bet · H901FöU7 · 2022-04-21 00:00:00 — har det samordnande ansvaret för den övergripande försörjningstryggheten inom energiområdet i händelse av bristsituationer, bl.a. inom drivmedelsförsörjningen. –2025 driver myndigheten programmet Utveckling av drivmedelsberedskap (dnr 19-027522) med syfte att ta ett samlat grepp om de arbeten som genomförs vid myndigheten när det gäller utvecklingen av drivmedelsberedskapen. Avsikten är att möta näringslivets och den offentliga sektorns efterfrågan på inriktningar och styrningar på detta område. Målet är att de aktiviteter som genomförs inom programmet ska leda till en förmåga att tillgodose krisberedskap och totalförsvar med relevanta drivmedel, att drivmedelsförbrukningen kan dämpas på ett kontrollerat sätt, och att prioritering av drivmedel för samhällsviktiga verksamheter kan ske. Därutöver ska det finnas en förmåga att möta både krisberedskapens och totalförsvarets behov i termer av beredskapslagrens utformning och dimensionering samt distribution av drivmedel under störda förhållanden (, dnr FOI-2020-1155). I årsredovisning slogs det fast att de planerade aktiviteterna inom ramen för programmet i hög grad har fördröjts till följd av hanteringen av coronapandemin. Utredningen om hälso- och sjukvårdens beredskap (S 2018:09) har haft i uppdrag att göra en översyn av hälso- och sjukvårdens beredskap inför och vid allvarliga händelser i fredstid och höjd beredskap samt lämna förslag på hur hälso- och sjukvårdens förmåga att hantera denna typ av händelser långsiktigt bör utvecklas (dir. 2018:77, 2019:83, 2020:84). Utredningen har också varit satt att överväga åtgärder för att förebygga och hantera situationer med brist på hälso- och sjukvårdsmaterial samt läkemedel när inte någon allvarlig händelse påverkar försörjningen. Efter att ha presenterat delbetänkandet Hälso- och sjukvård i det civila försvaret – underlag till försvarspolitisk inriktning (SOU 2020:23) redovisade utredningen de aspekter av utredningens uppdrag som berör försörjningsberedskapen inom hälso- och sjukvårdsområdet (delbetänkandet En stärkt försörjningsberedskap för hälso- och sjukvården, SOU 2021:19). Förslaget omfattar hälso- och sjukvårdens försörjning av läkemedel och sjukvårdsmaterial i vardagen, vid allvarliga händelser i fredstid och vid höjd beredskap och krig. Utredningen lämnar förslag till en stärkt försörjningsberedskap inom hälso- och sjukvården och föreslår ett system för ökad lagerhållning och distribution m.m. Enligt () har förslagen i betänkandet remitterats. Vissa förslag har hanterats genom att regeringen har gett i uppdrag att inom myndigheten utveckla ett arbete för ett samlat statligt ansvar för försörjningsberedskapen inom hälso- och sjukvårdsområdet när det gäller läkemedel och medicinteknisk utrustning (dnr 2021/08235) samt gett ett uppdrag att genomföra en kartläggning av läkemedelsproduktionen i (dnr 2022/00453). Vidare gav regeringen och i uppdrag att i samarbete göra en förstudie inför framtagandet av en nationell lägesbild över tillgången till läkemedel och relevanta medicintekniska produkter (dnr S2022/01265). fick också i uppdrag att utveckla en omvärldsbevakning i fråga om tillgången på läkemedel och medicintekniska produkter (S2022/01264). Övriga förslag bereds vidare i . Utredningens uppdrag slutredovisades . I sitt slutbetänkande föreslår utredningen hur hälso- och sjukvårdens förmåga att hantera situationer inför och vid allvarliga händelser i fredstid och höjd beredskap långsiktigt bör utvecklas (SOU 2022:6). Utskottet vill återigen understryka det centrala i att kan säkerställa försörjningen av viktiga varor i en kris- eller krigssituation, t.ex. livsmedel, drivmedel och läkemedel. Inte minst försök att försvara sitt eget land visar på vikten av detta. Regeringens tidigare beslut om att återuppta en sammanhängande planering för totalförsvaret genom särskilt utpekade myndigheter är därför av stor vikt i sammanhanget. Utskottet vill även framhålla att vid all typ av försörjning av viktiga varor kräver utvecklingen av leveranssäkerheten och krisberedskapen på området en mycket god samverkan mellan ansvariga aktörer i form av kommuner, länsstyrelser, regioner, centrala myndigheter (inklusive Försvarsmakten), företag och branschorganisationer. Eftersom hela landet måste kunna försörjas krävs bl.a. en fungerande infrastruktur i form av t.ex. vägar, el, datakommunikation och vattenförsörjning. Den globala handeln med varor ställer även krav på internationell samverkan vid händelser som berör flera länder. Frågan om beredskapslagring är central i ovan nämnda sammanhang. Av ovan nämnda skäl emotser utskottet resultatet av utredningen om en nationell samordning av försörjningsberedskapen, den fortsatta beredningen av resultaten från utredningen om hälso- och sjukvårdens beredskap och resultaten av de uppdrag som regeringen redan gett med anledning av denna, liksom att ett tvärsektoriellt näringslivsråd är planerat att startas upp i närtid. Även olika myndigheters fortsatta utvecklingsarbete inom området, t.ex. MSB:s och , kommer att följas av utskottet. Beredningen av utredningen om ansvar, ledning och samordning (Struktur för ökad motståndskraft, SOU 2021:25), rapporter, samt utredningen om näringslivets roll inom totalförsvaret (SOU 2019:51) förväntas också bidra till utvecklingen på området. Utskottet noterar även att , och redovisat ett gemensamt underlag om livsmedel och dricksvatten och att regeringen har fattat beslut om ett uppdrag till myndigheterna om att påbörja åtgärder för uppbyggnaden av en livsmedelsberedskap. Utskottet konstaterar sålunda att flera frågor redan är föremål för regeringens och olika utredningars överväganden i enlighet med motionärernas intentioner. bör inte föregripa resultatet av det pågående arbetet. Utskottet föreslår därför att samtliga motionsyrkanden inom området avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om skyddsrum. Jämför reservation 26 (M) och 27 (SD). m.fl. (M) föreslår i kommittémotion 2021/22:3642 yrkande 24 att fastighetsägares egenkontroll av skyddsrum ska beaktas som en möjlig åtgärd för att förbättra kontrollverksamheten och få en bättre och mer kostnadseffektiv kontroll på det befintliga beståndet av skyddsrummen i . I kommittémotion 2021/22:2531 av m.fl. (SD) föreslås i yrkande 36 att beståndet av skyddsrum ska inventeras och besiktas för att man sedan ska kunna ställa krav på upprustning. I betänkande 2018/19:FöU7 uttryckte utskottet att det instämde med Försvarsberedningen om vikten av ett adekvat skyddsrumsbestånd utifrån det civila försvarets behov. Utskottet välkomnade därför bl.a. förslagen om iståndsättande respektive nybyggnation av skyddsrum efter en inventeringsfas. Utskottet såg därför positivt på MSB:s utvecklingsarbete och den bas det bildar för framtiden. Utskottet uttryckte att det ansåg att frågan om regelverket för kostnadsfördelningen mellan staten och de berörda fastighetsägarna och en eventuell skyddsrumsavgift borde tas upp först när arbetet kommit en bit längre på väg. Utskottet ansåg inte att det vid den aktuella tidpunkten fanns skäl att föregripa Försvarsberedningens slutrapport och regeringens beredning av föreslagna åtgärder genom att föreslå ytterligare åtgärder i fråga om skyddsrum. Aktuella motionsyrkanden avstyrktes. I betänkande 2020/21:FöU4 uttryckte utskottet att målet för det civila försvaret om att värna civilbefolkningen torde förutsätta att regeringen vidtar nödvändiga åtgärder för dess uppfyllnad. Motionsyrkandena om skyddsrum avstyrktes. I finns ca 65 000 skyddsrum med plats för ungefär sju miljoner människor. Skyddsrummen finns spridda i olika typer av byggnader, såsom bostadshus och industrifastigheter. Ägaren av en fastighet äger och underhåller skyddsrummet. En fastighetsägare kan vara privat eller . Det kan också vara en bostadsrättsförening. MSB kontrollerar att mängden skyddsrum bevaras. Det görs bl.a. genom kontroller. Om MSB gör en skyddsrumskontroll och hittar brister måste skyddsrummets ägare åtgärda dem. Av MSB:s årsredovisning (publikationsnr MSB1921 - ) framgår att besök för tillsyn av skyddsrum inte har kunnat genomföras i planerad omfattning under pandemin. MSB anger dessutom att den behövt göra omprioriteringar i verksamheten, vilket har fått till följd att planerat utvecklingsarbete har senarelagts eller nedprioriterats. gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att utreda hur det framtida fysiska skyddet av civilbefolkningen mot direkta konsekvenser av krigshandlingar på svenskt territorium bör vara utformat (dir. 2021:30). Den särskilda utredaren ska bl.a. • analysera och ta ställning till vilken betydelse det nuvarande skyddsrumsbeståndet och andra befintliga skyddade utrymmen har som fysiskt skydd för civilbefolkningen mot direkta konsekvenser av krigshandlingar på svenskt territorium • kartlägga och analysera ansvarsförhållanden och förmåga på lokal, regional och nationell nivå när det gäller planering och genomförande av utrymning och inkvartering vid höjd beredskap och ytterst krig • analysera och lämna förslag till en stödorganisation som under ledning av en myndighet eller ett annat offentligt organ kan genomföra insatser exempelvis inför eller i samband med att skyddsrum används eller utrymning och inkvartering genomförs. Uppdraget ska redovisas . Vikten av ett adekvat skyddsrumsbestånd utifrån det civila försvarets behov kan inte överskattas, bl.a. med tanke på omvärldsläget. Till detta hör förekomsten och upprätthållandet av förvarningssystem, organisation, kontrollverksamhet etc. Mot bakgrund av den tillsatta utredningen om hur det framtida fysiska skyddet av civilbefolkningen mot direkta konsekvenser av krigshandlingar på svenskt territorium bör vara utformat ser utskottet inte skäl för tillfället att föreslå några ytterligare åtgärder vad avser skyddsrum, men kommer att fortsätta följa frågan noggrant framöver. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkande om betalningssystemet. Jämför reservation 28 (SD). m.fl. (SD) föreslår i kommittémotion 2021/22:2531 yrkande 40 att systemet med kontanthantering ska upprätthållas i fredstid för att säkerställa att det finns ett fungerande betalsystem även vid kris eller krig. har gjort ett tillkännagivande till regeringen om att tillsätta en utredning om konsekvenserna för den svenska betalningsmarknaden av den starka digitaliseringen och den kraftigt minskade användningen av kontanter i den svenska ekonomin (bet. 2018/19:FiU44, rskr. 2018/19:293). I betänkande 2019/20:FöU7 uttryckte utskottet att det såg med oro på Försvarsberedningens konstaterande att det saknas relevanta strukturer i totalförsvarsplaneringen för det finansiella systemet. Det är av stor vikt att reducera systemets sårbarhet inför t.ex. elavbrott eller om internet är ur funktion. Utskottet önskade dock inte föregripa regeringens beredning av tillkännagivande på området samt rapporter från Försvarsberedningen och . Motionsyrkandena avstyrktes därmed. I betänkande 2020/21:FöU4 gav utskottet uttryck för att det instämde med regeringen i fråga om att det måste finnas en totalförsvarsplanering, inövade förberedelser och reservförfaranden som syftar till att upprätthålla det finansiella systemets grundläggande funktionalitet även vid allvarliga störningar. Utskottet såg därför fram emot regeringens fortsatta beredning av tillkännagivande till regeringen om att tillsätta en utredning av digitaliseringens och den minskade kontantanvändningens konsekvenser för betalningsmarknaden och statens och den privata sektorns roller på denna marknad. Med det anförda fanns utskottet inte skäl att vidta några ytterligare åtgärder i frågan. Motionsyrkandena om betalningssystem avstyrktes. beslutade regeringen kommittédirektiv Statens roll på betalningsmarknaden (dir. 2020:133). En särskild utredare ska se över statens roll på betalningsmarknaden och ta ställning till hur rollen bör se ut . Det ska göras mot bakgrund av en genomgripande och bred analys av • hur rollen har sett ut historiskt och hur den ser ut • förändringar på finans- och betalningsmarknaderna till följd av teknisk utveckling och digitalisering • nya betalningssätt och minskad användning av traditionella betalningsmedel i form av sedlar och mynt (kontanter) • den framtida betalningsmarknaden. • kartlägga hur betalningsmarknaden ser ut och hur den regleras samt bedöma hur den framtida betalningsmarknaden kommer att se ut med utgångspunkt i utvecklingen i och i andra länder • kartlägga rollfördelningen mellan staten och näringslivet på betalningsmarknaden och ta ställning till statens framtida roll på betalningsmarknaden • ta ställning till innebörden och behovet av att vissa betalningsmedel har ställning som lagliga betalningsmedel • ta ställning till behovet av att ger ut digitala centralbankspengar, s.k. e-kronor • ta ställning till om författningsförslag eller andra åtgärder är nödvändiga och i förekommande fall föreslå sådana. Uppdraget har sin grund i ovan nämnda tillkännagivande om statens roll på betalningsmarknaden. Till utredaren knyts en referensgrupp med företrädare för samtliga politiska partier i . Uppdraget ska redovisas . Vidare har MSB finansierat ett forskningsprojekt som studerat vad som händer i en situation av ett långvarigt stopp i kortbetalningar och dess följdeffekter. Enligt projektet är framgångsfaktorer att tidigt erbjuda många betalalternativ, trygghetsskapande kommunikation, att undvika hamstring eller stillestånd i varuförsäljning och att skapa trygghet i butiker genom extra personal (Om betalsystemet kraschar: Hur myndigheter, medborgare och näringsliv tillsammans skapar ett resilient betalsystem, publikationsnr MSB1763, 2021). Utskottet vill återigen understryka betydelsen av att funktionaliteten i det finansiella systemet och underliggande infrastrukturer upprätthålls även vid fredstida kriser, under höjd beredskap och ytterst i krig. Det bör finnas en totalförsvarsplanering, inövade förberedelser och reservförfaranden som syftar till detta. Utskottet emotser därför resultatet av utredningen om statens roll på betalningsmarknaden där bl.a. betydelsen av nya betalningssätt och minskad användning av traditionella betalningsmedel i form av sedlar och mynt (kontanter) kommer att avhandlas. Även MSB:s arbete är i sammanhanget viktigt. Utskottet ser inte skäl att vidta några ytterligare åtgärder på området. Det aktuella motionsyrkandet avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om Rakelsystemet. Jämför reservation 29 (C). m.fl. (C) anför i kommittémotion 2021/22:3216 yrkande 26 bl.a. att Rakelsystemet behöver moderniseras och att det är av vikt med tillgänglig och robust digital kommunikation runt om i landet i vardag, olyckor och kriser. (M) föreslår i motion 2021/22:3306 att det ska ges i uppdrag till MSB att överväga att bygga ut Rakelsystemet så att täckning garanteras i hela landet (yrkande 1) och att i ett första skede se över behovet av att uppfylla kravet att Rakelsystemet ska motsvara minst det tidigare analoga systemet i fråga om täckning (yrkande 2). I betänkande 2021/22:FöU1 bedömde utskottet i likhet med regeringen att tillgång till säkra och robusta kommunikationssystem är en förutsättning för att aktörer inom allmän ordning, säkerhet, hälsa och försvar ska kunna utföra sina samhällsuppdrag på ett effektivt sätt, och ansåg därmed att utvecklingen och etableringen av det nya systemet 2 skulle fortsätta. I betänkande 2018/19:FöU7 uttryckte utskottet – liksom i betänkandena /16:FöU7, 2016/17:FöU7 och 2017/18:FöU7 – att det såg en bred anslutning till kommunikationssystemet som central för det svenska krisberedskapssystemets och det civila försvarets funktionalitet. Det ansågs därför glädjande att anslutningen till systemet fortsatte att öka med betydande siffror, att systemet var stabilt från ett finansiellt perspektiv och att övningar hade genomförts med driftsleverantören. Utskottet såg även positivt på det pågående samarbetet med och , vilket möjliggör att vid behov kan kopplas ihop med motsvarande system i dessa två länder. Utskottet såg även fram emot att regeringen avsåg att återkomma om arbetet med att utveckla ett system för att ersätta . Utskottet fann därför inte någon anledning vid det aktuella tillfället att föreslå några ytterligare åtgärder när det gäller Rakelsystemet. Det aktuella motionsyrkandet avstyrktes därför. Av budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 6) framgår att robustheten och tillgängligheten i har förstärkts. har en ny reservplats för drift och övervakning av etablerats. Täckningen för har förstärkts på ett antal platser där många människor samlas samt i väg- och järnvägstunnlar. tillkom ett lågt antal nya användarorganisationer i , vilket enligt regeringen indikerar att de som bör vara aktörer i redan är det. Ökningen av antalet abonnemang ligger på ungefär samma nivåer som föregående år. Regeringen har enligt budgetpropositionen inlett arbetet med att utveckla och etablera 2 (). Syftet med är att ge samhällsviktiga aktörer väsentligt förbättrade förutsättningar att leda och genomföra operativ verksamhet samt samverka med varandra för att minska förluster av liv och hälsa samt egendom. Utbyggnaden av ett dedikerat radioaccessnät för bedöms också kunna öka bredbandstäckningen i glesbygd och på så sätt bidra till att uppnå regeringens mål att hela bör ha tillgång till snabbt bredband . Det stegvisa etablerandet av ska fortsätta, enligt regeringen som därför gav i uppdrag åt MSB och att med stöd av planera och förbereda vidare utveckling och etablering av utifrån sina respektive ansvarsområden i syfte att kunna tillhandahålla nästa generations säkra, robusta och tillgängliga kommunika-tionslösning för aktörer inom allmän ordning, säkerhet, hälsa och försvar samt för att kunna ersätta det befintliga Rakelsystemet (Ju2021/03620). Uppdraget ska slutredovisas till regeringen (och Infrastrukturdepartementet) . Planeringen ska utgå från det förslag som MSB redovisat till regeringen (Ju2021/00632). –2024 kommer nödvändiga investeringar att genomföras i Rakelsystemet. Investeringarna behövs bl.a. med anledning av ett ökat antal användare. kommer också att göras investeringar som avser anskaffning och etablering av kärnnätet till 2. Utskottet instämmer med regeringen om att tillgången till säkra och robusta mobila system för både tal- och datakommunikation är en förutsättning för att aktörer inom allmän ordning, säkerhet, hälsa och försvar ska kunna utföra sina samhällsviktiga uppdrag på ett effektivt sätt. Arbetet med att utveckla nästa generation av välkomnas därför av utskottet för att samhällsviktiga aktörer ska kunna ges väsentligt förbättrade förutsättningar att leda och genomföra operativ verksamhet samt kunna samverka med varandra för att minska förluster av liv och hälsa samt egendom. Utskottet ser mot bakgrund av det anförda inte skäl att vidta några ytterligare åtgärder för tillfället. Motionsyrkandena i fråga om Rakelsystemets utveckling avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkande om den enskildes beredskap. Jämför reservation 30 (M). m.fl. (M) föreslår i kommittémotion 2021/22:3642 yrkande 17 att det ska införas tydliga riktlinjer och information till medborgarna om hur man stärker sin personliga beredskap. I betänkande 2018/19:FöU7 uttryckte utskottet att det ansåg att informationsinsatser är fundamentala för att öka förståelsen för den enskilda människans plats i ett totalförsvarsperspektiv men även vid fredstida kriser. Utskottet välkomnade därför de informationsinsatser som genomförs av relevanta myndigheter och frivilliga försvarsorganisationer. Det konstaterades också av utskottet att det fanns möjlighet att t.ex. informera om totalförsvaret i skolan. Utskottet såg därmed inte skäl vid den aktuella tidpunkten att vidta några ytterligare åtgärder på området. Försvarsberedningen skriver följande i sin rapport – Inriktningen av totalförsvaret och utformningen av det civila försvaret 2021–2025 (Ds 2017:66): Den enskildes eget ansvarstagande utgör en viktig del av samhällets samlade förmåga att motstå och lindra konsekvenser av allvarliga störningar i samhällets funktionalitet. Med god kunskap och beredskap hos individen kan det offentliga inrikta insatserna på att stödja de som befinner sig i nöd och saknar förutsättningar att själva hantera en sådan situation. Försvarsberedningen anser att den enskilde har ett ansvar givet de omständigheter som råder i kris och krig och föreslår att individen ska ha en beredskap för att klara sin egen försörjning och omsorg utan stöd från det offentliga. Detta kräver förberedelser. Det är också centralt att människor samarbetar med varandra för att klara den egna försörjningen och säkerheten. Regeringen bedömer i proposition Totalförsvaret 2021–2025 (prop. 2020/21:30) att vid en allvarlig samhällsstörning eller höjd beredskap och ytterst krig behöver medborgarnas förväntningar på samhällets service vara avsevärt lägre än under normala förhållanden i fredstid. Regeringen instämmer med Försvarsberedningen i att enskilda individer som inte har ett hjälpbehov vid en allvarlig händelse och som har förutsättningar och resurser att klara sig själva bör kunna ta ansvar för den egna försörjningen och i solidaritet och samarbete med andra bistå varandra i den utsträckning det är möjligt. Av MSB:s årsredovisning (publikationsnr MSB1716 - ) framgår i fråga om säkerhet i offentlig miljö och ökad motståndskraft hos enskilda att kunskaps- och förmågehöjande stöd har getts av myndigheten till aktörerna inom området säkerhet i offentlig miljö, bl.a. genom de utbildningar som genomförts tillsammans med de stora trossamfunden och Myndigheten för stöd till trossamfund samt med . Inom området har filmer producerats som t.ex. ”Rädd eller beredd?” och ”Fly, sök, larma” för ökad medvetandehöjning hos allmänheten. Krisberedskapsveckan har genomförts, men med ett budskap och genomförande som anpassats till pandemin: ”När det behövs som mest hjälps vi åt som bäst”. MSB har också tagit en ledande roll för att få ut budskapet under kampanjen, bl.a. genom annonsering i tryckta och digitala medier. Medvetandehöjande insatser mot unga har också genomförts, i form av utbildningsmaterial till skolan och genom projektet behövs, med krisberedskapsutbildningar för unga. Ett annat exempel på insats är broschyren Om krisen eller kriget kommer, som distribuerats till alla hushåll. En mätning av befolkningens förmåge- och beredskapsnivå genomfördes under pandemin. Undersökningen visar bl.a. att för en majoritet av befolkningen har pandemin inneburit en ökad förståelse för hur kriser kan påverka enskilda och det samhälle de är beroende av. uppger att de känner sig bättre mentalt förberedda på att möta framtida kriser och har stärkt sin hemberedskap. Av MSB:s årsredovisning (publikationsnr MSB1921 - ) framgår att myndigheten har fortsatt att stärka individens egenberedskap genom utbildning och kommunikation. I kombination med pandemin har det gett en ökad insikt hos allmänheten om hur kriser kan påverka individen och det samhälle vi är beroende av, anser MSB. Utvecklingsbehov finns dock vad gäller språk- och tillgänglighetsanpassning av risk- och kriskommunikation för att nå fler individer. Vidare lämnar MSB en nationell risk- och förmågebedömning (NRFB) till regeringen. Det är en analys som beskriver hot och risker samt utvecklingsbehov vad gäller samhällets förmåga att förebygga och hantera kriser och förmåga att stärka det civila försvaret. lanserade MSB en populärversion av NRFB som heter Kraftsamling – för en stärkt civil beredskap (publikationsnr MSB1796). Bland de särskilt viktiga utvecklingsområden som lyfts fram i publikationen är att allmänhetens beredskap och försvarsvilja behöver fortsätta att öka. Populärversionen av NRFB riktar sig till den som är intresserad av beredskapsfrågor och som vill öka sin beredskap, enskilt eller tillsammans med andra. Den ska inspirera till samtal, t.ex. på arbetsplatsen, i en förening eller i hemmet.