bet · H901NU19 · 2022-04-29 00:00:00 — Som utskottet tidigare uttalat (bet. 2020/21:NU13) är utträde ur EU en stor förlust för EU och innebär oundvikligen en försämring för svenska företag jämfört med om hade fortsatt vara en del av den inre marknaden. Med det sagt måste fokus framöver givetvis var att skapa en så bra handelsrelation mellan och EU som möjligt. Det är därför av stor betydelse att det finns ett handelsavtal på plats som innebär en bättre förutsägbarhet för svenska medborgare och företag och ger förutsättningar för att bygga en god handelsrelation mellan partnerna än vad som varit fallet utan ett avtal. är en av viktigaste handelspartner, och utskottet konstaterar att regeringen bl.a. i export- och investeringsstrategin uttalat att den avser att fortsätta arbeta för att den nära handelsrelationen med vidmakthålls. Som beskrivits i det föregående noterar utskottet att det inrättats ett vid i som bl.a. ska utveckla och stärka samverkan mellan när det gäller frågor kopplade till export- och investeringsstrategin. Vidare noterar utskottet att kommissionen i sin översyn av handelspolitiken (COM(2021) 66) anför att EU ser fram emot ett nära samarbete med för att utnyttja hela potentialen i handels- och samarbetsavtalet. Kommissionen avser också lägga fram en specifik lagstiftningsakt som behövs för att genomdriva bl.a. handelsrelaterade bestämmelser i handels- och samarbetsavtalet mellan parterna. Utskottet vill i sammanhanget även nämna den särskilda EU-fond som inrättats för att kompensera för och motverka negativa konsekvenser på flera områden som uppstår till följd av utträde ur unionen, den s.k. brexitjusteringsreserven. Utskottet ser mot bakgrund av det som anförts ingen anledning för att rikta några tillkännagivanden till regeringen i enlighet med det som förordas i motionerna. Därmed avstyrks motionsyrkandena. I flera motioner framhålls behovet av att stärka handelsrelationen mellan och . Utskottet har tidigare behandlat liknande förslag. Senast var (bet. 2020/21:NU13). Utskottet delar uppfattningen som kommer till uttryck i motionerna att är en viktig partner för och att handelsrelationerna mellan länderna har stor betydelse för svensk ekonomi. Utskottet ser därför positivt på att EU:s handelsrelation med utvecklades i en positiv riktning. I samband med toppmötet inrättades ett bilateralt handels- och teknikråd (TTC). Syftet är att fördjupa och bredda den transatlantiska handels- och investeringsrelationen, undvika nya handelshinder och samarbeta om nya standarder där det är möjligt. Det är också positivt att EU och kom överens om att dels slopa de tullar som tillämpats i samband med WTO-tvisten om europeiskt och amerikanskt statsstöd till flygplanstillverkarna och , dels en lösning när det gäller handelskonflikten kring tullar på stål och aluminium. När det gäller förhandlingar om ett handelsavtal konstaterar utskottet att det finns ett förhandlingsmandat för kommissionen att inleda förhandlingar med om två avtal, som redovisats i det föregående, och att förhandlingsmandatet för TTIP är att betrakta som obsolet. Utskottet noterar att flera motionärer framhåller vikten av att samarbetet inom TTC omfattar fria dataflöden och ett avtal om AI. Som framgår i det föregående har AI identifierats som ett av nyckelområdena för samarbete inom TTC. Frågan hanteras i en särskild arbetsgrupp och utskottet noterar att det även finns arbetsgrupper för frågor som rör dataförvaltning och tekniska och en för främjande av små och medelstora företags tillgång till och användning av digitala verktyg. Nästa möte i TTC ska hållas i den 15–. Avslutningsvis noterar utskottet att det inför rådet för utrikes frågor (handel) fanns ett enhälligt stöd i till svensk ståndpunkt när det gäller handelsrelationerna mellan och (prot. 2021/22:11). Av de stenografiska uppteckningarna från möte framgår att regeringen på olika sätt undersöker hur kan få en roll i TTC eftersom det är högt prioriterat. Utskottet kommer med stort intresse att följa utvecklingen på området och anser sammantaget att några tillkännagivanden enligt det som förordas i motionerna inte är motiverat. Därmed avstyrks motionsyrkandena. I flera motioner framförs olika förslag om krav på och uppföljning av hållbarhetskrav i EU:s handelsavtal. Utskottet har behandlat liknande förslag tidigare, (bet. 2020/21:NU13). Utskottet vill inledningsvis påminna om att det är utskottets uppfattning att frihandelsavtal inte får leda till sänkta nivåer när det gäller hälsa, miljö, djurskydd och säkerhet. De får inte heller leda till att de sociala, fackliga och ekonomiska rättigheterna i eller EU urholkas. EU behöver fortsätta att bedriva en progressiv handelspolitik, som bidrar till miljömässig, ekonomisk och social hållbarhet, liksom till arbetet mot klimatförändringar och för Agenda 2030. De positiva effekterna av en öppen och fri handel ska komma kvinnor och män till del i samma utsträckning. Som utskottet redogjort för (bet. 2020/21:NU13) har regeringen inom ramen för översynen av EU:s handelspolitik bl.a. framhållit att ett effektivt genomförande och upprätthållande av handelsavtalens hållbarhetskapitel är en nyckel för att handeln ska kunna bidra till en hållbar utveckling. Även om detta i första hand bör bygga på dialog och samarbete noterar utskottet att regeringen framhöll att tvistlösningsförfaranden utan tvekan bör inledas om en handelspartner konsekvent inte uppfyller sina åtaganden. Vidare uppmanades kommissionen att förbättra och utveckla användandet av s.k. hållbarhetsutredning, påbörja utredningarna redan innan förhandlingar om frihandelsavtal påbörjas och sedan färdigställa dem tidigt under förhandlingarna. Vidare bör de omfatta en lista med kritiska områden som man bör återkomma till, och resultaten av hållbarhetsutredningarna bör användas som utgångspunkt för en förstärkt dialog och samarbete inom frihandelsavtalet. Utskottet konstaterar att kommissionen i översynen av handelspolitiken (COM(2021) 66) uttalar att den ska förstärka hållbarhetsdimensionen i befintliga och kommande avtal vid genomförandet av alla avsnitt. Den ska vidare förstärka verkställandet av åtaganden om handel och hållbar utveckling på grundval av klagomål som framförts till Chief Trade Enforcement Officer. Därtill anger kommissionen att den ska överväga ytterligare åtgärder inom ramen för en förhandsgranskning av handlingsplanen i 15 punkter för ett effektivt genomförande av kapitlen om handel och hållbar utveckling i handelsavtal. Granskningen kommer bl.a. att täcka in övervakningsmekanismer och möjligheten till sanktioner vid bristande efterlevnad. Som framgår i det föregående har kommissionen genomfört ett samråd i frågan, och som en del av översynen initierade kommissionen också en oberoende studie för att kartlägga och jämföra olika tillvägagångssätt för genomförande och upprätthållande av hållbarhetsbestämmelser i förhållande till ett antal länder. Utskottet noterar att rapporten publicerades . Utskottet delar motionärernas uppfattning att ska vara pådrivande i hållbarhetsfrågor inom den internationella handeln. I likhet konstaterar utskottet att regeringen också har gett uttryck för en sådan ståndpunkt och som utskottet också redogjort för här. Utskottet ser mot bakgrund av ovanstående ingen anledning för att ta några initiativ på området. Därmed avstyrks motionsyrkandena. I ett par motioner förordas att ska vara pådrivande för att motverka att EU:s handelsavtal innehåller icke-tariffära handelshinder. Utskottet vill inledningsvis framhålla att det inte har någon annan uppfattning än motionärerna i denna fråga. Utskottet konstaterar att det av export- och investeringsstrategin framgår att ska verka för att EU:s handelspolitik bidrar till att tullar sänks och andra handelshinder avvecklas, och i WTO-förhandlingar driva på för att generellt avskaffa tullar och handelshinder. Vidare konstaterar utskottet att kommissionens förhandlingsmandat när det gäller nu pågående förhandlingar med och fastslår att avtalet ska behandla handelsrelaterade regleringsfrågor och icke-tariffära hinder. I mandatet framhålls bl.a. att prioritet bör ges till bestämmelser och förfaranden som bör inkluderas för att säkerställa eliminering av omotiverade icke-tariffära handelshinder. Avtalet bör också förhindra att nya icke-tariffära och andra onödiga handelshinder uppstår . Utskottet ser sammantaget inte något behov av ett tillkännagivande. Därmed avstyrks motionsyrkandena. Handel med gröna varor I flera motioner framförs förslag om att regeringen ska driva frågan om avskaffade eller sänkta tullar på miljövänliga varor och klimatviktiga komponenter. Utskottet kan inledningsvis konstatera att det av export- och investeringsstrategin framgår att i WTO-förhandlingar avser driva på för att generellt avskaffa tullar och handelshinder inklusive för klimatvänliga varor, tjänster och teknik, så att dessa kan bidra till att öka takten i klimatomställningen. När utskottet behandlade liknande förslag (bet. 2020/21:NU13) konstaterade utskottet att regeringen inom ramen för den då pågående översynen av EU:s handelspolitik framfört att kommissionen bör ta initiativ till multilaterala förhandlingar för att avskaffa tullar på gröna varor och tjänster. Kommissionen har därefter presenterat översynen (COM(2021) 66) i vilken den bl.a. framhåller att ett förbättrat multilateralt ramverk behövs för att underbygga den gröna omställningen till en klimatneutral, miljövänlig och motståndskraftig ekonomi. Kommissionen anger att EU ska samverka med likasinnade länder och sträva efter en kraftfull miljöagenda inom WTO. Som en del av denna strävan ska EU bl.a. föra fram ett initiativ för liberalisering av utvalda varor och tjänster. Utskottet vill i likhet framhålla vikten av att regeringen med kraft fortsätter att driva frågan om att avskaffa tullar och handelshinder för gröna varor och tjänster och verkar för att återuppta förhandlingarna om ett multilateralt avtal på området. I ett par motioner förordas vidare att regeringen verkar för att miljöteknik ges liknande undantag som finns inom när det gäller livsbesparande mediciner, detta för att underlätta tekniköverföring till utvecklingsländer. Utskottet har även behandlat sådana förslag tidigare (senast i yttr. 2019/20:NU6y). Utskottet vill liksom då framhålla vikten av att utvecklingsländer får tillgång till ny, energieffektiv teknik. Ökad tillgång till modern miljöteknik är centralt för att dessa länder ska kunna minska utsläppen som de utvecklas hållbart. Utskottet delar därför även fortsättningsvis motionärernas uppfattning att det är bekymmersamt att utvecklingsländerna ofta inte har råd med den modernaste och miljövänligaste tekniken. Utskottet har tidigare noterat diskussioner inom ramen för WTO för att hitta en lösning på detta problem. Utskottet tvingas dessvärre konstatera att diskussionerna, i likhet med mycket annat inom ramen för WTO-samarbetet, tycks ha avstannat. Utskottet vill i likhet med tidigare betona vikten av att fullfölja åtagandena om tekniköverföring inom ramen för Agenda 2030 och noterar det arbete som pågår inom ramen för den gröna klimatfonden och centret för tekniköverföring i (, CTCN). Utskottet vill även framhålla betydelsen av att söka politiska lösningar som inte innebär att patentsystemet undermineras, vilket annars skulle riskera att leda till att viktiga innovationer uteblir eftersom utvecklingen av miljöteknik kräver stora investeringar i forskning och utveckling och ett visst risktagande. Därmed avstyrks motionsyrkandena. I motion 2021/22:3684 (C) yrkande 26 anförs att ska verka för en koldioxidsjusteringsmekanism i EU som är förenlig med , minskar risken för koldioxidläckage, främjar rättvis konkurrens och stärker ambitionerna för utsläppsminskningar såväl inom EU som internationellt. I motion 2021/22:4217 (KD) yrkande 56 framhålls vikten av att regeringen i utformningen av en koldioxidjusteringsmekanism för talan med både frihandel och klimat som styrande ingångsvärden. nådde EU:s finansministrar en överenskommelse om förordningen om en gränsjusteringsmekanism för koldioxid (CBAM). Utskottet noterar att vissa frågor är utestående som är nära kopplade till CBAM men som inte ingår i utkastet till förordning. Detta rör bl.a. lämpliga lösningar på frågan om begränsningar av potentiellt koldioxidläckage från export så att den ekonomiska effektiviteten, miljöintegriteten och WTO-förenligheten för CBAM säkerställs. Som redovisats i det föregående hade partier lite olika uppfattningar i såväl skatteutskottet som om vilken ståndpunkt skulle driva i förhandlingarna vid det nämnda rådsmötet. Oaktat detta kan utskottet konstatera att det finns en enighet när det gäller vikten av att CBAM utformas så att den är förenlig med , minskar risken för koldioxidläckage och främjar en rättvis konkurrens. Utskottet delar därmed uppfattningen att såväl frihandel som klimat är viktiga värden att beakta i utformningen av mekanismen. Utskottet ser emellertid inte behov av några tillkännagivanden i enlighet med det som förordas i motionerna. Därmed avstyrks motionsyrkandena. I ett par motioner förordas att ska verka för att EU lägger mer kraft på att minska handelshinder mellan utvecklingsländer. Utskottet har tidigare (bet. 2020/21:NU13) avstyrkt ett liknande förslag med hänvisning till det pågående arbetet i EU med att ta fram en ny övergripande strategi med (Afrikanska unionen, AU). Som utskottet då konstaterade omfattar strategin bl.a. frågor som rör handel både inom den afrikanska kontinenten och mellan och . EU:s institutioner har uttalat att de är redo att dela med sig av sina erfarenheter av en tullunion och en inre marknad. Utskottet konstaterar att stats- och regeringscheferna för och AU möttes den 17–, och som framgår i det föregående enades ledarna om en gemensam vision för ett förnyat partnerskap. I likhet med välkomnar utskottet en utökad samverkan mellan och det arbete som pågår. Utskottet konstaterar i sammanhanget att handel inleddes under AFCFTA men att det fortfarande pågår förhandlingar om villkoren för denna handel. Motionsförslagen kan därmed lämnas utan åtgärd. Därmed avstyrks motionsyrkandena. Gränshinder i handeln med nordiska länder Problem med handelshinder mellan och de nordiska grannländerna framhålls i några av motionerna. Utskottet har återkommande behandlat liknande förslag. Senast var i betänkandet om handelspolitik (bet. 2020/21:NU13). Utskottet vill , liksom då, inledningsvis framhålla att det inte är av en annan uppfattning än motionärerna när det gäller vikten av att avlägsna handelshinder mellan de nordiska länderna, inte minst och , och motverka att nya uppstår. Utskottet har avstyrkt förslagen till tillkännagivanden genom att påminna om att det pågår ett arbete på området med den inriktning som efterfrågas i motionerna, bl.a. inom och genom Solvit. Utskottet konstaterar att detta arbete är pågående och att har fått ett nytt mandat som sträcker sig fram till perioden som bl.a. omfattar ett arbete vid eventuella kristider. Som utskottet också redogjort för i det nämnda betänkandet har det inom ramen för det nordiska samarbetet tagits fram en fyraårig handlingsplan med utgångspunkt i 2030-visionen enligt vilken bl.a. ska bli världens mest integrerade region. Handlingsplanen omfattar bl.a. åtgärder som ska underlätta för företagare och motverka gränshinder. Utskottet vill därtill påminna om tillkännagivande till regeringen när det gäller arbete mot handelshinder (bet. 2020/21:NU11, rskr. 2020/21:172) och det uppdrag som myndigheten har fått med anledning av tillkännagivandet som redovisats i det föregående. Utskottet konstaterar att ska redovisa uppdraget . Utskottet anser sammantaget därmed att motionsyrkandena kan avslås av . Därmed avstyrks motionsyrkandena. Övriga frågor om internationell handel Utskottet har här att behandla olika förslag som syftar till att stärka handelspolitiska intressen och målet om en fri, hållbar och rättvis internationell handel. Coronapandemin och kriget i har orsakat och orsakar i första hand stort mänskligt lidande och död men påverkar också världshandeln på olika sätt. Pandemin har på många håll förstärkt de redan tilltagande protektionistiska tendenserna. har pandemins effekter på världshandeln bidragit till en accelererande omställning mot att möta de hållbarhetsrelaterade utmaningarna. Utskottet vill i det sammanhanget understryka vikten av att regeringen outtröttligt söker olika vägar för att uppnå en fri, hållbar och rättvis internationell handel och motverkar protektionism. I detta spelar det multilaterala handelssystemet en viktig roll. Utskottet konstaterar vidare att kriget i tydliggjort att handelspolitik inte längre bara används som ett medel för att skapa välstånd utan också för att utöva makt på en geopolitisk arena. I flera motioner förordas att regeringen ska vara pådrivande för att regler inom WTO följs och värna den regelbaserade ordningen för internationell handel. Utskottet delar motionärernas uppfattning om vikten av regelefterlevnad och en regelbaserad internationell handel. Utskottet har i tidigare ställningstaganden till viss del också redan berört dessa frågor men vill tillägga att regeringen i översynen av EU:s handelspolitik betonat att det multilaterala handelssystemet inom WTO är grunden för den regelbaserade handeln och att det finns ett behov av att stärka detta system. Utskottet kan också konstatera att WTO är en prioriterad fråga för kommissionen. Utskottet har redan tidigare behandlat förslag om reformering av WTO och anser att även kan avslå övriga förslag om WTO som utskottet har att behandla här med hänvisning till kommissionens och regeringens pågående arbete. Vikten av internationella standarder framhålls också i flera motioner. Utskottet kan med anledning av dessa förslag konstatera att kommissionen presenterat en standardiseringsstrategi (COM(2022) 30). Strategin syftar till att stärka den inre marknadens motståndskraft, hantera EU:s strategiska beroenden och påskynda den gröna och digitala omställningen. Utskottet konstaterar att regeringen analyserar förslaget och avser verka för att arbetet med strategin leder till en effektiv och intressentdriven europeisk standardisering som stöder hållbar utveckling, den gröna och digitala omställningen och främjar innovation (fakta-PM 2021/22:FPM66). Utskottet noterar också att regeringens principiella ståndpunkt är att förslagen inte får innebära avvikelse från standardiseringens grundprinciper. Utskottet kommer att få anledning att återkomma till förslaget och anser att det inte finns anledning för att vidta några åtgärder mot bakgrund av motionsförslagen. I motion 2021/22:2389 (SD) yrkande 2 påtalas vikten av att motverka en snedvriden konkurrens och i yrkandena 7 och 8 förordas vidare tillkännagivanden om inriktningen för och innehållet i handelsavtal. Utskottet har redan tidigare framhållit vikten av att motverka protektionism och verka för en fri, rättvis och hållbar handel. Med anledning av det som framhålls i dessa motioner vill utskottet även framhålla följande. Utskottet vill påminna om den analys som gjort av hur industrisubventioner används av regeringar i EU, och som utskottet redogjorde för när det behandlade ett likalydande förslag (bet. 2020/21:NU13). Myndighetens slutsats är att regelverket behöver moderniseras och framför allt att transparensen behöver öka. Utskottet vill i sammanhanget påminna om att det redan tidigare framhållit vikten av regelefterlevnad inom WTO. Utskottet noterar också att kommissionen i översynen av handelspolitiken anför att den kommer att fortsätta att använda skyddsinstrument på ett fast sätt så att den europeiska industrin inte utsätts för illojal handel och att detta också omfattar att spåra nya former av subventionering från tredjeländer. I motion 2021/22:3692 (M) yrkande 3 efterfrågas en uppföljning av handelsavtalet mellan och och i motion 2021/22:3774 (M) yrkande 17 förordas att regeringen ska återkomma till med en skrivelse om hur handelsrelationen mellan och har utvecklats efter brexit. Utskottet har ingen annan uppfattning än motionärerna, och menar alltså att det är angeläget att såväl följa upp handelsavtalet som att följa hur handelsrelationen till utvecklas. Utskottet förutsätter att även regeringen och kommissionen har ett intresse av dessa frågor och anser därmed inte att det är motiverat med tillkännagivanden i enlighet med det som föreslås. Det gäller även enligt utskottet motion 2021/22:2389 (SD) yrkande 14 om att inom ramarna för multilaterala samarbeten ska stå upp mot den kinesiska regimen. Utskottet konstaterar att regeringen i en skrivelse till (skr. 2019/20:18) har redogjort för det förhållningssätt som regeringen arbetar efter i frågor som rör . Utskottet anser att det regeringen ger uttryck för i skrivelsen väl svarar upp mot det som motionären efterfrågar. Här kan t.ex. nämnas att regeringen, i första hand genom EU, och i samverkan med likasinnade kommer att ställa krav på att följer sina folkrättsliga förpliktelser och tar ansvar för regelbaserat multilateralt samarbete och agerande i enlighet med folkrätten. Regeringen kommer att värna vedertagna normer och värderingar i den regelbaserade världsordningen. Utskottet anser inte heller att bör vidta några åtgärder i enlighet med det som efterfrågas i motion 2021/22:2553 (SD) yrkande 2 om möjligheterna till handel i . Även här konstaterar utskottet att regeringen överlämnat en skrivelse till (skr. 2020/21:7) med en strategi för den arktiska regionen som även omfattar ett avsnitt om hållbar ekonomisk utveckling samt svenska näringslivsintressen där handel berörs. I motion 2021/22:4199 (L) yrkande 93 framhålls vikten av att stärka frihandeln för att säkra internationella leveranser av livsmedel under kris. I motionerna 2021/22:3775 (M) yrkande 8 och 2021/22:3776 (M) yrkande 17 framförs vidare att bör verka för att EU:s medlemsstater upprättar gemensam beredskap av särskilt kritiska importprodukter och utvecklar samarbeten som den europeiska råvarualliansen. I yrkandena 9 respektive 19 i de två sistnämnda motionerna föreslås därtill att verkar för att kommissionen kontinuerligt analyserar potentiella sårbarheter i viktiga värdekedjor. Utskottet instämmer i att de frågor motionärerna lyfter är angelägna, och dessvärre står världshandeln inför att hantera en livsmedelskris i detta nu med anledning av kriget i . Utskottet noterar att regeringen inte ser någon direkt påverkan på den svenska livsmedelskedjan, men framhåller att omvärldsläget snabbt kan förändras. För andra länder är situationen mer akut. Utskottet konstaterar att det pågår ett arbete inom EU när det gäller sårbarhet vid framtida kriser, kritiska importprodukter och livsmedelsförsörjning i linje med det som efterfrågas i motionerna som redovisas i det föregående och i avsnittet om EU:s inre marknad. I motion 2021/22:3692 (M) yrkande 30 efterfrågas tydliga regler för geografiska ursprungsbeteckningar som inte innebär ökad protektionism. Utskottet behandlade ett likalydande förslag (bet. 2020/21:NU13) och vill även framhålla att det delar motionärernas beskrivning att värdekedjorna inom allt fler områden blir alltmer komplexa. Detta sker som viktiga frågor om t.ex. en varas ursprung och innehåll kvarstår, inte minst ur ett konsumentperspektiv. Utskottet noterar att regeringen i den tidigare omnämnda handlingsplanen för cirkulär ekonomi framhåller att den ska främja en tydlig och lättillgänglig information om produkters innehåll, ursprung och miljöpåverkan och hur de kan återvinnas och tas om hand. Vidare framgår av handlingsplanen att regeringen inom ramen för EU-arbetet avser att verka för att s.k. produktpass införs och att de får en utformning som stämmer med den fria rörligheten för varor och gemensamma principer för internationell handel.