bet · H901FiU22 · 2022-04-05 00:00:00 — 2019/20:FiU14 punkt 2, rskr. 2019/20:28). Utskottet behandlade senast motionsyrkanden om tillsynen av den medicinska rådgivningen i försäkringsärenden samt försäkringsrelaterade instrument i betänkande 2020/21:FiU22. Utskottet avstyrkte då yrkandena. biföll utskottets förslag. När det gäller frågan om flytt av individuella livförsäkringar kan utskottet konstatera att regeringen lämnat en proposition till om utvidgad rätt till återköp och flytt av fond- och depåförsäkringar. Propositionen bereds i (bet. 2021/22:FiU36). Utskottet vill också framhålla att konsumentskyddet inom premiepensions-systemet har förbättrats genom nya regler om provisioner och oberoende rådgivning. Frågan om tillsyn över medicinska rådgivare har utretts och behandlats av regeringen och . Slutsatserna har varit att tillsyn inte bör införas av principiella skäl. Dessutom har försäkringsbranschen inlett ett arbete med förtroendehöjande rutiner. Slutligen noteras att förutsättningarna för att vara hemvist för försäkringsrelaterade instrument redan finns genom att specialföretag regleras i försäkringsrörelselagen. Utskottet avstyrker därmed samtliga motionsyrkanden. Penningtvätt och it-relaterad brottslighet som phishing Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om penningtvätt och it-relaterad brottslighet. Utskottet hänvisar bl.a. till det regelverk som genomför det femte penningtvättsdirektivet och en lämnad utredning om ytterligare stärkta åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Jämför reservation 18 (C), 19 (KD), 20 (L) och 21 (MP). I kommittémotion 2021/22:2559 av m.fl. (SD) yrkande 3 anser motionärerna att regeringen ska utreda hur lagstiftningen kan förändras så att föreningar och stiftelser inte används för penningtvätt eller för att finansiera terrorhandlingar. Som skäl anför motionärerna att det har visat sig att föreningar och stiftelser har utnyttjats för sådana ändamål och även för att tillskansa sig offentliga medel på felaktiga grunder. m.fl. (KD) framhåller i kommittémotion 2021/22:3883 yrkande 41 att inom EU och andra internationella organisationer behöver bidra till att det internationella arbetet mot penningtvätt förstärks. I kommittémotion 2021/22:3974 yrkande 65 menar m.fl. (L) att arbetet mot penningtvätt behöver stärkas. Motionärerna hänvisar till utredningen om stärkt arbete mot penningtvätt och finansiering av terrorism (SOU 2021:42) och anser att regeringen skyndsamt bör bereda ärendet så att ny lagstiftning kan komma på plats. (C) anför i motion 2021/22:204 att regeringen i internationella sammanhang bör driva på för att det inrättas ett övervakningsorgan för illegala penningflöden. I motion 2021/22:1851 av (M) framhålls att penningtvättslagen bör utvidgas till att även omfatta sakförsäkringar, för att motverka att kriminella nätverk systematiskt utnyttjar försäkringssystemet för att tvätta pengar. (M) menar i motion 2021/22:3124 att penningtvättslagen bör ses över för att möjliggöra för människor att ta sig in i det svenska systemet och skaffa bank-id och bankkonto även utan familjemedlemmar som står bakom en ansökan. Skälet är enligt motionären att den som saknar kontakter eller familj som stöttar i verifieringen kan ha mycket svårt att få ett bankkonto och därmed ett bank-id. I motion 2021/22:4074 av och (båda MP) yrkande 5 vill motionärerna att ett effektivt arbete mot penningtvätt prioriteras i kampen mot organiserad brottslighet. m.fl. (C) anser i kommittémotion 2021/22:3245 yrkande 19 att bankerna ska införa kontrollsystem för utlandsbetalningar som avviker från det normala för att försvåra it-relaterad brottslighet som phishing (nätfiske), där användare luras att lämna ifrån sig lösenord eller bankuppgifter. Enligt motionärerna drabbar phishing och identitetsstölder allt fler, inte minst äldre. Också i partimotion 2021/22:3511 av m.fl. (C) yrkande 10 framhålls behovet av att stärka konsumentskyddet och kraven på bankerna när det gäller it-relaterad brottslighet. Motionärerna menar att anmälningar måste förenklas, ett it-brottscentrum upprättas och bankerna bli bättre på att flagga för utlandsbetalningar som kan tyda på phishing. Regelverket om penningtvätt och finansiering av terrorism Regelverket om penningtvätt och finansiering av terrorism finns framför allt i lagen (2017:630) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism (penningtvättslagen) och i lagen (2017:631) om registrering av verkliga huvudmän (registerlagen). Lagstiftningen genomför det fjärde penningtvättsdirektivet i svensk rätt. Det fjärde penningtvättsdirektivet har också förändrats genom ett antal tilläggsdirektiv, även kallat det femte penningtvättsdirektivet. Det femte penningtvättsdirektivet syftar till att förbättra det unionsrättsliga regelverket särskilt med tanke på den ökade användningen av nya tekniska tjänster och risker kopplade till virtuella valutor. Direktivet reglerar t.ex. virtuella valutor och förbetalda kort, och fler aktörer än tidigare omfattas av begreppet verksamhetsutövare. Direktivet ställer krav på att medlemsstaterna upprättar centraliserade automatiserade mekanismer som tillåter identifiering av innehavare av bank- och betalkonton och bankfack och att samarbetet mellan tillsynsmyndigheter förbättras. Det femte penningtvättsdirektivet har genomförts i svensk rätt och de nya reglerna gäller (prop. 2018/19:150, bet. 2019/20:FiU15, rskr. 2019/20:38). Utredning om stärkta åtgärder mot penningtvätt beslutade om ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen ska utreda vilka ytterligare åtgärder som kan vidtas för att stärka arbetet mot penningtvätt (bet. 2018/19:FiU42, rskr. 2018/19:291). Med anledning av tillkännagivandet gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att göra en analys av vilka åtgärder som kan vidtas för att stärka arbetet mot penningtvätt och finansiering av terrorism (dir. 2019:80). överlämnade utredningen betänkandet Stärkta åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism (SOU 2021:42). Utredningen föreslår bl.a. att myndigheter och verksamhetsutövare ska få samverka i syfte att utbyta information om penningtvätt och finansiering av terrorism. En proposition planeras att lämnas till . EU-paket om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism lämnade kommissionen förslag på lagstiftning som syftar till att förbättra EU:s system för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism (se fakta-PM 2020/21:FPM146). Förslaget, som omfattar fyra separata rättsakter, innebär att den administrativa regleringen för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism i EU utvecklas genom att • bestämmelser från det gällande penningtvättsdirektivet justeras och överförs i stor utsträckning till en förordning • en ny bildas med uppgifter som rör tillsyn samt samordning av medlemsstaternas finansunderrättelseenheter • den befintliga regleringen av information som ska åtfölja överföringar av medel utsträcks till att även omfatta överföringar av kryptotillgångar. Inom EU pågår också ett arbete med att ta fram ny reglering för att stärka systemen för finansiella tjänster i en digital miljö, bl.a. för att minska risken för it-angrepp. Kommissionens förslag till en förordning om digital operativ motståndskraft i den finansiella sektorn (DORA-förordningen) syftar t.ex. till att säkerställa att deltagare i det finansiella systemet har vidtagit de skyddsåtgärder som krävs för att motverka cyberattacker och andra it-relaterade risker. (Se fakta-PM 2020/21:FPM16.) Utskottet har tidigare behandlat liknande yrkanden om arbetet mot penningtvätt och tillämpningsområdet av penningtvättslagen, senast i betänkande 2020/21:FiU22. Motionsyrkandena avstyrktes och utskottet hänvisade bl.a. till det regelverk som genomför det femte penningtvättsdirektivet och pågående utredning om vilka ytterligare åtgärder som kan vidtas för att stärka arbetet mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Utskottet konstaterar att det kommit en rad lagändringar i syfte att motverka penningtvätt och finansiering av terrorism. trädde regelverket som genomför det femte penningtvättsdirektivet i kraft, vilket innebär en ytterligare förstärkning av ramverket för att bekämpa penningtvätt och finansiering av terrorism. Utskottet noterar också att arbetet mot penningtvätt fortsätter på EU-nivå. Inom EU pågår också ett arbete med att ta fram ny reglering för att stärka systemen för finansiella tjänster i en digital miljö, bl.a. för att minska risken för it-angrepp. Vidare överlämnade en utredning betänkandet Stärkta åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism (SOU 2021:42). Utredningen, som tillsattes med anledning av ett tillkännagivande från , föreslår bl.a. att myndigheter och verksamhetsutövare ska få samverka i syfte att utbyta information om penningtvätt och finansiering av terrorism. Utskottet noterar att regeringen planerar att lämna en proposition till . Därmed avstyrks motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om kreditupplysning och inkassoverksamhet. Utskottet hänvisar bl.a. till nuvarande regelverk och ett nytt EU-direktiv. Jämför reservation 22 (SD) och 23 (KD). I kommittémotion 2021/22:2533 av m.fl. (SD) yrkande 9 tas frågan om kreditvärdighet efter kreditupplysning upp. Motionärerna anser att regeringen bör utreda om s.k. omfrågeuppgifter enligt kreditupplysningslagen om privatpersoner ska gallras än . Motionärerna pekar på att kreditupplysningar kan få negativa konsekvenser för en person eftersom varje upplysningsansökan kan reflektera individens betalningsförmåga oberoende av om krediten kvitterades ut eller inte. Detta kan i sin tur påverka möjligheterna och villkoren för kreditköp och lån. I kommittémotion 2021/22:4222 av m.fl. (KD) yrkande 57 förespråkar motionärerna en översyn av kreditupplysningslagen så att inte bara privatpersoner utan även företag omfattas av regeln att en faktura måste vara välgrundad och ha slagits fast i domstol eller annan myndighet för att ett kreditföretag ska få lämna ut uppgifter. (M) anser i motion 2021/22:3303 att det ska ställas högre krav än vad som gäller för att få starta och bedriva inkassoverksamhet. Som skäl anför motionären att bluffakturor är ett stort och växande problem för dagens företag. Statsrådet besvarade en skriftlig fråga av riksdagsledamoten (SD) om gallringstid för omfrågeuppgifter (fr. 2020/21:1111). Statsrådet anförde bl.a. att en kreditgivare är skyldig att göra en kreditprövning innan en kredit beviljas. En omfrågeuppgift kan vara av betydelse för att bedöma en persons kreditvärdighet, eftersom uppgiften kan indikera att han eller hon har tagit andra krediter eller avser att ta sådana. Regleringen i kreditupplysningslagen om vilka uppgifter som får lämnas i kreditupplysningar bygger på en avvägning mellan intresset av en väl fungerande kreditmarknad och skyddet för den kreditsökande. Regleringen ska också minska risken för att enskilda överskuldsätter sig. Det har i lagen införts begränsningar som innebär att omfrågeuppgifter om privatpersoner ska gallras senast . Kreditgivaren ska också – utifrån den samlade informationen om en person – i varje enskilt fall värdera vilken betydelse de olika uppgifterna i en kreditupplysning har för kreditsökandens kreditvärdighet. Statsrådet underströk att det är viktigt att värna balansen mellan kreditgivarnas intressen och skyddet för den enskildes integritet. Han såg dock inte något behov av lagstiftningsåtgärder för att ytterligare begränsa vilka uppgifter som får tas med i en kreditupplysning. beslutade om ett tillkännagivande till regeringen om att överväga en ändring i kreditupplysningslagen så att kreditupplysningar om näringsidkare inte omfattar skulder som inte blivit fastställda av en domstol eller (bet. 2015/16:FiU22, rskr. 2015/16:194). Regeringen behandlade tillkännagivandet i proposition 2017/18:120. I propositionen gör regeringen bedömningen att det inte bör införas något sådant förbud. Skälet är att integritetsskyddsintressena inte gör sig lika starkt gällande för näringsidkare som för privatpersoner och att intresset av en effektiv kreditupplysningsverksamhet i stället träder i förgrunden. beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 2017/18:FiU37, rskr. 2017/18:250). Åtgärder för att komma åt problemet med bluffakturor Statsrådet besvarade en skriftlig fråga av riksdagsledamoten (SD) om bl.a. bluffakturor (fr. 2020/21:2840). Statsrådet anförde bl.a. att bluffakturor är ett allvarligt problem för dem som drabbas och även för samhället i stort. För att framgångsrikt komma åt problemet med bluffakturor måste rättsväsendet ha effektiva verktyg. Ett viktigt verktyg för att bekämpa systematiska fakturabedrägerier är straffbestämmelsen om grovt fordringsbedrägeri som infördes . En viktig del i att få bort problemet med bluffakturor är att de som får en sådan faktura bestrider fakturan och anmäler brottet. har i samverkan med och ett antal andra myndigheter och företag tagit fram ett material som guidar alla som har fått en bluffaktura i hur de ska göra för att bestrida den. Statsrådet anförde också att regeringen avser att följa problemet med bluffakturor och vid behov vidta ytterligare åtgärder. presenterade ett paket med åtgärder som bl.a. innehåller ett förslag till direktiv om verksamhet med hantering eller köp av krediter och om ianspråktagande av säkerheter (se faktapromemoria 2017/18:FPM69). Syftet med förslaget är att minska risken för att kreditinstitut får problem med s.k. nödlidande lån (non-performing loans). Med nödlidande lån avses sådana krediter som gäldenären inte klarar av att betala i enlighet med vad som avtalats. Förslaget innehåller gemensamma regler om tillstånd för och tillsyn över aktörer som bedriver verksamhet med hantering, t.ex. bevakning och indrivning, av krediter som har lämnats av kreditinstitut. Direktivet antogs av och rådet . De föreslagna reglerna om ett gemensamt förfarande för ianspråktagande av säkerheter kom under förhandlingsarbetets gång emellertid att brytas ut till ett eget direktiv. Utskottet har tidigare behandlat liknande förslag, senast i betänkande 2020/21:FiU22. Utskottet ansåg i huvudsak att det inte fanns skäl till åtgärder i den riktning motionärerna efterfrågade. biföll utskottets förslag. Utskottet konstaterar att 2018 beslutade att inte ändra reglerna i kreditupplysningslagen vad gäller kreditupplysningar om näringsidkare. Skälet till beslut var att man ansåg att integritetsskyddet inte gör sig lika starkt gällande för näringsidkare som för privatpersoner och att det i stället är intresset av en effektiv kreditupplysningsverksamhet som träder i förgrunden. Utskottet gör här ingen annan bedömning. Balansen mellan kreditgivarnas intressen och skyddet för enskildas integritet gör sig också gällande i frågan om efter hur omfrågeuppgifter ska gallras. Utskottet anser liksom tidigare att det inte finns något behov av lagstiftningsåtgärder i frågan. Utskottet noterar också att och rådet antog ett direktiv som syftar till att minska risken för att kreditinstitut får problem med s.k. nödlidande lån. Mot denna bakgrund avstyrks motionsyrkandena. Makrotillsyn, bolånemarknaden och hushållens skuldsättning, punkt 2 (M) av (M), (M), Boriana (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3708 av m.fl. (M) yrkandena 42 och 43 samt 2021/22:92 av (SD), 2021/22:242 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3, 2021/22:279 av och (båda SD), 2021/22:898 av (SD), 2021/22:1100 av (M), 2021/22:2174 av (M), 2021/22:2533 av m.fl. (SD) yrkandena 8 och 10–14, 2021/22:2538 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2021/22:2539 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3, 2021/22:3221 av m.fl. (C) yrkandena 11 och 13, 2021/22:3231 av m.fl. (C) yrkandena 6 och 7, 2021/22:3417 av (MP) yrkande 7, 2021/22:3768 av (M), 2021/22:3832 av (M) yrkande 2, 2021/22:3997 av m.fl. (L) yrkande 80, 2021/22:4073 av m.fl. (MP) och 2021/22:4222 av m.fl. (KD) yrkandena 3 och 55. har hushållens skulder varit föremål för diskussion. Finans-inspektionen har dock konstaterat att såväl nya som gamla bolånetagare har goda marginaler för att klara betalningar också i ett sämre ekonomiskt läge. Hushållens motståndskraft är god, vilket innebär en begränsad risk för att bolånen ska orsaka omfattande kreditförluster för bankerna. Att marginalerna är stora gör också att hushållens konsumtion i sämre ekonomiska tider inte bör påverkas nämnvärt och att de risker som motsatsen skulle innebära för samhällsekonomin undviks. Tanken med restriktionerna har varit att de ska fungera som en form av försäkring vid en kommande ekonomisk kris, men försäkringspremien har visat sig vara hög – inte minst för de som ännu inte tagit sig in på bostadsmarknaden. Restriktionerna gör det svårare för unga och andra förstagångsköpare att ta sig in. Dessa grupper hänvisas till stöd från sina föräldrar i de fall det är möjligt, dyra nyproducerade hyresrätter, boende i andra hand eller blankolån. tillkännagav för regeringen att en samlad utvärdering av de nu genomförda kredit-restriktionerna bör genomföras. Vi noterar att regeringen gett ett utvärderingsuppdrag till , som presenterade sin utvärdering, men även om gör många värdefulla analyser av makrotillsynen är vår uppfattning att det här krävs en genomlysning av en utredning som står mer oberoende i förhållande till de makrotillsynsåtgärder som införts. Vi anser också att bolånetaket bör höjas från av bostadens värde som ränteavdraget på blankolån tas bort. Skälet är att kapitalkravet rimligen kan sänkas när inkomstkraven ökat dramatiskt till följd av det första och andra amorteringskravet. Ett lägre krav på kontantinsats skulle göra det enklare för förstagångsköpare att ta sig in på bostadsmarknaden. De ökade risker som det höjda bolånetaket möjligen skulle kunna ge upphov till kompenseras av att riskerna förenade med blankolån minskar. I tillägg bör också bankernas tillämpning av kalkylräntor ses över. Makrotillsyn, bolånemarknaden och hushållens skuldsättning, punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2533 av m.fl. (SD) yrkandena 8 och 10–14 samt 2021/22:92 av (SD), 2021/22:242 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3, 2021/22:279 av och (båda SD), 2021/22:898 av (SD), 2021/22:1100 av (M), 2021/22:2174 av (M), 2021/22:2538 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2021/22:2539 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3, 2021/22:3221 av m.fl. (C) yrkandena 11 och 13, 2021/22:3231 av m.fl. (C) yrkandena 6 och 7, 2021/22:3417 av (MP) yrkande 7, 2021/22:3708 av m.fl. (M) yrkandena 42 och 43, 2021/22:3768 av (M), 2021/22:3832 av (M) yrkande 2, 2021/22:3997 av m.fl. (L) yrkande 80, 2021/22:4073 av m.fl. (MP) och 2021/22:4222 av m.fl. (KD) yrkandena 3 och 55. Vi vill se en långsiktigt hållbar bostadspolitik och en sund amorteringskultur med genomtänkta kreditrestriktioner. En målsättning bör vara att alla som vill ska kunna äga sitt hem. återkommande slutsats i bolånerapporterna är att hushållen har en bra motståndskraft mot prisfall, räntehöjningar och inkomstbortfall. drabbar det andra amorteringskravet unga vuxna och ensamstående i högre utsträckning än andra grupper. Många tvingas då i stället ut på en osäker andrahandsmarknad, alternativt tacka nej till jobberbjudanden i storstadsregionerna. Därför anser vi att det andra amorteringskravet, som gäller de bolånetagare som tar nya lån som överstiger 4,5 gånger bruttoårsinkomsten, bör avskaffas till dess att det konstaterats vara utformat på ett ändamålsenligt sätt. Vi anser också att hinder för en sund amorteringskultur bör undanröjas. Att en del hushåll har möjligheten att lösa in lån måste, inte minst mot bakgrund av den höga privata skuldsättningen, ur samhällets synvinkel anses bra. Ur ett samhällsekonomiskt perspektiv skapar ränteskillnadsersättningen en skev incitamentsstruktur, försämrad konkurrens och helt onödiga inlåsningseffekter. Därför menar vi att möjligheten till ökad amorteringstakt utan att behöva betala ränteskillnadsersättning bör utredas. Också en ökad transparens vid betalning av ränteskillnadsersättning bör utredas, liksom införandet av en generell rätt till byte av säkerhet vid bostadsflytt. Även ett symmetrikrav vad gäller ränteskillnadsersättning, dvs. att låntagaren bör ha rätt till ersättning från banken vid en återbetalning av lån om räntorna har gått upp, bör utredas. Makrotillsyn, bolånemarknaden och hushållens skuldsättning, punkt 2 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3221 av m.fl. (C) yrkandena 11 och 13 samt 2021/22:3231 av m.fl. (C) yrkandena 6 och 7 samt 2021/22:92 av (SD), 2021/22:242 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3, 2021/22:279 av och (båda SD), 2021/22:898 av (SD), 2021/22:1100 av (M), 2021/22:2174 av (M), 2021/22:2533 av m.fl. (SD) yrkandena 8 och 10–14, 2021/22:2538 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2021/22:2539 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3, 2021/22:3417 av (MP) yrkande 7, 2021/22:3708 av m.fl. (M) yrkandena 42 och 43, 2021/22:3768 av (M), 2021/22:3832 av (M) yrkande 2, 2021/22:3997 av m.fl. (L) yrkande 80, 2021/22:4073 av m.fl. (MP) och 2021/22:4222 av m.fl. (KD) yrkandena 3 och 55. Amorteringskrav och andra kreditrestriktioner har gjort det avsevärt svårare för många människor att köpa en egen bostad. För den som är ny i , ung eller kanske separerad är det svårt att få bostadslån även om man har en fullt normal inkomst. Därför menar jag att det skärpta amorteringskravet bör utvärderas i syfte att förenkla inträdet på bostadsmarknaden. Vidare, när det gäller möjligheten att spara och få tillgång till kapital, finns det modeller i andra länder som är värda att utvärdera och inspireras av. Ett intressant exempel är det tyska Bausparsystemet som utformats för människor med små och normala inkomster och som kan liknas vid ett sparande som resulterar i ett garanterat lånelöfte. Om sparplanen följs innebär ett sådant sparande vetskap om att man inom kommer att ha möjlighet att köpa en bostad. Sparformen leder också till att bostäder byggs. För att ett liknande system ska kunna införas i krävs legala förutsättningar för ett s.k. ändamålssparande. Jag menar därför att ett ändamålssparande för att möjliggöra bostadssparande enligt tysk modell bör utredas. Trots införandet av ränte- och kostnadstaket 2018 finns det fortfarande stora problem med snabblån och högkostnadskrediter. Därför menar jag att det bör övervägas att införa dels en central spärrtjänst som möjliggör för privatpersoner att spärra sig från att ta nya krediter och lån, dels ett samlat centralt skuldregister över privatpersoner. Makrotillsyn, bolånemarknaden och hushållens skuldsättning, punkt 2 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4222 av m.fl. (KD) yrkandena 3 och 55 samt 2021/22:92 av (SD), 2021/22:242 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3, 2021/22:279 av och (båda SD), 2021/22:898 av (SD), 2021/22:1100 av (M), 2021/22:2174 av (M), 2021/22:2533 av m.fl. (SD) yrkandena 8 och 10–14, 2021/22:2538 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2021/22:2539 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3, 2021/22:3221 av m.fl. (C) yrkandena 11 och 13, 2021/22:3231 av m.fl. (C) yrkandena 6 och 7, 2021/22:3417 av (MP) yrkande 7, 2021/22:3708 av m.fl. (M) yrkandena 42 och 43, 2021/22:3768 av (M), 2021/22:3832 av (M) yrkande 2, 2021/22:3997 av m.fl. (L) yrkande 80 och 2021/22:4073 av m.fl. (MP). Med prisuppgången på bostadsmarknaden har kreditrestriktionerna blivit allt fler. Summerar man effekten av de på varandra staplade kreditrestriktionerna framträder en problematisk bild.