bet · H901NU21 · 2022-05-13 00:00:00 — Utskottet hänvisar bl.a. till de förslag på detta område som finns i den proposition som behandlas i detta betänkande och till att regeringen har uttalat att stödtjänstmarknaderna bör utvecklas bl.a. för att säkerställa en hög leveranssäkerhet även fortsättningsvis och på ett så kostnadseffektivt sätt som möjligt. Jämför reservation 14 (M, SD), 15 (KD), 16 (L) och 17 (SD, L). I partimotion 2021/22:4030 av m.fl. (M) slås det fast att de systemtjänster som kraftproducenterna levererar i allt väsentligt är gratis och tillhandahålls främst genom stora anläggningar. Motionärerna konstaterar vidare att marknaden betalar för energi, men det finns inga incitament att tillhandahålla kvalitet eller effekt, dvs. tillräckligt med energi vid ett givet ögonblick. Ett elsystem där man betalar för dessa egenskaper skulle bli mer robust. Planerbara kraftslag som kärnkraft och vattenkraft skulle få ersättning för sin viktiga funktion i elsystemet. Att leveranssäkerhet premieras är normalt på många marknader och är enligt motionärerna inte någon subvention och innebär inte heller att marknadsmekanismerna sätts ur spel. I yrkande 36 begärs ett tillkännagivande om att planerbara kraftslag ska få betalt för de viktiga tjänster de tillför elsystemet. Motsvarande förslag med samma motivering finns även i kommittémotion 2021/22:3688 av m.fl. (M) yrkande 5. I Liberalernas partimotion 2021/22:4199 av m.fl. påpekas det att kärnkraften, vattenkraften och kraftvärmen tillhandahåller en rad egenskaper som behövs för att kraftsystemet ska vara stabilt, för att eventuella fel ska kunna hanteras och för att systemet ska kunna startas igen efter ett omfattande strömavbrott. Dessa stödtjänster tillhandahålls gratis av kraftverken, men sedan en rad anläggningar har stängts i har det börjat råda brist på en del av de här egenskaperna och det har börjat bli uppenbart att de har ett värde. Motionärerna anser att dessa stödtjänster i så stor utsträckning som möjligt ska handlas på en marknad eller upphandlas av nätägaren och kostnaderna fördelas med utgångspunkt från vem som orsakar behovet av dem. I yrkande 66 begärs ett tillkännagivande om att de kostnader som uppstår för att upprätthålla ett robust kraftsystem i större utsträckning ska belasta den som orsakar dem snarare än kollektivet. I yrkande 67 efterfrågas ett tillkännagivande från om att marknaden för stödtjänster i kraftsystemet ska utformas på ett teknikneutralt sätt utifrån kraftsystemets behov och syfta till att säkerställa dess funktion, robusthet och resiliens. I kommittémotion 2021/22:4497 av m.fl. (KD) anförs det att stödtjänster är ett bra verktyg att ha i den samlade arsenalen av möjliga åtgärder för att få bästa möjliga effektivitet. framhåller de att det måste finnas en tydlig politisk signal om att utvecklingen av stödtjänster är ett viktigt komplement men att sådana tjänster aldrig får fungera som en ursäkt för att inte bygga ut elnätet för att möta det ökade elbehovet. I yrkande 2 begär motionärerna ett tillkännagivande med den inriktningen. Förslag på temat stödtjänster finns även i kommittémotion 2021/22:4220 av m.fl. (L). Motionärerna anser att behöver fortsätta att förfina stödtjänstmarknaden så att den ger aktörerna tillräckliga incitament att agera på ett sätt som gör att kraftsystemet blir robust och resilient. I yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om att stödtjänsterna enbart ska utgå från kraftsystemets behov. I yrkande 6 efterfrågar motionärerna ett tillkännagivande om att stödtjänsterna ska vara teknikneutrala även gentemot fossil produktion. Vidare föreslås i yrkande 7 ett tillkännagivande om att målet bör vara att stödtjänsthandeln ska vara tillräcklig för att säkerställa att kraftsystemet blir robust och resilient. Motionärerna anser också att behöver initiera en diskussion med solcellsbranschen om vad som krävs för att solelanläggningar ska kunna delta effektivt på stödtjänstmarknaden och därmed stötta kraftsystemets robusthet och resiliens. Yrkande 37 innehåller ett förslag om ett tillkännagivande med den innebörden. Motionärerna vill också att det ska tas fram relevanta nyckeltal för tillståndet i kraftsystemet som kan ligga till grund för politiska åtgärder. De menar att det bl.a. behövs nyckeltal för hur ofta transmissionsnätet avviker från normaldrift samt en övergripande redovisning av hur elkvaliteten i transmissions-, region- och lokalnäten utvecklas när det gäller spänning, frekvens och övertoner. I yrkande 38 begär motionärerna ett tillkännagivande om relevanta mätetal för tillståndet i kraftsystemet. m.fl. (C) föreslår i motion 2021/22:3497 yrkande 7 att genom ett tillkännagivande ska uppmana regeringen att utreda betalningsmekanismer för systemtjänster och möjliga lösningar till effektmarknader i elnätsområden med kapacitets- och effektbrist. Bakgrund och pågående arbete Vad är stödtjänster? I den proposition som utskottet behandlar i detta betänkande finns flera förslag som gäller stödtjänster. I kapitel 7 i propositionen föreslås bl.a. följande definition av stödtjänster: I ellagen ska med en stödtjänst avses en tjänst som behövs för driften av ett nätföretags elnät med undantag för hantering av överbelastning. Med en icke frekvensrelaterad stödtjänst ska avses en stödtjänst som används av ett nätföretag för spänningsreglering i stationärt tillstånd, snabba inmatningar av reaktiv effekt, tröghet för upprätthållande av stabiliteten i lokalnät, kortslutningsström samt förmåga till dödnätsstart och till ödrift. Om stödtjänster i elektrifieringsstrategin Som har redovisats tidigare i betänkandet presenterade regeringen en nationell strategi för elektrifiering . En av strategins tolv punkter rubriceras Utvecklad elmarknad. Under denna rubrik konstaterar regeringen att elmarknaden behöver utvecklas för en fortsatt hög leveranssäkerhet och konkurrenskraftiga elpriser för att möjliggöra elektrifieringen. Vidare konstaterar regeringen att en utvecklad elmarknad även innebär möjligheter för nya aktörer och nya affärsmodeller. I anslutning till detta anger regeringen att stödtjänstmarknaderna bör utvecklas för att säkerställa en fortsatt hög leveranssäkerhet på ett så kostnadseffektivt sätt som möjligt. En utvecklad stödtjänstmarknad behöver ge incitament för elproducenter och andra aktörer att leverera tjänster i elsystemet vid alla systemdriftstillstånd (normaldriftstillstånd, skärpt driftstillstånd, nöddriftstillstånd, nätsammanbrott och återuppbyggnadstillstånd). Regeringen beslutade att ge i uppdrag att beskriva affärsverkets pågående arbete med stödtjänster för upprätthållande av normal drift samt för avhjälpande åtgärder och skyddstjänster för skärpt drift och nöddrift. Det pågående arbetet skulle beskrivas på både nationell och nordisk nivå samt när det var relevant även på europeisk nivå. redovisade uppdraget (I2020/02874). Regeringen välkomnar att i rapporten har tydliggjort en ökad ambitionsnivå när det gäller utvecklingen av stödtjänstmarknaderna. ska upphandla stödtjänster för balansering genom transparenta, icke-diskriminerande och marknadsbaserade förfaranden. Regeringen sa sig analysera redovisningen av regeringsuppdraget och avser vid behov att återkomma med ytterligare åtgärder. Förslag som på olika sätt berör s.k. stödtjänster behandlades av utskottet även (bet. 2020/21:NU22). Utskottet konstaterade då att har ett löpande ansvar för att analysera behovet av och tillgången till stödtjänster och för att vid behov föreslå förändringar av regelverket. Vidare refererades till det ovan nämnda, då ännu pågående, uppdraget till att redovisa pågående samt framtida satsningar kopplat till stödtjänster och avhjälpande åtgärder vilka möjliggör en driftssäker och stabil elkraftproduktion och effektöverföring. Utskottet ansåg med hänvisning till Svenska kraftnäts löpande ansvar och det pågående uppdraget att det inte fanns anledning att tillstyrka de då aktuella motionsyrkandena som handlade om stödtjänster. Utskottet redovisar sitt ställningstagande under följande rubriker – Övergripande om stödtjänster – Utformningen av stödtjänster. Utskottet kan konstatera att den proposition som utskottet behandlar i detta betänkande innehåller förslag om s.k. stödtjänster. Vidare har regeringen uttalat att stödtjänstmarknaderna bör utvecklas för att säkerställa en fortsatt hög leveranssäkerhet på ett så kostnadseffektivt sätt som möjligt. Här anges bl.a. att en utvecklad stödtjänstmarknad behöver ge incitament för elproducenter och andra aktörer att leverera tjänster i elsystemet vid olika systemdriftstillstånd. har på regeringens uppdrag beskrivit sitt pågående arbete med stödtjänster för upprätthållande av normal drift samt för avhjälpande åtgärder och skyddstjänster för skärpt drift och nöddrift. har även aviserat en ökad ambitionsnivå när det gäller utvecklingen av stödtjänstmarknaderna. Utskottet finner därmed inte att det finns skäl för att vidta några åtgärder med anledning vad som efterfrågas i de här aktuella motionerna. Därmed avstyrks motionsyrkandena. Utskottet har tidigare i detta avsnitt redogjort för det arbete som pågår med att utveckla marknaden för s.k. stödtjänster. Utskottet ser inget behov av att i detta läge ska rikta några tillkännagivanden till regeringen som tar sikte på detta arbete i linje med vad som föreslås i motionerna 2021/22:4199 (L) yrkande 67 och 2021/22:4220 (L) yrkande 38. Därmed avstyrks motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet Med hänvisning till pågående arbete med att ta fram en nationell tillförlitlighetsnorm, avslår ett motionsyrkande om ett leveranssäkerhetsmål. Jämför reservation 18 (SD, KD). I kommittémotion 2021/22:4195 av m.fl. (KD) yrkande 6 föreslås att det tas fram ett leveranssäkerhetsmål. Motionärerna konstaterar att 2019 beslutade om att ett sådant mål ska tas fram, men regeringen har inte effektuerat tillkännagivandet. Nya alarmerande analyser om att tusentals jobb kan förloras på grund av regional effektbrist gör det än mer angeläget att regeringen påskyndar arbetet med att ta fram ett leveranssäkerhetsmål. Bakgrund och pågående arbete riktade ett tillkännagivande till regeringen om ett leveranssäkerhetsmål (bet. 2018/19:NU12). Utskottets majoritet, som ställde sig bakom betänkandets reservation 1 (M, SD, KD, L), ansåg att ett sådant leveranssäkerhetsmål ska beakta hela samhällets behov och utgå från elförsörjningens betydelse för konkurrenskraft som industrination. Vidare anförde utskottet att man bör överväga att sätta detta mål tillsammans med de grannländer som elmarknaden är sammankopplad med. I regeringens skrivelse 2021/22:75 anges följande om hur regeringen har agerat med anledning av tillkännagivandet: Regeringens inriktning är att tillkännagivandet ska tas om hand bl.a. i en nationell tillförlitlighetsnorm som regeringen eller den myndighet som regeringen utser kan besluta om enligt och rådets förordning (EU) 2019/943 av om den inre marknaden för el. Av förordningen följer att tillförlitlighetsnormen ska ange den nödvändiga nivån för medlemsstatens försörjningstrygghet, dvs. ett mål för leveranssäkerheten. Regeringen uppdrog i regleringsbrevet åt att föreslå en tillförlitlighetsnorm i enlighet med den aktuella EU-förordningen. redovisade uppdraget i rapporten förslag till tillförlitlighetsnorm för – artikel 25 i EU:s elmarknadsförordning (Ei R2021:05). Rapporten har remissbehandlats. Inriktningen är att regeringen ska fatta ett beslut om en tillförlitlighetsnorm . Vidare beslutade regeringen om mål för driftsäkerheten under förutsebara förhållanden på stamnätet för el och på de utlandsförbindelser som är anslutna till stamnätet (N2009/06944). I regleringsbrevet har regeringen gett i uppdrag att se över målen och vid behov föreslå uppdaterade mål. I uppdraget ingår även att redovisa hur förändringar i tillräcklighet på olika sätt kan påverka affärsverkets möjlighet att nå uppsatta driftsäkerhetsmål. Uppdraget ska redovisas till (Infrastrukturdepartementet) . Ärendet bereds vidare. Förslag om att införa ett leveranssäkerhetsmål för det svenska kraftsystemet har återkommande behandlats av utskottet och utmynnade så sent som i ett tillkännagivande om att regeringen skulle ta fram ett sådant mål. Regeringens inriktning är att tillkännagivandet ska tas om hand bl.a. i en nationell tillförlitlighetsnorm som regeringen eller den myndighet som regeringen utser kan besluta om enligt EU:s elmarknadsdirektiv. Tillförlitlighetsnormen ska ange den nödvändiga nivån för medlemsstatens försörjningstrygghet, dvs. ett mål för leveranssäkerheten. har på regeringens uppdrag tagit fram ett förslag på en tillförlitlighetsnorm. Regeringen har ännu inte fattat beslut om denna norm, även om detta beslut var aviserat till . Aviseringen indikerar dock enligt utskottets uppfattning att ett beslut i frågan bör kunna väntas . Vidare bör det nämnas att har i uppdrag att se över målen och vid behov föreslå uppdaterade mål. I uppdraget ingår även att redovisa hur förändringar i tillräcklighet på olika sätt kan påverka affärsverkets möjlighet att nå uppsatta driftssäkerhetsmål. I regeringens elektrifieringsstrategi anges det sammanfattningsvis att ett leveranssäkerhetsmål i form av en tillförlitlighetsnorm införs och kompletteras genom en översyn av de befintliga driftssäkerhetsmålen. Därmed avstyrks motionsyrkandet. Utskottets förslag i korthet avslår ett antal motionsyrkanden som på olika sätt gäller utbyggnad av det svenska elnätet. Utskottet instämmer med motionärerna om att betydande utbyggnad och reinvesteringar i elnäten kommer att vara nödvändiga , men hänvisar till Svenska kraftnäts omfattande planer för detta och till att den nationella elektrifieringsstrategin inkluderar flera åtgärder som tar sikte på att ytterligare stärka elnätets förmåga att möta de utmaningar som följer av en omfattande elektrifiering av samhället. Jämför reservation 19 (M), 20 (C), 21 (V), 22 (KD), 23 (L) och 24 (SD, C). är elnäten i delar av för svaga för att ny konsumtion ska kunna anslutas, slås det fast i partimotion 2021/22:4199 av m.fl. (L). Motionärerna anser att detta är ett hinder för näringslivets etablering och utveckling. De svaga näten begränsar också överföringen över stora avstånd, vilket ytterligare förvärrar bristen på el och därmed även leder till att elpriset drivs upp. Bristen på elproduktion i söder anser motionärerna vara den viktigaste förklaringen till att näten har försvagats. I yrkande 65 begär motionärerna ett tillkännagivande om att en expansion av elnäten ska inledas innan det faktiska behovet nödvändigtvis finns och att dagens regelverk bör förändras för att möjliggöra prognosstyrd elnätsutbyggnad. Svensk elproduktion har länge varit en av världens renaste och tryggaste, slås det fast i kommittémotion 2021/22:3688 av m.fl. (M). Elnätens betydelse för det svenska elsystemet har ökat, bl.a. för att det ska vara möjligt att undvika kapacitetsbrister samt möjliggöra investeringar och jobbskapande i . Motionärerna anser i yrkande 14 att regeringen ska vidta åtgärder för att undvika framtida lokala kapacitetsbrister. I kommittémotion 2021/22:3684 av m.fl. (C) konstaterar motionärerna att flera utökade myndighetsuppdrag kommer att bli viktiga för att säkerställa att elnätet står rustat inför en ökad efterfrågan på el. De vill ge i uppdrag att i högre grad överdimensionera de ledningsdragningar som görs, inte minst mot bakgrund av de långa ledtiderna för byggandet av ny nätkapacitet. I yrkande 85 föreslår motionärerna ett tillkännagivande om att bör få i uppdrag att planera och projektera för utökad elektrifiering och utökad nätkapacitet för att möta framtida behov och möjliggöra nya investeringar och etableringar i hela landet. Vidare konstateras det i samma motion att utbyggnad av elnätsinfrastrukturen kan ha stor påverkan på den fysiska miljön och på aktörer över region- och kommungränserna. Därför vill motionärerna se en ökad lokal och regional samordning i planeringen av elnätsinfrastruktur, så att utbyggnaden genomförs på ett sätt som gagnar regionen som helhet, vilket kräver god lokal områdeskännedom. I yrkande 106 begärs ett tillkännagivande med den inriktningen. Vidare anser motionärerna att ersättningsnivåerna vid markintrång bör ses över. De anser att det behövs en ny modell som täcker markägarens reella förluster och som också leder till att planering av samhällsinfrastrukturen baseras på hela den samhällsekonomiska kostnaden när mark tas i anspråk. I yrkande 107 begärs ett tillkännagivande om att elnätsinfrastrukturen ska byggas ut på ett sätt som minimerar behovet av markintrång och där kravet på att använda marksnål teknik när det är möjligt skärps. I kommittémotion 2021/22:3199 av m.fl. omnämns de stora problemen med flaskhalsar i överföringen av elen till företagen. behöver som ansvariga för stamnäten få rätt direktiv och resurser för att bygga ut stamnäten så att elförsörjningen till industrin kan säkras. I yrkande 15 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör ge i uppdrag åt att prioritera de planerade förstärkningarna av stamnätet. I kommittémotion 2021/22:4497 av m.fl. (KD) yrkande 3 efterfrågas ett tillkännagivande om nätutvecklingsplaner. Motionärerna ser positivt på dessa men saknar konkreta förslag om i vilken omfattning nätutvecklingsplanerna även inkluderar åtaganden. De anser att det behövs ett förtydligande på denna punkt. Frågor om nätutbyggnad tas även upp i kommittémotion 2021/22:4220 av m.fl. (L). Motionärerna redovisar att region- och lokalnätsägarna har i uppdrag att minst sammanställa tioåriga nätutvecklingsplaner. Dessa planer ska förutom att identifiera investeringsbehov i elnätet också redovisa hur efterfrågeflexibilitet, energilagring och andra lösningar kan användas som ett alternativ till investeringar i elnätet. För att detta arbete ska bli effektivt och användbart på en aggregerad nivå behövs ledning från om hur arbetet ska genomföras. Motionärerna begär i yrkande 13 ett tillkännagivande om att ska bistå de regionala och lokala nätägarna med handledning om vad nätutvecklingsplanerna ska innehålla och hur de ska skrivas. Vidare anser motionärerna att i samråd med länsstyrelserna och genom sin tillsyn ska säkerställa att arbetet genomförs på ett likvärdigt sätt över hela landet och att nätutvecklingsplanerna håller tillräckligt hög kvalitet. I motionens yrkande 14 finns ett förslag med den innebörden. I yrkande 16 begärs ett tillkännagivande om att samverkan mellan och region- och lokalnätsägarna behöver förbättras. Därigenom kan åtgärder på olika nivåer i kraftsystemet harmoniseras och det blir möjligt att hitta kostnadseffektiva lösningar på de utmaningar som finns. Motionärerna anser också att transmissionsnätets kostnader till största delen ska bäras av elproducenterna, och de begär i yrkande 17 ett tillkännagivande med den innebörden. Detta skulle förbättra transparensen kring de kostnader som uppstår vid anslutning av ny elproduktion. Motionärerna påpekar att det är producenterna som har makten över var elproduktionen förläggs och de driver därmed kostnaderna för transmissionsnätet. Det är även motionärernas uppfattning att måste ha ett tydligt samhällsekonomiskt synsätt i sitt riskarbete. Samhällets kostnader för avbrott och dålig elkvalitet behöver vägas mot de kostnader som är förknippade med att minska riskerna. ska strukturerat och metodiskt inventera, analysera och kvantifiera de samhällsekonomiska risker som finns förknippade med fel eller otillräcklighet i kraftsystemet. I yrkande 43 begär motionärerna ett tillkännagivande om att Svenska kraftnäts investeringsplanering ska göras utifrån en samhällsekonomisk riskanalys. Motionärerna anför vidare att ska säkerställa att kraftsystemet utnyttjas så effektivt som möjligt, och de anser därför i yrkande 40 att affärsverket behöver målsättas i fråga om tillgängligheten i transmissionsnätet. Vidare begär motionärerna i yrkande 41 ett tillkännagivande om att Svenska kraftnäts underhåll så långt det är möjligt behöver förläggas till tider när behovet av transmissionskapacitet är lågt. Motionärernas anser också att strukturerat och metodiskt ska inventera, analysera och kvantifiera de samhällsekonomiska risker som är förknippade med fel eller otillräcklighet i kraftsystemet. I prioriteringen mellan olika investeringar ska det finnas en tydlig koppling till den samhällsekonomiska riskanalysen. Ett tillkännagivande om att Svenska kraftnäts arbete med att hantera risker i kraftsystemet ska utgå från ett samhällsekonomiskt perspektiv föreslås mot denna bakgrund i yrkande 42. Motionärerna anser också att det behövs information om var i elnäten aktiva och reaktiva resurser skulle göra störst nytta för att alla kraftsystemets aktörer ska ha förutsättningar att bygga ett kostnadseffektivt system tillsammans. Detta kommer enligt motionärerna naturligt att avspeglas i prissättningen av stödtjänster, men innan det systemet är fullt fungerande behövs transparent information. I yrkande 46 begärs därför ett tillkännagivande om att bör informera kraftsystemets aktörer om var aktiva och reaktiva resurser skulle göra störst nytta. Det är även motionärernas uppfattning att den lagstiftning som behövs finns på plats. Inte minst EU:s ren energi-paket har tydliggjort sådant som var otydligt. Det behövs en del handledning från myndigheterna om hur aktörerna ska tolka de gällande regelverken, men några regeländringar behövs inte i det här läget. I yrkande 47 begär motionärerna ett tillkännagivande om att och tydligare behöver prioritera sin uppgift att tolka och att handleda aktörerna. I motion 2021/22:2689 yrkar (M) att ska ställa sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en tydlig handlingsplan för hur elnätet ska byggas ut för att klara det ökade elbehovet. måste enligt motionären säkra sin elproduktion genom ökad produktion av kärnkraft och dessutom ta fram en tydlig handlingsplan för hur elnätet ska byggas ut för att klara det ökade elbehovet. I motion 2021/22:2712 (M) yrkar samma motionär att genom ett tillkännagivande uppmanar regeringen att ta fram en heltäckande plan för hur elnätet behöver byggas ut i landet och hur kapaciteten i näten kan öka för att klara av ett ökat behov vid en elektrifiering av fordonsflottan. m.fl. (M) konstaterar i motion 2021/22:3395 att Sydvästlänken är det viktigaste exemplet på pågående utbyggnad av kraftöverföringskapaciteten inom . Sydvästlänken blev efter många års försening färdig . I yrkande 3 begär motionärerna ett tillkännagivande om att det är viktigt att utbyggnaden av överföringskapaciteten inom fortsätter. I motion 2021/22:3468 av och Kopparklint (båda M) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om vikten av att utreda om fler lokala nät kan lösa kapacitetsbristen i söder och om detta är klimat- och samhällsekonomiskt lönsamt. I motion 2021/22:203 av (C) framhålls det att anser att ska presentera olika alternativ vid planering av nya ledningar. Detta har dock inte alltid skett, utan har endast presenterat en lösning som påverkar markägare och privatpersoner till det sämre. Motionären begär ett tillkännagivande till regeringen om att utreda hur presenterar sina lösningar så att affärsverket alltid redovisar flera alternativa förslag när nya ledningar ska byggas och att man vid samråd med markägare och organisationer även anger vilket förslag affärsverket anser vara det mest lämpliga. och (båda C) anför i motion 2021/22:1601 att för mycket fokus har lagts på överföringskapaciteten från norr till söder och på de flaskhalsar som finns i elöverföringskapaciteten i de mellersta och södra delarna av landet. har därför aviserat en kraftfull utbyggnad av stamnätet , men den måste även innefatta de begränsningar som uppstår i norr. I yrkande 1 begär motionärerna ett tillkännagivande om att tydliggöra för att en utbyggnad av och investeringar i stamnätet behöver göras i hela landet.