bet · H901KU25 · 2022-02-18 00:00:00 — har tidigare behandlat motionsyrkanden om att införa minnesdagar för att uppmärksamma särskilda personer eller händelser (se t.ex. bet. 2012/13:KU16, bet. 2014/15:KU6 och bet. 2016/17:KU29). avslog utskottet motionsyrkanden om att införa en minnesdag tillägnad kommunismens offer (bet. 2018/19:KU18). Senast utskottet behandlade motioner om minnesdagar m.m. var (bet. 2020/21:KU15). Utskottet anförde då att det saknas skäl för att ta initiativ till att inrätta en blåljuspersonalens dag, en minnesdag tillägnad folkmordet Seyfos offer eller för att uppmärksamma islamofobi. Utskottet avstyrkte därför motionsyrkandena. Utskottet anser liksom tidigare att det inte finns skäl för att ta initiativ till de minnesdagar eller särskilda dagar som föreslås. Utskottet avstyrker därför motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om offentliga belöningssystem. I motion 2021/22:316 av och (båda SD) yrkandena 2 och 3 föreslås att en utmärkelse inrättas för extraordinära insatser inom polis och räddningstjänst samt att ett årligt civilkuragepris inrättas. Motionärerna anför att anställda inom polis och räddningstjänst i sin gärning riskerar hälsa och liv, arbetar under hård press och kämpar tillsammans för att erbjuda hjälp när en medmänniska behöver den som mest. Vidare finns det enligt motionärerna tillfällen då dessa gör mer än vad som krävs av dem, enbart för att på olika sätt skydda eller hjälpa vårt lands invånare. Det är dock inte ofta som dessa extraordinära insatser belönas. bör därför inrätta en utmärkelse för extraordinära insatser genomförda av polis och räddningstjänst. Motionärerna anför även att det i flera delar av vårt land finns kommuner som har valt att införa ett s.k. civilkuragepris för de invånare som genom civilkurage utmärkt sig på ett föredömligt sätt och att detta är ett enkelt sätt att visa uppskattning som kan vara mycket betydelsefullt för enskilda individer. Av den anledningen föreslår motionärerna att en modell tas fram där ett årligt civilkuragepris delas ut av , exempelvis av talman. I motion 2021/22:2924 av och (båda SD) föreslås att en utmärkelse för framstående utlandssvenskar inrättas. Motionärerna anför att hedersutmärkelser, priser och diplom är ett fantastiskt sätt att uppmärksamma och visa uppskattning gentemot personer som gör någonting gott och därför anser motionärerna att det finns ett behov av att det offentliga blir bättre på att uppmärksamma framgångsrika svenskar, och då inte minst utlandssvenskar. Men åtagandet att dela ut pris för framstående utlandssvenskar bör inte vila på en ideell förening så som det gör . Motionärerna föreslår att exempelvis talman eller en för det aktuella fallet lämplig ambassadör, skulle kunna dela ut en utmärkelse för utlandssvenskar som utmärkt sig genom goda gärningar inom professionen eller ideellt, och som placerat både sig själva och på världskartan. På förslag av försvarsutskottet tillkännagav för regeringen att det borde införas en medalj för särskilt berömvärda internationella insatser (bet. 2017/18:FöU8, rskr. 2017/18:195). fattade på förslag av beslut om ett tillkännagagivande till regeringen om en översyn av det offentliga belöningssystemet (bet. 2017/18:KU28, rskr. 2017/18:337). Som tidigare nämnts tillsatte regeringen därefter en parlamentariskt sammansatt kommitté som tog namnet (Ju 2019:09). Kommittén redovisade sitt arbete , se nedan. Efter förslag i framställningen riksdagsöversyn beslutade om en ny lag, lagen (2021:1117) om medalj (framst. 2020/21:RS5, bet. 2021/22:KU3, rskr. 2021/22:44). I lagen finns bestämmelser om medalj och andra avgångsgåvor till ledamöter och om medalj till andra. Talmannen får besluta att dela ut medalj till ledamöter som lämnar och till andra personer som har gjort särskilt eller synnerligen förtjänstfulla insatser för . som bl.a. skulle göra en översyn av det offentliga belöningssystemet (dir. 2019:76 och dir. 2020:127) redovisade uppdraget i betänkandet Ett modernt belöningssystem, de allmänna flaggdagarna och redovisningen av anslaget till hovet (SOU 2021:74). Enligt utredningsdirektiven skulle översynen ha inriktningen att ska få ett modernt och sammanhängande system för belöning av såväl svenska som utländska medborgare för bl.a. viktiga samhällsinsatser. Kommitténs uppgift var bl.a. att kartlägga formerna för hur regeringens och förvaltningsmyndigheternas olika offentliga belöningar tilldelas och att ta ställning till om de bör ändras. Kommittén hade även till uppgift att undersöka och redovisa vilka ändringar av ordenskungörelsen som behövs för att återuppta tilldelandet av utmärkelsen inom och Svärdsorden och för att utmärkelser inom dessa ordnar och inom ska kunna tilldelas svenska medborgare. I uppdraget ingick även att ta ställning till om en ny regeringsmedalj för särskilt berömvärda internationella insatser bör införas. Vidare ingick det i uppdraget att undersöka möjligheterna för medborgare att nominera individer för offentlig belöning och ta ställning till om dessa möjligheter bör utvidgas. Kommittén föreslår bl.a. att ett modernt och centralt system för belöningar inrättas för att uppmärksamma förtjänstfulla insatser. Systemet föreslås omfatta både det statliga ordensväsendet och regeringens utmärkelser. En förtjänstfull insats är enligt utredningen en insats som har stor betydelse för samhället och som går utöver det som kan förväntas av en person inom det område där personen verkar. I betänkandet föreslår kommittén en ny förordning med en gemensam utgångspunkt för vilka insatser som ska komma ifråga för en av landets främsta utmärkelser. Det moderna belöningssystemet ska lyfta fram de insatser som är värda att belönas oavsett en persons ställning i samhället och oavsett var inom samhället insatsen har utförts. För att öka möjligheten att identifiera belöningsvärda insatser bör nomineringar från alla delar av samhället välkomnas. En nyhet i förhållande till dagens ordning är att svenska medborgare ska kunna tilldelas ordnar inom det statliga ordensväsendet. Kommittén anser att regeringens utmärkelser bör användas i ökad utsträckning. Kommittén föreslår ett självständigt råd som granskar inkomna nomineringar inom ordensväsendet och lämnar yttrande till regeringen över insatserna som bör belönas. Förslagen har varit föremål för remissbehandling och bereds inom . Regeringen har aviserat att den avser att fatta beslut om propositionen Det offentliga belöningssystemet och de allmänna flaggdagarna. har avstyrkt motioner om att inrätta en hedersmedalj (se t.ex. bet. 2014/15:KU8 och bet. 2016/17:KU29). Utskottet avstyrkte en motsvarande motion (bet. 2018/19:KU18) och noterade då i sitt ställningstagande att genom tillkännagivanden till regeringen har tagit initiativ till en översyn av de offentliga belöningssystemen. Utskottet ansåg därför att det inte var påkallat med ett initiativ om att införa någon hedersmedalj. Senast utskottet behandlade motioner om offentliga belöningssystem var (bet. 2020/21:KU15). Utskottet avstyrkte motioner om offentliga belöningssystem och utmärkelser för soldater, veteraner, civila och militära insatser utomlands, polis och räddningstjänst med anledning av att den s.k. hade tillsatts som bl.a. skulle göra en översyn av det offentliga belöningssystemet. På initiativ tillsatte regeringen en parlamentariskt sammansatt kommitté som bl.a. skulle göra en översyn av det offentliga belöningssystemet. Kommittén, som tog namnet , överlämnade sitt betänkande Ett modernt belöningssystem, de allmänna flaggdagarna och redovisningen av anslaget till hovet. I betänkandet lämnas bl.a. förslag om ett centralt system för belöning av förtjänstfulla insatser. Bl.a. mot denna bakgrund anser utskottet, liksom tidigare, att det inte finns skäl för att ta nya initiativ i fråga om offentliga belöningssystem. Utskottet avstyrker motionsyrkandena. Allmänna helgdagar, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3292 av m.fl. (SD) yrkande 10 och 2021/22:131 av (KD) och 2021/22:1829 av (M). bör tas bort som allmän helgdag och ersättas med en annan dag, t.ex. Veterandagen, Engelbrektsdagen eller någon liknande dag med motsvarande koppling till det svenska arvet. Alternativt bör första maj byta namn till Valborgsdagen för att markera att den är en angelägenhet för hela svenska folket. Regler om flaggning, punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3292 av m.fl. (SD) yrkande 16. råder en ordning som innebär att utseendet på svenska flaggan regleras i lag men flaggdagarna regleras i en förordning. Det finns inga föreskrifter som reglerar när myndigheterna ska flagga eller vilken flagga som ska föras. Frågan om flaggning vid enskilda myndigheter blir i stället föremål för beslut av den enskilda myndighetschefen. Många myndigheter flaggar även med EU-flaggan eller med politiska och ideologiska flaggor. Den svenska flaggan är en symbol för och därmed i förlängningen för svenska myndigheter. Alla regler för flaggning bör samlas i en flagglag. Flagglagen bör t.ex. innehålla regler om flaggans utseende, vilka flaggdagar som ska anses vara officiella och om att myndigheter endast ska föra den svenska flaggan, regionala flaggor, gästflaggor och andra myndighetsspecifika flaggor. Flagglagen bör rikta in sig på det allmänna. Privat flaggning bör uppmuntras snarare än påtvingas. Det finns vidare skäl att se över om det bör vara straffbart att skända den svenska flaggan. Nationalsången, punkt 4 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:321 av och (båda SD) yrkande 2 och 2021/22:3292 av m.fl. (SD) yrkande 19. Frågan om nationella symboler är mycket viktig och det offentliga bör överlag arbeta mer för att de nationella symbolerna ska synas i det nationella rummet. Du gamla, du fria bör mot denna bakgrund fastställas i lag som officiella nationalsång. Nationella symboler, punkt 5 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:321 av och (båda SD) yrkande 1 och 2021/22:3292 av m.fl. (SD) yrkande 18. Nationella symboler är mycket viktigt. För att stärka den nationella förankringen och medborgarnas nationalkänsla bör både och regeringen verka för en ökad exponering av nationalsymboler i officiella sammanhang. Som exempel kan nämnas att när president talar i tv finns det ofta en nationalsymbol – den amerikanska flaggan – bredvid eller bakom podiet. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 2021/22:66 av (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en svensk minnesdag tillägnad kommunismens offer bör införas och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:131 av (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att låta utreda möjligheten att återinföra som helgdag och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:316 av och (båda SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta en minnesdag tillägnad offren från folkmordet och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta en utmärkelse för extraordinära insatser inom polis och räddningstjänst och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett årligt civilkuragepris och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:321 av och (båda SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en utökad exponering av nationalsymboler i officiella sammanhang och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om nationalsång och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:475 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om införandet av blåljuspersonalens dag och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1450 av Boriana m.fl. (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om den skånska flaggans officiella status och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1684 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppmärksamma islamofobi med och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1829 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att göra veterandagen till allmän helgdag och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2346 av (L): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en minnesdag för seyfo/det armeniska folkmordet och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2924 av och (båda SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en utmärkelse för framstående utlandssvenskar och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3292 av m.fl. (SD): 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om första maj och tillkännager detta för regeringen. 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en ny allmän flagglag och tillkännager detta för regeringen. 18.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka exponeringen av nationella symboler och tillkännager detta för regeringen. 19.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om nationalsången och tillkännager detta för regeringen. Till en början yrkar jag bifall till reservation 2, som vi sverigedemokrater ställer oss bakom samtliga våra reservationer. Det betänkande som vi för dagen hanterar belyser viktiga frågor för vårt samhälle i stort. Det gäller alltifrån officiella helgdagar och flaggning till vår nationalsång, våra nationella symboler och minnesdagar. Förhoppningsvis bjuder dessa områden in till någon form av eftertanke och nationell uppskattning och inte nödvändigtvis endast till att vi ser fram emot ledig från jobb eller studier. Det är minnesvärda dagar, högtider och symboler som möjliggör gemenskap och sammanhållning, samt en möjlighet att uppskatta och reflektera över vad rike står för. Det gäller inte bara i nutid, utan även historiskt och hur vi nått den här punkten. Det är även en fingervisning på vägen in . Samtliga punkter i betänkandet borde anses som bidragande till skapandet av en nationell identitet som vi alla kan vara stolta över. Den kanske främsta symbolen för vårt land torde vara den vackra blågula fanan med sin rika historia som vi kan spåra ända till mitten av . Vår firade svenska nationaldag hette som bekant tidigare . Det är som firats på alltsedan 1893 till pompa och ståt, med musik, högtidstal och utdelande av fanor, alltid med kungafamiljen närvarande. Det finns inga tydliga föreskrifter som reglerar flaggande även om det finns diverse rekommendationer att förhålla sig till. Utan ett mer konkret regelverk händer det stundom att vissa myndigheter flaggar med andra flaggor än den svenska, även sådana som representerar politiska eller ideologiska organisationer. Det känns från sida olyckligt att icke-officiella flaggor används vid flaggning på offentliga byggnader då detta kan uppfattas som att myndigheten i fråga tar ett politiskt eller ideologiskt ställningstagande. Den svenska flaggan är en symbol för vårt land och således i förlängningen även applicerbar på våra myndigheter. Mot den bakgrunden anser vi som parti att regelverket för flaggning bör samlas i en mer konkret flagglag. Denna bör stipulera alltifrån fanans storlek och utseende till dagar som den ska vaja. Det gäller även vilka andra flaggor som kan tänkas ingå i denna flagglag, exempelvis FN-flaggan eller EU-flaggan samt diverse regionala eller myndighetsspecifika flaggor. Flagglagen bör naturligtvis åsyfta det allmänna offentliga och officiella användandet medan privat flaggning är någonting som vi bör uppmuntra snarare än på något vis påtvinga. Med detta, fru talman, tackar jag för ordet för . Den blågula svenska flaggan är hela folkets fana. Som privatperson kan var och en hissa flaggan för att hylla jubilarer eller hala den på halv stång och sedan hissa den på hel stång för att värdigt minnas anhöriga som avlidit. Visst känns det ibland extra högtidligt när man passerar en plats eller ett hus där svenska flaggan vajar på en stång. Det visar att det finns något att fira eller på annat sätt uppmärksamma. I betänkande KU25 behandlas 17 yrkanden i motioner från den allmänna motionstiden som har att göra med flaggning och allmänna helgdagar och också frågor om nationalsång, minnesdagar, offentliga belöningssystem och nationella symboler. Jag vill yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och därmed avslag på motionerna. Jag tänker också resonera en del kring de överväganden som har gjorts. En motion tar upp regler för flaggning. Motionären menar att flagglagen bör innehålla regler för flaggans utseende och ceremoniel för flaggning och att den ska ange vilka flaggdagar som ska anses vara officiella. Motionären menar också att myndigheter endast ska föra den svenska flaggan, regionala flaggor och eventuella gästspecifika flaggor. Det finns också en motion om att införa officiell status för den skånska flaggan. En allmän reflektion, som jag ser det, är att flaggning ska bygga på folklig förankring och inte i första hand dikteras uppifrån. Det ska komma från djupet, i vardagen bland människorna. Vi kan också i sammanhanget framhålla det kommunala och regionala självstyret. Att vi har att ta ställning till motioner just om flaggning och flaggor är onekligen ett tydligt exempel på det folkliga intresse som trots allt finns för frågorna om flaggor. Som bakgrund kan hänvisas till vad som framgår i betänkandet om proposition 1981/82:109 med förslag till ny lagstiftning om riksvapen och flagga. I denna framhölls att det då inte fanns några bindande föreskrifter om flaggning , frånsett inom Försvarsmaktens område. Till saken hör dock, fru talman, att så kallade allmänna flaggdagar angetts i den vanliga almanackan . Denna förteckning över flaggdagar hade karaktären av inofficiell rekommendation, och den hade tillkommit på initiativ av det som då hette Bestyrelsen för . Tanken på att införa en skyldighet att på de allmänna flaggdagarna flagga på byggnader som inrymmer statliga myndigheter och institutioner avvisades då av ekonomiska och praktiska skäl. Man ansåg att flaggningsfrågan därför liksom dittills borde lämnas oreglerad, förutom då inom Försvarsmakten. Detta innebar att varje civil myndighet själv utifrån praktiska och andra överväganden fick avgöra i vilken utsträckning flaggning på de allmänna flaggdagarna lämpligen kunde upprätthållas. Mot bakgrund av att vid åtskilliga tillfällen behandlat önskemål om att de allmänna flaggdagarna skulle förtecknas och fastställas officiellt föreslogs att så skulle ske. När det gäller frågan om vilka dagar som borde tas upp som flaggdagar påpekades i propositionen att flaggdagarna i princip hade varit oförändrade och att de liksom vuxit sig in i allmänhetens medvetande. Därför borde ingen dag utestängas utan starka skäl. De dåvarande ansågs därmed - om man får uttrycka sig så - hålla måttet allihop. Två nya flaggdagar föreslogs med hänsyn till uttalanden från sida. Det gällde dagen för riksdagsval och . För att det skulle bli möjligt att utan riksdagsbehandling ändra i förteckningen när förhållandena ändrades för de kungliga flaggdagarna rekommenderades i den promemoria som låg till grund för propositionen att de allmänna flaggdagarna skulle anges i en förordning. En sådan utfärdades också 1982, och den innehåller endast en förteckning över de . Genom en ändring i förordningen 2017 blev allmän flaggdag. Vidare blev en tillfällig flaggdag för att fira demokratins genombrott . I den befintliga lagen om flagga regleras bland annat flaggans utseende, och det tas också upp vilka allmänna flaggdagar som råder. Utskottet har framhållit att frågor om flaggning vid de statliga myndigheterna och institutionerna borde avgöras av just myndigheterna och institutionerna själva. Utskottet har också tidigare noterat att det finns regler för flaggningstider inom Försvarsmakten och andra militära myndigheter och att det finns rekommendationer för under vilka tider flaggan i övrigt bör vara hissad. Flaggan ska, som jag ser det, användas. Vad jag förstår finns också en inriktning från den kommitté som arbetar med och nationaldag att det är viktigt att använda flaggan. Det är viktigt att vi flaggar när det finns anledning att göra det, som vi ser det. För egen del kommer jag att tänka på den samling av flaggor från hela EU som finns vid hamninloppet på piren i . Varje flagga i EU och de nordiska länderna är representerad. Här kan man säga att det kommunala självstyret ligger bakom flaggningen. Porten till kontinenten eller porten till ska visa på öppenhet och välkomnande. I underlaget nämns också första maj. I den folkrörelse jag själv tillhör firar vi som bekant första maj med att gå i demonstrationståg. I de tåg jag har gått i sedan barnsben har en huvudregel varit att den blågula svenska flaggan alltid är främst i ledet. I idrottssammanhang används flaggan flitigt och likaså på skolavslutningar. En hembygdsförening jag har nära kontakt med ansvarar för flaggning på . Frivilliga krafter står för det. Det kan ligga i linje med att det är tradition och sedvänja som ligger bakom de allmänna flaggdagarnas tillkomst och hur lagen om svenska flaggan har tagits fram. Det i sig är en styrka att lyfta fram. Det är inte nationalism eller provinsialism som ligger bakom initiativen för flaggning, utan människors gemenskap, egna initiativ och sammanhållning. På liknande sätt ser jag på en del andra motioner om nationalsången , du fria och så vidare. Tradition och sedvänja väger tungt. Man behöver inte lagstiftning i alla sammanhang, utan den folkliga förankringen är det som ger kraft. Det betänkande som vi debatterar tar upp en rad motionsyrkanden om allmänna flaggdagar, om regler om flaggning, om den skånska flaggans status, om vår nationalsång, om nationella symboler, om minnesdagar med mera och även om offentliga belöningssystem. Utskottsmajoritetens förslag till riksdagsbeslut är att samtliga motioner avslås. Jag ska gå in lite grann på de delar som finns här. Vi anser som att antalet helgdagar inte bör ändras och att ingen ska tas bort eller läggas till. När det gäller motionsyrkanden om flaggning och flaggdagar föreslår majoriteten också avslag, bland annat med hänvisning till en kommande proposition med anledning av den så kallade förslag, som sannolikt innebär vissa förändringar av antalet flaggdagar. Vårt avslagsyrkande när det gäller en motion om den skånska flaggans status bygger bland annat på tidigare uttalanden av statsheraldisk karaktär. Vi menar inte heller att det finns skäl för att ta något initiativ till en allmän flagglag. Jag vill här gärna göra ett tillägg av personlig karaktär. Jag var under ledamot i , vars arbete bland annat har lett till att blev och vår riktiga nationaldag. Stiftelsen hanterar också regelverket kring flaggan. Inriktningen i stiftelsens arbete kan numera sammanfattas med orden "Flagga hellre än låt bli - även om du inte kan alla regler." Jag tror att en flagglag med bestämmelser kring ceremoniel etcetera skulle kunna göra att många blir rädda för att göra fel och därmed avstår från flaggning. Utskottsmajoriteten tycker inte heller att nationalsången behöver något specifikt juridiskt erkännande; den är ändå fast förankrad i folksjälen. Det behövs inte heller något initiativ för att öka användningen av nationella symboler av olika slag. Vi anser, liksom tidigare, att det inte finns skäl för att ta initiativ till de minnesdagar eller särskilda dagar som föreslås. Vi avstyrker därför sådana motionsyrkanden.