bet · H901KU27 · 2022-02-18 00:00:00 — Utskottet föreslår att tillkännager för regeringen att den skyndsamt bör utreda och införa ett modernare tjänstemannaansvar genom ett utvidgat straffansvar för tjänstefel. I övrigt föreslår utskottet att avslår motionsyrkanden från allmänna motionstiden /22 om offentlig förvaltning. Dessa motionsyrkanden handlar om lokal service, digitalisering, opinionsbildande verksamhet, språktolkar, handläggningstider, regelförenkling, rättstillämpning och vägledning, barnperspektiv, myndigheters ledningsformer, egendomsskydd, lättläst svenska, värdegrund m.m., skydd av beslutsfattare, demokratisk delaktighet, översyn av förvaltningslagen, genomförande av EU-direktiv och samverkan mellan myndigheter. I betänkandet finns 19 reservationer (S, M, SD, C, V, KD, L, MP) och ett särskilt yttrande (KD). En reservation (S, C, V, MP) gäller utskottets förslag till ett tillkännagivande om ett modernare tjänstemannaansvar. Cirka 80 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut 1.Lokal service, punkt 1 (SD) 2.Lokal service, punkt 1 (KD) 3.Lokal service, punkt 1 (L) 4.Lokal service, punkt 1 (MP) 5.Digitalisering, punkt 2 (M) 6.Digitalisering, punkt 2 (SD) 7.Digitalisering, punkt 2 (C) 8.Digitalisering, punkt 2 (KD) 9.Opinionsbildande verksamhet, punkt 3 (M) 10.Språktolkar, punkt 4 (M) 11.Språktolkar, punkt 4 (SD) 12.Handläggningstider, punkt 5 (C) 13.Regelförenkling, punkt 6 (C) 14.Regelförenkling, punkt 6 (L) 15.Tjänstemannaansvar, punkt 7 (S, C, V, MP) 16.Rättstillämpning och vägledning, punkt 8 (M, KD) 17.Myndigheters ledningsformer, punkt 10 (C) 18.Demokratisk delaktighet, punkt 15 (C) 19.Översyn av förvaltningslagen, punkt 16 (SD) Språktolkar, punkt 4 (KD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2021/22:95 av (SD), 2021/22:979 av m.fl. (S), 2021/22:2432 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2021/22:2451 av m.fl. (SD) yrkande 16, 2021/22:3232 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 2, 2021/22:3379 av m.fl. (L) yrkandena 3 och 4, 2021/22:3402 av (MP), 2021/22:3686 av m.fl. (C) yrkande 37, 2021/22:3880 av m.fl. (KD) yrkande 90 och 2021/22:4219 av m.fl. (KD) yrkande 5. Reservation 1 (SD) Reservation 2 (KD) Reservation 3 (L) Reservation 4 (MP) 2021/22:1655 av (C) yrkande 1, 2021/22:2933 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2021/22:3227 av m.fl. (C) yrkandena 3, 14 och 15, 2021/22:3689 av m.fl. (M) yrkande 18, 2021/22:3753 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2021/22:3879 av m.fl. (KD) yrkande 85. Reservation 5 (M) Reservation 6 (SD) Reservation 7 (C) Reservation 8 (KD) 2021/22:1816 av m.fl. (M) yrkande 1, 2021/22:1875 av (M), 2021/22:3565 av och (båda M) och 2021/22:3791 av m.fl. (M) yrkandena 12 och 13. Reservation 9 (M) 2021/22:579 av (M), 2021/22:614 av (M), 2021/22:818 av (M), 2021/22:1000 av (SD), 2021/22:1453 av Boriana (M), 2021/22:1868 av m.fl. (M), 2021/22:1958 av m.fl. (M), 2021/22:2969 av (SD), 2021/22:3293 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2021/22:3704 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkande 13 och 2021/22:4212 av m.fl. (KD) yrkandena 42–44. Reservation 10 (M) Reservation 11 (SD) 2021/22:1648 av (C), 2021/22:1871 av (M) yrkande 1, 2021/22:2068 av och (båda C) och 2021/22:3580 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 15. Reservation 12 (C) 2021/22:2865 av (M) yrkande 2, 2021/22:3580 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkandena 1, 5 och 6 samt 2021/22:3983 av m.fl. (L) yrkande 32. Reservation 13 (C) Reservation 14 (L) ställer sig bakom det som utskottet anför om tjänstemannaansvar och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller delvis motionerna 2021/22:268 av m.fl. (SD), 2021/22:595 av (M), 2021/22:1872 av (M), 2021/22:2462 av m.fl. (SD) yrkande 10, 2021/22:3293 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2021/22:3388 av m.fl. (L) yrkande 15, 2021/22:3791 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2021/22:3844 av (M). Reservation 15 (S, C, V, MP) 2021/22:1646 av (C), 2021/22:1817 av och (båda M), 2021/22:1871 av (M) yrkande 2, 2021/22:2640 av (M), 2021/22:3004 av och (båda SD), 2021/22:3260 av (M), 2021/22:3261 av (M) yrkande 1, 2021/22:3791 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2021/22:4219 av m.fl. (KD) yrkande 4. Reservation 16 (M, KD) 2021/22:556 av (M). 2021/22:3686 av m.fl. (C) yrkande 39. Reservation 17 (C) 2021/22:611 av (M). 2021/22:1021 av Per Lodenius och (båda C). 2021/22:767 av Per Schöldberg och (båda C), 2021/22:860 av (M), 2021/22:2833 av (M), 2021/22:2865 av (M) yrkande 1 och 2021/22:3261 av (M) yrkande 2. 2021/22:2177 av (M). 2021/22:3217 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 5. Reservation 18 (C) 2021/22:3293 av m.fl. (SD) yrkande 3. Reservation 19 (SD) 2021/22:3470 av (M) yrkande 3. 2021/22:3656 av (C) yrkande 11. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (SD), (S), (V), (M), (SD), (S), Skånberg (KD), (S), (L), (SD), (MP), (M), (S) och (C). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet ca 80 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Motionsyrkandena handlar om lokal service, digitalisering, opinionsbildande verksamhet, språktolkar, handläggningstider, regelförenkling, tjänstemannaansvar, rättstillämpning och vägledning, barnperspektiv, myndigheters ledningsformer, egendomsskydd, lättläst svenska, värdegrund m.m., skydd av beslutsfattare, demokratisk delaktighet, översyn av förvaltningslagen, genomförande av EU-direktiv och samverkan mellan myndigheter. Förslagen i motionerna finns i bilagan. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om lokal service. Jämför reservation 1 (SD), 2 (KD), 3 (L) och 4 (MP). Nooshi Dadgostar m.fl. (V) föreslår i partimotion 2021/22:3232 yrkande 2 att regeringen återkommer med förslag på hur ytterligare servicepunkter i anslutning till servicekontor kan upprättas. I kommittémotion 2021/22:2432 av m.fl. (SD) yrkande 6 föreslås ökad samverkan mellan kommuner och staten genom att det inrättas nya gemensamma servicekontor. bör enligt motionärerna den verksamhet som Statens servicecenter bedriver utökas om det finns behov av det. Motsvarande förslag finns även i kommittémotion 2021/22:2451 av m.fl. (SD) yrkande 16. I kommittémotion 2021/22:3686 av m.fl. (C) yrkande 37 föreslås att fler av myndigheternas uppdrag och funktioner decentraliseras för att öka den offentliga servicen i hela landet. m.fl. (KD) föreslår i kommittémotion 2021/22:3880 yrkande 90 att kommuner och statliga myndigheter samordnar sin grundläggande service till medborgare och företag genom lokala servicecenter. I kommittémotion 2021/22:4219 av m.fl. (KD) yrkande 5 föreslås att ytterligare sju servicekontor placeras i landsbygdskommuner. I kommittémotion 2021/22:3379 av m.fl. (L) föreslås att utbyggnaden av fler lokala servicekontor fortsätter och att fler myndigheter ansluts till dessa (yrkande 3). I motionen föreslås också att man ser över möjligheten att skapa förutsättningar för en ökad samverkan mellan de lokala servicekontoren och de lokala och regionala myndigheterna (yrkande 4). m.fl. (S) föreslår i motion 2021/22:979 att man bör överväga en ökad statlig närvaro i hela landet. (SD) föreslår i motion 2021/22:95 en utredning om hur , och kan samlokaliseras. (MP) föreslår i motion 2021/22:3402 att statliga myndigheter regelbundet ska vara närvarande vid de kommunala servicecentren. Servicekontoren bedrevs tidigare i form av frivillig samverkan mellan , och . Statens servicecenter tog över ansvaret för verksamheten och ger service åt de tre tidigare ansvariga myndigheterna. Den service som ges regleras i lagen (2019:212) om viss gemensam offentlig service och i förordningen (2019:214) om viss gemensam offentlig service. Enligt 1 § lagen om viss gemensam offentlig service får statliga myndigheter och en kommun eller en region ingå serviceavtal om att för varandras räkning lämna upplysningar, vägledning, råd och annan sådan hjälp till enskilda och i övrigt handlägga förvaltningsärenden. Den statliga myndighet som regeringen bestämmer ska ingå avtal om att för andra myndigheters räkning utföra sådana uppgifter. I 2 § anges att det i serviceavtalet ska anges vilka förvaltningsuppgifter som omfattas av avtalet. Förvaltningsuppgifter som innefattar myndighetsutövning eller som kräver tillgång till personuppgifter ska redovisas särskilt i avtalet. När lagen tillkom avsåg regeringen att tills vidare endast ge Statens servicecenter i uppdrag att tillhandahålla lokal statlig service åt andra myndigheter (prop. 2018/19:47 s. 19). Vidare avsåg regeringen att ge , och i uppgift att ansluta sig till Statens servicecenters lokala organisation. I propositionen anfördes att detta inte hindrar andra myndigheter från att frivilligt ingå serviceavtal med Statens servicecenter och delta i samverkan vid servicekontoren. Det bör enligt propositionen inte heller finnas något hinder mot att andra statliga myndigheter frivilligt ingår avtal med varandra, med en kommun eller ett landsting (numera en region) om tillhandahållande av service. Av förarbetena framgår också att ärendehanteringen sker inom ramen för den ursprungligt ansvariga myndighetens verksamhet. Det rättsliga ansvaret för ärendehanteringen ligger således på , och , och inte på Statens servicecenter. fick en särskild utredare i uppdrag att analysera och föreslå hur serviceverksamheten vid de statliga servicekontoren kunde utvecklas (Fi 2019:B). I sin slutrapport framhöll utredningen att strävan efter lokal statlig närvaro i hela landet bör genomföras på ett effektivt sätt (Ds 2020:29 En utvecklad organisation för lokal statlig service – slutredovisning). Utredningen ansåg att förutsättningarna varierar mellan olika delar av landet, bl.a. i geografiskt och demografiskt hänseende. Det är enligt utredningen inte praktiskt möjligt för myndigheterna att erbjuda samma omfattning på service överallt i hela landet. I valet av lämpliga orter för nya servicekontor måste därför enligt utredningen beaktas bl.a. vad som i olika delar av landet kan ses som rimlig tillgänglighet och närhet till service. Vidare såg utredningen goda skäl att eftersträva att fler myndigheter inleder servicesamverkan med Statens servicecenter. Ett skäl var att medborgare och företag ges en mer samlad service om flera myndigheters fysiska möten med kunder sker på ett och samma ställe. Vidare ökar möjligheten att uppnå stordriftsfördelar och kostnadseffektiva lösningar i servicekontorsverksamheten om fler myndigheter ingår i samverkan. En ökad omfattning av servicekontorens verksamhet ger också bättre bärkraft, ansåg utredningen. I utredningens uppdrag ingick att analysera om servicekontorens verksamhet bör utvidgas med tjänster från vissa utpekade myndigheter. Utredningen föreslog att samverkan bör initieras avseende viss allmän service mellan Statens servicecenter och CSN respektive . Vidare ansåg utredningen att förutsättningarna för lokalsamverkan mellan Statens servicecenter och förarprovsverksamhet närmare borde prövas. Även i fråga om bedömer utredningen att servicesamverkan med Statens servicecenter vore en önskvärd åtgärd. Utredningen skulle även analysera andra sätt för att utvidga den statliga servicen till fler platser i hela landet. Ett sådant alternativ är att tillhandahålla statlig service genom tjänstesamverkan med kommuner och via s.k. servicepunkter. Utredningen konstaterade att det finns regler som möjliggör för statliga myndigheter att genom avtal låta kommuner utföra vissa uppgifter för myndighetens räkning, och vice versa. Utredningen såg därför inte skäl för regeringen att vidta några särskilda åtgärder för att öka möjligheterna att erbjuda statlig service på detta sätt. Ett annat alternativ är lokalsamverkan mellan kommuner och statliga myndigheter, såsom Statens servicecenters servicekontor. Utredningen såg positivt på sådan lokalsamverkan, bl.a. då det kan bidra till att medborgarna erbjuds en mer samlad service från den offentliga förvaltningen, oavsett om det handlar om kommunala eller statliga ärenden. Något behov av särskilda åtgärder från regeringens sida för att underlätta lokalsamverkan mellan statliga myndigheter och kommuner bedömde dock utredningen att det inte fanns. En sådan samverkan är fullt möjlig enligt befintliga bestämmelser. Ett tredje alternativ är en mobil lösning för servicetjänster. Utredningen analyserade en modell som i princip skulle utgöra ett ambulerande servicekontor på hjul, bemannat och drivet av Statens servicecenter. Utredningen var positiv till en sådan mobil lösning som i huvudsak skulle motsvara de mobila poliskontor som använder. Slutrapporten har remitterats och förslagen om mobila lösningar för servicetjänster och utökat serviceutbud från ytterligare myndigheter bereds inom . I budgetpropositionen anförs att Statens servicecenter har fortsatt att utveckla den lokala statliga servicen åt medborgare och företag (prop. 2021/22:1 utg.omr. 2 s. 45). Vid utgången av 2020 omfattade verksamheten 117 servicekontor med totalt ca 800 servicehandläggare. hade servicekontoren ca 2,4 miljoner besökare. Myndighetens verksamhetsuppföljning tyder på att det är en något högre andel män som besöker servicekontoren. Myndighetens månadsuppföljning visar att antalet besökare låg lägre än föregående år, vilket i huvudsak kan förklaras av spridningen av covid-19, minskad invandring och mer utvecklade e-tjänster hos samverkansmyndigheterna. Vidare anförs att Statens servicecenter har påbörjat ett arbete med att införa Arbetsförmedlingens kundtorgstjänster på servicekontoren. Vid utgången av 2020 erbjöd 81 servicekontor dessa tjänster. Av budgetpropositionen framgår vidare att Statens servicecenter öppnade fyra nya servicekontor; i , , och . gav regeringen myndigheten i uppdrag att öppna nya servicekontor i , , och . gav regeringen myndigheten i uppdrag att öppna minst 28 nya servicekontor i två omgångar (Fi2021/02151). Det framgår också att regeringen anser att en fortsatt utveckling av den statliga närvaron och servicen i hela landet är viktig för att upprätthålla legitimitet och förtroende för statsförvaltningen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 2 s. 60). För att åstadkomma en mer jämn fördelning av statliga arbetstillfällen behöver enligt propositionen den statliga närvaron stärkas utanför de största städerna. En utgångspunkt är därför att inga nya myndigheter ska lokaliseras till . Som ett led i regeringens ambition att förbättra tillgängligheten till den statliga servicen i hela landet fortsätter utvecklingen av servicekontorsorganisationen. Uppdraget till Statens servicecenter att inrätta minst 28 nya kontor kommer enligt regeringen att innebära en kraftig utvidgning av det statliga servicekontorsnätet. Vidare bereds inom förslaget om bl.a. mobila servicekontor och ett utökat serviceutbud från ytterligare myndigheter. Regeringen ser även att det finns potential i en närmare samverkan mellan servicekontoren och kommuner för att kunna erbjuda enskilda och företag en mer samlad service på fler platser. I samband med att utskottet behandlade förslaget till lag om viss gemensam offentlig service avstyrkte utskottet motionsyrkanden om lokal statlig service (bet. 2018/19:KU35). Utskottet anförde följande: Utskottet anser att de förslag som regeringen lagt fram i propositionen är ett steg i rätt riktning mot ökad tillgång till statlig service. Utskottet noterar vidare att regeringen tagit initiativ till en kartläggning av statlig närvaro i länen och kommunerna. Mot denna bakgrund anser utskottet inte att det finns skäl att ta något initiativ med anledning av motionsyrkandena om tillgång till lokal statlig service. Utskottet föreslår att motionsyrkandena avslås. avstyrkte utskottet motionsyrkanden om lokala servicekontor och anförde att regeringen har låtit en särskild utredare analysera och föreslå hur serviceverksamheten vid de statliga servicekontoren kan utvecklas (bet. 2020/21:KU22). Utskottet noterade också att regeringen tagit initiativ till en kartläggning av statlig närvaro i länen och kommunerna. Mot den bakgrunden ansåg utskottet att det inte fanns skäl för att ta något initiativ med anledning av motionsyrkandena. Företrädare för , reserverade sig. Utskottet noterar att det pågår arbete för att förbättra den lokala servicen. I likhet med regeringen anser utskottet att en fortsatt utveckling av den statliga närvaron och servicen i hela landet är viktig för att upprätthålla legitimitet och förtroende för statsförvaltningen. Ett sätt att öka servicen till medborgarna är ökad samverkan mellan kommuner och Statens servicecenter som kan inrätta samordnade servicekontor och servicepunkter. Utskottet förutsätter att regeringen fortsätter att arbeta för att förbättra tillgängligheten till den statliga servicen i hela landet och utveckla servicekontorsorganisationen. Vidare noterar utskottet att Statens servicecenter har i uppdrag att inrätta minst 28 nya kontor och att förslaget om bl.a. mobila servicekontor och ett utökat serviceutbud från ytterligare myndigheter bereds inom . Utskottet avser att följa frågorna. Mot denna bakgrund anser utskottet att det inte finns skäl för att ta något initiativ med anledning av motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om digitalisering. Jämför reservation 5 (M), 6 (SD), 7 (C) och 8 (KD). m.fl. (M) föreslår i kommittémotion 2021/22:3689 yrkande 18 att alla myndigheter och övrig offentlig förvaltning ska erbjuda digital post via en digital brevlåda till de medborgare som önskar det. Ett motsvarande förslag finns i kommittémotion 2021/22:3753 av m.fl. (M) yrkande 5. I kommittémotion 2021/22:2933 av m.fl. (SD) föreslås dels att alla personer och företag ska ha rätt att kunna ta emot myndighetspost elektroniskt (yrkande 1), dels att det ska vara obligatoriskt för statliga myndigheter, regioner och kommuner att erbjuda myndighetspost digitalt (yrkande 2). m.fl. (C) föreslår i kommittémotion 2021/22:3227 att den offentliga verksamheten bör digitaliseras, såväl myndigheter som välfärdsverksamheter (yrkande 3), att offentliga tjänster ska kunna hanteras digitalt (yrkande 14) och att digital meddelandehantering – inte fysisk post – bör vara standard och det primära sättet för myndigheterna att kommunicera med medborgarna (yrkande 15). I kommittémotion 2021/22:3879 av m.fl. (KD) yrkande 85 föreslås att ett lagkrav införs om att alla kommuner, regioner och statliga myndigheter ska använda digital post till mottagare om det inte finns särskilda skäl för undantag. I motion 2021/22:1655 av (C) yrkande 1 föreslås att fler typer av handlingar ska godtas i digital form. I 6 § förvaltningslagen (2017:900) anges att en myndighet ska se till att kontakterna med enskilda blir smidiga och enkla. Enligt 7 § ska en myndighet vara tillgänglig för kontakter med enskilda och informera allmänheten om hur och när man kan kontakta myndigheten. I förarbetena anförs att 7 § förvaltningslagen innebär att myndigheterna ska vara tillgängliga för allmänheten i så stor utsträckning som möjligt (prop. 2016/17:180 s. 292). Kravet på tillgänglighet är inte begränsat till enbart vissa former av kontakter som t.ex. besök, telefonsamtal, e-post eller en digital tjänst på myndighetens webbplats. Bestämmelsen ska dock inte tolkas alltför vidsträckt. En myndighet avgör t.ex. själv i vilken utsträckning som tillgänglighet via sociala medier är lämplig och till nytta för myndighetens verksamhet ur ett medborgarperspektiv. Vidare anförs i propositionen att regleringen bör vara neutral i förhållande till den omfattande och kontinuerligt ökande digitala förvaltningen (s. 70). Ett allmänt formulerat krav om tillgänglighet främjar enligt propositionen en snabbare utveckling av god förvaltningssed på området, eftersom man inte låser sig vid de varianter som förekommer utan öppnar för nya lösningar när det gäller digitala kommunikationsformer. I lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation finns bestämmelser som syftar till att enskilda och myndigheter ska få tillgång till säkra och effektiva elektroniska kommunikationer och största möjliga utbyte vad gäller urvalet av elektroniska kommunikationstjänster samt deras pris och kvalitet. Syftet ska uppnås främst genom att konkurrensen och den internationella harmoniseringen främjas. Samhällsomfattande tjänster ska dock alltid finnas tillgängliga på för alla likvärdiga villkor i hela landet till överkomliga priser. Enligt förordningen (2018:20) om stöd för åtgärder som ger tillgång till telefoni och funktionell tillgång till internet ska se till att privatpersoner och företag som saknar tillgång till telefoni och funktionell tillgång till internet får stöd för åtgärder som ger sådan tillgång. Av budgetpropositionen framgår att regeringen ser positivt på digitaliseringens möjligheter (prop. 2021/22:1 utg.omr 22 s. 108 f.). Målet för digitaliseringspolitiken är att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. Att ligga i framkant när det gäller en säker och användarcentrerad digital utveckling förbättrar enligt regeringen möjligheter till såväl ekonomisk som social hållbarhet och att kunna uppnå andra politiska mål. Digitaliseringen har enligt regeringen en avgörande betydelse för ekonomiska återhämtning efter pandemin, näringslivets konkurrenskraft och en grön omställning efter pandemin. Vidare anförs i budgetpropositionen att det är viktigt att individen har möjlighet att själv välja leverantör av digitala tjänster. Regeringen avser därför att lägga fram förslag om lagstiftning om ett auktorisationssystem för e-legitimation och digital post. I förslaget som remitterats föreslås bl.a. att det skapas förutsättningar för ett valfrihetssystem för att skapa möjlighet att ta ut avgifter för användning, samt att det införs ersättning till godkända leverantörer av e-legitimation och digitala brevlådor. Analys av digitaliseringens utveckling Myndigheten för digital förvaltning fick i regleringsbrevet i uppdrag att lämna en årlig samlad analys och bedömning av digitaliseringen i den offentliga förvaltningen. publicerade myndigheten rapporten förvaltning 2020 – En samlad analys och bedömning av digitaliseringen av den offentliga förvaltningen. Myndighetens bedömning är att den gemensamma digitala infrastrukturen i länge varit eftersatt, men att nu är på rätt spår med goda förutsättningar för att komma i kapp andra jämförbara länder. Etableringen har dock precis påbörjats och det är mycket arbete kvar innan når hela vägen fram. Regeringen har höjt ambitionsnivån, och fokus i digitaliseringspolitiken ligger nu i högre grad på att öka helhetssynen och konsolidera och standardisera de komponenter och lösningar som behövs i hela eller stora delar av förvaltningen. Denna utveckling bedöms kunna ha stor positiv inverkan på den svenska förvaltningens förutsättningar att tillvarata digitaliseringens möjligheter. För att svensk förvaltning ska bli bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter behöver etableringen av den förvaltningsgemensamma digitala infrastrukturen prioriteras. Särskilt viktigt är att styrningen av denna kommer på plats tidigt för att underlätta för det fortsatta arbetet. Regeringen måste också se till att alla som behöver har tillgång till en e-legitimation, eftersom detta är en viktig förutsättning för att få tillgång till digital offentlig service. Vidare anges i rapporten att digital post är ett av flera områden som just nu befinner sig i ett strategiskt viktigt skede. Det är enligt myndigheten viktigt att rätt beslut fattas gällande exempelvis juridik och teknik. Det är också viktigt att de beslut som tas kring digital post hänger ihop med de beslut som tas inom andra delar av infrastrukturen för informationsutbyte. Att använda sig av digital post är frivilligt i och det svenska statliga brevlådealternativet Min myndighetspost är inget starkt alternativ för användarna. I stället har en stor majoritet av de svenska användarna en privat brevlådeoperatör. I många andra länder som exempelvis i och finns statligt upphandlade brevlådeoperatörer och man har valt tvingande lagstiftning antingen från användarsidan eller från avsändarsidan för att post ska gå digitalt.