bet · H901UbU15 · 2022-04-01 00:00:00 — Enligt motionärerna måste sex- och samlevnadsundervisningen förbättras och kvalitetssäkras och endast lärare, skolsköterska, skolkurator och ungdomsmottagning bör medverka vid undervisningen. Motionärerna i kommittémotion 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 23 framhåller att en av de största utmaningarna är att skapa förutsättningar för att tillgodose privata och offentliga arbetsgivares behov av personal med rätt utbildning och kompetens. Motionärerna förordar därför en stärkt kompetensförsörjning och att det därför är väsentligt med ökad samverkan mellan skola och näringsliv. Kommittémotion 2021/22:3978 av m.fl. (L) yrkande 14 handlar om idrott för personer med funktionsnedsättning. Det är skolans ansvar att anpassa undervisningen så att alla kan delta utifrån sina förutsättningar, och lärare i idrott och hälsa bör därför få utbildning i hur undervisningen kan anpassas utifrån olika elevers förutsättningar, menar motionärerna. I motion 2021/22:4101 av m.fl. (MP) yrkande 1 lämnas förslag om att miljö- och hållbarhetsperspektiven ska genomsyra all undervisning, oberoende av kurs eller ämne. För att nå de globala hållbarhetsmålen måste hållbarhetsfrågorna ha en central plats i undervisningen, menar motionären. I yrkande 2 framhålls att alla barn ska ha tillgång till natur och att skolan genom sitt kompensatoriska uppdrag har en viktig uppgift att se till att alla barn kommer ut i och möter naturen. I yrkande 3 anförs att det är viktigt att ta till vara friluftslivet som en pedagogisk resurs. Friluftsliv i skolan erbjuder elever möjligheter att träna kreativitet, samarbete och problemlösningsförmåga samt möjligheter till diskussioner om naturen och om jordens resurser. I motion 2021/22:4104 av och (båda MP) föreslås att ämnet nationellt minoritetsspråk ska införas i timplanen för . Undervisningen bör införlivas i den ordinarie skoldagen för att göra det attraktivt för fler elever att vilja läsa nationellt minoritetsspråk och för att öka möjligheten att attrahera kompetenta lärare. I kommittémotion 2021/22:3990 av m.fl. (M) yrkande 31 föreslås ett införande av obligatorisk totalförsvarsutbildning i gymnasieskolan. Att införa totalförsvarsutbildning för våra skolelever är ett effektivt sätt att säkerställa kommande generationers beredskap, anför motionärerna. Skolans lärdoms- och bildningstradition m.m. Kommittémotion 2021/22:4162 av m.fl. (KD) yrkande 6 handlar om skolans bildningsuppdrag och riktade insatser för ökad läsförståelse och läsinlärning. En bred satsning på läsning och kunskapsinhämtning görs genom att betona skolans bildningsuppdrag och att rikta insatser för ökad läsförståelse och läsinlärning, menar motionärerna. I kommittémotion 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 19 framför motionärerna att skolan behöver respektera lärdoms- och bildningstraditionen för att uppvärdera bildningen som ideal. Ett uppvärderat bildningsideal förutsätter att lärare får vara lärare och hjälpa eleven till en ökad förståelse om varför viss kunskap är viktigare än annan, framhåller motionärerna. I yrkande 38 lämnas förslag om att utöka skolornas fokus på läsinlärning och elevernas tid för läsning. Motionärerna menar att det är viktigt att eleverna ägnar mer tid till läsning, att skolan fokuserar mer på läsinlärning och att kunskaperna kontrolleras . Skolan har ett brett bildningsuppdrag. Av 3 kap. 2 § skollagen framgår att alla barn och elever i samtliga skolformer och i fritidshemmet ska ges den ledning och stimulans som de behöver i sitt lärande och sin personliga utveckling för att de utifrån sina egna förutsättningar ska kunna utvecklas så långt som möjligt enligt utbildningens mål. ämnen räknas upp i skollagen (10 kap. 4 §). Undervisningen ska omfatta bild, engelska, hem- och konsumentkunskap, idrott och hälsa, matematik, musik, naturorienterande ämnen (biologi, fysik och kemi), samhällsorienterande ämnen (geografi, historia, religionskunskap och samhällskunskap), slöjd, svenska eller svenska som andraspråk och teknik. Dessutom ska moderna språk finnas som ämne och erbjudas varje elev inom ramen för språkval och ämnet modersmål för de elever som ska erbjudas modersmålsundervisning. För varje ämne ska det finnas en kursplan. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om kursplaner (10 kap. 8 §). började en ny stadieindelning för och reglering av undervisningstiden per stadium att gälla. Den nya regleringen innebär att timplan regleras på förordningsnivå som en bilaga till skolförordningen (2011:185). Utöver undervisningen i de särskilda ämnena finns elevens val och skolans val (10 kap. 4 § skollagen). Undervisningen i elevens val ska syfta till att fördjupa och bredda elevens kunskaper i ett eller flera ämnen. Skolans val får omfatta ett lokalt tillval, om har godkänt en plan för undervisningen. Kursplanerna för respektive ämne framgår av läroplanen för , förskoleklassen och fritidshemmet. Av förarbetena till skollagen (prop. 2009/10:165 s. 368) framgår att läroplanen inklusive kursplanerna och kunskapskraven uttrycker de kunskaper och värden som eleverna ska ha med sig från . När det gäller utformningen av undervisningen, bl.a. val av stoff och metoder, framgår det av förarbetena att styrdokumenten ger stor frihet för varje skola att organisera undervisningen efter egna förutsättningar och pedagogiska val. Enligt 9 kap. 8 § skolförordningen ska huvudmannen erbjuda eleverna ett allsidigt urval av ämnen som elevens val. Regeringen har beslutat om ändrade läroplaner för grundskola, förskoleklass, fritidshem, grundsärskola, specialskola och sameskola i syfte att stärka skolans jämställdhetsuppdrag (se ovan). De ändrade läroplanerna börjar gälla . beslutade regeringen om reviderade kursplaner för . I de ändrade kursplanerna betonas fakta och förståelse i större utsträckning än tidigare och innehållet skiljer sig tydligare mellan stadierna. Det centrala innehållet i respektive ämne har anpassats till ämnets undervisningstid när det gäller bl.a. konkretionsgrad och progression. Vidare har kunskapskraven gjorts mindre detaljerade. De reviderade kursplanerna börjar gälla . Till skillnad från ämnen regleras inte gymnasieskolans ämnen i skollagen. I 4 kap. 1 § gymnasieförordningen (2010:2039, reviderad 2018) anges att får meddela ytterligare föreskrifter om vilka ämnen och kurser som ska ingå i respektive program och i de nationella inriktningarna. Av läroplanen för gymnasieskolan (Gy 11, reviderad 2018) framgår att de gymnasiegemensamma ämnena är ämnen som alla gymnasieelever läser. De varierar i omfattning mellan de olika programmen. Det finns nio gymnasiegemensamma ämnen: engelska, historia, idrott och hälsa, matematik, naturkunskap, religionskunskap, samhällskunskap och svenska eller svenska som andraspråk. Varje program innehåller också ett antal programgemensamma ämnen, programfördjupning, inriktningskurser och individuellt val. Inom det individuella valet på yrkesprogrammen ska skolan erbjuda kurser som krävs för grundläggande högskolebehörighet. Estetiska kurser och kurser i idrott och hälsa ska alltid erbjudas på samtliga program. Dessutom ska de nationella programmen innehålla ett gymnasiearbete som sammanfattar utbildningen på programmet. Bakgrund och pågående arbete Övergripande perspektiv i läroplanerna m.m. Enligt 1 kap. 11 § skollagen ska en läroplan som utgår från bestämmelserna i skollagen gälla för varje skolform och för fritidshemmet. Läroplanen ska ange utbildningens värdegrund och uppdrag. Den ska också ange mål och riktlinjer för utbildningen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om läroplaner. I de nuvarande läroplanerna för (Lgr 11) och för gymnasieskolan (Gy 11) anges följande fyra övergripande perspektiv som ingår i skolans uppdrag och som ska anläggas i all undervisning. Genom ett historiskt perspektiv kan eleverna utveckla en förståelse för samtiden och en beredskap samt utveckla sin förmåga till dynamiskt tänkande. Genom ett miljöperspektiv ska undervisningen bl.a. belysa hur samhällets funktioner och vårt sätt att leva och arbeta kan anpassas för att skapa hållbar utveckling. Ett internationellt perspektiv är viktigt för att kunna se den egna verkligheten i ett globalt sammanhang, skapa internationell solidaritet, förbereda för ett samhälle med kontakter över kultur- och nationsgränser samt utveckla förståelse för den kulturella mångfalden inom landet. Det etiska perspektivet ska prägla skolans verksamhet för att ge grund för och främja elevernas förmåga att göra personliga ställningstaganden. Av läroplanen för framgår vidare att en skolas rektor har ansvar för att undervisningen integrerar ämnesövergripande kunskapsområden, vilket bl.a. inkluderar miljö, trafik, jämställdhet, konsumentfrågor samt sex och samlevnad. I beskrivningen av skolans uppdrag i läroplanen för anges bl.a. att utbildning och fostran i djupare mening är en fråga om att överföra och utveckla ett kulturarv – värden, traditioner, språk, kunskaper – från en generation till nästa. Skolan ska förmedla de mer beständiga kunskaper som utgör den gemensamma referensram alla i samhället behöver. Översyn av timplanen i gavs i regleringsbrevet (U2020/06435) i uppdrag att genomföra en översyn av timplanen för . Syftet med översynen var att skapa en bättre balans mellan kursplanernas centrala innehåll och den undervisningstid som är avsatt för varje ämne i timplanen. skulle även beakta möjligheten att utöka undervisningstiden i ett eller flera ämnen genom att minska eller ta bort undervisningstiden i elevens val. föreslog bl.a. att elevens val ska tas bort och att i stället ska fördelas till de ämnen och stadier som har ett behov av mer reglerad undervisningstid. Enligt förslag fördelas timmarna framför allt till de samhällsorienterande och de naturorienterande ämnena, men i viss mån också till de s.k. praktisk-estetiska ämnena. Särskilt om idrott för elever med funktionsnedsättning Av kursplanerna för framgår att undervisningen i ämnet idrott och hälsa ska ge eleverna förutsättningar att utveckla förmåga att röra sig allsidigt i olika fysiska sammanhang, genomföra och anpassa aktiviteter inom friluftsliv och utevistelse efter olika förhållanden och miljöer, planera, genomföra och värdera olika aktiviteter utifrån hur de påverkar fysisk förmåga och hälsa, och att agera säkert och förebygga risker i samband med rörelse, friluftsliv och utevistelser samt att simma och hantera nödsituationer på land och i vatten. () har tagit fram en särskild konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Konventionen, som tillträdde , tillhör de centrala konventionerna om mänskliga rättigheter. Konventionen har kommit till för att länder ska ta ansvar för att personer med funktionsnedsättning ska få samma fri- och rättigheter som övriga i samhället. I konventionen står att staterna ska arbeta efter ett antal principer, bl.a. icke-diskriminering, lika möjligheter, tillgänglighet och likvärdig utbildning för alla. Kommentar nr 4 till artikel 24 i konventionen handlar om rätten till inkluderande utbildning för personer med funktionsnedsättning och beskriver vilket ansvar staterna har för att skolor och utbildningsmiljöer är utformade för att möta en mångfald av barn. Enligt förordning (2011:130) med instruktion för Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM) ska myndigheten bl.a. verka för att alla barn, elever och vuxenstuderande med funktionsnedsättning får tillgång till en likvärdig utbildning och annan verksamhet av god kvalitet i en trygg miljö. Myndigheten ska bidra till goda förutsättningar för barnens utveckling och lärande samt förbättrade kunskapsresultat för eleverna. Tillsammans med har SPSM tagit fram rapporten tillgänglig lärmiljö för alla i ämnet idrott och hälsa – med fokus på socialt samspel (2020:2). Rapporten har som syfte att hjälpa lärare i planeringen av sin undervisning och bidra till goda förutsättningar för alla elever, oavsett funktionsförmåga, genom att skapa en tillgänglig lärmiljö. SPSM har i enlighet med regleringsbrevet i uppdrag att tillsammans med och ta fram kunskapssammanställningar inom områdena elevhälsa och stöd som kan bidra till att förbättra huvudmäns, rektorers och lärares möjligheter att välja effektiva insatser i syfte att elever ska nå utbildningens mål. Uppdraget ska redovisas gemensamt till () . Särskilt om undervisning i sex och samlevnad Regeringen beslutade om ändringar i läroplanerna för det kunskapsområde som kallas sex och samlevnad. Ändringarna innebär bl.a. att undervisningen i sexualitet, samtycke och relationer ska ske återkommande och bidra till att främja alla elevers hälsa och välbefinnande samt stärka deras förutsättningar att göra medvetna och självständiga val. Vidare framgår att skolan ska bidra till att eleverna utvecklar förståelse för egna och andras rättigheter och ska förmedla betydelsen av att sexualitet och relationer präglas av samtycke. I utbildningen ska maktstrukturer kopplade till kön och hedersrelaterat våld och förtryck kritiskt granskas. Läroplansändringarna syftar även till att ge eleverna möjlighet att utveckla ett kritiskt förhållningssätt till hur relationer och sexualitet framställs i olika medier och sammanhang, bl.a. i pornografi. Ämnet ska även byta namn till sexualitet, samtycke och relationer. Förändringarna omfattar , grundsärskolan, sameskolan, specialskolan, gymnasieskolan, gymnasiesärskolan och vuxenutbildningen och ska tillämpas från . Med grund i förslagen från Läsdelegationens betänkande (SOU 2018:57) har regeringen vidtagit ett antal åtgärder för ökat läsande. Regeringen har bl.a. byggt ut den nationella satsningen Bokstart som drivs av och som handlar om små barns språk- och läsutveckling. genomfördes flera insatser inom ramen för Bokstart i syfte att sprida kunskap om språkutveckling. har även publicerat en rapport som bygger på en uppföljning av samtliga Bokstartsprojekt. Rapporten konstaterar att ett fortsatt statligt stöd kommer att ge pågående projekt möjligheten att växa samt att fler kommuner påbörjar ett s.k. bokstartsarbete. I budgetpropositionen avsattes för utbyggnaden av Bokstart (prop. 2021/22:1 utg.omr. 17 s. 62). I regeringens skrivelse 2020/21:95 Barns och ungas läsning redogjorde regeringen för sina bedömningar utifrån Läsdelegationens betänkande Barns och ungas läsning – ett ansvar för hela samhället (SOU 2018:57). Fokus i skrivelsen var läsfrämjande insatser för barn och unga i åldersgruppen 0–. Regeringen framförde bl.a. att – ett läsråd med uppdrag att samla och samordna aktörer och insatser kring barns och ungas läsning ska inrättas – läsfrämjande insatser i och utanför skolan bör samverka för att ge barn och unga mer likvärdiga förutsättningar för en god läsförmåga – fortsatta satsningar på förskolan bör genomföras i syfte att stärka barns språkutveckling – skolan bör fortsätta att stärka elevernas språk-, läs- och skrivutveckling och att satsningen Läslyftet bör fortsätta – fritidshem och skollov bör fortsätta att utgöra en möjlighet för att stimulera barns och ungas läsförmåga och läsintresse – barn och unga bör få möjlighet att utveckla sitt nationella minoritetsspråk, modersmål och teckenspråk samt ges god tillgång till litteratur på dessa språk – skolbiblioteken är en viktig resurs för elevernas lärande och bör fortsätta bidra till att stärka läsintresset såväl inom som utanför skolan. inrättade regeringen ett läsråd som bl.a. ska samla och samordna aktörer och insatser inom kultur, skola, myndigheter, civilsamhälle, folkbildning, bokhandel, förlag och andra delar av näringslivet kring barns och ungas läsning (prop. 2020/21:1 utg.omr. 17, bet. 2020/21:KrU1, rskr. 2020/21:106). har i regleringsbrevet fått i uppdrag att genomföra kontinuerliga och långsiktiga insatser för att främja ett ökat läsande generellt, inklusive att stärka Läslovet. Syftet är att väcka nyfikenhet för de möjligheter som skönlitteratur och sakprosa kan ge samt stimulera läsintresse hos barn och elever. Uppdraget ska redovisas . I delbetänkandet från Utredningen om stärkta skolbibliotek och läromedel redogörs för studier och rapporter som rör s.k. fri läsning. Utredningen drar slutsatsen att det fria läsandet är väsentligt för läsintresset och att läsintresset i sin tur är väsentligt för läsförståelsen. Utredningen anför även att skolbibliotekarier är centrala för det fria läsandet och att elevers motivation för läsning kan öka genom samarbete mellan lärare och skolbibliotekarier (SOU 2021:3, s. 122 f.). Betänkandet har remitterats. Särskilt om kompetensförsörjning och samverkan mellan skola och näringsliv Enligt läroplanen för m.m. (Lgr 11) ska eleverna få underlag för att välja fortsatt utbildning. För detta krävs att skolan har en nära samverkan med de gymnasiala utbildningarna liksom en samverkan med arbetslivet och närsamhället i övrigt. Alla som arbetar i skolan ska också bidra till att elevens studie- och yrkesval inte begränsas av könstillhörighet eller av social eller kulturell bakgrund. Studie- och yrkesvägledaren, eller den personal som fullgör motsvarande uppgifter, ska informera och vägleda eleverna inför den fortsatta utbildningen och yrkesinriktningen och särskilt uppmärksamma möjligheterna för elever med funktionsnedsättning, liksom vara till stöd för den övriga personalens studie- och yrkesorienterande insatser. Rektor har ett särskilt ansvar för att samverkan med skolor och arbetslivet utanför skolan utvecklas så att eleverna får konkreta erfarenheter av betydelse för deras val av fortsatt utbildning och yrkesinriktning. Rektor ska även organisera den studie- och yrkesorienterande verksamheten så att eleverna får vägledning inför val av fortsatt utbildning. På motsvarande sätt anges i läroplanen för gymnasieskolan (Gy 11) att gymnasieskolan ska ha en nära samverkan med bl.a. arbetslivet, särskilt när det gäller yrkesutbildningen. Målet är att varje elev ska kunna ta ställning till sin fortsatta studie- och yrkesinriktning på grundval av samlade erfarenheter och kunskaper. Eleven ska också bli medveten om att alla yrkesområden förändras i takt med den tekniska utvecklingen, förändringar i samhälls- och yrkeslivet m.m. och därmed förstå behovet av personlig utveckling i yrket. Särskilt om undervisning i nationella minoritetsspråk ska med start ansvara för nationell samordning av undervisning i nationella minoritetsspråk. Uppdraget innefattar bl.a. att planera och ansvara för hur fjärrundervisning i nationella minoritetsspråk kan göras tillgänglig för alla huvudmän som enligt skollagen ska erbjuda undervisning i språken. ska även utreda och ta fram en modell för ekonomisk ersättning till de huvudmän som väljer att använda sådan fjärrundervisning. ska även förbereda ett arbete med att stödja produktionen av, främja utvecklingen av och tillgången till läromedel inom nationella minoritetsspråk och i detta arbete samarbeta med relevanta aktörer. ska föra en dialog med Sameskolstyrelsen om uppdraget. ska redovisa uppdraget till () . När det gäller motionsyrkanden om undervisning i särskilda ämnen och kunskapsområden vill utskottet framhålla gällande regelverk och den flexibilitet som finns i skollagen för undervisningstid i skolans val. Utskottet vill även uppmärksamma att det är regeringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer, som utformar innehållet i skolans läroplaner och kursplaner. Reviderade kursplaner börjar gälla fr.o.m. , vilka i högre utsträckning bl.a. betonar fakta och förståelse. Utskottet vill även lyfta fram de fyra övergripande perspektiv som ska anläggas i all undervisning: det historiska perspektivet, miljöperspektivet, det internationella perspektivet och det etiska perspektivet. När det exempelvis gäller miljö och hållbar utveckling pågår insatser och utvecklingsarbete inom . En stärkt och förbättrad sexualundervisning är enligt utskottet en viktig och aktuell fråga. Utskottet ser därför positivt på de beslutade ändringarna i läroplanen som avser kunskapsområdet sex och samlevnad och som ska tillämpas från . Ändringarna innebär bl.a. att undervisningen ska bidra till att främja alla elevers hälsa, stärka deras förutsättningar att göra medvetna och självständiga val samt förmedla betydelsen av att sexualitet och relationer präglas av samtycke. Utbildningen ska även kritiskt granska maktstrukturer kopplade till kön och hedersrelaterat våld och förtryck. När det gäller idrott för elever med funktionsnedsättning vill utskottet påminna om att det i skollagen framgår att alla elever ska ges den ledning och stimulans som de behöver för att de utifrån sina egna förutsättningar ska kunna utvecklas så långt som möjligt enligt utbildningens mål. Genom FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, som bl.a. behandlar rätten till inkluderande utbildning, har också ansvar för att utforma skolor och utbildningsmiljöer så att skolan kan möta en mångfald av barn. Utskottet vill även peka på det stödmaterial som Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM) har tagit fram och som syftar till att hjälpa lärare att planera undervisning och skapa en tillgänglig lärmiljö i ämnet idrott och hälsa. I fråga om förslag om en stärkt kompetensförsörjning vill utskottet hänvisa till att det i läroplanerna för och gymnasieskolan framgår att skolan bl.a. ska ha nära samverkan med arbetslivet så att eleverna kan ta ställning till fortsatta studier och yrkesinriktning utifrån samlade erfarenheter och kunskaper. Med hänvisning till det pågående arbetet och till gällande regelverk avstyrker utskottet förslag om vissa särskilda ämnen och kunskapsområden. Därmed avstyrks motionerna 2021/22:1528 (S), 2021/22:1807 (S), 2021/22:2599 (V) yrkande 9, 2021/22:2930 (SD), 2021/22:3218 (C) yrkande 21, 2021/22:3978 (L) yrkande 14, 2021/22:3990 (M) yrkande 31, 2021/22:4101 (MP) yrkandena 1–3, 2021/22:4104 (MP), 2021/22:4163 (KD) yrkande 65, 2021/22:4210 (KD) yrkande 55, 2021/22:4217 (KD) yrkande 23. När det sedan gäller yrkanden med förslag om lärdoms- och bildningstraditionen vill utskottet framhålla skolans breda bildningsuppdrag. Utskottet vill även påminna om att läroplanerna och kursplanerna uttrycker de kunskaper och värden som eleverna ska ta del av under men att styrdokumenten ger stor frihet för skolorna att utforma undervisningen. I fråga om förslag om insatser för ökad läsinlärning vill utskottet hänvisa till de insatser för ökat läsande som regeringen har vidtagit. Här kan särskilt nämnas satsningen Bokstart som handlar om små barns språk- och läsutveckling, inrättandet av ett läsråd och andra läsfrämjande satsningar i och utanför skolan: satsningar på läslyftet, skolbibliotek och den s.k. läsa-skriva-räkna-satsningen. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2021/22:4162 (KD) yrkande 6 och 2021/22:4163 (KD) yrkandena 19 och 38. Bedömning och nationella prov m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. bedömning och kunskapskontroller, mätbara kunskapsunderlag och central rättning av nationella prov. Jämför reservation 21 (SD), 22 (KD), 23 (M, KD), 24 (SD, KD) och 25 (M, SD, KD). Bedömning, kunskapskrav och kunskapskontroller m.m. I kommittémotion 2021/22:2542 av m.fl. (SD) yrkande 12 föreslås förändrade kunskapskrav för praktiska ämnen. Enligt motionärerna bör inte teoretiska moment utgöra kunskapskrav och betygsgrund för bild, slöjd, musik och idrott. I motion 2021/22:689 av (SD) yrkande 1 anser motionären att betydligt fler nationella prov bör användas för bedömning av skolors, lärares och elevers prestationer. Fler prov bör vara nationella och externt rättade för att undvika betygsinflation och för att kunna utvärdera skolor, lärare och elever, menar motionären. Enligt kommittémotion 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 25 bör det införas tidiga kunskapskontroller och stödinsatser, exempelvis i form av utökad undervisningstid, läxhjälp och lovskola, för att öka andelen elever som går ut skolan med fullständiga betyg.