bet · H901JuU22 · 2022-04-29 00:00:00 — Utskottet noterar har getts i uppdrag att analysera och ta ställning till vissa av dessa frågor, men enligt utskottet är detta inte tillräckligt. Utredningen har fått förlängd tid och ska slutredovisa sitt uppdrag först om . Dessutom är det enligt utskottet problematiskt att utformningen av direktiven ger utredaren möjlighet att avstå från att lämna författningsförslag. Enligt utskottets mening bör direktiven utvidgas i enlighet med vad utskottet har anfört ovan och kompletteras så att utredaren ska föreslå ny lagstiftning oavsett utredarens ställningstagande i sak i de olika frågorna. Vad utskottet nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Utskottet tillstyrker motionerna 2021/22:2510 (SD) yrkande 4, 2021/22:3786 (M) yrkande 6 och 2021/22:4190 (KD) yrkande 51, tillstyrker delvis motion 2021/22:3130 (M) samt avstyrker motion 2021/22:2856 (M) yrkande 3. Av samma skäl avstyrker utskottet förslagen om åtgärder mot internationella stöldligor i motionerna 2021/22:690 (SD) yrkandena 2–5 och 2021/22:2191 (M). Slutligen är utskottet inte berett att ta initiativ med anledning av förslag om arbete för att motverka smuggling av narkotika och vapen. Utskottet avstyrker därför motion 2021/22:470 (V) yrkandena 5 och 7. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår ca 300 motionsyrkanden med förslag som har behandlats och avslagits tidigare . Jämför särskilt yttrande 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (V), 5 (KD) och 6 (L). Motionsyrkandena i bilaga 2 överensstämmer helt eller i huvudsak med yrkanden som utskottet har behandlat tidigare . Motionsyrkandena behandlades bl.a. i betänkandena /19:JuU10, 2019/20:JuU1, 2019/20:JuU25 och 2020/21:JuU23. avslog motionsyrkandena i enlighet med utskottets förslag. Utskottet avstyrker de nu aktuella motionsyrkandena med hänvisning till detta. styrning, punkt 1 (M, KD) av (KD), (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3781 av m.fl. (M) yrkandena 4, 21 och 22 samt 2021/22:4031 av m.fl. (M) yrkande 32. Styrningen inom måste stärkas, på flera olika sätt. I samband med omorganisationen 2015 slogs fast att processtyrning skulle användas i betydligt större omfattning än tidigare, i syfte att främja enhetlighet. Det har riktats kritik mot hur processtyrningen har fungerat; bl.a. har granskningar visat att det saknas en gemensam syn på hur den brottsutredande verksamheten ska styras. Vi menar att det bör göras en total översyn av styrningsprocesserna inom , att tydligare styrningsprocesser bör införas och att processtyrning endast ska användas när det är befogat. Vidare menar vi att ledning och styrning inom i ökad utsträckning bör utgå från polisiär erfarenhet av polisens kärnverksamhet och ske med ett tydligare ledarskap. Vi anser också att det finns anledning att göra polisen mer lokalt förankrad på andra sätt. Det bör övervägas om verksamhetsplan bör brytas ned på lokal nivå, vilket skulle leda till att lokala målbilder konkretiseras och tydliggörs, vilket i sin tur underlättar polisens verksamhet lokalt och uppföljningen av densamma. Även brottsutredningsverksamheten bör kunna anpassas mer till lokala förhållanden. Regeringen bör vidta åtgärder för att tillgodose det anförda. Uppföljning och utvärdering, punkt 2 (M, SD, L) av (M), (SD), (M), (SD), (L), (SD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3778 av m.fl. (M) yrkande 19. I Brås rapport Det brottsförebyggande arbetet i . Nuläge och utvecklingsbehov konstaterar myndigheten att det brottsförebyggande arbetets effekter på brottsligheten behöver utvärderas. Enligt Brås bedömning har det brottsförebyggande arbetet inte bedrivits kunskapsbaserat i tillräcklig stor utsträckning. Brå konstaterar att utvärderingar och uppföljningar i alltför hög grad saknas på nationell, regional och lokal nivå och att de, när de finns, alltför sällan undersöker hur brottsligheten påverkats. Vi instämmer i Brås bedömning att fler aktörer behöver finna former för att systematiskt följa upp sitt arbete och att styrningen behöver stärkas. Vi föreslår därför att en utredning ska tillsättas med uppdrag att lämna förslag på hur uppföljning och utvärdering bättre ska integreras i det brottsförebyggande arbetet. Ansvar för resultatredovisning, punkt 3 (M, SD) av (M), (SD), (M), (SD), (SD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4031 av m.fl. (M) yrkande 35. Vi anser att det är angeläget att införa ett tydligare ansvar för resultatredovisning och resultatuppföljning inom . Sedan omorganisationen har det pågått arbete med att ta fram en ny uppföljningsmodell som bl.a. ska fånga upp mer kvalitativa faktorer . Det är viktigt att detta arbete slutförs och att den nya modellen tas i bruk . En resultatuppföljning som håller hög kvalitet och utgår från ändamålsenliga mått är enligt vår uppfattning viktig för att möjliggöra ansvarsutkrävande av chefer, men kan också vara relevant när det gäller resursfördelning och inom ramen för arbete med verksamhetsutveckling. Lokal statistik, punkt 4 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3974 av m.fl. (L) yrkande 9. Polisen har fått historiskt stora resurstillskott , men brottsuppklaringen har dessvärre inte följt samma utveckling. Polisen ska ges de redskap som behövs för en fungerande brottsbekämpning, men jag menar att det också är viktigt att stärka resultatuppföljningen och det lokala ansvarsutkrävandet av myndigheten. Detta kan t.ex. göras genom att myndigheten publicerar lätt åtkomlig statistik om läget i kommunen eller stadsdelen, vilket ger allmänheten större insyn i polisens verksamhet. Vidare menar jag att såväl brottsutvecklingen som enskilda händelser med fördel kan diskuteras i kommunfullmäktige med polisledningen i öppna utfrågningar. Regeringen bör vidta åtgärder som tillgodoser det anförda. Effektivisering av flöden, punkt 5 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3579 av m.fl. (C) yrkande 13. Det är viktigt att polisens resurser används på ett effektivt sätt. Det handlar om att polisen ska ägna sig åt rätt saker men också om att arbetet ska organiseras kostnadseffektivt. Verksamheten med snabbare lagföring är bra men inte tillräcklig. Jag anser därför att bör rikta ett tillkännagivande till regeringen om att se över hur flödet från misstanke om brott till avtjänat straff kan effektiviseras. Polisberedning och strategiskt arbete, punkt 6 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:454 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2. Ombildningen till en sammanhållen polismyndighet 2015 är en av de mest omfattande och komplexa organisationsförändringar som har genomförts inom staten . Ombildningen har utvärderats av Statskontoret, som i en slutrapport konstaterar att målsättningarna om bättre verksamhetsresultat och högre kvalitet i polisens arbete inte har uppnåtts trots att förutsättningarna för verksamheten är bättre. I slutrapporten lämnas sju rekommendationer till för att nå målen för reformen. Eftersom det är angeläget att de problem som uppstått i och med eller inte blivit lösta genom omorganisationen anser jag att regeringen måste presentera förslag på åtgärder. Regeringen bör därför ge i uppdrag att stärka förmågan till strategisk planering, styrning och verksamhetsutveckling samt att utveckla uppföljningen och att stärka det lokala polisarbetet. Vidare anser jag att det behövs ett brett och visionärt grepp om verksamhetsutveckling. Såväl organisationen som verksamheten måste anpassas till samhällsutvecklingen och de utmaningar som finns , t.ex. när det gäller digitaliseringens inverkan på brottsligheten. Jag anser därför att regeringen bör tillsätta en polisberedning i syfte att verksamhet, kapacitet och kompetens långsiktigt ska motsvara samhällsutvecklingen. Ledaransvar, punkt 7 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2528 av m.fl. (SD) yrkande 3. Chefer för polisregioner och lokalpolisområden bör bära ett större ansvar för arbetet i deras område. Vi vill dels införa ett tjänstemannaansvar för direkt felaktiga beslut men också att myndigheten internt ska utvärdera insatserna av respektive chef i större utsträckning än vad som sker . Om det är nödvändigt på grund av bristande arbetsinsatser ska en chef kunna omplaceras till en annan tjänst, som dock inte får avse en högre befattning eller på annat sätt vara bättre än den tjänst som personen tidigare hade. Antalet poliser, punkt 8 (S, V) av (V), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: 2021/22:2528 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2021/22:3579 av m.fl. (C) yrkande 12, 2021/22:3781 av m.fl. (M) yrkande 1, 2021/22:3974 av m.fl. (L) yrkande 1, 2021/22:4031 av m.fl. (M) yrkande 24 och 2021/22:4190 av m.fl. (KD) yrkande 1. är i stort behov av att öka antalet anställda för att kunna klara sina uppgifter. Myndigheten har i en rad budgetar tillförts medel för att möjliggöra denna expansion och har i regleringsbrev fått återrapporteringskrav om att redovisa personaltillväxten i förhållande till det uppställda målet, som gäller till utgången av 2024. När det gäller arbetet med att uppnå målet noterar vi bl.a. att har tillsatt en nationell samordnare för polisens tillväxt samt antagit en tillväxtstrategi, en ny myndighetsöverskridande kompetensförsörjningsplan och målvärden för antalet poliser vid respektive polisregion och nationell avdelning. Vidare har Brå fått i uppdrag att följa upp och analysera resursanvändningen inom och resultatet av anslagshöjningarna till myndigheten. Mot bakgrund av den pågående satsningen på och det arbete som pågår för att uppnå det uppsatta målet om tillväxt till utgången av 2024, anser vi att det inte finns skäl för att göra sådana tillkännagivanden om antalet poliser som motionärerna efterfrågar. Antalet poliser, punkt 8 (C, L, MP) av (L), (MP) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3579 av m.fl. (C) yrkande 12 och 2021/22:3974 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2021/22:2528 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2021/22:3781 av m.fl. (M) yrkande 1, 2021/22:4031 av m.fl. (M) yrkande 24 och 2021/22:4190 av m.fl. (KD) yrkande 1. behöver en stark och effektiv polis och ett välfungerande rättsväsende med god kapacitet. har länge gett uttryck för ett ansträngt läge. Inom ramen för januariavtalet har våra partier varit med och genomfört en kraftfull satsning på med målsättningen att antalet anställda ska öka med 10 000 och att attraktiviteten i yrket ska förstärkas genom bättre villkor. Detta är en bit på väg, men inte tillräckligt. Även efter den utbyggnad av polisen som pågår har en relativt liten polisstyrka i förhållande till befolkningsmängden. Vi anser att antalet poliser behöver fortsätta byggas ut så att når det europeiska snittet för polistäthet, vilket motsvarar 300 poliser per 100 000 invånare. Vid en sådan utbyggnad, som kommer att ske successivt, ska områden där brottsligheten är särskilt hög prioriteras. Poliser i yttre tjänst, punkt 9 (M, KD, L) av (KD), (M), (M), (L), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3781 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2021/22:1232 av m.fl. (S) och 2021/22:2248 av m.fl. (M) yrkande 4. har ett stort behov av fler poliser och framför allt måste fler poliser ut i yttre tjänst. Omorganisationen av var nödvändig, men när det gäller att få ut fler poliser på gator och torg har omorganisationen inte lett till önskat resultat. Dessutom har antalet poliser i yttre tjänst minskat kraftigt . Att placera de poliser som utbildas i lokalpolisområdena är enligt vår mening inte tillräckligt för att täcka behovet av antalet poliser i yttre tjänst. Vi föreslår därför att regeringen ska ge i uppdrag att säkerställa att fler poliser kommer ut i yttre tjänst och se över hur befintliga poliser kan omfördelas i syfte att öka antalet poliser i yttre tjänst. Vi menar att detta är ett viktigt steg för att på kort sikt stärka den polisiära närvaron på de platser där behoven är som störst. Polisernas placering, punkt 10 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2528 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2021/22:2991 av och (båda SD) och 2021/22:774 av (C) och 2021/22:3974 av m.fl. (L) yrkandena 2 och 4. En närvarande och synlig ordningsmakt skapar både trygghet och tillit. Vi ser positivt på det arbete som gör när det gäller fler områdes- och kommunpoliser, men vi konstaterar att detta inte går tillräckligt snabbt. Kontinuerlig polisiär närvaro saknas, i synnerhet på landsbygden, och vi menar att ytterligare åtgärder är påkallade. Vi anser därför att regeringen genom regleringsbrev bör se till att prioriterar en utökad lokal närvaro. Polisernas placering, punkt 10 (KD, L, MP) av (KD), (L), (MP) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3974 av m.fl. (L) yrkandena 2 och 4 samt 2021/22:774 av (C), 2021/22:2528 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2021/22:2991 av och (båda SD). Ett viktigt mål med omorganisationen av var att skapa en synligare polis som arbetar närmare medborgarna. Utfallet har inte infriat förväntningarna. Det tog innan tjänsterna som kommunpoliser var bemannade och när det gäller områdespoliser finns fortfarande mycket att åtgärda. I en granskningsrapport (RiR 2020:20) konstaterade att målet om en områdespolis per 5 000 invånare fortfarande inte var uppfyllt i en tredjedel av de lokalpolisområden som har utsatta områden, vilket är anmärkningsvärt. Vi anser att det är ytterst angeläget att nu fortsätta arbetet för att polisens synlighet i lokalsamhället ska öka och att utbyggnaden av polisen ska få genomslag i hela landet. Regeringen bör därför vidta åtgärder som tillgodoser detta. Forensisk verksamhet, punkt 11 (S, V, MP) av (V), (S), (S), (MP), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: 2021/22:2186 av (M), 2021/22:3781 av m.fl. (M) yrkandena 18–20 och 2021/22:4031 av m.fl. (M) yrkande 31. En omfattande utveckling av den forensiska verksamheten har skett , bl.a. genom utvecklingen av forensiska stationer i polisområdena och antagandet av flera nya styrdokument som syftar till en mer effektiv resursanvändning. Vi vill särskilt lyfta fram NFC:s arbete med den särskilda insatsen , som resulterade i att handläggningstiderna kortades för de mest prioriterade ärendena, liksom den pågående insatsen Operation Dictum som sker i samarbete med . Mot bakgrund av det arbete som pågår i syfte att stärka polisens forensiska verksamhet anser vi att det inte finns tillräckliga skäl för att göra ett sådant tillkännagivande om forensisk verksamhet som motionärerna efterfrågar. Beredskapspolis, punkt 13 (S, MP) av (S), (S), (MP), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: 2021/22:451 av m.fl. (V), 2021/22:1494 av Boriana (M), 2021/22:2528 av m.fl. (SD) yrkande 31, 2021/22:3110 av (M), 2021/22:3579 av m.fl. (C) yrkande 21, 2021/22:3640 av m.fl. (M) yrkande 12, 2021/22:3974 av m.fl. (L) yrkande 18 och 2021/22:4190 av m.fl. (KD) yrkande 23. Det är beredskapspolisen avvecklades, efter att endast ha använts i mycket begränsad omfattning. Vid en avvägning mellan behov, nyttjandegrad och kostnader finns inte tillräckliga skäl att återinföra beredskapspolisen i dess tidigare utformning. Vidare har regeringen, mot bakgrund av det tillkännagivande om att inrätta en beredskapspolis som gjorde , gett MSB i uppdrag att översiktligt bedöma och redovisa behovet av personalförstärkningar inom bl.a. bevakningsansvariga myndigheter för att nödvändig verksamhet ska kunna upprätthållas vid höjd beredskap och krig. Med redovisningen som utgångspunkt avser regeringen att återkomma till analysen av lämpliga åtgärder. Det innefattar även frågan om behov av stöd och personalförstärkningar till polisen vid bl.a. höjd beredskap. Mot denna bakgrund anser vi att det inte finns tillräckliga skäl att åter rikta ett tillkännagivande till regeringen i samma fråga. Tillsynsorgan, punkt 14 (M, L, MP) av (M), (M), (L), (MP) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3781 av m.fl. (M) yrkande 24 och 2021/22:4031 av m.fl. (M) yrkande 33. Tillsyn över polisens verksamhet stärker allmänhetens förtroende för att polisverksamheten bedrivs på ett korrekt sätt. Mot bakgrund av att polisen har långtgående befogenheter gentemot enskilda är det ett problem att den befintliga tillsynen över är så fragmentarisk och otillräcklig. Vi anser att det är angeläget att det, utöver JO:s och JK:s extraordinära tillsyn, också görs en mer löpande och kontinuerlig granskning av polisväsendet. Vi föreslår därför att en ny samlad tillsyn över polisens verksamhet ska etableras. Ett sådant tillsynsorgan bör i hög grad själv prioritera vilka tillsynsärenden som ska inledas och besluta om metoderna för tillsynen. Tillsynen ska bedrivas strategiskt och planeras och genomföras med utgångspunkt i egna riskanalyser. Vidare anser vi att tillsynen bör inriktas på förhållanden som är särskilt ingripande eller på annat sätt har stor betydelse för den enskilda samt att tillsynsorganet ska kunna göra inspektioner och ha rätt att utreda klagomål. , punkt 15 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:454 av m.fl. (V) yrkande 13. Endast en mycket liten andel av de inkomna anmälningarna till JK och JO resulterar i någon åtgärd från myndigheternas sida. Som ett komplement till dessa myndigheters tillsyn finns det ett behov av en särskild instans som hanterar olika former av klagomål mot från allmänheten. I syfte att stärka allmänhetens förtroende för polisen föreslår jag att det ska inrättas en polisombudsman, till vilken allmänheten kan påtala brister, lämna synpunkter och ställa frågor om polisens arbete. bör också göra systematiska uppföljningar av sitt arbete. Regeringens styrning av , punkt 16 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3781 av m.fl. (M) yrkande 23. Regeringens och styrning av måste bli tydligare och effektivare, vilket först och främst förutsätter en kompetent och engagerad politisk ledning. Det finns också anledning att överväga om den enhet på som arbetar med polisfrågor ska förstärkas för att bättre balansera den breda erfarenhet och kompetens som finns representerad i polisledningen. har en vidsträckt befogenhet att själv råda över sin egen organisation. Med tanke på centrala karaktär i samhället menar vi att det finns skäl att överväga om huvuddragen i organisationen i stället bör beslutas på regeringsnivå. Polisutbildningen, punkt 17 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2528 av m.fl. (SD) yrkande 8 och 2021/22:1669 av (M) yrkande 3 och 2021/22:2332 av (L). Polisutbildningen genomförs på samma sätt oberoende av vilken typ av tjänst den som genomgår utbildningen ska tillträda. I andra länder finns differentierade utbildningsspår beroende på vad den enskilde polisen ska arbeta med och vilken kompetens som behövs för just den rollen. Vi anser att en liknande ordning bör övervägas i , både när det gäller grundutbildningen till polis men också när det gäller fortbildning inom myndigheten. Vi föreslår därför att det tillsätts en utredning som gör en utvärdering och en översyn av polisutbildningen. Utredningen bör också ges i uppdrag att identifiera eventuella moment som ingår i utbildningen som inte är relevanta för utförandet av polisens arbetsuppgifter. Anställningsvillkor, punkt 18 (M, KD, MP) av (KD), (M), (M), (MP), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3781 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2021/22:4031 av m.fl. (M) yrkande 26, 2021/22:2528 av m.fl. (SD) yrkande 11 och 2021/22:2528 av m.fl. (SD) yrkande 10 och 2021/22:3974 av m.fl. (L) yrkande 3. Så länge trygghetsproblemen i är akuta och antalet poliser för få anser vi att politiken inte ska ducka för lönefrågan. Riktade budgetsatsningar för att höja polislönerna är en nödvändig åtgärd för att värna inre säkerhet. Vi menar att den riktade lönesatsning som först genomdrevs i budgeten ska permanentas. Det är tydligt att den satsningen hade avsedd effekt när det gäller att verkligen öka polisernas löner. Därför vill vi göra det möjligt för polisen att även fortsättningsvis få höjda löner. Den exakta utformningen och fördelningen ska, precis likt den tidigare satsningen, bestämmas i förhandlingar mellan parterna. Anställningsvillkor, punkt 18 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2528 av m.fl. (SD) yrkandena 10 och 11, 2021/22:3781 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2021/22:4031 av m.fl. (M) yrkande 26 och 2021/22:3974 av m.fl. (L) yrkande 3. I en opinionsundersökning uttalade sex av tio poliser att högre lön är den viktigaste faktorn för att vilja fortsätta arbeta som polis. Lönerna för poliser har halkat efter både andra offentligt anställda och liknande jobb i privat sektor. Även den ökade otryggheten i yrket och den negativa arbetsmiljön, som bl.a. tar sig uttryck i att fler poliser utsätts för hot och andra brott, bidrar till att fler poliser lämnar yrket. Som en del i att återupprätta polisyrkets status vill vi se en riktad lönesatsning med fokus på dem som arbetar i yttre tjänst. En riktad lönesatsning kommer att bidra till att fler väljer att utbilda sig till polis, att poliser i högre utsträckning stannar kvar i yrket och att fler tidigare poliser överväger att återvända till myndigheten. Vi anser att lönesatsningen även bör omfatta höjda tillägg för obekväm arbetstid och risktillägg i syfte att ytterligare premiera dem som arbetar i utsatta områden och i yttre tjänst. Anställningsvillkor, punkt 18 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: