bet · H901FiU49 · 2022-06-21 00:00:00 — avslog utskottets förslag gällande Vårändringsbudget samt extra ändringsbudget om stöd till (punkt 1 i utskottets förslag till riksdagsbeslut). biföll utskottets förslag om två tillkännagivanden om sänkt skatt för pensionärer fr.o.m. och om införandet av en s.k. gas i pensionssystemet (punkterna 2 och 3 i utskottets förslag till riksdagsbeslut). Yttranden från andra utskott i betänkande 2021/22:FiU21 I samband med behandlingen av 2021/22:99 Vårändringsbudget inhämtade finansutskottet yttranden över propositionen och det förslag till utskottsinitiativ som kom att få majoritet i utskottet. , justitieutskottet, utrikesutskottet, försvarsutskottet, socialförsäkringsutskottet och socialutskottet yttrade sig. Dessa yttranden finns i bilaga 15–20 i betänkande 2021/22:FiU21. och om ändringsbudgetar och utskottsinitiativ anför i sin rapport finanspolitik – Finanspolitiska rådets rapport att efter det att budgeten fastställdes har en rad ytterligare budgetpåverkande åtgärder föreslagits eller vidtagits, såväl i extra ändringsbudgetar som i en omfattande vårändringsbudget och genom initiativ från . påpekar att ändringsbudgetar som huvudregel inte bör innehålla förslag med varaktiga budgeteffekter. Den varaktiga ökningen av försvarsanslagen med anledning av det nya säkerhetspolitiska läget sedan anfallskrig mot är ett rimligt undantag från denna huvudregel, enligt . Så är, enligt rådet, emellertid inte fallet när det gäller garantitillägget till pensionärer; det är ingen ny fråga utan en åtgärd som borde behandlas i en ordinarie budgetproposition. anför att en splittrad budgetprocess löper risk att bli en svag budgetprocess. Med undantag för akuta förhållanden är det därför angeläget att budgetprocessen normaliseras. Det innebär även att användningen av ändringsbudgetar, extra ändringsbudgetar och utskottsinitiativ åter bör bli återhållsam. Det kan vidare noteras att en grupp inom genomfört en uppföljning och utvärdering av vissa frågeställningar kring tillämpningen av utskottsinitiativ. Gruppen anför att utskottens initiativrätt fyller en viktig funktion som är angelägen att behålla och värna. Den pågående utvecklingen, med allt fler utskottsinitiativ, väcker emellertid enligt gruppen frågor om hur bestämmelserna har kommit att tillämpas. Det finns därför anledning att på nytt erinra om den varsamhet med vilken denna initiativrätt var avsedd att utnyttjas. En tillämpning utan denna varsamhet riskerar enligt gruppen att negativt påverka både fördelningen av befogenheter mellan och regeringen och arbets- och planeringsförutsättningarna i . ställer sig bakom gruppens iakttagelser och slutsatser (bet. 2021/22:KU35). En översyn av budgetprocessen meddelade finansministern att regeringen vill i bred politisk samstämmighet tillsätta en ny budgetkommitté för att värna budgetprocessens roll i det finanspolitiska ramverket. Finansministern anförde att har ett finanspolitiskt ramverk som har säkerställt en långsiktigt hållbar finanspolitik. Tack vare detta har klarat flera allvarliga kriser utan att vi hamnat i en offentligfinansiell kris. En stram och välordnad budgetprocess är en central del i det finanspolitiska ramverket. En oordnad och icke sammanhållen budgetprocess riskerar att försvaga motståndskraft, göra oss sämre rustade att hantera nästa kris men även de samhällsutmaningar vi står inför. Det är därför hög tid att återgå till en ordnad budgetprocess. Regeringen vill därför, i bred politisk samstämmighet, göra en översyn av budgetprocessen för att värna dess roll i det finanspolitiska ramverket. Kommittén bör dra lärdomar av utmaningar från de senaste årens budgethantering och bl.a. utreda • hur helhetsperspektivet upprätthålls och ett samlat budgettillfälle • hur extra ändringsbudgetar och utskottsinitiativ hanteras • den ekonomiska vårpropositionens betydelse och det medelfristiga budgetperspektivet • hanteringen av budgetbeslut med flerårig effekt. Regeringen kommer att bjuda in övriga partier för att diskutera tillsättandet av en ny parlamentarisk budgetkommitté. Med anläggningstillgång förstås en tillgång som är avsedd för stadigvarande bruk eller innehav (5 kap. 1 § förordningen [2000:605] om årsredovisning och budgetunderlag). Med stadigvarande menas en period och i de flesta fall betydligt längre än så. Anskaffning av utrustning som klassificeras som anläggningstillgångar ska finansieras med lån i (2 kap. 1 § kapitalförsörjningsförordningen [2011:210]). När det gäller myndigheternas införskaffande av anläggningstillgångar så beslutar om en låneram för investeringar i statens egen verksamhet som avser staten som helhet och inte specifika myndigheter (se bet. 2021/22:FiU1 punkt 4). har därvid bemyndigat regeringen att besluta om lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i statens verksamhet som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst . Passverksamheten på är avgiftsfinansierad i enlighet med passförordningen (1979:664). Myndigheten kan därför inte använda anslagsmedel till den verksamheten. Verksamheten bedrivs med det ekonomiska målet om full kostnadstäckning i enlighet med 5 § andra stycket avgiftsförordningen (1992:191), som föreskriver att om inte regeringen har föreskrivit något annat så ska avgifter beräknas så att de helt täcker verksamhetens kostnader. Det innebär att nivån på avgiften för pass är satt på ett sätt så att den täcker kostnaden för handläggningen av ärendet. ställer sig med undantag för regeringens förslag på pensionsområdet bakom propositionen. bör ställa sig bakom de förslag om pensionerna som redovisas nedan. Utskottet tillstyrker också övriga delar av förslaget till utskottsinitiativ. Utskottets förslag innebär att anslagen på statens budget ökar med netto , dvs. med mindre än vad regeringen föreslår. I det följande redovisas de olika åtgärder som utskottet föreslår. Pensionerna och utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Förslagen i den aktuella propositionen innebär förändringar av statens utgifter inom utgiftsområde 11 till följd av regeringens förslag på pensionsområde. I fråga om regeringens förslag i denna del och behovet av höjda pensioner vill utskottet framhålla följande. I när priserna stiger kraftigt på just de varor och tjänster som är svårast att avvara – mat, värme och bränsle – är det nödvändigt att förbättra de svenska pensionärernas situation. Det ska dock göras på ett sätt som värnar arbetslinjen i pensionssystemet. Utskottet ställer sig bakom förslaget till utskottsinitiativ. Det innebär den största förstärkningen av pensionärernas ekonomi sedan det nuvarande pensionssystemet införde. Ersättningen till de sämst ställda pensionärerna kommer att öka med , genom en höjning av garantipensionen och bostadstillägget. Därefter kommer, i enlighet med de två tillkännagivanden som redan beslutat om, skatten på pensioner sänkas med ytterligare och en helt ny ”gas” införs i pensionssystemet, som ger högre pension när ekonomi är god. Genom den här kombinationen av tre reformer ges både ett rejält tillskott till de sämst ställda pensionärerna, alla pensionärers ekonomi förbättras och arbetslinjen i pensionssystemet värnas. Förslaget innebär sammantaget att det lönar sig att ha arbetat ett helt yrkesliv och att respektavståndet värnas. Utskottet ställer sig således bakom att det ska ske förbättringar inom det befintliga grundskyddet. Garantipensionen höjs med och konsumtionsstödet i bostadstillägget höjs med för ensamstående och för sammanboende. Dessa förändringar ska träda ikraft och därför föreslås ändrade anslag inom utgiftsområde 11. Utskottet vill framhålla att , som framgått, redan har beslutat om två tillkännagivanden som gäller sänkt skatt för samtliga pensionärer från och införandet av en s.k. gas i pensionssystemet (bet. 2021/22:FiU21, punkterna 2 och 3 i utskottets förslag till riksdagsbeslut, rskr. 2021/22:402–403). Utskottet står fortsatt bakom det som på förslag av finansutskottet beslutade (bet. 2021/22:FiU21 s. 65 f.): Förslaget till utskottsinitiativ innebär bl.a. att skatten för samtliga pensionärer ska sänkas från genom en förstärkning av det förhöjda grundavdraget. Förstärkningen av det förhöjda grundavdraget kommer att innebära att skatten sänks med ca för en pensionär med genomsnittlig inkomst, vilket motsvarar den högsta nivån på skattesänkningen. För en person med en pension på ca kommer skattesänkningen att vara ca och vid en pension på kommer skattesänkningen att vara . Skatten kommer att sänkas med . föreslår således ett tillkännagivande om sänkt skatt för pensionärer fr.o.m. . Vidare föreslår finansutskottet ett tillkännagivande om införandet av en s.k. gas i pensionssystemet som gör det möjligt att använda en del av överskottet i pensionssystemet för att höja pensionerna. ställer sig sammanfattningsvis bakom det gemensamma förslaget. Utskottets förslag innebär ändringar i socialförsäkringsbalken och socialtjänstlagen. Regeringens förslag på pensionsområdet avstyrks således. När det gäller anslag inom utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom innebär utskottets förslag följande. Anslaget 1:1 Garantipension vid ålderspension justeras jämfört med regeringens förslag mot bakgrund av att det i förslaget till utskottsinitiativ föreslås att garantipensionen höjs med fr.o.m. . Det innebär att anslaget minskar med 2 jämfört med förslaget i proposition 2021/22:269. För att finansiera höjningen av konsumtionsstödet i bostadstillägget med för ensamstående och för den som är gift fr.o.m. behöver tillföras till anslaget 1:3 Bostadstillägg till pensionärer. För att finansiera förändringen av fribeloppet i bostadstillägget behöver tillföras anslaget. Jämfört med förslaget i ändringsbudgeten behöver således anslaget höjas med ytterligare utöver det som anges proposition 2021/22:269. Till följd av den pensionsreform som föreslås i utskottsinitiativet bedöms kostnaderna för anslaget 1:4 Äldreförsörjningsstöd att minska. Minskningen bedöms ligga i linje med den minskning som anges i propositionen. delar uppfattningen i förslaget till utskottsinitiativ om att är i behov av ytterligare förstärkningar utöver den anslagsökning som regeringen föreslår. behöver ökade resurser för att säkra tryggheten för medborgarna samt bättre utrustning för att bekämpa våldsverkare och grovt kriminella. Vidare är det viktigt att resurser tillförs för att myndigheten ska kunna korta ned handläggningstiderna för passansökningar. anser att ska bemyndiga regeringen att för investeringar i anläggningstillgångar som används i statens verksamhet öka låneramen för staten med , dvs. Regeringen kan därefter öka låneram med motsvarande belopp för att finansiera myndighetens inköp av bättre utrustning och verktyg för att hantera allvarliga ordningsstörningar och våldsamma upplopp samt inköp av nya polisfordon. När det gäller passverksamheten bör besluta om att ramen för utgiftsområde 4 och anslaget 1:1 ökas med i förhållande till regeringens förslag i vårändringsbudgeten. Anslagsökningen får användas för utgifter för verksamhet, t.ex. i syfte att korta köerna i passverksamheten. Därvid bör regeringen bl.a. överväga att fatta beslut om ett tillfälligt undantag från det ekonomiska målet om full kostnadstäckning för passverksamhet. För att säkerställa att så sker bör tillkännage för regeringen att denna ska vidta åtgärder för att minska passköerna och att regeringen därvid fattar ett beslut om ett tillfälligt undantag från det ekonomiska målet om full kostnadstäckning för passverksamhet, eller vidtar någon annan åtgärd som uppnår samma resultat. Vad utskottet nu anfört om att regeringen ska vidta åtgärder för att minska passköerna bör således ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap anser i sitt yttrande (yttr. 2021/22:FöU4y, bilaga 18 till bet. 2021/22:FiU21) till finansutskottet i samband med beredningen av betänkande 2021/22:FiU21 att det militära försvaret behöver ytterligare förstärkningar utöver de som beslutades genom att biföll regeringens förslag i en extra ändringsbudget med åtgärder för att bl.a. stärka rikets militära försvar (prop. 2021/22:199, bet. 2021/22:FiU47, rskr. 2021/22:227). Genom regeringens kompletterande uppdrag till Försvarsmakten beslutades därefter om en inriktning för den snabba upprustning av det svenska militära försvaret som partier hade enats om . undertecknades ansökan om Natomedlemskap som i bred politisk förankring är ytterligare ett steg i arbetet med att stärka svensk säkerhet. Enligt förslaget till utskottsinitiativ skulle det skapas förutsättningar för ett nästa steg med sikte på en snabb upprustning . anser, i likhet med försvarsutskottet, att målsättning bör vara att försvarsanslagen ska uppgå till motsvarande av BNP och att de utökade beställningsbemyndigandena bör följas av motsvarande anslagsökningar. Detta är nödvändigt i ljuset av det allvarliga säkerhetspolitiska läget, men det är även en förutsättning för en snabb och framgångsrik anslutning till Nato. Som medlem måste bidra till den gemensamma försvarsplaneringen och leva upp till Natos s.k. styrkemål, vilket får genomgripande konsekvenser för försvarsplanering. Det är därför angeläget att Försvarsmaktens beställningsbemyndiganden höjs ytterligare för att skapa förutsättningar och handlingsfrihet att utöka anskaffningen av materiel. En sådan satsning skulle ge försvaret en nödvändig handlingsfrihet att snabbt öka inköpsvolymerna. I samband med höjningarna av beställningsbemyndigandena bör investeringsplanerna för Försvarsmakten revideras för att i större utsträckning ta hänsyn till den betydande upprustning som skulle möjliggöras genom förslaget till utskottsinitiativ. Eftersom det ekonomiska utrymmet är väsentligt mycket högre än de förslag regeringen har lämnat ger förslaget till utskottsinitiativ möjligheter att tidigarelägga flera av de prioriterade åtgärder för bl.a. marinstridskrafterna som regeringen inte gav tillräckligt utrymme för i totalförsvarspropositionen. Det bedöms vidare ge utrymme för vissa nya satsningar som svarar upp mot behov som följer av lärdomar från . Behovet av ett starkt luftförsvar, stärkt försvarsunderrättelseförmåga, snabbare materielsättning av markstridsförband och satsningar på ny teknik som t.ex. drönare är några av de områden där handlingsfrihet för att möta nya och växande behov nu skapas. ställer sig således bakom förslaget om att öka beställningsbemyndigandet som är kopplat till anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap med för tidsperioden –2028. Därmed kommer beställningsbemyndigandet att uppgå till . Vidare ställer sig finansutskottet bakom att beställningsbemyndigandet som är kopplat till anslaget 1:3 Anskaffning av materiel ökas med för tidsperioden –2031. Därmed kommer beställningsbemyndigandet att uppgå till . Utskottet ställer sig bakom förslagen i propositionen om stöd till . Vidare föreslår utskottet, i enlighet med förslaget till utskottsinitiativ, ytterligare stöd till utöver regeringens förslag. Utskottet föreslår således, utöver det som föreslås i propositionen, att regeringen bemyndigas att för anslaget 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap besluta att till skänka försvarsmateriel, som kan avvaras av Försvarsmakten , till ett värde om högst . Utskottet föreslår att anslaget 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar ökar med utöver regeringens förslag i propositionen om stöd till . Utskottet vill understryka att det ligger i utrikes- och säkerhetspolitiska intresse att fortsätta stödja med försvarsmateriel. Många västländer ökar sitt militära stöd till , inte minst eftersom påbörjat en förnyad offensiv i . attack mot suveränitet är också en attack mot hela den europeiska säkerhetsordningen och mot folkrätten. Det ligger i intresse att fortsätta bidra till motståndskraft. Utskottet anser därför att det är naturligt att ökar sitt militära stöd till genom ytterligare vapenleveranser. Förslaget till utskottsinitiativ skulle möjliggöra ett stöd till genom att skänka sådan försvarsmateriel de efterfrågat i form av exempelvis sjömålsrobotar, luftvärnssystem, vapen och personlig utrustning. ställer sig således bakom förslaget om att anslaget 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar ska öka med , utöver regeringens förslag. Anslagsökningen ska i första hand användas för att anskaffa sådan materiel som kan ersätta och stärka de förmågor som Försvarsmakten avvarar när materiel överlåtits till . Vid beredningen har det framkommit att återanskaffning av materiel bedöms ta mellan . Mot bakgrund av det säkerhetspolitiska läget och Försvarsmaktens behov bedömer utskottet att bemyndigandet att överlåta materiel till endast bör avse sådan mängdmateriel, personlig utrustning, vapen- och robotsystem som kan avvaras av Försvarsmakten . noterar i sitt yttrande (yttr. 2021/22:FöU4y, bilaga 18 till bet. 2021/22:FiU21) till finansutskottet i samband med beredningen av betänkande 2021/22:FiU21 att när det gäller vårändringsbudgeten föreslår regeringen förstärkningar av det civila försvaret inom ramen för en ny struktur, bl.a. av 24 anslag utanför utgiftsområde 6 där ett antal myndigheter får ytterligare uppgifter och ytterligare medel. anser att de ömsesidiga beroendena inom totalförsvaret måste beaktas och att möjlighet att följa upp och uttala sig om måluppfyllelse av målet för det civila försvaret måste stärkas. delar denna uppfattning och det som försvarsutskottet anför i frågan. Extra ändringsbudget – Vårändringsbudget och stöd till (S, C, V, MP) av (S), (S), (C), (V), (S), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: Ändrad inkomstberäkning, ändrade utgiftsramar, ändrade och nya anslag samt ändrade beställningsbemyndiganden b) godkänner ändrade ramar för utgiftsområden och anvisar ändrade och nya anslag enligt reservanternas förslag i bilaga 4, c) bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom de tidsperioder som regeringen föreslår. Därmed bifaller proposition 2021/22:269 punkterna 33, 35 och 38 samt bifaller delvis proposition 2021/22:269 punkt 34. Lån för myndigheternas investeringar i anläggningstillgångar avslår utskottets förslag. Sänkt skatt på diesel inom jord-, skogs- och vattenbruk Regeringens förslag om grundskydd för pensionärer antar regeringens förslag till a) lag om ändring i socialförsäkringsbalken, b) lag om ändring i lagen (2022:000) om ändring i socialförsäkringsbalken, c) lag om ändring i lagen (2022:000) om ändring i socialförsäkringsbalken. Därmed bifaller proposition 2021/22:269 punkterna 4–6. antar regeringens förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453). Därmed bifaller proposition 2021/22:269 punkt 7. Förslag som väckts i utskottet om grundskydd för pensionärer avslår utskottets förslag. Utbetalning av garantipension inom EES och i samt i Tillfälligt tilläggsbidrag till barnfamiljer inom bostadsbidraget Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution avslår utskottets förslag. Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Utgiftsområde 19 Regional utveckling Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Vi ställer oss bakom propositionen och anser att bör avslå förslagen i utskottsinitiativet, med undantag för förslaget om ytterligare stöd till . Extra ändringsbudget – Vårändringsbudget och stöd till (S) (S), (S), (S), (S) och (S) anför: Vi ställer oss bakom propositionen och anser att bör avslå förslagen i utskottsinitiativet, med undantag för förslaget om ytterligare stöd till . I det följande behandlas de frågor som berörs av utskottsinitiativet. Pensionerna och utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Förstärkning av ekonomin för personer med garantipension har ett antal förändringar genomförts på pensionsområdet som har medfört att inkomsterna har höjts för pensionärerna. Det finns dock behov av ytterligare ekonomiska förbättringar för de pensionärer som har den lägsta allmänna pensionen. Därför bör det befintliga grundskyddet för pensionärer förstärkas fr.o.m. . Detta bör bl.a. ske genom en höjning av garantipensionen. För att personer med garantipension ska ha en rimlig pension bör den nuvarande garantipensionsnivån (benämns i det följande som grundnivån) höjas med fr.o.m. . Höjningen av grundnivån innebär att även gränsen för den nivå på inkomstgrundad pension som ger rätt till garantipension höjs. Det medför att personer som får garantipension kommer att kunna ha något högre inkomstpension jämfört med . Det tillkommer också en grupp nya pensionärer som kommer att få garantipension och antalet individer med garantipension kommer att öka med ca 300 000 personer. Höjt bostadstillägg till pensionärer Bostadstillägget till pensionärer är ett skattefritt inkomstprövat tillägg som prövas mot i princip alla inkomster och mot förmögenhet. En del av bostadstillägget för ålderspensionärer är ett s.k. konsumtionsstöd, vilket innebär att det inte är direkt kopplat till bostadskostnadens storlek. Konsumtionsstödet ger lika stor ersättning till alla pensionärer med bostadstillägg. Det innebär att även hushåll med låga bostadskostnader får del av förstärkningar av konsumtionsstödet, vilket gör att det är fördelningsmässigt träffsäkert. beslutade att konsumtionsstödet inom bostadstillägget ska höjas med för ogifta och för gifta fr.o.m. (prop. 2021/22:180, bet. 2021/22:SfU26, rskr. 2021/22:386). För att ytterligare stärka den ekonomiska situationen för pensionärer med bostadstillägg bör konsumtionsstödet höjas med för ogifta och för gifta, utöver den höjning som är beslutad av . Det medför att konsumtionsstödet fr.o.m. föreslås bli för ogifta och för gifta. Som en följdändring till höjningen av garantipensionen behöver även fribeloppet inom bostadstillägget för pensionärer höjas. Syftet med fribeloppet är att den som enbart har garantipension inte ska få ett reducerat bostadstillägg. Fribeloppets nivå motsvarar i princip grundnivån för garantipension och regeringen föreslår därför en höjning av fribeloppet i bostadstillägget till följd av den föreslagna höjningen av garantipensionen. Det fribelopp som föreslås motsvarar den nya nivån på maximal garantipension för personer födda eller . Höjningen ger ett fribelopp på 2,43 prisbasbelopp för ogifta och 2,2 prisbasbelopp för gifta. Eftersom det nu föreslås ytterligare en höjning av konsumtionsstödet i bostadstillägget med 100 respektive , utöver den höjning som beslutat om (prop. 2021/22:180, bet. 2021/22:SfU26, rskr. 2021/22:386) bör även det minimibelopp som används för att fastställa avgifter för insatser enligt socialtjänstlagen höjas med motsvarande belopp. Det innebär att minimibeloppet fr.o.m. föreslås höjas med motsvarande för ensamstående och för var och en av sammanboende makar och sambor, utöver den höjning som är beslutad av riksdag. Vi tillstyrker således förslaget i propositionen och anser att utskottsinitiativet ska avslås. Under utskottets beredning har det, genom yttrandet från justitieutskottet i betänkande 2021/22:FiU21 (yttr. 2021/22:JuU8y, bilaga 16 i bet. 2021/22:FiU21), framkommit att redan utan det tillskott som föreslås i utskottsinitiativet kommer att ha ett överskott om ca och att några tillskott för passverksamheten eller för inköp av nya fordon eller ny utrustning inte behövs. Förslaget i utskottsinitiativet bör således avslås. Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap invasion av har inneburit att läget skärps ytterligare och att ett väpnat angrepp mot inte kan uteslutas.