bet · H901TU6 · 2022-02-07 00:00:00 — () ansvarade för kansliet –2021. Kansliets uppgift var att ansvara för analys och uppföljning av digitaliseringspolitiken samt att vara administrativt stöd åt regeringens digitaliseringsråd. När uppdraget upphörde överflyttades analysverksamheten till Digg. Ansvaret för finns fortfarande hos . Myndigheten för digital förvaltning inrättades Myndigheten för digital förvaltning (Digg) som har till uppgift att stödja, samordna och följa upp digitaliseringen inom den offentliga förvaltningen. Enligt förordningen (2018:1486) med instruktion för Myndigheten för digital förvaltning ska myndigheten samordna och stödja den förvaltningsgemensamma digitaliseringen i syfte att göra den offentliga förvaltningen mer effektiv och ändamålsenlig. Med den offentliga förvaltningen avses i sammanhanget kommuner, regioner och statliga myndigheter med vissa undantag. Myndigheten ska också särskilt bistå regeringen med underlag för utvecklingen av digitaliseringen av den offentliga förvaltningen och samhället i övrigt. I detta ingår att följa upp, analysera och beskriva den utvecklingen. Löpande uppföljning, analys samt förslag till utveckling av politiken är enligt regeringen nödvändigt för att den ska kunna utforma ändamålsenliga insatser för ökad digitalisering som fokuserar på de områden där behoven är som störst. Regeringen bedömer att Digg är den myndighet som är bäst lämpad att ansvara för sådan löpande uppföljning och analys inom digitaliseringspolitiken. Digitalisering bland myndigheter och enskilda rankas som det tredje mest digitaliserade landet i rankning i 2021 (Digital Economy and Society Index). ligger på plats två inom området humankapital tack vare en hög digital kompetens bland befolkningen och en god tillgång till specialister inom informations- och kommunikationsteknik (IKT). Kommissionen bedömer humankapitalet som en av starkaste konkurrensfördelar. I befolkningen har grundläggande digitala färdigheter och över grundläggande digital kompetens. Dock behöver fler personer med digital spetskompetens. Inom området Digital infrastruktur har i årets undersökning tappat i rankning jämfört med tidigare års rapport (plats fem ), trots att alla indikatorer som mäter detta har förbättrats sedan förra årets mätning, förutom hushållens totala användning av fast bredband. Att tappar här beror alltså i huvudsak på att andra länder har utvecklats snabbare. Trots att EU bedömde att utveckling inom området Integrering av digital teknik höll på att sakta in och att andra länder började komma i kapp på detta område har placering här förbättrats från plats sex till plats tre . Indikatorer som företagens e-fakturaanvändning, IKT för miljömässig hållbarhet (ny indikator), molnanvändning, användningen av big data och gränsöverskridande e-handel gör att klättrar i placeringen. placerar sig på 13:e plats i Europeiska kommissionens undersökning E-Government Benchmark 2020, där den digitala mognaden i offentliga tjänster mäts samt möjligheten att använda ett medlemslands digitala tjänster i andra europeiska länder. har därmed tappat två placeringar sedan mätningen 2019 (elfte plats). Jämfört med jämförbara länder ligger efter när det gäller de mätvärden som speglar viktiga förutsättningar för digitaliseringen av den offentliga förvaltningen. Mätningen visar även att den digitala förvaltningen fungerar olika bra inom olika områden, exempelvis att starta företag, flytta och studera. () statistik om it-användning bland privatpersoner i åldern 16–visar att andelen kvinnor som har hämtat information från myndigheters webbplatser, t.ex. från eller , är oförändrad (), medan andelen män som har hämtat information har ökat något (från ). Andelen som skickat in ifyllda blanketter, t.ex. använt en digital tjänst för att skicka in sin deklaration, ansökan om studiemedel, föräldrapenning, sjukpenning eller liknande, minskade något för både kvinnor och män och uppgår nu till för båda grupperna. Uppföljningen av de statliga myndigheternas digitalisering 2020, som Digg har gjort, visar att de myndigheter som presterar bäst följs upp i myndighetsdialogen, medan incitament via regleringsbrev och regeringsuppdrag inte verkar påverka resultatet lika mycket. Myndigheter där den digitala verksamhetsutvecklingen drivs antingen av den högsta ledningen eller av kärnverksamhet och it i kombination presterar väl i mätningen. De största hindren för digitalisering av myndigheternas verksamhet är dock fortfarande lagar och andra regelverk samt brist på kompetens. Jämfört med andra av Europeiska unionens medlemsstater har en hög andel it-specialister i arbetskraften, men enligt 2020 är efterfrågan på kvalificerad arbetskraft fortfarande större än tillgången och det är en skev fördelning mellan könen. I It- och telekomföretagens återkommande undersökning som presenteras i rapporten konstateras en omfattande kompetensbrist inom it och att den i stort kvarstår sedan mätningarna började . Kompetensbrist finns bl.a. inom systemutveckling, artificiell intelligens (AI), it-säkerhet och användbarhetsdesign. Dessa områden är centrala inte bara för näringslivets utveckling utan även för den offentliga sektorns digitala omställning. och har på regeringens uppdrag tillsammans analyserat och föreslagit hur kompetensförsörjningen av digital spetskompetens kan utvecklas . I sin delredovisning av uppdraget konstaterar myndigheterna att det är en utmaning att fånga digital spetskompetens i statistik och prognoser (I2020/02749). Utmaningarna beror på att digital spetskompetens är utmanande att definiera och beskriva. Förmågan att löpande utvecklas på individnivå är nödvändig för att uppnå digital spetskompetens. Enligt myndigheterna behöver insatser och utbildningsmöjligheter komplettera varandra vad gäller utformning, innehåll och målgrupp för att säkerställa kompetensförsörjningen av digital spetskompetens. , , och överlämnade ett förslag till regeringen om en nationell kraftsamling för ett digitaliserat . Myndigheterna föreslår ett strategiskt program för att tillvarata möjligheter och parera utmaningar med den digitala omställningen. Programmet inriktas mot att stärka digitala förmåga för en ökad konkurrenskraft och ett stärkt innovationssystem för ekologisk, social och ekonomisk hållbarhet med sikte mot 2030. Det nationella programmet bör enligt förslaget ha fyra delprogram med olika huvudfokus och med olika typer av insatser som omfattar såväl privat som offentlig verksamhet: • Digitalisering för grön omställning och social hållbarhet • Digital infrastruktur och data • Digital kompetens och mognad. Det strategiska programmet koordineras genom ett programkansli som får ett tydligt och långsiktigt uppdrag att utforma och genomföra det nationella programmet samt att koordinera deltagande i EU:s program och policyprocesser. Myndigheterna bedömer att kraftsamlingen innebär årliga anslagshöjningar med . Den digitala utvecklingen har drivits framåt av covid-19-pandemin som visat att det går att ställa om snabbt och i stor skala. Enligt Internetstiftelsens rapport och internet ökade andelen personer som började använda internet , och de som använde internet gör det i större utsträckning. Närmare en tredjedel av befolkningen anger vidare att de använder internet i högre eller mycket högre utsträckning . Enligt Internetstiftelsens rapport och internet 2021 framträder en tydlig bild av ett samhälle som till stora delar är digitaliserat, och där det uppkopplade livet för de flesta är en självklar del av både arbete, skola och fritid. Av hela befolkningen i använder nio av tio internet . gav regeringen i uppdrag att i samverkan med Digg kartlägga och analysera erfarenheter kopplade till den digitala omställning som ägt rum med anledning av utbrottet av covid-19 (I2020/01584). I uppdragets slutredovisning konstaterar PTS att det bl.a. finns brister i förmågan att verka digitalt inom många sektorer t.ex. gällande kompetens, delaktighet och betalningsmodeller. Digital kompetens och inte minst digital delaktighet är nödvändigt för att digital omställning ska vara möjlig (I2021/00116). Förslagen i rapporten bereds inom . Rättsligt stöd till offentlig förvaltning För att svara mot behovet av rättsligt stöd gav regeringen i budgetpropositionen Digg medel för att fortlöpande ge rättsligt stöd till offentlig förvaltning i fråga om digitalisering. fick Digg även ett särskilt regeringsuppdrag att påbörja arbetet. Digg redovisade slutrapporten till offentlig förvaltning avseende digitalisering (I2021/00288). Digg framhåller här att rättsligt stöd är en kärnuppgift som kommer att genomsyra samtliga delar av myndighetens verksamhet. Den centrala delen av det rättsliga stödet är att ta fram vägledningar och stödmaterial till offentlig förvaltning i digitaliseringsfrågor samt att sprida kunskapen till offentlig förvaltning. I rapporten redogörs för utgångspunkter i etableringen av rättsligt stöd utifrån arbetssätt, spridning och kommunicering av rättsligt stöd samt samverkan med andra myndigheter och aktörer. Rapporten redogör även för vissa utgångspunkter i det kommande arbetet med att identifiera och analysera behov av författningsändringar för att främja digitaliseringen. Förvaltningsgemensam digital infrastruktur för informationsutbyte Av Diggs instruktion framgår att myndigheten ska samordna frågor om gemensamma standarder, format, specifikationer och liknande krav för den offentliga förvaltningens elektroniska informationsutbyte. fick , , , , Lantmäteriet, Digg, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB), samt i uppdrag av regeringen att skapa ett säkrare och mer effektivt informationsutbyte genom etablering av en varaktig och säker struktur för förvaltningsgemensam digital infrastruktur för informationsutbyte (I2019/03306). Regeringens målsättning med uppdraget var att det när uppdraget slutredovisades skulle finnas dels en struktur på plats där myndigheterna tillsammans hanterar analys, kravställning, utveckling och förvaltning av den förvaltningsgemensamma digitala infrastrukturen för informationsutbyte, dels organisatoriska förutsättningar att fortsätta arbetet i myndigheternas ordinarie verksamhet. fick vidare , , , , Lantmäteriet, Digg, MSB, samt även i uppdrag att tillsammans etablera ett nationellt ramverk för grunddata inom den offentliga förvaltningen (I2019/03307). Digg skulle leda arbetet. Regeringens målsättning med uppdraget var att det i uppdragets slutredovisning skulle finnas en första version av det nationella ramverket som kunde tillämpas för utpekade grunddatadomäner samt att det skulle finnas organisatoriska förutsättningar att fortsätta arbetet med ramverket och grunddatadomänerna i myndigheternas ordinarie verksamhet. förlängdes de två ovannämnda uppdragen (I2020/03366 samt I2020/03367) och slutredovisningen flyttades . Eftersom båda uppdragen hade samma slutredovisningsdatum redovisades de i samma rapport från Digg (ärendenummer 2019:582 och 2019:585) som samtliga uppdragstagare står bakom. Arbetet har genomförts i samverkan mellan Arbetsförmedlingen, , , , , , Lantmäteriet, MSB, , , , Kommuner och Regioner (SKR) och i enlighet med de förslag som lämnades i delrapporterna . I delrapporterna konstaterades att det behövs ett tydligt rättsligt stöd för den verksamhet som myndigheterna ska bedriva inom infrastrukturen, inbegripet den samordnade hanteringen av grunddata. Därför föreslogs två förordningar för att reglera myndigheternas verksamhet. Detta arbete fortskrider och behovet av ett tydligt rättsligt stöd för myndigheternas åtaganden kvarstår. Slutrapporten innehåller även några användarscenarier för att exemplifiera hur offentlig förvaltning kan ansluta sig till infrastrukturen och använda relevanta byggblock och nationella grunddata från grunddatadomänerna. Nyttoanalyser visar på att estimerade nyttor för byggblock, grunddataramverk och grunddatadomäner uppgår till . En förutsättning för att nyttor ska kunna realiseras är att byggblock och grunddatadomäner kommer att fungera på det sätt som det är tänkt samt att offentliga aktörer, såsom myndigheter, kommuner och regioner, kommer att använda dessa byggblock samt använda och tillgängliggöra nationella grunddata. Det innebär i sin tur utvecklingskostnader för infrastrukturen samt transformationskostnader för utveckling och genomförande i samhället. Dessa kostnader ingår inte i nyttoberäkningarna. Uppdragstagarna bedömer dock att nyttorna överstiger kostnaderna. De rekommenderar att den långsiktiga finansieringen av infrastrukturen bör utgöra en samhällsinvestering eftersom det ger och regeringen bättre förutsättningar att styra och följa upp arbetet. Vidare föreslås att den befintliga långsiktiga planen för infrastrukturen även ska utgöra strategisk plan för samhällsinvesteringar kopplade till infrastrukturen. Digg föreslås, i egenskap av infrastrukturansvarig myndighet, ha i uppdrag att ansvara för att ta fram en investeringsplan för samhällsinvesteringar för infrastrukturen i enlighet med den framtagna samordningsmodellen för infrastrukturen, som en del av sitt budgetunderlag. Digg ansvarar därmed för att prioritera turordningen i investeringsplanen utifrån beroenden och ur ett samhällsekonomiskt perspektiv och därmed också lämna rekommendationer till regeringen och . Digg föreslås även få en strategisk roll i att bedöma vilka projekt och genomföranden som bör klassificeras som samhällsinvesteringar. Avslutningsvis föreslås att Digg tillförs ytterligare anslagsmedel för detta arbete. Regeringen beslutade att ge Statskontoret och Digg i uppdrag att analysera och ta fram förslag på utvecklad styrning av digitala investeringar i offentlig förvaltning. I uppdraget, som slutredovisades , konstaterades att myndigheternas arbete ofta är strukturerat och i många avseenden ändamålsenligt vid digitala investeringar för att förbättra den egna verksamheten. Förvaltningsgemensamma investeringar är dock mer utmanande. Det är framför allt vid gemensamma digitala investeringar som involverar fler än en aktör men som inte är en del i den förvaltningsgemensamma infrastrukturen som det finns ett behov av utvecklad styrning och stöd. För att gynna samordningen inom förvaltningen vid myndighetsgemensamma investeringar bör regeringen specificera en gemensam målbild, främja samverkan och kräva nyttjande av förvaltningsgemensamma komponenter. Vad gäller de ekonomiska och juridiska förutsättningarna bör regeringen enligt Statskontoret inrätta ett rättsligt beredningsorgan inom och överväga att etablera ett särskilt anslag för att finansiera digitala verksamhetsinvesteringar i samverkan. Vidare bör regeringen, för att främja nyttorealisering och effekthemtagning, i högre grad ställa krav på redovisning av nyttor vid digitala investeringar samt tydligt peka ut ansvariga aktörer som kan följas upp. Även individens möjlighet till insyn och kontroll av de data som finns om individen är en viktig aspekt på tillit till digitala tjänster. Arbetsförmedlingen, , och fick därför regeringens uppdrag att genomföra en omvärldsanalys och ta fram ett koncept som visar hur individens möjligheter till insyn och kontroll över de data om individen som finns hos offentlig sektor, och i förlängningen även de data om individen som finns hos privat sektor, kan öka (I2020/02024). Uppdraget har redovisats och redovisningen bereds inom . inledde regeringen och SKR ett gemensamt arbete för att utveckla och införa en långsiktigt hållbar digital infrastruktur till stöd för välfärden. I budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 22) föreslogs att skulle satsas –2024 för att öka takten i utvecklingen av välfärdens digitala infrastruktur. Medlen skulle användas i samverkan mellan staten, kommunerna och regionerna för att utveckla en gemensam digital infrastruktur. Regeringen menar att förslaget stärker förutsättningarna för informationsutbyte mellan olika offentliga aktörer och frigör resurser i välfärden. Förordningen om en gemensam digital ingång och rådet har antagit förordning (EU) 2018/1724 av om inrättande av en gemensam digital ingång för tillhandahållande av information, förfaranden samt hjälp- och problemlösningstjänster och om ändring av förordning (EU) nr 1024/2012. Genom EU-förordningen inrättas en gemensam digital ingång där privatpersoner och företag via länkar enkelt kan nå information, förfaranden samt hjälp- och problemlösningstjänster som tillhandahålls av de olika medlemsstaterna. Vilken information och vilka tjänster som ska göras tillgängliga via ingången framgår av EU-förordningen, liksom vilka krav som ställs på kvalitet, innehåll och funktion. I regleringsbrevet fick Digg i uppdrag att vara nationell samordnare för arbetet med EU-förordningen. Över 70 statliga myndigheter har identifierats som behöriga myndigheter, liksom alla kommuner och regioner samt vissa privata organisationer. Regeringen föreslog kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om en gemensam digital ingång (prop. 2021/22:66) för att bl.a. tydliggöra ansvarsfördelningen mellan dessa aktörer. I och med budgetpropositionen tillförs också 2022 för att uppfylla kraven i EU-förordningen. Digital innovation och datadriven utveckling I budgetpropositionen framhåller regeringen att i en internationell jämförelse har goda förutsättningar för digital innovation. rankas t.ex. på första plats i Europeiska kommissionens European Innovation Scoreboard 2020, på andra plats i Global Innovation Index 2020 och på femte plats i Bloomberg Innovation Index 2021. Samverkan mellan olika aktörer behöver främjas för att åstadkomma ett livskraftigt innovationsklimat, särskilt samordning av test- och experimentmiljöer. Regeringen bedömer att möjligheterna till digital och datadriven innovation kan förbättras genom ett effektivt utnyttjande av initiativ på europeisk nivå inom ramen för bl.a. Programmet för ett digitalt , den europeiska strategin för data och satsningar på AI och blockkedjor. För att stärka innovationsledande position har Verket för innovationssystem () i uppdrag att förbereda etablerandet av europeiska digitala innovationshubbar och att stödja regeringen i genomförandet av samverkansprogrammen 2019–2022. Ett av dessa samverkansprogram är Näringslivets digitala strukturomvandling. Detta samverkansprogram ska stärka förutsättningarna för det svenska näringslivet att utveckla världsledande digitala tekniker och lösningar, det svenska näringslivet att ha bredast möjliga genomförande av digitala tekniker och lösningar som är centrala för konkurrenskraft och innovation och digitaliseringen att i ökad utsträckning bidra till affärsnytta och lösningar på samhällsutmaningar. beslutade regeringen om ett uppdrag till att utreda behov av kapacitetshöjande insatser för företag och organisationer som framkommit inom ramen för det ovannämnda samverkansprogrammet. ska genomföra en kartläggning och analys av bl.a. behov av kompetensutvecklingsinsatser och vilka kapacitetshöjande insatser som finns för att underlätta datahantering och datadelning, vilka testmiljöer som finns samt hur de är institutionaliserade, aktuell spetsforskning inom områdena datahantering och datadelning samt tillgängliga standarder och arkitekturer för öppen och kontrollerad datadelning och datahantering. Uppdraget ska slutrapporteras . För programperioden –2027 finns ett nytt EU-instrument, Programmet för ett digitalt , som ska stödja den digitala omvandlingen, i synnerhet utvecklingen av ny teknik. Programmet omfattar totalt . Digg har fått regeringens uppdrag att ansvara för samordning av programmet (I2021/01008) och har fått regeringens uppdrag att samordna de europeiska och svenska digitala innovationshubbar som ingår i programmet (I2021/00794). , Digg, PTS och har vidare fått ett gemensamt regeringsuppdrag att ta fram ett förslag till utformning och genomförande av ett strategiskt program för att möta och leda den digitala strukturomvandlingen (N2021/00041). Myndigheterna redovisade uppdraget . Regeringen konstaterar i budgetpropositionen att data är en förutsättning för digital innovation. Om data nyttiggörs kan konkurrens-kraften, välfärden och hållbarheten öka. Enligt 2020 använder dock av företagen i stora datamängder i sin verksamhet. Regeringen gav därför i uppdrag att främja små och medelstora företags förmåga att använda data som strategisk resurs . redovisade resultatet av sin kartläggning där det framkom att kunskapen om data varierar inom och mellan olika branscher. Små och medelstora företag behöver hjälp att förstå nyttan av att använda data i sin verksamhet. Gemensamma standarder för data och datakvalitet och tydliga regler för vilka data som kan användas och hur kommer att vara viktiga frågor för ett ökat användande av data, menar . presenterade Europeiska kommissionen en datastrategi med målet att unionen ska gå i spetsen för ett datadrivet samhälle som utgår från människans behov av datahantering. Strategins syfte är bl.a. att skapa en inre marknad för data så att data kan flöda inom EU och mellan olika sektorer samt användas på samma villkor. Kommissionen har även presenterat ett förslag till en förordning om dataförvaltning med nya regler för datahantering som ska göra det lättare för olika sektorer och länder att dela data. Förhandlingar om förordningen pågår inom EU:s institutioner. I 2021 har klättrat på rankningen av digitaliseringen av offentliga tjänster, från plats tio 2020 till plats fem 2021. Satsningar på ökad tillgång till öppna data, som bl.a. kan främja användningen av AI inom välfärden, lyfts som en viktig anledning till detta. har här tidigare haft en bottenplacering men ligger nu över EU:s genomsnitt (av högsta poäng jämfört med genomsnittet på ). Kommissionen konstaterar att det dock fortfarande finns utrymme för förbättringar eftersom ligger på plats 16 bland EU:s 27 medlemsländer (se Europeiska kommissionens Maturity Report 2020). Det är en förbättring jämfört med och 2019 då hamnade på 23:e plats. För att ska bli ledande inom digitala offentliga tjänster är det, enligt Diggs analys av det svenska DESI-resultatet, viktigt att ett effektivt informationsutbyte inom och med offentlig förvaltning kommer på plats och fortsätter att utvecklas. Nationellt fortsätter genomförandet av och rådets direktiv (EU) 2019/1024 av om öppna data och vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn. Öppna data-utredningen överlämnade sitt huvudbetänkande Innovation genom information (SOU 2020:55). I betänkandet föreslås att direktivet ska genomföras genom en ny lag om öppna data som reglerar i vilka format och med vilka avgifter och andra villkor information ska tillhandahållas. Det föreslås även att den som begär tillgång till digital information ska ha rätt att få del av den i ett digitalt format. Betänkandet bereds inom . fick Digg uppdraget av regeringen att vara projektledare för for , som är ett samverkansinitiativ mellan tio myndigheter i syfte att öka kunskapen om och demonstrera värdet av att tillgängliggöra och vidareutnyttja öppna data. Digg har på regeringens uppdrag lanserat en ny version av dataportal (). I portalen samlas vidareutnyttjare av data som kan söka bland datamängder som tillhandahålls av offentliga och privata datainnehavare och datainnehavare som i sin tur kan publicera datamängder för vidareutnyttjande. mer än tredubblades antalet publicerade datamängder (från 2 159 till 7 228), antalet kataloger som tillhandahålls till dataportal har ökat från 42 till 66 och det finns 158 organisationer som är sökbara i dataportalen direkt eller indirekt via andra domänspecifika portaler. Vidareutnyttjande och publicering har förenklats med hjälp av fastställda principer, vägledningar och rekommendationer. Regeringen gav i uppdrag åt Digg att främja offentliga aktörers förmåga att dela och nyttiggöra data. I uppdraget ingår att etablera en digital arena för att möjliggöra samverkan kring data och innovation baserad på data. Digg ska bl.a. tillhandahålla nationella rekommendationer, riktlinjer och stöd.