utgår således från att det kommer att prägla stora delar av arbetsmiljöarbetet och att det är något som kan bidra till att stärka kunskapsnivån, inte minst hos arbetsgivarna. I sammanhanget finns också skäl att framhålla att som hjälp till dem som har ansvar för att följa arbetsmiljöregelverket har tagit fram olika stöd och verktyg, såsom vägledningar till föreskrifterna. Regelverket utgör tillsammans med facklig närvaro, effektiv tillsyn och effektiva sanktionssystem en bra grund för arbetsgivarna att få till stånd ett effektivt förebyggande arbetsmiljöarbete och upprätthålla en god arbetsmiljö. Utskottet kan således inte se skäl för något initiativ med anledning av motionerna. När det gäller kommittémotion 2021/22:468 (V) yrkande 12 om ett förtydligande av arbetsmiljöansvaret konstaterar utskottet att det är ett område som regeringen lyfter fram i arbetsmiljöstrategin –2025. Regeringen framhåller bl.a. att det inte bör finnas några oklarheter vad gäller ansvarsfördelningen mellan olika aktörer när arbetsgivaren inte råder över arbetsplatsen. Mot den bakgrunden har regeringen också tillsatt en utredning som bl.a. ser över delar av ansvarsfrågan. Utskottet kan inte se att det finns skäl att förekomma utredningens arbete genom ett initiativ på området. I kommittémotion 2021/22:2595 (V) yrkande 22 uppfattar utskottet motionärerna som att Mynak fyller en viktig funktion i att sprida kunskap om arbetsmiljöarbetet på den svenska arbetsmarknaden och att arbetsplatsinriktat stöd för återgång i arbete är viktigt. Utskottet har ingen annan uppfattning än motionärerna i dessa avseenden. Utskottet noterar också att Mynak sedan sin tillkomst kontinuerligt har fått uppdrag av regeringen och att myndigheten bidragit till att sprida kunskap om arbetsmiljön inom flera viktiga områden. Utskottet anser inte att det finns skäl att ge ett nytt uppdrag till myndigheten av det slag som motionärerna efterfrågar, dvs. inom ett kunskapsområde som också ligger flera andra myndigheter nära till hands. I motionerna 2021/22:2161 (S) yrkandena 1 och 3 samt 2021/22:3259 (M) riktar motionärerna in sig på åtgärder inom vissa särskilda branscher, nämligen energibranschen och lantbruket. Utskottet delar motionärernas underliggande synsätt att initiativ på arbetsmiljöområdet behöver anpassas utifrån de särskilda utmaningar som respektive bransch möter. För att kunna skapa de bästa möjliga förutsättningarna för en säker arbetsmiljö är det nödvändigt att arbetsmiljölagstiftningen är tillräckligt flexibel. Den måste kunna fånga upp de speciella behov som finns inom olika branscher. Arbetsmiljöreglerna måste ge samma skydd för kvinnor och män oavsett yrke, bransch eller sektor. Utskottet menar dock att regelverket är väl avvägt i de aktuella avseendena och kan därför inte se att det som motionärerna anför bör leda till något initiativ från utskottet. Slutligen kan utskottet inte annat än instämma i vad som framförs i motion 2021/22:3089 (S) om att arbetsmiljön är avgörande för hur länge människor stannar kvar i arbetslivet samt att forskning och kunskap är centralt. Utskottet menar att det är tydligt att regeringen bedriver sitt arbete med dessa utgångspunkter för ögonen. Det kommer bl.a. till uttryck genom den långsiktiga inriktningen på t.ex. ett hållbart arbetsliv som regeringen har slagit fast i sin arbetsmiljöstrategi –2025. Utskottet ser därför inte skäl till något initiativ med anledning av vad som anförs i motionen. Mot bakgrund av det som anförts ovan bör samtliga yrkanden avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om insatser mot dödsolyckor i arbetslivet. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående arbete. Jämför reservation 6 (V) och 7 (KD). I kommittémotion 2021/22:468 av m.fl. (V) uppmärksammar motionärerna regeringens arbete mot dödsolyckor i arbetslivet. Motionärerna anser att ytterligare åtgärder behövs och vill se en statlig kriskommission mot dödsolyckor i arbetslivet som tar ett helhetsgrepp kring frågan (yrkande 8). I en sådan kommission bör företrädare för facket, arbetsgivare och berörda myndigheter ingå. I kommittémotion 2021/22:4198 av m.fl. (KD) anser motionärerna att regeringen behöver hitta nya arbetssätt för att nå nollvisionen mot dödsolyckor i arbetslivet (yrkande 34). Enligt motionärerna saknas det en samlad bild av orsakerna till dödsolyckorna. Mer pengar till löser inte situationen, utan vad som behövs är ett strategiskt, analytiskt och långsiktigt tankesätt. och (båda S) anför i motion 2021/22:1345 att antalet dödsolyckor måste minska. Motionärerna menar att regeringen bör överväga en utvecklad strategi för nolltolerans mot dödsolyckor. Enligt 3 kap. 2 § arbetsmiljölagen ska arbetsgivaren vidta alla åtgärder som behövs för att förebygga att arbetstagaren utsätts för ohälsa eller olycksfall. En utgångspunkt ska därvid vara att allt sådant som kan leda till ohälsa eller olycksfall ska ändras eller ersättas så att risken för ohälsa eller olycksfall undanröjs. Av bestämmelsen framgår också att lokaler samt maskiner, redskap, skyddsutrustning och andra tekniska anordningar ska underhållas väl. En grundläggande utgångspunkt i arbetsmiljölagstiftningen är vidare att den som faktiskt har de största möjligheterna att vidta åtgärder till skydd för den som utför arbete också ska ha ansvaret för detta. I arbetsmiljölagen finns därför en bestämmelse som pekar ut att ansvaret i vissa situationer kan ligga på den som råder över ett arbetsställe (3 kap. 12 § första stycket), det s.k. rådighetsansvaret. Den som råder över ett arbetsställe har ansvar för att fasta anordningar och andra anordningar kan användas utan risk för ohälsa eller olycksfall för dem som arbetar där, oavsett om de är arbetstagare i förhållande till den som råder över arbetsstället eller inte. Även den som anlitar inhyrd arbetskraft ska enligt lagen vidta de skyddsåtgärder som behövs. Av statistik framgår att 41 personer omkom på grund av dödsolyckor i arbetet i . Motsvarande siffror var 29 personer och 2019 omkom 46 personer. Till de branscher som är mest olycksdrabbade hör bygg, skogs- och jordbruk, transport och tillverkningsindustrin. I statistik ingår inte dödsolyckor till och från arbetet eller dödsfall i arbetssjukdomar, t.ex. till följd av hjärtinfarkter eller asbestexponering. Regeringens arbetsmiljöstrategi –2025 I regeringens arbetsmiljöstrategi –2025 utvidgas nollvisionen mot dödsolyckor från en målsättning om att ingen ska dö på jobbet till att ingen ska dö till följd av arbete. Utvidgningen framhålls särskilt som en del av regeringens delmål om ett tryggt arbetsliv. Det handlar om en nollvision mot arbetsplatsolyckor som leder till död, men också mot arbetsrelaterad dödlighet på grund av t.ex. längre sjukdom, ohälsosam stress, cancer och suicid. Vidare slår regeringen fast att arbetet mot dödsolyckor i arbetslivet ska fortsätta med berörda myndigheter, representanter för arbetsmarknadens parter och andra organisationer i de branscher som är värst drabbade av dödsolyckor. Även statsrådens gemensamma arbete mot dödsolyckor i arbetslivet som inleddes under föregående strategiperiod ska fortsätta utvecklas. I samband med antagandet av arbetsmiljöstrategin inrättade regeringen ett arbetsmiljöforum för perioden –2025 (A2021/00339). Forumet är en plats för att diskutera pågående och planerade åtgärder inom ramen för arbetet med arbetsmiljöstrategin tillsammans med arbetsmarknadens parter och myndigheterna på arbetsmiljöområdet. Utredningen om utökade möjligheter att upprätthålla en god arbetsmiljö Den ovan nämnda utredningen om utökade möjligheter att upprätthålla en god arbetsmiljö ska bl.a. analysera förutsättningarna för att utöka rådighetsansvaret i arbetsmiljölagen till att gälla i fler situationer. I direktiven konstateras bl.a. att den svenska arbetsmarknaden har genomgått förändringar sedan arbetsmiljölagens tillkomst. Regeringen menar att det därför finns skäl att se över vissa delar av lagen för att behålla den höga skyddsnivån för arbetstagare i och för att arbetsmiljöreglerna ska ge samma skydd för kvinnor och män och oavsett yrke, bransch eller sektor. Motionsyrkanden om dödsolyckor i arbetslivet behandlades av utskottet senast i betänkande 2020/21:AU11 En god arbetsmiljö för framtiden – regeringens arbetsmiljöstrategi 2021–2025 m.m. (s. 22 f.). Motionsyrkandena avstyrktes med hänvisning till bl.a. pågående arbete. biföll utskottets förslag till beslut (rskr. 2020/21:366). En självklar utgångspunkt för utskottet är att inget annat än en nollvision kan gälla för dödsfall i arbetet. Ingen ska behöva dö till följd av sitt arbete. Det har utskottet framhållit vid upprepade tillfällen när liknande yrkanden har behandlats tidigare och det är fortfarande den ambitionsnivå som utskottet menar måste gälla för arbetsmiljöpolitiken. Varje dödsfall är en tragedi för de inblandade och oacceptabelt för ett modernt arbetsliv. Det kan inte nog understrykas hur viktigt det är att målmedvetet arbeta förebyggande mot arbetsolyckor som leder till död och mot andra former av arbetsrelaterad dödlighet. Arbetet behöver bedrivas på många plan och handlar bl.a. om att arbetsgivaren måste säkerställa att de anställda har tid att utföra sitt arbete, att utrustningen på arbetsplatsen är säker och hel och att alla anställda har rätt förutsättningar och rätt utbildning för att utföra sina jobb. Det handlar om att skapa en kultur på jobbet och i samhället där alla arbetar tillsammans för att en trygg och säker arbetsmiljö ska vara en självklar utgångspunkt på alla arbetsplatser. Motionärerna i kommittémotionerna 2021/22:468 (V) yrkande 8 och 2021/22:4198 (KD) yrkande 34 samt motion 2021/22:1345 (S) vill alla se ytterligare åtgärder för att dödsolyckorna i arbetslivet ska minska. Utskottet välkomnar det engagemang som finns i frågan och kan inte annat än dela motionärernas önskan om att ta steg mot att uppfylla nollvisionen. Det är därför glädjande att konstatera att regeringen har varit aktiv i arbetet med att förebygga dödsolyckor i arbetslivet. Att det har varit ett prioriterat område för regeringen framgår tydligt både av regeringens tidigare arbetsmiljöstrategi –2020 och av den nya arbetsmiljöstrategin –2025. Utskottet ser positivt på att regeringen nu går ett steg längre och utvidgar nollvisionen till att ingen ska dö till följd av arbete. Utskottet förväntar sig att frågan kommer att fortsätta att prioriteras framöver och att nya åtgärder på området kommer att växa fram i samband med att bl.a. utvecklar sin åtgärdsplan kopplad till arbetsmiljöstrategin. Vidare noterar utskottet att en utredning på uppdrag av regeringen ser över flera delar av arbetsmiljörätten. Utskottet menar att en genomlysning av frågor om t.ex. vem som bär arbetsmiljöansvaret i situationer där flera aktörer är inblandade och att brister inom organisatorisk och social arbetsmiljö ska kunna leda till sanktioner är viktigt för utvecklingen på området. Utskottet kommer att följa det vidare arbetet med stort intresse. Det finns också skäl att framhålla det arbete som arbetsmarknadens parter gör på området. Utskottet ser mycket positivt på de partsgemensamma insatser som görs bl.a. inom Prevent, det privata näringslivets samverkansorgan för arbetsmiljöfrågor, och inom Sunt arbetsliv, som är motsvarande organ för kommun- och regionsektorn. I sammanhanget spelar även det arbetsmiljöforum som regeringen har inrättat för perioden –2025 en viktig roll. Utskottet menar att forumet möjliggör för regeringen, parterna och berörda myndigheter att föra en god dialog om utvecklingen av arbetsmiljöpolitiken. Utskottet vill vidare poängtera att frågan om att ingen ska behöva dö till följd av sitt arbete måste vara ständigt närvarande i arbetsmiljöarbetet. Det är också en fråga som kräver en bred palett av insatser inom ett flertal politikområden. När det gäller områden som ryms inom detta betänkande handlar det inte minst om att bekämpa alla former av arbetslivskriminalitet och om den roll som skyddsombuden spelar. Utskottet återkommer till båda dessa områden längre fram i betänkandet. Till skillnad från motionärerna menar utskottet dock att det finns skäl att lita på regeringens arbete och prioriteringar när det gäller att motverka dödsfall i arbetslivet. För utskottet är det tydligt att regeringen har ett brett och i vissa delar nytt angreppssätt för att ta sig an frågan på det sätt som efterfrågas av motionärerna i detta avsnitt. Det finns därmed inte skäl till något initiativ till regeringen. Mot bakgrund av det som anförts ovan bör samtliga yrkanden avslås. Utskottets förslag i korthet avslår yrkanden om bl.a. förlängd preskriptionstid vid arbetsmiljöbrott och att fler arbetsmiljöbrott bör omfattas av straffansvar. Utskottet hänvisar bl.a. till det nuvarande regelverkets utformning. Jämför reservation 8 (M, SD) och 9 (V). I kommittémotion 2021/22:3322 har m.fl. (M) förslag om att förlänga preskriptionstiden för arbetsmiljöbrott av normalgraden från två till och preskriptionstiden för grova arbetsmiljöbrott från fem till (yrkande 8). Motionärerna pekar på att erfarenheter visar att den gällande preskriptionstiden inte är tillräcklig för att åklagare och polis ska kunna utföra de utredningar som krävs. m.fl. (SD) anför i kommittémotion 2021/22:2564 att utredningsarbetet vid arbetsplatsolyckor kan vara komplicerat bl.a. med hänsyn till att entreprenader ofta utförs i flera led. Motionärerna anser att den gällande preskriptionstiden är för kort och föreslår därför att den ska utökas till det dubbla, dvs. för normalgraden och för grova brott (yrkande 1). I kommittémotion 2021/22:468 av m.fl. (V) anser motionärerna att lagstiftningen om arbetsmiljöbrott är otillräcklig. Regeringen bör enligt motionärerna återkomma med förslag om straffansvar för fler arbetsmiljöbrott (yrkande 9). Vidare menar motionärerna att en orsak till att relativt få dödsolyckor leder till åtal är den utspridda lagstiftningen, vilket försvårar utredningsarbetet. Det bör därför införas en arbetsmiljöbalk i syfte att åstadkomma en mer enhetlig lagstiftning för arbetsmiljön och underlätta utredandet av arbetsmiljöbrott (yrkande 11). I motion 2021/22:3876 av Lawen Redar (S) framhåller motionären barnarbete på onlineplattformar som ett problematiskt och oreglerat område. Motionären menar att problemet kan kommas åt genom en teknikneutral tolkning av arbetsmiljölagstiftningen eller genom att se det som förbjudet barnarbete. Motionären anser därför att regeringen bör överväga behovet av ett nytt regelverk som begränsar barnarbete på onlineplattformar. Arbetsmiljöbrotten regleras i 3 kap. 10 § , som föreskriver att om brott som anges i 7–9 §§ (vållande till annans död, vållande till kroppsskada och framkallande av fara för annan) har begåtts genom att någon uppsåtligen eller av oaktsamhet åsidosatt vad som i enlighet med arbetsmiljölagen ålegat honom eller henne för att förebygga ohälsa eller olycksfall, kan han eller hon dömas för arbetsmiljöbrott. Det är då straffskalan i respektive paragraf som ligger till grund för den påföljd som döms ut. Utöver att individer kan straffas kan det bli aktuellt med företagsbot enligt 36 kap. 7 § om brottet har begåtts i näringsverksamhet, offentlig verksamhet som kan jämställas med näringsverksamhet eller annan verksamhet som ett företag bedriver, om brottet har varit ägnat att leda till en ekonomisk fördel för företaget. Storleken på företagsboten regleras i 36 kap. 8–10 §§ som bl.a. innehåller bestämmelser om högre företagsbot för större företag och vid särskilt klandervärd brottslighet. Maxtaket för företagsboten är . Bestämmelserna om tillämpningsområdet och storleken på företagsboten var föremål för lagändringar och gäller (prop. 2018/19:164, bet. 2019/20:JuU10, rskr. 2019/20:45). 35 kap. innehåller regler om bortfallande av påföljd, dvs. situationer av preskription på grund av att den misstänkte varken häktats eller fått del av åtal för brottet . Av bestämmelserna i 35 kap. 1 § går att utläsa att preskriptionstiderna för arbetsmiljöbrott varierar mellan två och beroende på hur straffskalan för det underliggande brottet ser ut. För företagsbot gäller enligt 36 kap. 14 § en preskriptionstid . Arbetsmiljölagen innehåller bestämmelser om arbete som utförs av minderåriga, vilket i lagen definieras som den som inte har fyllt . 5 kap. 2 § slår fast att en minderårig inte får utföra arbete före det kalenderår då den minderårige fyller och inte heller innan den minderårige har fullgjort sin skolplikt. En minderårig som har fyllt får dock utföra lätt arbete som inte är av sådant slag att det kan inverka skadligt på den minderåriges hälsa, utveckling eller skolgång. Den som är får inte arbeta, men vissa undantag finns enligt 12 § i föreskrifter om minderårigas arbetsmiljö (AFS 2012:3). Undantagen handlar om mycket lätta och ofarliga arbetsuppgifter inom den närmaste familjen utan andra anställda. Yngre barn kan också få uppträda och repetera inom kulturell verksamhet och vid sport- och reklamevenemang om har gett tillstånd för det. Föreskrifterna innehåller även en bestämmelse om att arbetsgivare och uppdragsgivare ska försäkra sig om att vårdnadshavare har lämnat sitt medgivande för att yngre och äldre barn ska få anlitas att utföra arbete (8 §). överlämnade sitt betänkande En översyn av den straffrättsliga regleringen om preskription (SOU 2021:90). Utredningen hade i uppdrag att genomföra en översyn av den straffrättsliga regleringen om preskription och föreslå de förändringar som behövs för att säkerställa intresset av en effektiv och rättssäker lagföring av brott. När det gäller preskriptionsbestämmelserna för brotten i 3 kap. 7–9 §§ gör utredningen bedömningen att preskriptionsbestämmelserna inte bör ändras. Utredningen har varit ute på remiss och bereds i . Motionsyrkanden om arbetsmiljöbrott behandlades av utskottet senast i betänkande 2020/21:AU11 En god arbetsmiljö för framtiden – regeringens arbetsmiljöstrategi 2021–2025 m.m. (s. 25 f.). Motionsyrkandena avstyrktes med hänvisning till bl.a. pågående arbete. biföll utskottets förslag till beslut (rskr. 2020/21:366). Utskottets utgångspunkt är att alla som arbetar i förtjänar en trygg arbetsplats och en god arbetsmiljö. De allra flesta arbetsgivare i följer det regelverk som gäller för arbetsmiljön. Dessvärre finns det också en mindre grupp arbetsgivare som missköter sitt arbetsmiljöarbete. Utskottet anser att det är helt oacceptabelt och att det är viktigt att försöka motverka att situationer uppstår där arbetsgivare missköter sig. Det viktigaste verktyget för detta är att konsekvent arbeta med förebyggande åtgärder av olika slag. som det förebyggande arbetet är centralt måste det finnas verktyg i form av straffrättsliga ingripanden i vissa fall av misskötsamhet. Det är viktigt att vi utformar regelverket och riktar resurserna så att både individer och företag kan hållas ansvariga när ett arbetsmiljöbrott har begåtts. Motionärerna i kommittémotionerna 2021/22:3322 (M) yrkande 8 och 2021/22:2564 (SD) yrkande 1 anser att preskriptionstiden för arbetsmiljöbrott bör förlängas. I likhet med vad utskottet har anfört när liknande yrkanden behandlats tidigare kan det på nytt konstatera att preskriptionstiden för arbetsmiljöbrott följer de allmänna preskriptionstiderna i och beror på straffskalan för brottet – ju strängare straff, desto längre preskriptionstid. Utskottet menar att det är en rimlig ordning som får anses vara väl anpassad till det straffrättsliga regelverket i stort. Utskottet uppfattar det som att en central del i motionärernas argumentation för en utökad preskriptionstid är att arbetsmiljöbrotten ofta inte hinner utredas, särskilt när det gäller brott med kortare preskriptionstid. Utskottet vill i det sammanhanget framhålla att det vid utredningar av arbetsmiljöbrott normalt är fråga om utredningar som riktar in sig på en eventuell företagsbot. För denna typ av påföljd gäller redan en preskriptionstid . Regelverket för företagsbot har också varit föremål för ändringar genom ett utökat tillämpningsområde och möjlighet till en högre företagsbot. När det gäller möjligheten att döma individer till ansvar konstaterar utskottet att preskriptionstiden sträcker sig upp till för de grövsta brotten. Utskottet noterar vidare att den lämnade gjort bedömningen att det inte finns skäl till ändringar på området. Utskottet gör ingen annan bedömning. Det finns därför inte skäl till något initiativ på området. I kommittémotion 2021/22:468 (V) yrkandena 9 och 11 vill motionärerna se förändringar av regelverket så att fler arbetsmiljöbrott kopplas till straffansvar och att det införs en arbetsmiljöbalk för att underlätta för brottsutredningar på området. Utskottet kan visserligen dela den underliggande utgångspunkten att personer som begår brott mot arbetsmiljöregelverket inte ska gå ostraffade och att det brottsutredande arbetet inte ska hindras av regelverket. Utskottet delar dock inte motionärernas synsätt när det gäller behovet av förändringar i de aktuella avseendena. Regelverket för arbetsmiljöbrott har utvecklats på ett lämpligt sätt för att anpassas till dagens arbetsliv. Som exempel har som nämnts ovan regelverket för företagsbot varit föremål för förändringar. Utskottet anser också att en viktig pusselbit i att försöka bedriva ett effektivt utredningsarbete är samverkan mellan de olika involverade parterna. Utskottet noterar att det är något som regeringen framhåller i arbetsmiljöstrategin –2025 och riktar in sitt arbete mot. Utskottet är övertygat om att regeringen följer utvecklingen och kommer att agera om det skulle vara motiverat. Det finns därför inte skäl till något initiativ till regeringen. När det gäller motion 2021/22:3876 (S) om barnarbete på onlineplattformar delar utskottet självklart motionärens uppfattning att barn ska värnas och inte missbrukas vare sig i arbetslivet eller på andra ställen. Utskottet noterar att det finns ett regelverk om arbete som utförs av minderåriga.