bet · H901KrU8 · 2022-05-02 00:00:00 — Vi anser givetvis att det är viktigt att även vuxna idrottar och rör på sig, men det får inte leda till att barn och unga trängs bort. Idrottande är mycket viktigt för barns utveckling och bygger grunder för idrottande under resten av livet. Vi anser därför att barns och ungas behov bör prioriteras framför vuxnas så länge det är brist på träningstider och träningsanläggningar. Vi anser vidare att det är viktigt att sträva efter att tillgängliga träningsanläggningar finns spridda geografiskt över hela landet. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Idrottsanläggningar, punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2593 av m.fl. (V) yrkande 1, 2021/22:2499 av m.fl. (SD) yrkandena 16, 18 och 19, 2021/22:3367 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 7, 2021/22:3806 av m.fl. (SD) yrkande 52 och 2021/22:4007 av m.fl. (L) yrkande 7 och 2021/22:2499 av m.fl. (SD) yrkandena 7 och 13. 2017 undersökte tillgången till idrottshallar i landets kommuner visade det sig att nästan hälften upplevde brist på träningstider. Problemet fanns i både stora och små kommuner och många föreningar uppgav att det inte kunde ta emot alla de barn som var intresserade av att idrotta på grund av svårigheterna att få tillgång till träningsplats. Detta är mycket olyckligt när vi ser att stillasittandet ökar bland barn. Kommuner har stora investeringsbehov i nya förskolor, skolor och äldreboenden. När verksamheter som är lagstyrda har stora behov är det stor risk att kultur, idrott och fritidslokaler får stå tillbaka. har budgeterat för att införa ett statligt miljardstöd för idrottsanläggningar och det ska kunna sökas av såväl kommuner som föreningar. Det är ett ekonomiskt stöd att investera i nybyggnation eller modernisering av en befintlig idrottsanläggning och kravet är att den ska vara till för barn och ungdomars idrottande. Jag vet också att tillgängligheten för personer med funktionsnedsättning är dålig i många idrottslokaler och det är en viktig aspekt vid ny- eller ombyggnation. I vårt grannland pågår mycket spännande arbete kring arkitektur, gestaltning och nyskapande mötesplatser. Där har stat och kommuner gått ihop för att kunna skapa framtidens idrottsanläggningar. En fond, Lokale og anlaegsfonden (), går in med expertis när föreningar och kommuner vill bygga om gamla idrottsplatser eller bygga nytt och gör sedan utvärderingar för att kunna sprida resultaten i hela landet. De jobbar nära arkitektutbildning och forskningsnära. Från och Kommuner och Regioner (SKR) finns intresse för den modellen. Det kan gå decennier mellan gångerna när en kommun bygger en ny idrottsanläggning. Risken är stor att kompentensen saknas, att man kopierar tidigare byggen och inte tar hänsyn till formerna för dagens eller morgondagens idrottande. För att tillskapa en sådan fond skulle regeringen kunna ta fram det förslag som fanns i utredningen livsmiljö – en ny politik för arkitektur, form och design (SOU 2015:88). Där föreslogs att staten bör utreda möjligheterna att bygga upp en fond i syfte att främja en långsiktig utveckling av en god gestaltad livsmiljö i hela landet. Som förebild lyfte utredningen fram en annan dansk fond, Realdania. Enligt utredningen kan fonden skapas genom att en liten del av vinsten eller omsättningen i vissa statliga verksamheter tillförs fonden för att bygga upp dess kapital. Det är dags för regeringen att ta tag i frågan om fler och bättre lokaler för idrottande och föreningsliv och kraftsamla tillsammans med RF och SKR. Jag anser att regeringen bör tillsätta en utredning som ser över möjligheterna att skapa en statlig fond i syfte att främja utvecklingen av nya typer av idrottsytor i hela landet. Idrottsanläggningar, punkt 5 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4007 av m.fl. (L) yrkande 7, 2021/22:2499 av m.fl. (SD) yrkandena 16, 18 och 19, 2021/22:2593 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2021/22:3367 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 7 samt 2021/22:2499 av m.fl. (SD) yrkandena 7 och 13 samt 2021/22:3806 av m.fl. (SD) yrkande 52. En viktig förklaring till idrottsliga framgångar är att vi historiskt har haft en god tillgång till idrottsanläggningar och idrottsmiljöer. Den starka urbaniseringen har dock inneburit att det har skapats en brist på idrottsytor i de växande städerna. har det i och skett en utveckling i synen på idrottsanläggningar som strävar efter att vara i takt med medborgarnas förändrade idrotts- och motionsvanor. För att underlätta en sådan utveckling har man samlat nationell kompetens och dessutom utformat bidrag i syfte att stärka innovation och initiativ till funktionsinriktad idrottsanläggningsutveckling. Den s.k. LOA-fonden (Lokal og Anlaeggningsfonden) i arbetar strategiskt med att utveckla såväl byggnader som utemiljöer. Syftet är att använda ytor mer kreativt och effektivt. Ett mål är att utforma ytor som är mer flexibla, mindre specifika och mer framtidssäkra. Det behövs en samlad nationell kompetens också i för att skapa nya anläggningar för idrott, fysiska aktiviteter samt kultur och fritid. Jag vill se en utvecklingsfunktion för att möta behovet av inspiration, kunskapsutveckling, kunskapsspridning och rådgivning till kommuner, ideella föreningar, myndigheter och andra samhällsfunktioner när det gäller anläggningar. Utvecklingsfunktionen bör även bidra till att anläggningarna blir tillgängliga för personer med funktionsnedsättning, för såväl utövare som publik. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Parasport, punkt 6 (SD) av (SD), i (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2499 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2021/22:3581 av m.fl. (C) yrkandena 11 och 12, 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkande 15, 2021/22:4007 av m.fl. (L) yrkande 4 och 2021/22:4165 av m.fl. (KD) yrkande 37 och 2021/22:4097 av och (båda MP). Specialutrustning för parasport är ofta en dyr utgift. Många föreningar har därför svårt att bekosta inköp av utrustning. Lika lite har privatpersoner råd att bekosta den själv. Vi vill utreda hur man bör bekosta och bygga upp en infrastruktur och parasportotek som kan hjälpa till med den specialutrustning som behövs för att utöva parasport. Parasport, punkt 6 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3581 av m.fl. (C) yrkandena 11 och 12 samt 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkande 15, 2021/22:2499 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2021/22:4007 av m.fl. (L) yrkande 4 och 2021/22:4165 av m.fl. (KD) yrkande 37 och 2021/22:4097 av och (båda MP). , som ingår i RF, hanterar 15 egna idrotter och tillsammans med specialidrottsförbund finns en mängd andra förbund som hanterar sport och idrott för personer med funktionsnedsättning. Men det är långt ifrån alla ungdomar som har möjlighet att delta i den idrott som finns på orten eller i den idrott de brinner för. Har man en funktionsnedsättning kan man t.ex. behöva färdtjänst för att komma till träning, eller ledsagare för att kunna delta eller speciella hjälpmedel eller ledare som är kunniga i parasport. Dessutom finns inte alltid tillgång till anläggningar där dessa ungdomar kan träna. Redskap finns inte heller som är anpassade och ofta ska de bekostas av familjen. Kommunernas ansvar är därmed stort. Det är också viktigt att det finns goda möjligheter för tävlingsverksamhet. Svenska parasportare har rönt många framgångar i internationella tävlingar. Detta trots att paraelitidrottare har helt andra förutsättningar än de som inte har en funktionsnedsättning. Givetvis handlar det om ekonomiska förutsättningar och också om tillgång till bl.a. träningsanläggningar och hjälpmedel. Bättre villkor för denna verksamhet kan också bidra till att ungdomar vill fortsätta med sin idrott . Alla barn och ungdomar behöver aktiveras och personer med olika funktionsnedsättningar mer än andra. Men för dessa ungdomar finns ibland oöverstigliga hinder, som samhället bär ansvar för att undanröja. Det finns också skillnader i utövande av parasport ur ett jämställdhetsperspektiv som behöver adresseras. Därför anser jag att en utredning bör tillsättas vars syfte ska vara att undanröja praktiska hinder för personer med funktionsnedsättning och i stället på alla sätt underlätta utövande och tävlande inom parasport. Coronapandemin har också påverkat möjligheterna att delta i parasport och det är därför ännu mer angeläget med en sådan utredning. Parasport, punkt 6 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4165 av m.fl. (KD) yrkande 37, 2021/22:2499 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2021/22:3581 av m.fl. (C) yrkandena 11 och 12, 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkande 15 och 2021/22:4007 av m.fl. (L) yrkande 4 och 2021/22:4097 av och (båda MP). Kostnaden för den specialutrustning som krävs för utövande av olika parasporter är ofta högre än den som krävs för motsvarande idrottsaktivitet som inte är anpassad. Det medför att personer med funktionsnedsättning inte alltid kan ges möjlighet att prova på eller delta i de idrotter som de tycker verkar roliga. Effekten kan bli att de inte utövar någon idrottsaktivitet alls. Jag anser därför att detta behöver belysas och eventuellt ses över. Parasport, punkt 6 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4007 av m.fl. (L) yrkande 4, 2021/22:2499 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2021/22:3581 av m.fl. (C) yrkandena 11 och 12, 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkande 15 och 2021/22:4165 av m.fl. (KD) yrkande 37 och 2021/22:4097 av och (båda MP). Ett område där jag ser behov av öronmärkning är stödet till idrott för personer med funktionsnedsättning. En enig riksdag har tydligt markerat att ett mål för statens stöd till idrotten är idrott för alla. I målformulering nämns särskilt personer med funktionsnedsättning. Idrott för personer med funktionsnedsättning är fortfarande satt på undantag och sker ofta som en verksamhet skild från andra. Jag menar att det arbete har påbörjat i syfte att verka för ökat deltagande i idrottsaktiviteter bland personer med funktionsnedsättning måste påskyndas, eftersom nivån på deltagande i denna grupp ännu är betydligt lägre jämfört med genomsnittet. Därtill uppger även Riksidrottsstyrelsen att pandemin har slagit särskilt hårt mot just denna målgrupp, vilket bl.a. kan bero på att många personer med funktionsnedsättningar tillhör en riskgrupp eller förutsätter tillgång till anläggningar som stängts ner för att förhindra smittspridning. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Parasport, punkt 6 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4097 av och (båda MP), 2021/22:3581 av m.fl. (C) yrkande 11 och 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkande 15 och 2021/22:2499 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2021/22:3581 av m.fl. (C) yrkande 12, 2021/22:4007 av m.fl. (L) yrkande 4 och 2021/22:4165 av m.fl. (KD) yrkande 37. För idrotten kvarstår stora utmaningar för att göra den svenska idrottsrörelsen jämlik och inkluderande. Att utöva idrott med en funktionsnedsättning kräver mycket mer än att bara ta sig till en träningsanläggning och utföra en aktivitet. Rätten till fysisk aktivitet avgörs på många platser av om en anhörig har tid, ork och möjlighet att assistera. Många personer med funktionsnedsättning är beroende av färdtjänst. För att ha möjlighet att kunna delta i en idrottsaktivitet behöver tillgången till assistans och rätten till färdtjänstresor stärkas samt regelkrånglet för färdtjänstresor minska. Ett viktigt steg för att stärka svensk parasport är också att tillgängliggöra information om var personer med funktionsnedsättning kan träna. Kommuner och Regioner bör ges i uppdrag att göra en omfattande inventering av tillgänglighetsstatusen på idrottsanläggningar runtom i . Om den svenska idrottsrörelsen ska bli verkligt jämlik krävs också att den i grund och botten speglar de behov som finns i samhället. har 10–av befolkningen en funktionsnedsättning som innebär extra behov av stöd vid idrottande, men av idrottsrörelsens pengar är det långt ifrån som går till parasporten. Därmed borde en större andel av de medel som går till idrotten framöver användas för att skapa bättre förutsättningar för svensk parasport och skapa en jämställd svensk idrottsrörelse. Vinsterna med en ökad satsning på parasporten för samhället är stort. En person med funktionsnedsättning som tränar är oftare i arbete och behöver assistans i hälften så låg utsträckning, jämfört med en motsvarande person som tränar lite eller inte alls. Alltför länge har parasporten behandlats som något separat från svensk idrottsrörelse. Det syns i hur individers fri- och rättigheter systematiskt begränsas. I stället är mer resurser och ökade satsningar på att stärka fri- och rättigheter en smart investering. För vi tror att idrottens kraft är så pass stark att den är till för alla. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Elitidrott, punkt 7 (SD) av (SD), i (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2499 av m.fl. (SD) yrkande 11. Elitidrottarnas roll i samhället ska inte underskattas. De underhåller svenska folket i mästerskap och de inspirerar oss att nå nya mål. Många av våra stora idrottare har själva haft en förebild som de hejat fram. Inspiration och engagemang går från generation till generation. De lyckas samla svenska folket som ingen annan kan. Elitidrotten fyller därför en viktig roll som inspirationskälla för ungas idrottande, som de bidrar till nationens sammanhållning när de tävlar för i internationella idrottstävlingar. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Tilldelning av stora internationella mästerskap, punkt 8 (SD) av (SD), i (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2499 av m.fl. (SD) yrkande 5. tilldelas stora mästerskap till länder med bristfällig demokrati och mänskliga rättigheter. Ett av syftet med stora internationella idrottstävlingar är att skapa band mellan länder med olika värderingar och sammanhållning världen över, kan det finnas omständigheter kring hur evenemangen förbereds, hålls och planeras i vissa länder som är oacceptabla. Arenor för internationella mästerskap ska byggas under goda arbetsförhållanden, och länder som tillåter slavliknande arbetsvillkor vid byggandet av arenor bör fråntas sitt värdskap för mästerskapet. hållning kring var och hur internationella mästerskap ordnas ska vara tydlig med att denna form av anordnande är oacceptabelt. Arrangerandet av internationella idrotts-evenemang ska ske inom ramen för de mänskliga rättigheterna. Oavsett hur stora summor ett land vill donera till internationella idrottsorganisationer, eller är redo att investera i spektakulära arenor, bör landet inte kunna vara värd för stora internationella mästerskap om man inte respekterar de mänskliga rättigheterna. Det bör förmedlas av hela den svenska statsapparaten och det svenska idrottslivet. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Dopning, punkt 9 (SD) av (SD), i (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2499 av m.fl. (SD) yrkande 15 och 2021/22:3807 av m.fl. (SD) yrkande 10. har allt fler börjat träna och röra på sig, inte minst på gym. har det även konstaterats att allt fler använder sig av illegala mediciner, även kallad dopning, för att snabbare få resultat av sin träning. Problem med dopning och anabola steroider har fram tills endast framställts som ett problem inom elitidrotten. Så är inte fallet . För som allt färre elitidrottare fälls för dopning, sker en drastisk ökning bland amatöridrottare på gym. Antidopningsarbetet sker genom RF. Det innebär att endast de som är kopplade till en idrottsförening kan testas för dopning. De som gymmar hamnar därmed mellan stolarna och utanför det redan uppbyggda systemet för ”idrottare”. Vi anser därför att det är rimligt att regeringen utreder eller tar initiativ till hur ett system där man, genom en särskild enhet, tar ett samlat grepp kring dopningsproblematiken, både inom elitidrotten och i övriga samhället, och återkommer till med förslag på en antidopningskontroll. Förslaget bör precisera var enheten ska placeras och hur arbetet ska ordnas, exempelvis genom samarbete mellan , lämplig statlig myndighet och sjukvården. Ridsport, punkt 10 (SD) av (SD), i (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2458 av m.fl. (SD) yrkande 1. Ridsport är en av största sporter och intresset för denna och för hästar som sällskapsdjur samt för ridning som nöje, rehabilitering och livsglädje bör få större uppmärksamhet anser vi. Det finns uppskattningsvis drygt 355 000 hästar i , och ungefär 1,5 miljoner människor är knutna till verksamheten. Ridsporten är dessutom en stor sport för personer med en funktionsnedsättning. Hästar har en unik förmåga att möta personer som är i behov av särskild uppmärksamhet. Därför är det anser vi viktigt att ridsporten fortsätter leverera. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Friluftslivets status, punkt 11 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4007 av m.fl. (L) yrkande 8. Under pandemin har många upptäckt friluftslivet som möjlighet till motion och rekreation. Tillgången till 30 nationalparker och mer än 5 000 naturreservat är viktiga för friluftsliv och turism. De statliga lederna i fjällen och vandringsleder i skyddade områden ger tillgänglighet och förutsättningar för friluftsliv och naturturism. Det är viktigt att nya fjäll- och vandringsleder anläggs och gamla anläggningar rustas upp. Friluftslivet kan betyda mycket för hur vi mår. Utevistelse och upplevelser i natur kan påverka både kropp och själ positivt. Möjligheten att utöva friluftsliv påverkas av olika faktorer. Många människor kan sällan eller aldrig ta steget ut i naturen i utvecklingen av miljöer där tätortsnära natur saknas. Långa avstånd och transporter begränsar möjligheten. När städer växer kan grönstrukturen ofta prioriteras bort, krympa och splittras upp vilket påverkar tillgången. Kommunerna, men även regionerna, spelar en viktig roll i samhällsplaneringen. Det kan handla om ökad tillgänglighet till grönområden och planering för att värna naturområden som är viktiga för friluftslivet. En god närmiljö kan fungera som plats för återhämtning och rekreation och fylla en viktig funktion för att bidra till en god och jämlik hälsa. Barn som från tidig ålder ges möjlighet till att vistas i naturen kan bli mer positiva till att utöva friluftsaktiviteter. Även årsrika personers tillgänglighet till friluftsliv är viktig. Tillgängligheten för individer med funktionsvariation är särskilt viktig att uppmärksamma. Allemansrätten är viktig och bör värnas. Allemansrätten ger förutsättningar till vistelse i skog och mark. För att allemansrätten ska kunna upprätthållas behövs tillgänglighet för friluftslivet både på stränder och marker i övrigt. En översyn av hur allemansrätten kan stärkas är angelägen och allemansrätten bör uppmärksammas specifikt vid stadsplanering i tätorter och storstäder. Friluftslivets status i samhället bör stärkas. Människor bör ges möjlighet att utöva friluftsliv och . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Friluftslivsmål, punkt 12 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2593 av m.fl. (V) yrkande 4. Ett av de tio nationella målen för friluftspolitiken är Ett rikt friluftsliv i skolan. Det är det enda målet som haft en försämrad utveckling. Friluftslivsdagarna har minskat sedan obligatoriet togs bort ur skollagen . Den senaste undersökningen från Skolinspektionen (2012) visade att en mycket liten andel av timmarna inom ämnet idrott och hälsa avsattes för friluftslivsaktiviteter och den nya kursplanen innehåller inte längre att eleverna ska lära sig om allemansrätten. är ensamt ansvarig myndighet. Jag anser att bör få ett tydligt ansvar för det nationella målet Ett rikt friluftsliv i skolan. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Ansvarsfördelning samt skötsel av bl.a. vandringsleder, punkt 13 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3432 av m.fl. (M) yrkande 25 och 2021/22:2500 av m.fl. (SD) yrkande 6. Intresset för friluftsliv och naturupplevelser ökar och nya grupper hittar ut i naturen. Det är en positiv utveckling och allemansrätten är en fantastisk möjliggörare för detta. Den ska anser vi värnas. innebär det ökade intresset ett ökat tryck på vår natur och på våra rekreationsområden. Mer skräp, ökat slitage och även i vissa fall en negativ påverkan på naturen. Kunskapen om allemansrätten måste öka. Ansvarsfördelningen mellan olika myndigheter när det gäller friluftsfrågorna behöver göras tydligare. För att göra områdena tillgängliga för fler behöver ytterligare resurser satsas på skötsel och förvaltning av områden med värdefull natur samt på att rusta upp befintliga och vid behov skapa nya leder i nationalparker och naturreservat, hålla efter rastplatser, toaletter och eldstäder. Vi vill även förbättra informationen och vägledningen som ges till besökare i dessa områden och förenkla möjligheten till parkering, framför allt i tätortsnära och lättillgängliga områden. Även privata aktörer behöver få tydligare spelregler för det ansvar de tar för områden som används för friluftsliv. Det handlar t.ex. om ansvar för avfallshantering och renhållning i fjällvärlden. Här tar frivilliga ett stort ansvar, trots att det egentligen inte ligger på dem. Ansvaret och hur arbetet ersätts måste tydliggöras. Vi anser att man bör utreda hur ansvaret och resurser för friluftslivsfrågor fördelas mellan myndigheter, frivillig-organisationer och markägare. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Ansvarsfördelning samt skötsel av bl.a. vandringsleder, punkt 13 (SD) av (SD), i (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2500 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 2021/22:3432 av m.fl. (M) yrkande 25. Många tar del av och nyttjar naturen och friluftslivet på olika sätt. Beroende på hur man utövar friluftsliv kan slitage uppstå på bl.a. leder i sårbar natur.