bet · H901JuU40 · 2022-05-25 00:00:00 — Ett modernare straffrättsligt skydd mot hemfridsbrott och olaga intrång Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till ändring i . Förslaget innebär att det straffrättsliga skyddet mot hemfridsbrott och olaga intrång moderniseras och stärks. Utskottet föreslår också två tillkännagivanden till regeringen med anledning av motionsyrkanden. Enligt utskottet bör en särskild brottskod införas och en ökad kartläggning göras av djurrättsrelaterad brottslighet. Vidare bör skyddet för eftersöksjägare m.fl. stärkas. När det gäller dessa tillkännagivanden finns två reservationer (S, V, MP). Lagändringarna föreslås träda i kraft . Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden. I betänkandet finns åtta reservationer (S, M, SD, C, V, KD, MP). Proposition 2021/22:194 Ett modernare straffrättsligt skydd mot hemfridsbrott och olaga intrång. Sex yrkanden i följdmotioner. Cirka 30 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ett modernare straffrättsligt skydd mot hemfridsbrott och olaga intrång 1.Skärpta straff för hemfridsbrott och olaga intrång, punkt 2 (M, SD, KD) 2.Ytterligare kvalifikationsgrunder för grovt brott, punkt 3 (C) 3.Skydd inom ett större geografiskt område, punkt 4 (M, SD, KD) 4.Särskild brottskod och ökad kartläggning av djurrättsrelaterad brottslighet, punkt 5 (S, V, MP) 5.Stärkt skydd för eftersöksjägare m.fl., punkt 6 (S, V, MP) 6.Åtgärder mot djurrättsrelaterad brottslighet, punkt 7 (M, KD) 7.Åtgärder mot djurrättsrelaterad brottslighet, punkt 7 (SD) 8.Åtgärder mot djurrättsrelaterad brottslighet, punkt 7 (C) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut antar regeringens förslag till lag om ändring i . Därmed bifaller proposition 2021/22:194. Skärpta straff för hemfridsbrott och olaga intrång 2021/22:4538 av m.fl. (M). Reservation 1 (M, SD, KD) Ytterligare kvalifikationsgrunder för grovt brott 2021/22:4596 av m.fl. (C) yrkande 1. Reservation 2 (C) Skydd inom ett större geografiskt område 2021/22:4546 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2021/22:4619 av m.fl. (KD). Reservation 3 (M, SD, KD) Särskild brottskod och ökad kartläggning av djurrättsrelaterad brottslighet ställer sig bakom det som utskottet anför om särskild brottskod och ökad kartläggning av djurrättsrelaterad brottslighet och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1629 av och (båda C) yrkande 4, 2021/22:1932 av m.fl. (M) yrkande 2, 2021/22:3437 av m.fl. (M) yrkande 17 i denna del, 2021/22:3579 av m.fl. (C) yrkande 68, 2021/22:3912 av (C) yrkande 1, 2021/22:4546 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2021/22:4596 av m.fl. (C) yrkande 2. Reservation 4 (S, V, MP) Stärkt skydd för eftersöksjägare m.fl. ställer sig bakom det som utskottet anför om stärkt skydd för eftersöksjägare m.fl. och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1026 av och (båda C) yrkande 3, 2021/22:3429 av m.fl. (M) yrkande 22, 2021/22:3877 av m.fl. (KD) yrkande 1, 2021/22:3912 av (C) yrkande 5 och 2021/22:4189 av m.fl. (KD) yrkande 46 i denna del. Reservation 5 (S, V, MP) Åtgärder mot djurrättsrelaterad brottslighet 2021/22:186 av (SD), 2021/22:909 av Per (SD) yrkande 3, 2021/22:1629 av och (båda C) yrkandena 1, 2, 5 och 9–13, 2021/22:2481 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2021/22:2936 av och Kopparklint (båda M) yrkandena 1, 2 och 4, 2021/22:3096 av (M) yrkandena 1 och 4, 2021/22:3430 av m.fl. (M) yrkande 24, 2021/22:3437 av m.fl. (M) yrkande 17 i denna del, 2021/22:3579 av m.fl. (C) yrkande 66, 2021/22:3650 av m.fl. (C) yrkandena 42 och 43, 2021/22:3912 av (C) yrkande 2 och 2021/22:4189 av m.fl. (KD) yrkande 46 i denna del. Reservation 6 (M, KD) Reservation 7 (SD) Reservation 8 (C) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (KD), (M), (M), (SD), (S), (V), (M), (SD), (S), (S), (L), (SD), (MP), (KD), (S) och (C). I betänkandet behandlar utskottet regeringens proposition 2021/22:194 Ett modernare straffrättsligt skydd mot hemfridsbrott och olaga intrång. I propositionen föreslår regeringen ändringar i som innebär att det straffrättsliga skyddet mot hemfridsbrott och olaga intrång moderniseras och stärks. Regeringens förslag till riksdagsbeslut finns i bilaga 1. Regeringens lagförslag finns i bilaga 2. I betänkandet behandlar utskottet även fyra motioner som väckts med anledning av propositionen och 31 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Förslagen i motionerna finns i bilaga 1. Det kan nämnas att har gjort ett tillkännagivande till regeringen om brottskoder och brott begångna av djurrättsaktivister (bet. 2019/20:JuU25 punkt 37, rskr. 2019/20:256). I den del av tillkännagivandet som avser djurrättsaktivister anför utskottet att det behövs lagstiftning för att skydda t.ex. djurhållare, livsmedelsproducenter och deras familjer mot trakasserier, bl.a. genom att de som begår den typen av brott får ett kännbart straff (bet. 2019/20:JuU25 s. 104). har även gjort ett tillkännagivande om skärpta straff för angrepp på jägare som bedriver eftersök och skyddsjakt (bet. 2020/21:JuU24 punkt 18, rskr. 2020/21:344). Utskottet konstaterar i fråga om hårdare straff för angrepp på eftersöksjägare och jägare som bedriver skyddsjakt att dessa jägare utför ett viktigt arbete på uppdrag av myndigheter och att det därför ska ses som en försvårande omständighet vid bedömningen av straffvärdet om brottet begåtts mot en person på grund av att han eller hon eller någon närstående är jägare som bedriver eftersök och skyddsjakt (bet. 2020/21:JuU24 s. 48). Ett modernare straffrättsligt skydd mot hemfridsbrott och olaga intrång Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till ändringar i . Förslaget innebär att det straffrättsliga skyddet mot hemfridsbrott och olaga intrång moderniseras och skärps. ställer sig bakom det som utskottet anför om en särskild brottskod och ökad kartläggning av djurrättsrelaterad brottslighet samt stärkt skydd för eftersöksjägare m.fl., och detta tillkännager för regeringen. avslår motionsyrkanden om bl.a. skärpta straff för hemfridsbrott och olaga intrång, ytterligare kvalifikationsgrunder för grovt brott och skydd inom ett större geografiskt område. Jämför reservation 1 (M, SD, KD), 2 (C), 3 (M, SD, KD), 4 (S, V, MP), 5 (S, V, MP), 6 (M, KD), 7 (SD) och 8 (C). Hemfridsbrott regleras i 4 kap. 6 § första stycket . Av lagtexten följer att den straffbara gärningen består i att olovligen intränga eller kvarstanna där annan har sin bostad, vare sig det är rum, hus, gård eller fartyg. Straffskyddet som bestämmelsen ger avser förutom den egentliga bostaden också t.ex. gård eller trädgård som hör till bostaden. Det är inte nödvändigt att gården eller trädgården är inhägnad om det på annat sätt framgår att området hör till bostaden. Uthus och andra ekonomibyggnader som finns inom gården eller trädgården omfattas också av straffskyddet, men däremot inte sådana byggnader som är mer avsides belägna. För straffansvar krävs att gärningspersonen olovligen intränger eller kvarstannar i bostaden. intrång regleras i 4 kap. 6 § andra stycket och den brottsliga gärningen motsvarar den brottsliga gärningen för hemfridsbrott, men det skyddade området är ett annat. Straffbestämmelsen om olaga intrång, som ska tillämpas endast då hemfridsbrott inte föreligger, gäller enligt lagtexten när någon intränger eller kvarstannar obehörigen i kontor, fabrik, annan byggnad eller fartyg, på upplagsplats eller på annat dylikt ställe. Straffbestämmelsen om olaga intrång har tolkats på så sätt att den är avsedd att utgöra ett skydd för lokaler och vissa andra utrymmen som inte är tillgängliga för allmänheten. Straffet för både hemfridsbrott och olaga intrång av normalgraden är böter (4 kap. 6 § första och andra styckena ). Om ett hemfridsbrott eller olaga intrång är grovt är straffet fängelse i högst (4 kap. 6 § tredje stycket ). Några omständigheter som särskilt ska beaktas vid bedömningen av om brottet är grovt (kvalifikationsgrunder) anges varken i lagtexten eller i förarbetena. I rättspraxis bedöms hemfridsbrott genom inbrott i regel som grovt (se NJA 1990 s. 315). Detsamma har ansetts gälla olaga intrång som sker på arbetsplatser och som omfattar ofredanden i form av allvarliga kränkningar av de anställdas integritet (se NJA 2009 s. 636). I det avgörandet uttalade även att, liksom när det gäller hemfridsbrott, åtskilliga omständigheter kan vägas in vid bedömningen av om ett olaga intrång ska bedömas som grovt och att det är svårt att generellt ange när ett sådant brott är grovt. Bland de omständigheter som ansågs behöva beaktas är avsikten med intrånget, om det skett systematiskt och planerat, i vilken omfattning hjälpmedel kommit till användning, om intrånget varit omfattande och i tiden utdraget, om gärningspersonen visat särskild hänsynslöshet samt om gärningspersonen utövat våld eller orsakat skadegörelse. Försök, förberedelse och stämpling Försök, förberedelse och stämpling till hemfridsbrott eller olaga intrång är inte straffbart. Detsamma gäller för de grova svårhetsgraderna av brotten. Skyddet för hemfridsbrott och olaga intrång behöver moderniseras och stärkas Regeringen konstaterar att det finns ett behov av att modernisera och stärka det straffrättsliga skyddet mot hemfridsbrott och olaga intrång. Lagstiftaren har skärpt sin syn på integritetskränkande brottslighet mot enskilda. Den skärpta synen på integritetskränkande brottslighet motiverar enligt regeringen en översyn även av straffbestämmelserna om hemfridsbrott och olaga intrång. Vidare framstår straffskalorna för hemfridsbrott och olaga intrång som lindriga i förhållande till annan brottslighet av jämförbart slag. Regeringen anför även att det i den allmänna debatten om den brottsaktiva djurrättsaktivismen har framhållits att det kan finnas brister när det gäller tillämpningsområdet för olaga intrång. Det har bl.a. påpekats att det är oklart om tillämpningsområdet även omfattar gårdsplaner. Regeringen konstaterar att även om antalet brottsbenägna djurrättsaktivister som är aktiva i landet är lågt och att brotten som de begår ofta är relativt lindriga så skapar dessa individer dock stor otrygghet för lantbrukare och andra, orsakar ekonomisk skada för enskilda och för näringslivet och utgör ett störningsmoment för enskild jakt och för licensjakt. Till detta kommer att bestämmelserna, som inte har ändrats sedan infördes , är ålderdomligt formulerade. Ett förstärkt skydd mot hemfridsbrott och olaga intrång Regeringen föreslår att straffansvar för hemfridsbrott ska gälla för den som olovligen tränger in eller stannar kvar i någon annans bostad eller annat liknande boende. Straffansvaret ska även gälla för den som olovligen tränger in eller stannar kvar i en trädgård, på en gårdsplan eller på en annan liknande plats som tillhör bostaden eller boendet. Av straffbestämmelsen i 4 kap. 6 § första stycket följer att det skyddade området vid hemfridsbrott är bostäder, vare sig det är rum, hus, gård eller fartyg. Emellertid kan även en tillfällig bostad såsom hotellrum, båthytt, husvagn eller tält omfattas av begreppet bostad. Uppräkningen syftar till att klargöra vad som i första hand menas med bostad och är alltså inte uttömmande. Det kan diskuteras om det av den hittillsvarande lydelsen med tillräcklig tydlighet framgår av lagtexten att även tillfälliga bostäder omfattas av det skyddade området och om uppräkningen på ett tydligt och relevant sätt sammanfattar de platser som omfattas av straffskyddet. Mot denna bakgrund och för att minimera risken för att nya boendeformer utesluts från tillämpningsområdet, bör enligt regeringen i stället uttrycket ”annat liknande boende” användas. Det skyddade området vid hemfridsbrott omfattar även t.ex. trädgård och gårdsplan som tillhör bostaden eller boendet. För att förtydliga att så är fallet bör enligt regeringen detta uttryckligen framgå av lagtexten. Detta bidrar till att göra straffbestämmelsen än mer tillgänglig och precis. Regeringen konstaterar att begreppen trädgård och gårdsplan inkluderar typfallen av de platser i anslutning till en bostad eller annat liknande boende som utgör hemfridszonen och som alltså bör omfattas av det straffrättsliga skyddet. Inom det område som utgör hemfridszon gäller inte allemansrätten. Beroende på förhållandena på platsen kan t.ex. även en naturtomt eller strand omfattas av hemfridszonen. Var gränsen för hemfridszonen går varierar i det enskilda fallet, bl.a. beroende på vad det är för typ av byggnad, hur den är placerad och terrängförhållandena på platsen. Lokal sedvana kan även innebära att människor av tradition rör sig på platsen på ett sådant sätt som medför att hemfridszonen är mer begränsad än annars (jämför även kravet på att intrånget ska ha skett olovligen). För att inte inskränka tillämpningsområdet av hemfridsbrottet jämfört med vad som gäller bör enligt regeringen begreppen trädgård och gårdsplan kompletteras med uttrycket ”annan liknande plats”. Någon förändring jämfört med vad som gällt är inte avsedd. Liksom tidigare ska uthus och andra ekonomibyggnader som finns inom det skyddade området också omfattas av straffskyddet, men däremot inte sådana byggnader som är mer avsides belägna. En gårdsplan eller annan liknande plats kan, om den inte omfattas av hemfridsbrottet, även omfattas av bestämmelsen om olaga intrång, Regeringen föreslår att straffbestämmelsen om olaga intrång moderniseras och förtydligas. Straffansvar för olaga intrång ska gälla för den som i annat fall än som avses i straffbestämmelsen om hemfridsbrott obehörigen tränger in eller stannar kvar i en byggnad eller ett fartyg, på en gårdsplan eller på en annan liknande plats. Uppräkningen av vilka platser som ska omfattas av det skyddade området vid olaga intrång, nämligen kontor, fabrik, annan byggnad eller fartyg, upplagsplats eller annat dylikt ställe, har inte ändrats sedan bestämmelsens tillkomst 1965. Uppräkningen är liksom den i bestämmelsen om hemfridsbrott omodern. Den är inte heller uttömmande och har skapat oklarhet om vad som omfattas av det skyddade området. En alltför detaljerad uppräkning i lagtext kan visserligen vara lätt att tillämpa i de fall då den aktuella situationen faller direkt under bestämmelsens ordalydelse, men det kan vara svårt att fånga upp alla situationer som bestämmelsen bör omfatta. En alltför detaljerad bestämmelse kan dessutom bli svår att överblicka och riskerar att inte följa med i samhällsutvecklingen och framstår som mindre väl förenlig med hur straffbestämmelser generellt är utformade. Däremot kan en väl avvägd uppräkning i kombination med vägledning om hur begreppen bör tolkas bidra till en mer enhetlig rättstillämpning. Enligt regeringen finns det därför, precis som för bestämmelsen om hemfridsbrott, skäl att ersätta uppräkningen med färre begrepp som fångar upp de platser som omfattas av det skyddade området och som minimerar risken för att nya platser utesluts från tillämpningsområdet. Det är oklart om dagens reglering av det skyddade området vid olaga intrång omfattar gårdsplaner som omgärdar t.ex. lantbrukares ekonomibyggnader eller produktionsanläggningar och inte kan sägas tillhöra något bostadshus. Detta gäller i synnerhet om gårdsplanen inte har inrättats för ett visst ändamål, inte är inhägnad med staket eller försedd med skyltar som anger att det inte är tillåtet att vistas på området. Någon tydlig vägledning i detta avseende saknas i såväl förarbeten som rättspraxis. har till framfört att denna oklarhet i lagstiftningen medför att lantbrukare känner rädsla och oro för sin egen och sin verksamhets säkerhet, inte minst när personer uppehåller sig på gårdsplanen tillhörande lantbruket och genomför manifestationer som direkt eller indirekt fördömer lantbrukaren och dennes verksamhet som oetisk och skadlig och inte sällan som brottslig. Det förekommer också att djurrättsaktivister står på gårdsplanen och enbart stirrar rakt ut, vilket orsakar starkt obehag hos lantbrukarna. Även om det kan vara ett fåtal individer som står för den typen av agerande kan de ändå orsaka stor skada för inte bara de enskilda lantbrukarna, utan i förlängningen även näringen i stort. Enligt regeringen är detta naturligtvis oacceptabelt. Lantbrukare och andra som bedriver verksamhet med djur ska kunna känna trygghet och kunna bedriva sin verksamhet på ett säkert sätt. Enligt regeringen bör mot den bakgrunden straffbestämmelsen om olaga intrång förtydligas och utformas på så sätt att det inte råder någon tvekan om att gårdsplaner omfattas av det skyddade området vid olaga intrång. Staket och skyltning runt gårdsplaner saknas av kostnadsskäl, med hänsyn till de stora ytor som det kan röra sig om. Grindar är ofta inte heller lämpliga med hänsyn till att stora lantbruksmaskiner behöver kunna köras in på gårdsplanen. Gårdsplanen utgörs i regel av en anlagd yta utanför en byggnad, bestående av hårt underlag, men kan även utgöras av en yta som brukas på ett annat sätt. Även utan inhägnad eller dylikt bör det vara möjligt att konstatera att det inte är fråga om en allmän plats och att t.ex. demonstrationsfrihet inte råder där. Straffen skärps och nya brottsbeteckningar och kvalifikationsgrunder införs Straffskalan för hemfridsbrott och olaga intrång har inte ändrats sedan infördes . Förändringar har skett i samhället och i annan lagstiftning i fråga om synen på gärningar som innebär kränkningar av den personliga integriteten. För att åstadkomma en skärpt syn på såväl hemfridsbrott som olaga intrång som ligger i linje med synen på annan likartad brottslighet bör enligt regeringen en höjning göras av straffminimum och straffmaximum för det grova brottet och införande av fängelse i straffskalan för brott av normalgraden. Regeringen föreslår därför att maximistraffet för hemfridsbrott och olaga intrång av normalgraden höjs från böter till fängelse i högst . För de grova svårhetsgraderna av brotten ändras straffskalan från fängelse i högst till fängelse i lägst och högst . Hemfridsbrott och olaga intrång som är grova ska enligt förslaget betecknas grovt hemfridsbrott respektive grovt olaga intrång. Vid bedömningen av om ett hemfridsbrott eller ett olaga intrång är grovt ska särskilt beaktas om gärningen 1. har skett genom inbrott 2. har innefattat våld, hot om brottslig gärning, ofredande eller skada på egendom, eller 3. annars har varit av särskilt hänsynslös eller farlig art. Vidare ändras bestämmelsen om åtalsbegränsning som en följd av de nya brottsbeteckningarna så att de grova svårhetsgraderna av hemfridsbrott och olaga intrång inte heller fortsättningsvis omfattas av åtalsbegränsningen. Därtill ändras bestämmelsen om barnfridsbrott så att brottsbeteckningen grovt hemfridsbrott uttryckligen framgår av bestämmelsen. Försök, förberedelse och stämpling till grovt hemfridsbrott och grovt olaga intrång kriminaliseras För att det ska vara befogat att kriminalisera förstadier till brott krävs att brottet är av visst allvar. Enligt regeringen är straff på liknande nivåer som föreslås för grovt hemfridsbrott och grovt olaga intrång föreskrivet för flera andra brott mot den enskildes personliga integritet, frihet eller frid. Vissa av dessa brott är kriminaliserade på försöks-, förberedelse- och stämplingsstadiet. Två exempel är grovt olaga hot och grovt olaga tvång (se 4 kap. 10 § ). I jämförelse med andra brott får alltså grovt hemfridsbrott och grovt olaga intrång anses vara så allvarliga brott att en kriminalisering av såväl försök som förberedelse och stämpling till dessa framstår som befogad. Regeringens förslag om införande av kvalifikationsgrunder innebär att bl.a. gärningar som har innefattat ofredande eller skada på egendom utgör sådana omständigheter som bör få ett särskilt genomslag vid bedömningen av om brottet är grovt. Enligt regeringens bedömning är sådan brottslighet, som inte sällan begås mot t.ex. lantbrukare eller jägare, så pass allvarlig att det även av detta skäl framstår som befogat att kriminalisera såväl försök som förberedelse och stämpling till grovt hemfridsbrott och grovt olaga intrång. Regeringen föreslår att straffbestämmelsen om olaga förföljelse ändras så att de grova svårhetsgraderna av hemfridsbrott och olaga intrång inte ska omfattas av bestämmelsen. Av 4 kap. 4 b § följer att den som förföljer en person genom brottsliga gärningar som utgör brott enligt de i straffbestämmelsen angivna punkterna döms, om var och en av gärningarna har utgjort led i en upprepad kränkning av personens integritet, för olaga förföljelse. Enligt punkt 4 kan hemfridsbrott och olaga intrång, såväl brott av normalgraden som grovt brott, omfattas. I förarbetena till bestämmelsen (se prop. 2010/11:45 Förbättrat skydd mot stalkning s. 68) anförs att straffansvaret som utgångspunkt bör omfatta sådana brottstyper som typiskt sett ingår i ett förföljelsebeteende och som enligt praxis leder till förhållandevis lindriga påföljder även om brotten begåtts upprepat och systematiskt mot en och samma person. Däremot bör inte sådana brottstyper omfattas som visserligen kan ingå i den samlade brottsligheten men som sedda för sig framstår som påtagligt allvarligare. Det föreslås nu att maximistraffet för hemfridsbrott och olaga intrång av normalgraden skärps till fängelse i högst . Punkt 4 i straffbestämmelsen om olaga förföljelse bör enligt regeringen därför, i likhet med vad som gäller för flera av de brott som omfattas av bestämmelsen, ändras till att enbart omfatta gärningar som utgör hemfridsbrott och olaga intrång av normalgraden. För sådana gärningar som är så allvarliga att de utgör grovt hemfridsbrott och grovt olaga intrång ger den föreslagna straffskalan, fängelse i lägst och högst , ett tillräckligt utrymme för att beakta brottets allvar enligt regeringens bedömning. Grovt hemfridsbrott och grovt olaga intrång bör därför inte omfattas (jämför prop. 2010/11:45 s. 69 och prop. 2016/17:222 s. 47–48). Lagändringarna föreslås träda i kraft . Några särskilda övergångsbestämmelser behövs inte. Regeringens redovisning av tillkännagivanden Som framgått ovan har tidigare gjort ett tillkännagivande till regeringen om brottskoder och brott begångna av djurrättsaktivister (bet. 2019/20:JuU25 punkt 37, rskr. 2019/20:256). Genom propositionens förslag om ett förstärkt skydd mot hemfridsbrott och olaga intrång anser regeringen att den del av tillkännagivandet som avser brott begångna av djurrättsaktivister tillgodoses. När det gäller den del av tillkännagivandet som avser brottskoder konstaterar regeringen följande (s. 23 f.): För att ta fram statistik om bl.a. anmälda brott används ett system med s.k. brottskoder. Klassificeringen, som bygger på brottskoder, utgår från gällande lagstiftning och görs utifrån den information som finns om ett visst brott vid anmälningstillfället. Någon klassificering utifrån motivet för brottet görs inte i brottskodsystemet. Brottskoder används av de myndigheter inom rättsväsendet som registrerar brott, bl.a. polis, åklagare, ekobrottsutredare och kustbevakare (se prop. 2021/22:138 Ett särskilt brott för hedersförtryck s. 14–15). (Brå) ansvarar för den officiella kriminalstatistiken i och beslutar bl.a. om brottskoder i samråd med övriga berörda myndigheter. Systemet med brottskoder är utformat så att det inte är möjligt att införa enbart en brottskod för brott som utförs av djurrättsaktivister. Utifrån ett tillförlighets- och kvalitetsperspektiv är det dessutom vanskligt att basera brottskoder på gärningsmannens motiv och det skulle medföra att en större mängd brottskoder skulle behöva införas (se prop. 2019/20:131 Ökat skydd mot hedersrelaterad brottslighet s. 59). Det skulle riskera att göra brottkodssystemet svåröverblickbart vilket ökar risken för felkodning och kvalitetsbrister. Däremot är det viktigt att en polisanmälan görs och att den är så tydlig och detaljerad som möjligt kring omständigheterna för brottet för att bl.a. öka sökbarheten bland polisanmälningarna.