bet · H901MJU23 · 2022-04-29 00:00:00 — Denna satsning på ett hållbart samhälle är något som den stödjer och som ligger väl i linje med regeringens arbete för en stärkt samstämmig politik. När det gäller giftfria och resurseffektiva kretslopp på EU-nivå framhåller regeringen i strategin för cirkulär ekonomi att EU-gemensamma regler är viktiga för att gå mot en cirkulär ekonomi med giftfria och resurseffektiva kretslopp inom EU:s inre marknad. Av den svenska handlingsplanen för cirkulär ekonomi framgår att regeringen avser att ha en hög ambitionsnivå i arbetet med att genomföra de åtgärder som aviseras för . Regeringen är positiv till att kopplingen mellan cirkulär ekonomi och klimat är tydlig i och ser positivt på att kommissionen tar upp genomförandet av handlingsplanen för bioekonomi som en väg att möjliggöra ökad cirkularitet inom industrin. Regeringen anför i budgetpropositionen att den pågående satsningen Giftfritt från början är även fortsättningsvis en central åtgärd för att uppnå en säker omställning till en giftfri cirkulär ekonomi. ska fortsätta vara pådrivande inom EU och globalt i frågor om hållbar användning och hantering av kemikalier och avfall, samt i omställningen till cirkulär ekonomi. Regeringen arbetar aktivt för att få till stånd ett globalt ramverk för kemikalier och avfall samt för en global överenskommelse om plast som ska minska och förebygga utsläpp av plastavfall och mikroplast i haven. ska fortsätta att verka för ambitiösa åtgärder som minskar mikroplast inom hela EU. Regeringen arbetar även aktivt för att industriutsläppsdirektivet i högre utsträckning ska omfatta cirkulär ekonomi och kemikalier. Utskottet noterar att vattenmyndigheterna bedrev ett metodutvecklingsarbete i syfte att förbättra åtgärder, undantag och ekonomisk analys för vattenförekomsterna i databasen . Detta arbete skulle resultera i ett bättre underlag för miljökvalitetsnormerna och att relevanta myndigheter ska få bättre effekt när de genomför åtgärder. Vidare noterar utskottet att den åtgärdsanalys som görs av vattenmyndigheterna syftar till att bedöma omfattningen av och kostnaden för de åtgärder som krävs för att nå god ekologisk status i vattenförekomster. Utskottet konstaterar att vattenmyndigheterna är skyldiga att besluta om mindre stränga kvalitetskrav om vissa förutsättningar är uppfyllda. Utskottet noterar även att det finns ett instrument för att ompröva förutsättningarna för beslutade klassificeringar och miljökvalitetsnormer så att kvalitetsmålen blir realistiska och miljövillkoren ändamålsenliga och rimliga. Mot bakgrund av det ovan anförda ser utskottet för tillfället ingen anledning att rikta ett tillkännagivande på området till regeringen och avstyrker därmed motion 2021/22:3435 (M) yrkande 35. Utskottet konstaterar att vattendirektivet inte innehåller någon skyldighet att göra riskbedömningar av blandningar av kombinationseffekter från flera ämnen. Vidare noterar utskottet att framförde ett antal rekommendationer när det gäller vattendirektivet, bl.a. att skulle arbeta aktivt i fråga om kombinationseffekter och gruppering av ämnen när ramdirektivet för vatten ses över och att borde ta initiativ till en utredning om att koordinera EU:s kemikalielagstiftning och vattendirektivet. Även samordningsåtgärder mellan vattendirektivet och lagstiftning som begränsar utsläpp av problematiska ämnen eller grupper av ämnen såsom industriutsläpp eller bekämpningsmedel skulle enligt utredningen vara intressant. Utskottet är medvetet om att kunskapen om kombinationseffekter är låg och att det finns ett behov av fler verktyg på området. EU-regelverken behöver förbättras så att hanteringen och bedömningen av grupper av kemiska ämnen blir effektivare. Utskottet ser därför fram emot utfallet av beredningen av förslagen från utredningen. Vidare noterar utskottet att ett förslag till ett reviderat industriutsläppsdirektiv har presenterats och välkomnar att regeringen arbetar aktivt för att direktivet i högre utsträckning ska omfatta cirkulär ekonomi och kemikalier. Utskottet avser att följa det fortsatta förhandlingsarbetet. Utskottet noterar att kommissionen har utvärderat vattendirektivet och att regeringen i samband med detta framfört vikten av ett flexibelt direktiv och av att följa upp och utvärdera hur lagstiftningen mellan olika politikområden stöder eller motverkar varandra. Enligt utskottets mening är det viktigt att regeringen även i fortsättningen bevakar hur vattendirektivet utvecklas och dess ändamålsenlighet. I avvaktan på resultatet av de insatser som redovisats anser utskottet att motionerna 2021/22:2461 (SD) yrkande 17 och 2021/22:4062 (MP) yrkandena 37.2 och 47 kan lämnas utan åtgärd. Utskottet konstaterar att mycket arbete som främjar miljökvalitetsmålen har genomförts . Detta är en följd av de åtgärder som regeringen vidtagit inom området, såsom satsningar på rent hav och vatten, förstärkt skydd av grundvatten och ingen övergödning. Utskottet noterar att genomförandet av nödvändiga åtgärder går för långsamt och att det finns ett stort behov av ytterligare åtgärder för att svenska hav, sjöar och vattendrag ska kunna uppnå god ekologisk och kemisk status. Det är angeläget att åtgärder vidtas, och utskottet välkomnar därför de medel som regeringen har tillfört i budgetpropositionen för ytterligare åtgärder för havs- och vattenmiljön. Utskottet anser därmed att motion 2021/22:4062 (MP) yrkande 46 kan lämnas utan åtgärd. Utskottet har behandlat frågan om undantag för kraftigt modifierat vatten i exempelvis produktiva jordbruksområden och anfört att det är viktigt att alla tillgängliga undantag för att klassificera vatten som ”kraftigt modifierade” och tillämpa ”mindre stränga krav” ska utnyttjas. Utskottet vidhåller detta ställningstagande. Utskottet noterar dialogprojektet i jordbruksvatten och det underlag som tagits fram för att motverka jordbrukets fysiska påverkan på vattenmiljöerna och möjliggöra en ökad jordbruksproduktion. Vidare noterar utskottet att anser att det finns ett behov av att klassa kraftigt modifierat vatten för att möjliggöra odling och att en sammanställning över relevanta miljöåtgärder har tagits fram för att underlätta valet av åtgärder som kan minska jordbrukets fysiska påverkan. Med hänvisning till vad som anförts avstyrker utskottet motion 2021/22:4062 (MP) yrkande 48. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om system för utsläppshandel av fosfor och kväve i , olika insatser mot övergödning, lokalt engagemang för vatten (LEVA), åtgärdssamordnare, ett nationellt mål för fosfor- och kväveåterföring och anläggande av våtmarker. Jämför reservation 17 (C, KD), 18 (MP), 19 (M, C, KD, MP), 20 (MP), 21 (M, C, V, MP), 22 (M), 23 (C), 24 (L) och 25 (MP). System för utsläppshandel av fosfor och kväve i Enligt kommittémotion 2021/22:3681 av m.fl. (C) yrkande 28 bör det regionala samarbetet för att förebygga övergödning av effektiviseras och stärkas genom att ett system med utsläppshandel införs. Motionärerna vill se ett system för handel med utsläppsrätter som innebär att länderna runt måste betala för att få släppa ut övergödande ämnen, i synnerhet kväve och fosfor. Samarbetet bygger på ett marknadsbaserat styrmedel som skapar incitament för de inblandade länderna att effektivt minska utsläppen. Även i kommittémotion 2021/22:3881 av m.fl. (KD) framhålls ekonomiska styrmedel som ett användbart instrument i miljöpolitiken. Enligt yrkande 30 bör Havs- och vattenmyndighetens utredningsarbete för att införa ett utsläppshandelssystem för fosfor och kväve fortsätta. Enligt kommittémotion 2021/22:4062 av m.fl. (MP) yrkande 49 i denna del måste insatserna mot övergödning öka för att vattenkvaliteten ska kunna förbättras, och en nationell plan mot övergödning antas. Övergödning är ett utbrett problem, framför allt i och , och enligt motionärerna har omkring 2 300 sjöar, kustvatten och vattendrag sämre än god status på grund av övergödning. Lokalt engagemang för vatten (LEVA) och åtgärdssamordnare m.fl. (C) framhåller i kommittémotion 2021/22:3681 yrkande 26 behovet av en översyn av hur åtgärdsarbetet mot övergödning genom kan förstärkas och utvecklas. Motionärerna anför att det visat sig vara en mycket framgångsrik åtgärdsform som bedöms ha potential att en gång för alla åtgärda jordbrukets roll i övergödningsproblematiken. Enligt motionärerna behöver antalet lokala åtgärdssamordnare öka och en central nationell stödfunktion på Havs- och skapas. Enligt kommittémotion 2021/22:4062 av m.fl. (MP) yrkande 56 bör satsningen på fler åtgärdssamordnare permanenteras för att få till stånd flera lokala vattenvårdsprojekt (LOVA). Nationellt mål för fosfor- och kväveåterföring Ett antal yrkande tar upp frågan om ett nationellt mål för fosfor- och kväveåterföring. I partimotion 2021/22:3279 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 29 framhålls att regeringen bör införa ett etappmål om återföring av kväve och fosfor till livsmedelsproduktionen i enlighet med Miljömålsberedningens förslag. Målet innebär att öka återföringen av använt fosfor och kväve till livsmedelsproduktionen till 2030 genom förbättrad resurshushållning. Enligt kommittémotion 2021/22:3431 av m.fl. (M) yrkande 39 bör ett långsiktigt nationellt mål för fosfor- och kväveåterföring införas. Att öka utvinningen och återföringen av näringsämnen ur avloppsslam är en av många åtgärder som kan främja omställningen till en cirkulär ekonomi. En utgångspunkt för detta arbete skulle kunna vara att sätta ett långsiktigt mål för fosfor- och kväveåterföring och cirkulation av andra näringsämnen från reningsverken. m.fl. (C) anför i kommittémotion 2021/22:3681 yrkande 20 att för att komma till rätta med en del av övergödningsproblematiken ska ett nationellt etappmål om återföring av fosfor och kväve införas. Enligt motionärerna finns en stor del av dessa näringsämnen som potentiellt skulle kunna återföras till livsmedelsproduktionen men som inte blir av i avloppen i våra tätorter. Att de inte återförs är varken hållbart eller cirkulärt. Enligt kommittémotion 2021/22:4062 av m.fl. (MP) yrkande 49 i denna del bör nya etappmål för återföring av fosfor och kväve införas. Motionärerna anför att riktas de flesta åtgärder mot att hantera läckaget av näringsämnen från jordbruksmark, vilket är oerhört viktigt. Men de angriper inte ursprungsproblemet, nämligen risker med att alltför hög tillförsel av näringsämnen. Kommittémotion 2021/22:3435 av m.fl. (M) yrkande 14 framhåller vikten av att anlägga fler våtmarker i landskapet. Att värna och etablera nya våtmarker är av stor vikt för att gynna biologisk mångfald och för att minska övergödning. I synnerhet hjälper våtmarker till att rena bort kväve men de bidrar också till inlagring av grundvatten. Enligt kommittémotion 2021/22:3681 av m.fl. (C) yrkande 25 bör lokala satsningar på våtmarker och vattendammar utökas i syfte att öka den s.k. näringsretentionen[6] i landskapet. Motionärerna anser att det är positivt att andelen våtmarker har stabiliserats i så att de inte längre försvinner helt men deras ekosystemtjänster når ändå inte upp till sin tänkta potential och gör för lite för att förebygga övergödningen i sjöar och hav. För att dra mesta möjliga nytta av våtmarker och dammar krävs det att vi aktivt vårdar och restaurerar de redan befintliga och att vi också förstärker arbetet med att anlägga nya områden, anför motionärerna. I kommittémotion 2021/22:3981 av m.fl. (L) yrkande 16 framhålls att arbetet med att restaurera och nyanlägga våtmarker behöver skyndas på. Enligt motionärerna finns det varierande och mångfasetterade skäl att återställa våtmarker, bl.a. för att skapa vattenreserver, hantera dagvatten och kraftiga regn, skapa förebyggande åtgärder mot bränder och gynna det lokala klimatet vid höga temperaturer. Andra skäl är att hindra avgången av klimatgaser och att stoppa övergödningen av haven. Arbetet med att återställa våtmarker behöver skyndas på. m.fl. (MP) anför i kommittémotion 2021/22:4062 yrkande 30 att satsningar på våtmarker bör fortsätta eftersom återskapande av våtmarker syftar till att öka näringsretentionen, minska riskerna vid långvarig torka och stärka den biologiska mångfalden. behandling och kompletterande uppgifter System för utsläppshandel av fosfor och kväve i I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 20) anförde regeringen att den ville stärka det internationella samarbetet mot övergödning och därför avsåg att ge Havs- och vattenmyndigheten i uppdrag att i samarbete med och andra berörda myndigheter utreda ett ökat samarbete mellan för att minska övergödningen i . Även möjligheten till utsläppshandel skulle utredas. Enligt information från ansåg regeringen att ekonomiska styrmedel, t.ex. handel med utsläppsrätter, var en möjlig väg som behövde undersökas mer i detalj och som därför blev en del av uppdraget. Vidare ansåg regeringen att det kunde behövas ytterligare analyser av bl.a. om och hur handel med utsläppsrätter skulle kunna fungera ihop med den lagstiftning som och andra EU-länder har att följa i form av vattendirektivet och havsmiljödirektivet. Havs- och vattenmyndigheten fick i sitt regleringsbrev i uppdrag att utreda förutsättningarna för ett ökat samarbete mellan för att minska övergödningen i , inklusive möjligheten till ett internationellt handelssystem med utsläppsrätter. Havs- och vattenmyndigheten redovisade regeringsuppdraget i rapporten om internationellt samarbete mot övergödningen, inklusive möjligheter för ett handelssystem, i (dnr 2008-20). I rapporten redovisas att övergödning är ur miljösynpunkt det största miljöproblemet i , med betydande ekologiska och ekonomiska konsekvenser. Omfattande åtgärdsarbeten pågår och planeras, och samarbete internationellt har mycket stor betydelse både för effektiviteten i arbetet, genomförandegraden och takten när det gäller att få åtgärder utförda och på plats. Myndigheten anför att strukturerna i det internationella samarbetet kring övergödning har i många fall tydliga kopplingar på pappret men det är inte alltid samverkan fungerar effektivt i praktiken, varken nationellt eller internationellt. Det bedöms finnas förbättringsbehov, både internationellt och nationellt, som sammanfattas under tre huvudrubriker: Strategiska ställningstaganden i internationella arbete mot övergödning där det bl.a. anförs att kan verka för nya styrmedel såsom en introduktion av ett handelssystem för hantering av övergödning Samarbete för kapacitetsstärkning inom och mellan samarbetsstrukturer nationellt och internationellt, t.ex. kapacitetsstärkning inom Helcom genom stärkt samarbete med uppströmsaktörer enligt källa till havkonceptet och tydligare uppdrag till Helcoms arbetsgrupper att arbeta med utpekade åtgärder för övergödning Stärkt nationell samordning i det internationella övergödningsarbetet, t.ex. skapa en gemensam kompass i nationellt myndighetssamarbete, för hur nationella och internationella samarbeten strategiskt kan bidra till miljökvalitetsmålet Ingen övergödning liksom mål om minskad övergödning inom Helcom och EU. I rapporten redovisas att ett s.k. ambient handelssystem, dvs. ett handelssystem där man handlar med belastningar istället för utsläpp, kan hantera de diversifierade reduktionsmål på flera olika geografiska nivåer som miljökvalitetsnormer och överenskommelser enligt Baltic Sea Action Plan (BSAP) utgör. Handelssystemet kan fungera för att genomföras i både och ett urval eller alla länder runt . I rapporten konstateras att ett konkret förslag på handelssystem behöver utformas mer i detalj för att slutligen kunna bedöma om handelssystemet är kompatibelt med annan lagstiftning och om det bidrar till ett mer kostnadseffektivt åtgärdsarbete. Förutsättningar för ett handelssystem och en närmare beskrivning av ett ambient handelssystem finns redovisade i underlagsrapporten handelssystem för minskad övergödning i , bilaga 1 till rapporten. Havs- och vattenmyndigheten och lyfter i denna rapport fram några av de nyckelfrågor som bör inkluderas i arbetet, om regeringen väljer att utreda ett handelssystem vidare. Om vidare styrmedelsanalys ska vara möjligt, behöver utformningen av handelssystemet specificeras ytterligare, t.ex. typ av system, handlade enheter, vilka reduktionsmål som ska uppnås och när samt vilka nationella aktörer och vilka länder som ska ingå i en första fas. Vidare konstateras i rapporten att det behövs en fördjupad analys av modellberäkningar i deltagande länder med ett internationellt system. Det kan konstateras att ett handelssystem kommer att ställas inför många av de svårigheter som även är förknippade med dagens befintliga styrmedel, som t.ex. svårigheter att uppskatta åtgärdseffekter. Det är problem som behöver adresseras för att få till stånd ett kostnadseffektivt åtgärdsarbete oavsett om man arbetar vidare med att utveckla de befintliga styrmedlen eller om man väljer att införa ett handelssystem. Rapporten är nu under beredning inom . Miljökvalitetsmålet Ingen övergödning innebär att halterna av gödande ämnen i mark och vatten inte ska ha någon negativ inverkan på människors hälsa, förutsättningarna för biologisk mångfald eller möjligheterna till allsidig användning av mark och vatten. I budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 20) redovisas att flera åtgärder som bidrar till uppfyllelse av miljökvalitetsmålet har påbörjats och genomförts genom regeringens satsningar på anslaget 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö. I anslaget ingår bidrag till lokala vattenvårdsprojekt (LOVA). De LOVA-medel som gick till projekt för att minska övergödningen var , vilket var en ökning med jämfört med . Exempelvis initierades åtta projekt 2020 för att minska internbelastningen av fosfor i sjöar. Dessa projekt beräknas minska fosforläckaget från sediment med ca (Havs- och vattenmyndigheten, dnr 1-20h). Dessutom har 24 projekt påbörjats med att återcirkulera näringsämnen. Ytterligare 147 projekt finansierade med LOVA-medel påbörjades , av vilka 18 rör strukturkalkning för att minska fosforförlusterna från och 46 rör anläggning eller restaurering av våtmarker. Havs- och vattenmyndigheten ska förstärka arbetet med uppföljningen av anslaget för att den kvantitativa uppföljningen av resultat och miljöeffekter ska bli mer omfattande. Vidare redovisas i budgetpropositionen att landsbygdsprogrammets miljöersättningar och miljöinvesteringar är viktiga verktyg för åtgärder mot övergödning inom exempelvis jordbruket. var den ansökta arealen för minskat kväveläckage . För skyddszoner var den ansökta arealen medan den för skötsel av våtmarker och dammar var . Regeringen bedömer i budgetpropositionen att det inte går att avgöra om trenden är positiv eller negativ och att nuvarande beslutade eller planerade styrmedel inte är tillräckliga för att nå miljökvalitetsmålet Ingen övergödning. Regeringen anför att de genomförda åtgärderna har gett effekt men till en del havsbassänger har tillförseln av kväve och fosfor ökat . Åtgärdsarbetet mot övergödning på lokal nivå har fortsatt att öka som ett resultat av regeringens insatser. Regeringen redovisar att satsningen mot övergödning som påbörjades börjar ge resultat i form av fler åtgärder som finansieras av LOVA. De åtgärdssamordnare som påbörjade sitt arbete i 20 övergödda kust- och avrinningsområden inom projektet engagemang för vatten (LEVA) har också inneburit en ökad insats mot övergödningen. De insatser som genomförts för att minska internbelastningen beräknas ge en betydande minskning av fosfortillförseln till vattenmiljön. Enligt har uppföljningen av enskilda LOVA-projekt visat att åtgärderna ger effekt och att näringsämneshalterna har minskat. Regeringen framhåller att övergödningen av hav och vatten är ett omfattande problem. Ytterligare åtgärder behövs, och takten i genomförandet av åtgärder för att minska övergödningen behöver öka. Regeringen satsar därför ytterligare medel på åtgärder för att minska övergödningen. Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att föreslå hur övergödningen effektivt kan minskas genom stärkt lokalt åtgärdsarbete. Utredningen tog namnet (M 2018:02). – analysera drivkrafterna för lokalt åtgärdsarbete och ge förslag på hur dessa kan förstärkas – föreslå nya eller förstärkta styrmedel som leder till ökad användning av lokalt anpassade, kostnadseffektiva åtgärder – utreda förutsättningarna för att återföra näringsämnen från kustvatten och sjöar för att minska övergödningen. redovisade utredningen sitt uppdrag i betänkandet Stärkt lokalt åtgärdsarbete – att nå målet Ingen övergödning (SOU 2020:10). Utredningen föreslog bl.a. nya etappmål i miljömålssystemet och samordning av lokala åtgärdsplaner, t.ex. att kommunerna tar fram lokala åtgärdsplaner för övergödningsrelaterade insatser inom sina avrinningsområden. Utredningen bedömer även att det finns ett behov av en nationell helhetssyn och en nationell plan i övergödningsfrågan. En sådan helhetssyn skulle kunna formuleras i en nationell plan mot övergödning. Det övergripande syftet med den nationella planen bör vara att ge vägledning i svåra frågor där avvägningar behöver göras mellan intresset att nå målet Ingen övergödning och andra samhällsintressen, t.ex. livsmedelsproduktionen, prioritering av geografiska områden där åtgärdsbehoven är som störst och övriga prioriteringar för användning av statens resurser. Mot bakgrund av att har lämnat sitt betänkande En utvecklad vattenförvaltning (SOU 2019:66) där förslag på en ny vattenförvaltningsorganisation och en ny modell för att förvalta vatten presenterats går inte vidare med förslaget om en nationell plan mot övergödning men konstaterar att det framöver kan bli aktuellt att överväga en nationell plan. Betänkandet har remissbehandlats och beredning pågår nu inom . I rapporten – årlig uppföljning av nationella miljömål 2021 – med fokus på statliga insatser (, rapport 6968) redovisas att ett antal särskilda satsningar mot övergödning genomförts . Bidrag för åtgärdsarbete mot fosforläckage har delats ut till totalt tio länsstyrelser. Vattenmyndigheterna har fått bidrag för att stärka åtgärdsarbetet mot övergödning i respektive vattendistrikt, vilket kompletterade den satsning i vattendistrikten som påbörjades . Totalt uppgick dessa satsningar till . –2023 genomförs en våtmarkssatsning, där mer medel tillförs anslaget Åtgärder för värdefull natur för att restaurera, återväta och anlägga våtmarker. ökade anslaget med . Ytterligare tillfördes 2022 och 2023. Satsningens främsta syfte är att skapa positiva effekter för klimatet och den biologiska mångfalden, men satsningen kan också bidra till att minska övergödningen. Satsningen genomförs främst genom att medel tillförs inom den lokala naturvårdssatsningen () och till länsstyrelserna. Det finns även stöd att söka inom landsbygdsprogrammet för att anlägga eller restaurera våtmarker och dammar för biologisk mångfald eller förbättrad vattenkvalitet, en s.k. miljöinvestering. Även i förslaget till strategiska plan för den gemensamma jordbrukspolitiken 2023–2027 finns investeringsstöd för vattenvårdsåtgärder med. Vattenvårdsåtgärder i odlingslandskapet ska bidra till att nå målen i vattendirektivet och ska främst genomföras för att leda till förbättring av vattenförekomsternas ekologiska status, dvs. fysikalisk-kemiska, hydromorfologiska och biologiska kvalitetsfaktorer som kan kopplas till miljöproblemen övergödning eller fysisk påverkan. Stödet ska också bidra till att skapa livsmiljöer och spridningsvägar för biologisk mångfald i odlingslandskapet. Stödet ska bidra till att uppnå målen för ett miljö- och klimatvänligt jordbruk och de svenska miljökvalitetsmålen. Investeringarna ska öka jordbrukets positiva miljöeffekter, eller minska jordbrukets negativa miljöeffekter. överlämnades förslaget till strategisk plan för den gemensamma jordbrukspolitiken 2023–2027 till kommissionen för godkännande. återkom kommissionen med frågor och synpunkter i ett s.k. observationsbrev till . Efter genomförda förhandlingar ska kommissionen godkänna den strategiska planen som ska träda i kraft .