bet · H901UbU14 · 2022-03-18 00:00:00 — Små skolor bör få rimliga arbetsvillkor och möjlighet att anpassa sin verksamhet genom att de ges en större flexibilitet i fråga om hur insatser ska genomföras. Staten och samhället ställer stora krav på skolorna. Det är på många sätt bra. Men flexibiliteten måste bli större när det gäller hur insatserna genomförs så att små skolor får rimliga arbetsvillkor. Fokus ska vara på resultatet och inte detaljstyrningen. Exempel på insatser där små skolor behöver kunna anpassa sin verksamhet är t.ex. tillgång till elevhälsa och skolbibliotek. Vidare bör hemkommunens ansvar för att ordna plats i för alla elever breddas så att ansvaret gäller även fristående skolor. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Val av skola, punkt 12 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2609 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 2 och 2021/22:2542 av m.fl. (SD) yrkandena 7 och 8, 2021/22:3022 av m.fl. (SD) yrkande 12, 2021/22:3222 av m.fl. (C) yrkandena 29 och 38, 2021/22:3475 av Kopparklint (M), 2021/22:4002 av m.fl. (L) yrkande 6, 2021/22:4110 av m.fl. (MP) yrkande 4 och 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkandena 103 och 104. Efter att en skolplacering meddelats bör det ges en möjlighet för föräldrar och elever att komma med alternativa önskemål. Ett sådant önskemål ska motiveras särskilt. En orsak för en annan placering kan t.ex. vara sociala skäl eller att en elev har en funktionsnedsättning och kan få bättre stöd vid en viss skola. Vid konkurrens om en plats bör platsen i första hand tilldelas en elev som bor inom samma upptagningsområde som skolan ligger i. Varje fall av särskilda önskemål ska beslutas av skolledningen i samråd med vårdnadshavare. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Val av skola, punkt 12 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkandena 103 och 104 samt 2021/22:2542 av m.fl. (SD) yrkandena 7 och 8, 2021/22:2609 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 2, 2021/22:3022 av m.fl. (SD) yrkande 12, 2021/22:3222 av m.fl. (C) yrkandena 29 och 38, 2021/22:3475 av Kopparklint (M), 2021/22:4002 av m.fl. (L) yrkande 6 och 2021/22:4110 av m.fl. (MP) yrkande 4. Ett bekymmer för många familjer på landsbygden är avståndet till barnens skola. Tillämpningen av de dispensmöjligheter som finns när det gäller att starta en friskola med lägre elevantal i glesbygdsområden bör vara generösa så länge som man kan garantera bibehållen kvalitet. Kommunerna bör ges ökade möjligheter att skapa flexibla lösningar för att uppfylla skolplikten, exempelvis skolundervisning för mindre barn med lång resväg. Det ska även vara möjligt för en skola att ta emot elever från två länder i gränsbygder. Med dessa förslag kan ökad flexibilitet nås med bibehållen kvalitet inom skolväsendet på landsbygden. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Val av skola, punkt 12 (L) av (L) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4002 av m.fl. (L) yrkande 6 och 2021/22:2542 av m.fl. (SD) yrkandena 7 och 8, 2021/22:2609 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 2, 2021/22:3022 av m.fl. (SD) yrkande 12, 2021/22:3222 av m.fl. (C) yrkandena 29 och 38, 2021/22:3475 av Kopparklint (M), 2021/22:4110 av m.fl. (MP) yrkande 4 och 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkandena 103 och 104. Vi vill vårda och utveckla friskolereformen och skolvalssystemet. Vi har en stolt tradition av att driva på för reformer som förbättrar och stärker individens frihet. Det är därför vi vill införa reformer som åtgärdar de brister som framkommit i friskolesystemet och skolvalet. Vi har reformförslag som stärker likvärdigheten och ökar skolans fokus på kunskapsuppdraget – utan att tumma på familjers möjlighet att välja skola, oavsett om de önskar ett kommunalt eller fristående alternativ. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Val av skola, punkt 12 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4110 av m.fl. (MP) yrkande 4 och 2021/22:2542 av m.fl. (SD) yrkandena 7 och 8, 2021/22:2609 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 2, 2021/22:3022 av m.fl. (SD) yrkande 12, 2021/22:3222 av m.fl. (C) yrkandena 29 och 38, 2021/22:3475 av Kopparklint (M), 2021/22:4002 av m.fl. (L) yrkande 6 och 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkandena 103 och 104. Ett problem som uppmärksammats i är att barn i familjer som flyttat till från inte kan gå kvar i sin tidigare skola. Det behövs synnerliga skäl, men sådana skäl som att föräldrarna arbetar kvar i och att det praktiskt blir betydligt svårare att gå i skolan på den svenska sidan lever inte upp till kravet. Detta borde göras mer flexibelt. Det är olyckligt om familjer låter bli att flytta till för att man inte får ihop skolsituationen för barnen. Därför behöver man underlätta för skolgång i ett annat land för familjer som bor i ett område som gränsar till det landet. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Små skolors kvalitet, punkt 13 (C, KD, MP) av (C), (KD) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3222 av m.fl. (C) yrkande 37. Vi anser att en lämplig myndighet bör få i uppdrag att ta fram faktaunderlag om små skolors kvalitet och en rekommendation i fråga om att möta särskilda utmaningar för att ge möjlighet till utveckling och stärka förutsättningarna för små skolor. För att skapa bättre förutsättningar för elever och lärare på landets mindre skolor behövs det tydliga rekommendationer och stöd som underlättar för små skolor. har minsta skolor sämre möjligheter till anpassat stöd från våra centrala skolmyndigheter än stora skolor. De stora skolorna har bättre grundförutsättningar att ha anställda med specialkunskap inom olika områden. Vi vill också att det tas fram faktaunderlag om små skolors kvalitet och de särskilda utmaningar som finns för att ge möjlighet till utveckling och stärka förutsättningarna för dessa skolor. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Ett aktivt och obligatoriskt skolval, punkt 14 (M, C, KD, L) av (L), (M), (M), (C), (M), (KD) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3222 av m.fl. (C) yrkande 27, 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkande 52 och 2021/22:4212 av m.fl. (KD) yrkande 25. Valfriheten är en rättighet som alla elever ska garanteras, oavsett bakgrund. Tyvärr finns det brister i hur skolvalet är utformat, med oseriösa aktörer och ett skolval som inte når alla. Att reformera det fria skolvalet är avgörande för att skapa en skola för alla. Även om boendesegregationen är den primära orsaken till segregationen i skolan, går elever med samma bakgrund oftare på samma skola. Till viss del kan det förklaras av det fria skolvalet eftersom elever med bättre förutsättningar oftare väljer skola i (IFAU rapport 2014:25). Ett sätt att bryta den obalansen är att göra skolvalet till ett aktivt, obligatoriskt och samordnat skolval med tydlig information. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Information om utbildningar, punkt 15 (C, KD) av (C) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3222 av m.fl. (C) yrkande 28. Vi anser att information om skolvalet behöver tillgängliggöras på ett lättförståeligt och överskådligt sätt och att skolor ska vara skyldiga att dela relevant information om sin verksamhet samt att den ska finnas öppen och tillgänglig för alla. Skolor ska åläggas att dela relevant information om sin verksamhet med olika myndigheter, i syfte att dessa ska bli offentliga och lättillgängliga för alla. Bland annat bör man kräva information om antal elever, lärartäthet, betygsfördelning, resultat på nationella proven och offentlig finansiell information om omsättning och utdelning av överskott. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Fristående skolor, punkt 16 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2605 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2021/22:1253 av (S). Behovet av flexibla barnomsorgsformer som dagbarnvårdare ska inte kunna utnyttjas för att starta och bedriva lönsam barnomsorgsverksamhet av tveksam kvalitet. Därför måste möjligheten att bedriva pedagogisk omsorg i bolagsform avskaffas. Utöver detta vill jag se en tydligare lagstiftning om kvalitetskrav för pedagogisk omsorg. Regeringen bör därför återkomma med förslag som innebär att möjligheten att bedriva pedagogisk omsorg i bolagsform avskaffas. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Förbud mot vinstdrivande organisationsformer, punkt 17 (V, MP) av (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2606 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2, 2021/22:2609 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 5 och 2021/22:4209 av och (båda MP) yrkande 1. Vi vill få bort vinstutdelande aktiebolag i skolan eftersom skattemedel enbart ska kunna användas till den verksamhet de är avsedda för. Vinstfrågan handlar inte om att alla friskolor är dåliga, utan om vad marknadslogiken gör med alla skolor. Nästan oavsett vilket problem i skolan som vi diskuterar så återkommer vi till att marknadsskolan är en del av problemet med glädjebetyg, behov av kontroll och dokumentation och mindre tid för eleverna. För att behålla de friskolor som fungerar väl behöver det utformas ett vinstförbud så att dessa skolor kan fortsätta existera i en annan form, som t.ex. stiftelser, kooperativ eller s.k. svb-bolag som är aktiebolag med särskild vinstutdelningsbegränsning. Det kan dock konstateras att enbart ett beslut om vinstförbud inte löser dagens problem eftersom skolkoncerner kan föra över pengar till andra bolag inom koncernen och även kan se till att stora belopp förs över till andra närstående bolag utanför koncernen genom att fakturera för diverse tjänster. Därför vill vi att regeringen skyndsamt ska återkomma med förslag som innebär att endast icke vinstdrivande organisationsformer som ideella föreningar, stiftelser och kooperativ får bedriva fristående skolor. Vi anser även att regeringen ska återkomma med förslag som innebär förbud mot vinstuttag inom vuxenutbildningen. Det ska alltså inte finnas incitament att bedriva verksamheten på annat sätt eller med andra mål än alla studerandes lika rätt till kunskap. För en likvärdig utbildning behövs ett slut på vinstintresset och marknadslogiken inom vuxenutbildningen. Vidare bör regeringen återkomma med förslag som innebär förbud mot ägarstrukturer och bolagsformer inom den kommunala vuxenutbildningen vars ändamål är att göra vinst. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Offentlighetsprincipen i friskolor, punkt 18 (V, MP) av (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4102 av m.fl. (MP) yrkande 6. Offentlighetsprincipen är en av den svenska demokratins hörnstenar. Det är viktigt att alla har tillgång till information om hur våra gemensamma institutioner styrs och fungerar. Därför vill vi tydliggöra att offentlighetsprincipen även ska gälla friskolor. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Tillsyn, punkt 19 (V, MP) av (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2609 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 9 och 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 82. Trakasserier och diskriminering är ett stort samhällsproblem och vissa grupper är mer utsatta än andra. har stiftelsen kartläggningar visat att kränkningar kopplade till etnicitet, dvs. av rasistisk karaktär, är den vanligaste grunden för trakasserier av barn i både mellan- och högstadiet. I rapporten – vad gör dom? som tagits fram av delar barn med sig av sina erfarenheter av rasism och diskriminering, och hur de upplever att vuxna hanterar det. Rapporten visar att de vuxna som arbetar i skolan måste få betydligt större kompetens om vad rasism är och förhindra den. Det behöver tas fram en konkret handlingsplan för skolors arbete mot rasism och Skolinspektionen bör få i uppdrag att följa upp skolornas arbete mot rasism som en del av det ordinarie inspektionsuppdraget. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Tillsyn, punkt 19 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 82 och 2021/22:2609 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 9. Det behöver göras en granskning av skolor utifrån läromedelstillgång och vilken typ av läromedel som de använder. Läromedel ska vara kvalitets- och evidenssäkrade. Högkvalitativa läromedel ska finnas tillgängliga i skolorna. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Nolltolerans mot dåliga skolor, punkt 20 (M, KD) av (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkande 51. Det behöver införas en nolltolerans mot dåliga skolor. Nolltoleransen innebär ett stärkt statligt ansvar för dåligt fungerande skolor där staten kan besluta om att ta över driften eller lägga ned en skola – oavsett vem som är huvudman för skolan. Skolinspektionens granskning av skolor behöver utgå mer från elevernas kunskapsresultat och undervisningens kvalitet. Det ska vara huvuduppdraget i regleringsbreven till Skolinspektionen. Granskningarna bör bli tydligare och följa en betygsskala. Om Skolinspektionen bedömer att skolan har kvalitetsbrister bör en åtgärdsplan upprättas. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Tydligare riktlinjer och ökade befogenheter för Skolinspektionen, punkt 21 (M, SD, KD) av (M), (M), (SD), (M), (SD), (KD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3990 av m.fl. (M) yrkande 19 och 2021/22:3984 av m.fl. (L) yrkande 7. Den regelbundna tillsynen av alla gymnasieskolor är grunden i Skolinspektionens tillsynsverksamhet men har mer fokus lagts på s.k. riktade granskningar som omfattar ett specifikt område och endast ett urval av gymnasieskolor. Vi anser dock att det behöver införas tydligare riktlinjer för hur ofta skolor ska genomgå den regelbundna granskningen. Hur ofta en gymnasieskola ska inspekteras bör grunda sig på tidigare gjorda granskningar och gymnasieskolornas resultat. Statskontoret gjorde en myndighetsanalys av Skolinspektionen 2017 och efterlyste då ett förtydligande av förväntningarna på Skolinspektionen. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Tydligare riktlinjer och ökade befogenheter för Skolinspektionen, punkt 21 (L, MP) av (L), (MP) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3984 av m.fl. (L) yrkande 7 och 2021/22:3990 av m.fl. (M) yrkande 19. Vi vill att Skolinspektionen ska få ökade befogenheter att dra in tillstånd för fristående skolor. Extremister ska inte få bedriva skolor med offentliga medel. Skollagen behöver därför kompletteras med utökade bestämmelser om återkallelsegrunder som Skolinspektionen kan använda mot skolor som har kopplingar till extremism. Sådana återkallelsegrunder handlar inte bara om kunskapsinnehållet i undervisningen eller ekonomiska aspekter utan även om att skolan motverkar demokratiska värderingar såsom jämställdhet. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Förstärkt ägarprövning, tillsyn och kontroll, punkt 22 (M, SD, KD) av (M), (M), (SD), (M), (SD), (KD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3990 av m.fl. (M) yrkande 21. Vi anser att det behövs en förstärkt ägarprövning, tillsyn och kontroll för att stoppa gymnasieskolor som främjar religiös och politisk extremism. måste friskolereformen skyddas från missbruk, exempelvis mot att aktörer med extrema politiska eller religiösa syften får inflytande över skolor i . Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Möjlighet att kunna stänga skolor snabbare, punkt 23 (SD, C, KD) av (SD), (C), (SD), (KD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3222 av m.fl. (C) yrkande 36. Vi behöver stärka arbetet med att säkerställa seriösa aktörer inom skolan och att kunna stänga skolor snabbare än . Vi behöver även säkerställa att skolor levererar utbildning av hög kvalitet. Oseriösa huvudmän som inte lever upp till skollagens krav underminerar välfärdens legitimitet. Ägar- och ledningsprövning har tjänat svensk skola väl genom att skolor som inte levt upp till skolans demokrati- och utbildningsuppdrag har fått stänga. Här måste vi fortsätta att ställa tydliga och hårda krav på huvudmännen. Skolinspektionens granskning och befogenheter är centrala i det. Skolor som inte uppfyller uppställda kvalitetskrav och regelverk ska därför kunna stängas snabbare än vad som är möjligt . Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Skärpt tillsyn av underpresterande skolor, punkt 24 (SD, C, KD) av (SD), (C), (SD), (KD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3224 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 2. Skolor i utanförskapsområden måste få ett särskilt fokus. Det ska ställas högre krav på Skolinspektionen att agera mot skolor med omfattande brister, och det ska vara möjligt att stänga ned skolor eller kräva att de övergår till nya huvudmän som kan visa upp en snabb och genomgripande plan för förbättring som sedan följs upp. Underpresterande skolor ska därför tvingas att ta emot stöd och skolor som återkommande inte levererar ska stängas. Vi anser därför att tillsynen av underpresterande skolor ska skärpas och att skolor som tydligt och återkommande underpresterar eller som inte följer svensk skolas värdegrund lättare ska kunna stängas. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Kontrollen av fristående förskolor, punkt 25 (SD, KD) av (SD), (SD), (KD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2545 av m.fl. (SD) yrkande 26. Vi anser att ansvaret för kontrollen av fristående förskolor ska tas över av Skolinspektionen. Tillsynsansvaret måste således flyttas från kommunerna till Skolinspektionen för dessa förskolor. Det behöver också införas ett stopp för nyetablering av religiösa förskolor till dess att Skolinspektionen har övertagit granskningen och kan genomföra exempelvis oanmälda besök med anledning av att en mängd missförhållanden har uppdagats. Det står mycket tydligt i förskolans styrdokument att alla förskolor ska präglas av demokratiska och jämställda värderingar. Vi har konstaterat att det har avslöjats direkta avsteg från dessa styrdokument på vissa förskolor. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Viten vid bortförande av barn, punkt 26 (SD, L) av (L), (SD), (SD), (SD) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 26 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3985 av m.fl. (L) yrkande 4. Det behöver införas viten när barn förs bort och ut ur landet. ska kunna besluta om att vårdnadshavare som bryr sig mer om släktens heder än barnets skolgång ska betala vite. Detta är en av de mest effektfulla och kännbara åtgärder som kan införas när barn förs ut ur landet. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Barn- och elevombudets ansvar, punkt 27 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 27 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4106 av (MP). Barn- och elevombudet borde ges rätt att stödja elever vid alla kränkningar mot barn och elever i skolan, inklusive kränkningar som också utgör diskriminering. Det pågår ett arbete med att överväga om ansvaret för arbetet mot diskriminering i skolan, inklusive sexuella trakasserier, helt ska flyttas över från () till Skolinspektionen. I väntan på detta bör, tills vidare, både DO och Barn- och elevombudet ha möjlighet att utreda kränkningar baserat på diskrimineringsgrunderna. DO skulle även i fortsättningen kunna driva de principiella fallen i domstol. Alla elever som utsatts för kränkningar skulle kunna få upprättelse genom Barn- och elevombudet. Barn- och elevombudet bör således ges rätt att stödja elever vid alla kränkningar mot barn och elever i skolan, inklusive kränkningar som också utgör diskriminering. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Tillsynsansvaret för förskolan och pedagogisk omsorg, punkt 28 (M, SD, KD) av (M), (M), (SD), (M), (SD), (KD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 28 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4175 av m.fl. (M) yrkande 10. Skolinspektionen har till uppgift att inspektera kommunala förskolor men inte fristående förskolor. De fristående förskolorna inspekteras av kommunerna själva. Denna ansvarsfördelning av tillsynen av förskolorna har Skolinspektionen konstaterat inte fungerar (Kommunernas tillsyn av fristående förskolor, Skolinspektionens kvalitetsgranskning, 2016:3). Enligt Skolinspektionens granskning av 35 kommuners tillsyn av fristående förskolor framgår att två av tre kommuner behöver bli bättre på att granska hur de fristående förskolorna arbetar utifrån läroplanens mål och uppdrag. Många kommuner har inte tagit fram bedömningsunderlag och kriterier utifrån läroplanens krav för att kunna bedöma hur väl förskolorna lever upp till dessa. Det innebär att kommunerna inte har tillräcklig kunskap om huruvida de fristående förskolorna har en god pedagogisk kvalitet eller inte. För att alla barn i förskolan ska garanteras en förskola eller pedagogisk omsorg som präglas av lärande med en god pedagogisk verksamhet anser vi att Skolinspektionen bör överta ansvaret för tillståndsgivning och tillsyn av samtliga förskolor och pedagogisk omsorg. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan.