bet · H901AU12 · 2022-06-07 00:00:00 — Av denna framgår att omställningsstudielån ska få lämnas längst t.o.m. det kalenderår då den studerande fyller , medan omställningsstudiebidrag ska få lämnas längst t.o.m. det kalenderår då den studerande fyller . Rätten till bidrag ska dock enligt 21 § tredje stycket begränsas fr.o.m. det kalenderår då den studerande fyller . För att redan nu anpassa regelverket till den kommande höjningen av den lägsta åldern för uttag av inkomstbaserad ålderspension föreslår regeringen att omställningsstudiebidrag ska få lämnas längst t.o.m. det kalenderår då den studerande fyller . I 6 § regleras villkor om förvärvsarbete, det s.k. arbetsvillkoret, som är en förutsättning för att få omställningsstudiestöd. Arbetsvillkoret är uppdelat i ett etableringsvillkor och ett aktualitetsvillkor. De två olika villkoren omfattar olika tidsperioder och avser att säkerställa två olika krav som båda måste vara uppfyllda för att stöd ska kunna lämnas. Det ena avser att den studerande ska ha varit etablerad på arbetsmarknaden tillbaka, det andra att den studerande har en aktuell förankring på arbetsmarknaden. För att uppfylla etableringsvillkoret krävs förvärvsarbete i under i genomsnitt minst under en kalendermånad. Arbetet ska ha skett i sammanlagt inom en ramtid om kan beräknas tidigast fr.o.m. det kalenderår den studerande fyllde . För att uppfylla aktualitetsvillkoret krävs även att förvärvsarbetet har skett i sammanlagt inom en ramtid . Arbetsvillkoret kan även uppfyllas genom en minsta inkomst av förvärvsarbete. Vad den inkomsten ska vara regleras i förordning (7 §). Utbildningar som omställningsstudiestöd ska kunna ges för När det gäller vilka utbildningar som kan berättiga till omställningsstudiestöd framgår det av 13 § att stöd får lämnas för en utbildning vid en läroanstalt i och hos en annan utbildningsanordnare i landet. Av 5 § framgår att läroanstalt avser utbildning vid en läroanstalt i som ger rätt till studiemedel enligt studiestödslagen (1999:1395) och att annan utbildningsanordnare avser utbildningar som finansieras av en omställningsorganisation. Vidare får omställningsstudiestöd lämnas endast om utbildningen motsvarar minst en veckas och som mest 80 veckors studier på heltid (14 §). Från och med det kalenderår då den studerande fyller ska det inte finnas någon begränsning i fråga om utbildningens längd. Enligt förslaget krävs även som huvudregel att utbildningen kan antas stärka den studerandes framtida ställning på arbetsmarknaden med beaktande av arbetsmarknadens behov (15 §). I propositionen förklaras att bedömningen ska göras utifrån varje persons situation och förutsättningar, dvs. utifrån personens tidigare utbildning, kunskaper och erfarenheter från arbetslivet. Bestämmelsen innehåller även en uppräkning av situationer där omställningsstudiestöd inte får lämnas, såsom när en utbildning enbart syftar till att möta kompetensbehoven hos en specifik arbetsgivare. Den närmare utformningen av omställningsstudiestödet 16–21 §§ i regeringens lagförslag innehåller bestämmelser med vissa övriga förutsättningar för omställningsstudiestöd. Till dessa hör att stödet ska lämnas och att det kan lämnas för heltidsstudier och deltidsstudier som omfattar minst 75, 60, 50, av heltid. Storleken på stödet anpassas efter omfattningen av studierna. Den längsta tiden som omställningsstudiestödet kan lämnas beror på hur stort stöd en studerande får och sträcker sig vid helt stöd för den som har av helt stöd. När det gäller beräkningen av omställningsstudiestödet framgår det av 22 § att den årliga inkomst som har bestämts av på begäran av CSN ska vara utgångspunkten för beräkningen av stödet. ska beräkna den årliga inkomsten genom att bestämma sjukpenninggrundande inkomst och årlig inkomst för en studerande på samma sätt som sjukpenninggrundande inkomst enligt bestämmelserna i socialförsäkringsbalken med undantag för bestämmelserna om inkomsttak. Den årliga inkomsten ska bestämmas med utgångspunkt i förhållandena den dag då ansökan om omställningsstudiestöd kom in till CSN (23 §). 24–30 §§ i lagförslaget innehåller bestämmelser om hur storleken på omställningsstudiebidraget och omställningsstudielånet ska beräknas mer i detalj, stödet under sjukdom och ledighet samt samordning med andra förmåner och ersättningar. Förslagen i dessa delar för även med sig följdändringar i flera andra lagar. Regeringen framhåller också att samordning med andra ersättningar från staten är något som kommer att beaktas i det kommande förordningsarbetet. När det särskilt gäller förhållandet till arbetslöshetsförsäkringen föreslår regeringen en ändring i lagen om arbetslöshetsförsäkringen med innebörden att tid med omställningsstudiestöd ska vara överhoppningsbar tid i arbetslöshetsförsäkringen. Vidare föreslår regeringen att bestämmelserna för omställningsstudiestödet i så stor utsträckning som möjligt ska överensstämma med reglerna för studiemedel. Regeringen föreslår därför att det införs flera olika bestämmelser i den nya lagen som hänvisar till bestämmelser i studiestödslagen. 40–45 §§ i lagförslaget innehåller bestämmelser om återkrav, ränta och avgifter. Utgångspunkten är att en studerande som har fått omställningsstudiestöd felaktigt eller med för högt belopp på grund av att han eller hon har förvärvsarbetat i en större omfattning än den omfattning som lagts till grund för beräkningen av omställningsstudiestöd kan få återkrav. Detsamma ska gälla om någon genom oriktiga uppgifter eller genom att inte fullgöra sin uppgifts- och anmälningsskyldighet fått stöd felaktigt eller med för högt belopp. För omställningsstudielån föreslås samma regler gälla för återbetalning som för ordinarie studielån enligt bestämmelserna i studiestödslagen (36 §). När det gäller hur omställningsstudiestödet ska administreras och ärenden om detta ska handläggas framgår det av 31 § att en förutsättning för att beviljas stöd är att en ansökan lämnas in. Ansökan får begränsas till att avse endast bidragsdelen. Om en studerande är anknuten till en omställningsorganisation ska CSN ge den organisationen tillfälle att yttra sig om kravet i 15 § på att en utbildning ska stärka den studerandes framtida ställning på arbetsmarknaden med beaktande av arbetsmarknadens behov (32 §). Bestämmelsen innehåller även några undantag från skyldigheten att ge en omställningsorganisation tillfälle att yttra sig. Av 33 § framgår att CSN vid prövning av en ansökan ska lägga särskild vikt vid ett yttrande från en omställningsorganisation. Vidare föreslår regeringen att CSN:s beslut ska gälla , om inte CSN bestämmer något annat (34 §). För att CSN därefter ska kunna betala ut stödet krävs att det är styrkt att den studerande bedriver de studier som stödet har beviljats för (35 §). Ytterligare bestämmelser om uppgiftsskyldighet för omställningsorganisationer, läroanstalter och andra utbildningsanordnare samt studerande i vissa situationer finns i 37–39 §§ i lagförslaget. En uppgiftsskyldighet för CSN gentemot föreslås också införas genom en ändring i socialförsäkringsbalken. När det gäller personuppgiftsbehandling föreslår regeringen ändringar i studiestödsdatalagen (1999:1395) med innebörden bl.a. att CSN ska få möjlighet att behandla känsliga personuppgifter om det behövs för att förbereda handläggningen. Ekonomisk ram och stegvist införande Regeringen föreslår att omställningsstudiestödet ska få lämnas i mån av tillgång på medel (4 §). Det innebär att stödet inte ska vara en rättighet för de individer som uppfyller villkoren utan begränsas av om det finns tillgängliga medel att bevilja stödet. Regeringen framhåller att omställningsstudiestödet är en omfattande och komplex reform och föreslår därför att stödet ska införas stegvis och skalas upp efter hand, för att vara fullt utbyggt till 2026. I budgetpropositionen har medel anvisats till berörda myndigheter för förberedelser och systemutveckling. beräknas också medel tillföras för individersättningar för en stegvis ökning av antalet studerande . Regeringen gör bedömningen att de budgeterade utgifterna för reformen kommer att uppgå till 2026 vid ett normalt konjunkturläge. Av 4 § framgår också att stödet ska fördelas så att det avspeglar andelen förvärvsarbetande i privat respektive offentlig sektor. Grundläggande omställnings- och kompetensstöd Regeringen föreslår att det ska införas ett grundläggande omställnings- och kompetensstöd som syftar till att stärka enskilda personers framtida ställning på den svenska arbetsmarknaden. Stödet ska bestå av ett offentligt grundläggande stöd till enskilda personer som inte omfattas av kollektivavtal eller kan få stöd genom en omställningsorganisation och en statlig ersättning till arbetsgivare som finansierar omställningsorganisationer. Regeringen föreslår att bestämmelser om stödet ska tas in i en ny lag om grundläggande omställnings- och kompetensstöd. Regeringen anser att en lagreglering, trots att det inte är nödvändigt ur ett normgivningsperspektiv, ger det grundläggande omställnings- och kompetensstödet ökad legitimitet och stabilitet. Eftersom reformeringen av arbetsrätten och det nya omställningsstudiestödet föreslås regleras i lag bidrar en lagreglering också till balans mellan reformerna. Kammarkollegiet ska enligt förslaget fatta beslut om ärenden enligt den nya lagen. Offentligt grundläggande omställnings- och kompetensstöd till enskilda Av 5 § i den nya lagen framgår att offentligt grundläggande omställnings- och kompetensstöd ska lämnas i form av rådgivning, vägledning och förstärkt stöd. Regeringen slår i propositionen fast att innehållet i stödet ska likna det som ges av de partsgemensamma omställningsorganisationerna. Det innebär bl.a. att stödet bör vara av grundläggande karaktär och att det inte är tänkt att ersätta det stöd som enskilda personer kan få från andra aktörer, såsom , Arbetsförmedlingen, sjukvården eller arbetsgivaren. Stödet syftar till att stärka den enskilda personens framtida ställning på den svenska arbetsmarknaden och bör därför inte vara inriktat på arbete hos en specifik arbetsgivare. Regeringen föreslår att stödet ska få lämnas i mån av tillgång på medel (4 §). Det innebär att stödet inte ska vara en rättighet för de individer som uppfyller villkoren utan begränsas av om det finns tillgängliga medel att bevilja stödet. I samma bestämmelse vill regeringen också införa en upplysningsbestämmelse som anger att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan meddela föreskrifter om prioriteringar av tillgängliga medel. 6 § innehåller bestämmelser om vissa förutsättningar som ska vara uppfyllda för att stöd ska kunna lämnas till en sökande. Stöd får lämnas till den vars anställning ska upphöra eller har upphört till följd av arbetsbrist, sjukdom eller att anställningen är tidsbegränsad. Stöd får även lämnas till den som har en anställning. Bestämmelsen är uttömmande vilket innebär att stöd inte får lämnas till den som sägs upp av andra personliga skäl än sjukdom. Bestämmelsen innehåller också vissa undantag som innebär att egenföretagare och deras närstående samt verkställande direktörer inte ska kunna få stöd. Vidare föreslås att förstärkt stöd bara får lämnas till den vars anställning ska upphöra eller har upphört och som har särskilda behov av stöd till följd av sjukdom (7 §). Ytterligare förutsättningar som ska vara uppfyllda för att kunna få stöd framgår av 8–10 §§. Dessa bestämmelser ställer krav på anknytning till den svenska arbetsmarknaden och att den sökande ska ha arbetat eller haft inkomst i viss omfattning inom en ramtid . Stödet har också en övre åldersgräns . Vidare föreslås att stöd som längst ska få lämnas och att förutsättningarna för stöd på nytt måste vara uppfyllda för att en sökande som tidigare haft stöd ska kunna återkvalificera sig till stöd (12 och 13 §§). Ersättning till arbetsgivare som finansierar registrerade omställningsorganisationer Den nya lag om grundläggande omställnings- och kompetensstöd som regeringen föreslår innehåller bestämmelser om ersättning till arbetsgivare som finansierar registrerade omställningsorganisationer. För arbetsgivare som ger arbetstagare möjlighet till stöd genom registrerade omställningsorganisationer ska ersättning för faktiska kostnader betalas ut enligt 13 §. Ersättningen får motsvara högst av arbetsgivarens löneunderlag. 14 och 15 §§ innehåller bestämmelser om de förutsättningar som ska vara uppfyllda för att en organisation ska kunna registreras som omställningsorganisation och om när avregistrering ska ske. Yttranden till de som ansöker om omställningsstudiestöd En annan central del av den nya lagen är bestämmelser om Kammarkollegiets ansvar att lämna yttranden för enskilda som ansöker om omställningsstudiestöd, vilket regleras i 16 §. Regeringen föreslår att Kammarkollegiet ska få lämna ett yttrande som avses i den nya lagen om omställningsstudiestöd till den som har ansökt eller har för avsikt att ansöka om omställningsstudiestöd om yttrandet har betydelse för prövningen av ett sådant ärende. Ett yttrande ska dock inte få lämnas till den som har fått eller kan få ett yttrande genom en registrerad omställningsorganisation. Ett yttrande får inte heller lämnas till den som omfattas av ett kollektivavtal. Av 4 § framgår att ett yttrande endast får lämnas i mån av tillgång på medel. Regeringen gör i propositionen bedömningen att det finns behov av bestämmelser om återbetalning av ersättning för arbetsgivare som motsvarar de bestämmelser om återbetalning som finns i andra förmånssystem. Bestämmelser om detta har därför inkluderats i 17–22 §§ i regeringens lagförslag. Utgångspunkten är enligt 17 § att en arbetsgivare som har orsakat att ersättning lämnas på felaktig grund eller med ett för högt belopp ska vara återbetalningsskyldig. Återbetalningsskyldighet kan uppstå genom att en arbetsgivare har lämnat oriktiga uppgifter i en ansökan om ersättning. Återbetalningsskyldighet kan även uppstå om arbetsgivaren har låtit bli att fullgöra en uppgifts- eller anmälningsskyldighet. Arbetsgivaren kan slutligen bli återbetalningsskyldig om ersättning i annat fall har lämnats på felaktig grund eller med för högt belopp och arbetsgivaren har insett eller skäligen borde ha insett detta. 23 och 24 §§ i den föreslagna lagen innehåller bestämmelser om hur en ansökan om stöd, registrering, ersättning och yttrande ska se ut. Ansökan ska göras skriftligen hos Kammarkollegiet och innehålla de uppgifter som behövs i ärendet. Den som har gjort en ansökan är också skyldig att anmäla sådana förändringar som kan påverka det ansökan avser. Uppgiftsskyldighet för registrerade omställningsorganisationer Som en del av den nya lagen föreslås registrerade omställningsorganisationer få en uppgiftsskyldighet till Kammarkollegiet. Enligt 25 § ska organisationerna lämna de uppgifter som myndigheten behöver i ett ärende och för analys och uppföljnings- och utvärderingsarbete. 26 och 27 §§ i den nya lagen innehåller bestämmelser om omprövning och överklagande. Om prövning ska ske om det begärs av den som beslutet gäller och ändring får inte ske till den enskildes nackdel. En eventuell överklagan ska ske till allmän förvaltningsdomstol. Regeringen gör bedömningen att det inte behöver införas några ytterligare sekretessbestämmelser för uppgifter i ärenden enligt lagen om grundläggande omställnings- och kompetensstöd. Inte heller när det gäller behandlingen av personuppgifter hos Kammarkollegiet och eventuella leverantörer ser regeringen något behov av lagändringar. Regeringen föreslår att lagändringarna med anledning av en reformerad arbetsrätt ska träda i kraft och tillämpas första gången . Enligt regeringen är det angeläget att ändringarna kan träda i kraft och få genomslag relativt snart. framhålls vikten av att arbetsmarknadens parter ges tid och möjlighet att överväga sina behov av eventuella anpassningar genom kollektivavtal som man bedömer kan vara motiverade. Med anledning av ändringarna i anställningsskyddslagen och ett antal andra lagar ser regeringen behov av ett antal övergångsbestämmelser. Vidare framhåller regeringen att en samordning bör ske av tidpunkterna för tillämpning av de lagändringar som föreslås i omställningspaketet. Den nya lagen om omställningsstudiestöd föreslås därför träda i kraft men tillämpas första gången för studier som påbörjas efter . För studier på utbildningar som är på heltid, eller motsvarande antal veckor på deltid, ska dock lagen tillämpas första gången i fråga om omställningsstudiestöd som lämnas för tid efter . CSN ska kunna ta emot ansökningar fr.o.m. . Den nya lagen om grundläggande omställnings- och kompetensstöd på arbetsmarknaden föreslås träda i kraft när det gäller bestämmelserna om registrering av omställningsorganisationer och ersättning till arbetsgivare samt i övrigt den dag som regeringen bestämmer. Ersättning till arbetsgivare får dock inte beviljas för tid före . Den nya offentliga omställningsorganisationen föreslås också kunna inleda sin verksamhet så snart det är praktiskt möjligt, med sikte på . I kommittémotion 2021/22:4524 av Ciczie Weidby m.fl. (V) anför motionärerna att arbetstagarnas ställning och trygghet behöver stärkas – inte försvagas. Motionärerna konstaterar att regeringens förslag försämrar anställningsskyddet och ökar otryggheten på arbetsmarknaden. Förbättringarna som föreslås för arbetstagarna väger inte upp för de försämringar som föreslås i form av kraftigt försämrat anställningsskydd. Motionärerna anser att propositionen sammantaget innebär en ytterligare maktförskjutning till arbetsgivarnas fördel. De kan därför inte ställa sig bakom propositionen i sin helhet men inte heller helt avstyrka densamma eftersom den, trots allt, innehåller förslag som innebär förbättringar för arbetstagarna. Motionärerna yrkar avslag på regeringens förslag om att en uppsägning från arbetsgivarens sida ska grunda sig på sakliga skäl, i stället för som vara sakligt grundad (yrkande 1). Enligt motionärerna leder förslaget till att anställningsskyddets syfte som social skyddslagstiftning försvagas, vilket inte är acceptabelt. Vidare anser motionärerna att regeringens förslag om att reglerna om sakliga skäl för uppsägning ska vara dispositiva bör avslås (yrkande 2). Motionärerna uppmärksammar att flera remissinstanser haft invändningar i denna del. Mot bakgrund av ställningstagandet i frågan om sakliga skäl ser motionärerna inte heller något behov av de följdändringar i andra lagar som föreslås i avsnitt 5.1.3 i propositionen utan menar att dessa bör avslås (yrkande 3). När det gäller förslaget om att utöka möjligheten att göra undantag vid turordningen konstaterar motionärerna att det inte har presenterats något hållbart underlag till stöd för en försämring av turordningsbestämmelserna. Motionärerna anser att förslaget riskerar att skapa otrygghet, tysta arbetsplatser och godtyckliga uppsägningar. Motionärerna yrkar därför avslag på regeringens förslag om att möjligheten att göra undantag från turordningen ska utökas (yrkande 4). Vidare menar motionärerna att förslaget om att en anställning inte längre ska bestå under en tvist innebär en kraftig försämring för arbetstagarna med följden bl.a. att möjligheten att lösa tvister före rättegång minskar. Motionärerna yrkar därför avslag på regeringens förslag om att en anställning inte längre ska bestå under en tvist (yrkande 5). Som en följd av att motionärerna vill avslå förslaget ser de inte heller något behov av de följdändringar i andra lagar som föreslås i avsnitt 5.3.2 i propositionen utan menar att dessa bör avslås (yrkande 6). har begränsat sitt yttrande (yttr. 2021/22:UbU2y) till förslagen som berör införandet av ett nytt omställningsstudiestöd. välkomnar regeringens förslag om ett nytt omställningsstudiestöd och framhåller bl.a. att stödet syftar till att komplettera det reguljära studiestödet och förbättra förutsättningarna för vuxna att finansiera studier som kan stärka deras framtida ställning på arbetsmarknaden med beaktande av arbetsmarknadens behov. anser att arbetsmarknadsutskottet bör tillstyrka propositionen och avstyrka motionen i berörda delar. I yttrandet finns en avvikande mening (V) och ett särskilt yttrande (L). Efter det att propositionen lämnats till har uppmärksammat utskottet på behovet av följdändringar i den nya 2 b § andra stycket och 4 § andra stycket anställningsskyddslagen. I 4 § andra stycket hänvisas till 4 a § som i sin nuvarande lydelse reglerar avslutande av anställningar på grund av hel sjukersättning. I propositionen föreslås en ny 4 a § om att anställningsavtal avser heltid om inte något annat har avtalats. I lagens ingress anges att den nuvarande 4 a § ska betecknas 4 b §. Hänvisningen i 4 § andra stycket bör därför rätteligen vara till 4 b § i stället för till 4 a §. Vidare föreslås i propositionen en ny 2 b §, i vilken det i andra stycket görs en hänvisning till 4 a §. Enligt författningskommentaren till den föreslagna 2 b § motsvarar dess innehåll nuvarande 2 § tredje–femte styckena. Eftersom den nuvarande 4 a § enligt ovan blir 4 b § bör därför hänvisningen i 2 b § andra stycket rätteligen vara till 4 b §. Utskottet delar regeringens bedömning att den svenska arbetsmarknaden står inför stora utmaningar men att det finns stora möjligheter framöver. Vi har en arbetsmarknad med allt större behov av rörlighet för arbetskraften och ökad flexibilitet för arbetsgivarna att utforma sammansättningen av arbetskraften. Det gäller inte minst för att öka vägarna in på arbetsmarknaden. är det centralt att fortsätta att tillgodose arbetstagarnas behov av trygghet och att det sker utifrån förutsättningarna på dagens arbetsmarknad. Utskottet delar regeringens bedömning att arbetsrätten behöver reformeras för att möta de utmaningar som den svenska arbetsmarknaden står inför. Utskottet ser positivt på att regeringen betonar att reformen ska genomföras på ett sätt som ligger i linje med och stärker den svenska arbetsmarknadsmodellen. Vidare delar utskottet bedömningen att studiestödet behöver utvecklas så att den enskilde kan stärka sin ställning på arbetsmarknaden. Det finns ett tydligt behov av att stärka de ekonomiska förutsättningarna för äldre yrkesverksamma att återvända till studier. I likhet med utbildningsutskottet välkomnar arbetsmarknadsutskottet att omställningsstudiestödet införs på det sätt som regeringen föreslår. Det är utskottets övertygelse att reformen kommer att skapa bättre möjligheter för vuxna med arbetslivserfarenhet att studera. Omställningsstudiestödet kommer fullt genomfört att utgöra ett viktigt komplement till nuvarande studiestödssystem. Tillgången till grundläggande stöd för omställning och kompetensutveckling för alla arbetstagare är något som är viktigt för både välfärden och näringslivet. Genom att öka möjligheterna till sådant stöd för alla går det att stärka förutsättningarna för rörlighet på arbetsmarknaden och tillgången på arbetskraft med rätt kompetens hos alla arbetsgivare. Mot den bakgrunden är det välkommet att regeringen lägger fram ett förslag inriktat på att staten bör ta ett större ansvar för enskilda personer som arbetar eller har förlorat sitt arbete och har behov av stöd. Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag om att införa ett nytt grundläggande omställnings- och kompetensstöd för enskilda som inte kan få stöd genom omställningsorganisationer. Utskottet menar också att den utformning av stödet som regeringen föreslår, med bl.a. ett större ekonomiskt ansvar för den omställningsverksamhet som bedrivs hos befintliga omställningsorganisationer, är väl avvägd. Vidare anser utskottet att det är lämpligt och ändamålsenligt att kombinera reformer av stöd för omställning och kompetensutveckling, förändringar inom det arbetsrättsliga området och införandet av ett nytt omställningsstudiestöd som ett sammanhållet omställningspaket. Utskottet anser att den valda ordningen med en samlad reform är rätt väg för att skapa de bästa förutsättningarna för ökad flexibilitet, omställningsförmåga och trygghet på arbetsmarknaden.