bet · H901TU7 · 2022-02-04 00:00:00 — För boende i flerbostadshus, för boende med parkering i en samfällighet och för dem som parkerar på gatan är det ofta svårare att få tillgång till laddinfrastruktur än för boende i villa med egen parkering. gav regeringen i uppdrag att redovisa vilka hinder som finns för att ladda bilen för boende i flerbostadshus och boende i övrigt som har bilparkering ordnad gemensamt med andra i exempelvis samfälligheter. De hinder som identifierades i om nya krav på laddinfrastruktur för laddfordon (2019:15) skulle vara en utgångspunkt för redovisningen. Tillgång till laddning vid boendeparkering på gatumark skulle särskilt belysas. skulle även analysera och redovisa hinder för tillgång till icke-publik laddning vid befintliga byggnader som inte är bostäder, exempelvis vid arbetsplatser. redovisades uppdraget i rapporten och förslag för bättre tillgång till laddinfrastruktur för hemmaladdning oavsett boendeform (2021:24). När det gäller samfälligheter görs i rapporten bedömningen att det går att komma till rätta med de problem som förknippas med lagstiftningen, handläggningstiden och förrättningskostnaden utan några ändringar i relevanta regelverk. Dock föreslås att det undersöks om förrättningskostnader ska ingå som stödgrundande kostnad i de olika stöd som finns för att ytterligare minska kostnaderna och förenkla för samfällighetsföreningar som vill etablera laddinfrastruktur. Vidare tas i rapporten upp kommunernas roll, och förutsättningarna för laddinfrastruktur på allmän platsmark och kvartersmark belyses som tidigare oklarheter om t.ex. möjligheten för kommunen att ta betalt för el reds ut. Rapporten visar att det finns förutsättningar att ta betalt men att det ser olika ut för kommunen som förvaltning och dess olika bolag. Inom området allmän platsmark lämnar förslag till förbättringar och förtydliganden i regelverken. Vidare behandlas möjligheten att minska risken för den som inte har egen rådighet att bli nekad tillgång till laddning. En genomgång av andra länders lagstiftning på området redovisas, vilken föreslås ligga till grund för fortsatt arbete. I rapporten analyseras mer övergripande vilka hinder för laddning som finns i olika boendeformer samt även till viss del när det gäller arbetsplatsladdning. Vidare föreslår ett antal ytterligare åtgärder för att förbättra den nuvarande situationen. Dåvarande energi- och digitaliseringsminister har i en kommentar framfört att han välkomnar förslagen som gör det enklare för alla att ladda hemma, oavsett var eller hur man bor. Statsrådet framförde att omställningen till eldrivna bilar går snabbt men att mer måste göras för att även de som bor i lägenhet ska kunna ställa om. Infrastruktur för snabbladdning av tunga fordon redovisade ett uppdrag till regeringen om bl.a. infrastruktur för snabbladdning av tunga fordon (2021:012). Resultaten från regeringsuppdraget visar att bristen på laddinfrastruktur för stationär laddning utgör ett hinder för elektrifiering av tunga lastbilar. Laddinfrastruktur för stationär laddning avsedd för tunga fordon behöver enligt byggas ut i närtid för att motverka detta hinder. betonar vikten av att helheten fungerar för elektrifieringen av tunga lastbilar. Det krävs en laddinfrastruktur för stationär laddning som möter fordonsägarens hela logistikbehov. Denna struktur behöver bestå av laddning med lägre effekt vid depåer eller andra platser där fordonen står stilla över eller vid destinationer där lastbilarna ändå stannar under ett arbetspass såsom logistikcentraler samt publik snabbladdning med högre effekter längs större vägar och vid andra strategiskt utvalda punkter. Efter regeringens förslag i budgetpropositionen har avsatts och för regionala elektrifieringspiloter med laddinfrastruktur för tunga fordon, i syfte att elektrifiera tunga vägtransporter inom de mest trafikerade områdena. Även tankinfrastruktur för vätgas ingår i satsningen. Stöd för utbyggnad av laddinfrastrukturen I regeringens klimatpolitiska handlingsplan (prop. 2019/20:65) bedömde regeringen att marknaden inte på egen hand eller med de tillgängliga investeringsstöden skulle täcka de vita fläckar i landet där tillgången till snabbladdning saknas i tillräckligt god tid för att klimatmålen ska kunna nås. Regeringen aviserade att ett nytt stöd för laddinfrastruktur längs större vägar borde införas för att täcka de vita fläckar där laddinfrastruktur annars inte kommer till stånd. beslutade regeringen om en förordning som reglerar att får i uppdrag att besluta om utbetalning av statligt stöd för utbyggnad av publika laddstationer för snabbladdning av elfordon i anslutning till större vägar. Syftet är att säkerställa en grundläggande tillgång till laddinfrastruktur för snabbladdning av elfordon i hela landet. Utgångspunkten för valet av platser är det funktionellt prioriterade vägnät för långväga personresor som definierar. På detta har en översyn gjorts över var det saknas tillgång till laddinfrastruktur för snabbladdning, s.k. vita sträckor. Myndigheters arbete med laddinfrastrukturen Regeringen har gett i uppdrag att vara nationell samordnare för laddinfrastruktur. Uppdraget innebär att ska samordna stöd till laddinfrastruktur och informera om laddstationers placering. har fått i uppdrag att tillsammans med andra parter genomföra insatser för att öka kunskapen om att äga och köra eldrivna fordon. Särskilda insatser ska göras mot bilhandlare och aktörer med verksamhet som riktar sig till trafikanter längs större vägar. I uppdraget ingår att tillhandahålla information om att äga och köra eldrivna fordon. På sin webbplats har samlat tips, vanliga frågor och länkar för mer information. Vidare kan nämnas att regeringen i uppdraget till om att ta fram ett inriktningsunderlag inför transportinfrastrukturplanering för en ny planperiod framhöll att förutsättningar måste skapas för en snabb elektrifiering av transporter. och har haft ett uppdrag om hållbara nordiska städer med fokus på klimatsmart mobilitet. Inom ramen för uppdraget skulle myndigheterna bl.a. hitta lösningar för laddning av elfordon i städer. I slutrapporten konstateras bl.a. att byggandet av laddinfrastruktur är ett exempel på sätt för nordiska städer att påskynda omställningen till klimatsmart mobilitet. framförde statsrådet i sitt svar på fråga 2020/21:1178 att det nya elmarknadsdirektivet ger viss möjlighet till undantag från huvudregeln att nätföretag inte ska äga, utveckla, förvalta eller driva laddpunkter för elfordon. Statsrådet hänvisade till att har lämnat förslag för genomförande av elmarknadsdirektivet. Förslagen remitterades och bereds inom . Statsrådet framförde att regeringen avser att återkomma till med en proposition, där ställningstaganden om ägande av laddinfrastruktur kommer att framgå. publicerade Europeiska revisionsrätten en särskild rapport (05/2021) om infrastrukturen för laddning av elfordon. Där konstateras att EU är långt ifrån att nå sitt mål om 1 miljon laddstationer . Revisionsrätten framhåller att trots framgångar med att t.ex. främja en gemensam EU-standard för kontakter för laddning av elfordon och förbättrad tillgång till olika laddnät finns det fortfarande hinder för resor med elfordon inom EU. Revisorerna konstaterar att tillgången på offentliga laddstationer varierar kraftigt mellan länderna, att betalsystemen inte är harmoniserade och att användarna inte får tillräckligt med realtidsinformation. presenterade kommissionen ett förslag till förordning om utbyggnad av infrastrukturen för alternativa drivmedel (AFIR-förordningen) som ska ersätta direktiv /94/EU om utbyggnad av infrastrukturen för alternativa bränslen. Förslaget är en del av lagstiftningspaketet för att nå EU:s skärpta klimatmål till 2030, det s.k. Fit for 55-paketet. Det nuvarande direktivet (2014/94/EU) ställer krav på att medlemsstaterna ska ta fram handlingsprogram för utbyggnaden av infrastruktur för alternativa drivmedel. Handlingsprogrammet ska innehålla nationella syften och mål för utbyggnaden av ladd- och tankstationer för olika typer av alternativa drivmedel, såsom elektricitet, vätgas och naturgas samt åtgärder för att nå målen. Utöver krav på att ta fram en handlingsplan anges i direktivet att medlemsstaterna ska säkerställa att gemensamma tekniska standarder uppfylls för laddstationer för fordon, för tankstationer och för landströmsanläggningar. Direktiv /94/EU har genomförts genom lagen (2016:915) om krav på installationer för alternativa drivmedel och förordningen (2016:917) om krav på installationer för alternativa drivmedel. I förslag görs bedömningen att det behövs en ambitionshöjning för att nå unionens klimatmål . Det övergripande syftet med förslaget till EU-förordning är att det ska finnas en tillgänglig och användbar infrastruktur för alternativa drivmedel i hela EU. Förslaget innehåller bl.a. bindande mål för medlemsstaterna när det gäller utbyggnad av publik laddinfrastruktur längs vägnätet. Förslaget innehåller även bindande mål när det gäller utbyggnad av tankställen för vätgas. AFIR-förordningen innehåller en del specifika bestämmelser för den tunga trafiken. ska det finnas minst en laddpunkt på områden för säker och skyddad parkering som är avsedd för tunga fordon. ska det i varje urban knutpunkt finnas laddpunkter som är tillgängliga för allmänheten, som är avsedda för tunga fordon och som tillhandahåller en effekt på , och ska det finnas laddpunkter som tillhandahåller en sammanlagd effekt på . Medlemsstaterna ska fram till säkerställa att ett lämpligt antal tankpunkter för flytande naturgas (LNG) installeras där efterfrågan finns, åtminstone längs stomnätet för det transeuropeiska transportnätet (TEN-T), för att ge möjlighet för tunga motorfordon som drivs med LNG att trafikera hela unionen, såvida kostnaderna inte är oproportionella i förhållande till fördelarna, inbegripet miljöfördelarna. Regeringen har i faktapromemoria 2020/21:FPM141 framfört att den anser att utbyggnaden av laddinfrastruktur bör ske i sådan takt att den inte blir ett hinder för elektrifieringen av transportsektorn. En väl fungerande publik laddinfrastruktur med god geografisk täckning i hela EU är en viktig förutsättning för att säkerställa omställningen till elektrifiering. Regeringen är därför positiv till EU-gemensamma mål för medlemsstaterna när det gäller att åstadkomma en sammanhängande publik laddinfrastruktur i hela EU. Regeringen menar dock att det behövs fortsatta analyser för att ta ställning till de detaljerade förslagen om exempelvis bindande mål för avstånd och kapacitet hos laddinfrastruktur och tankinfrastruktur samt hur rättsakten på ett kostnadseffektivt sätt kan bidra till omställningen till ett fossilfritt transportsystem i EU. gjorde ett tillkännagivande till regeringen som innebär att regeringen dels bör återkomma till med ett finansierat förslag till en satsning på elektrifiering av transportsektorn med en fungerande laddinfrastruktur i hela , dels bör sätta tydliga mål för utbyggnaden av laddinfrastruktur i anslutning till vägar, rastplatser, tankställen, hamnar, företag och bostäder och dels bör arbeta aktivt inom ramen för EU för en harmonisering av elektrifiering av all infrastruktur (bet. 2020/21:TU16, rskr. 2020/21:409). Utskottet ansåg att elektrifieringen av transportsektorn är en viktig del av de åtgärder som behövs för att utsläppen från transporter ska minska i snabbare takt än för att nå transportsektorns klimatmål till 2030 och det långsiktiga klimatmålet till 2045. Motionsyrkanden om infrastruktur för laddning och fossilfri tankning behandlades i utskottets betänkande 2020/21:TU9 Väg- och fordonsfrågor. Utskottet föreslog att skulle avslå yrkandena. biföll utskottets förslag. Utifrån redovisningen ovan kan utskottet inledningsvis konstatera att riktade ett tillkännagivande till regeringen som handlade om laddinfrastruktur och som bereds inom . Utskottet vill i sammanhanget framhålla att det pågår ett intensivt arbete inom regeringen, myndigheterna och branschen med att elektrifiera transportsektorn för att nå klimatmålen och fasa ut fossila bränslen. Utskottet vill liksom tidigare understryka att det måste finnas en infrastruktur som stöder användningen av alternativ till fossila drivmedel för att möjliggöra en omställning till bl.a. hållbara förnybara drivmedel och eldrift. Utskottet vill understryka att en viktig del i utvecklingen för att nå klimatmålen är möjligheten till laddning och fossilfri tankning. Utskottet understryker även vikten av att ta ett samlat grepp för att arbeta vidare med elektrifieringen av vägnätet. Utifrån de olika motionsyrkanden om laddinfrastruktur som har lämnats vill utskottet betona att det är viktigt att laddinfrastrukturen fortsätter att byggas ut för att kunna nå etappmålet för inrikes transporter till 2030. En övergång till fossilfria vägtransporter och en elektrifiering av fordonsparken förutsätter att det finns tillgång till en infrastruktur för laddning och fossilfri tankning i hela landet. Utskottet delar regeringens bedömning att utbyggnaden av laddinfrastruktur bör ske i sådan takt att den inte blir ett hinder för elektrifieringen av transportsektorn. När det gäller motionsyrkanden om behovet av stöd till utbyggnad av en tank- och laddinfrastruktur vill utskottet bl.a. peka på att regeringen har gett i uppdrag att besluta om utbetalning av statligt stöd för utbyggnad av publika laddstationer för snabbladdning, vilket utskottet välkomnar. Det är viktigt att de s.k. vita fläckarna täcks. Utskottet vill även framhålla vikten av fortsatta insatser när det gäller laddinfrastrukturen för tunga fordon, inte minst utifrån en rapport från som visar att bristen på laddinfrastruktur för stationär laddning utgör ett hinder för elektrifiering av tunga lastbilar. I förslag till nationell plan för infrastrukturen 2022–2033 betonas att det behövs en omfattande utbyggnad av laddinfrastruktur, men denna fråga ligger utanför planförslaget eftersom planen huvudsakligen omfattar underhåll av och investeringar i väg- och järnvägsinfrastruktur. Med anledning av motionsförslagen om byggregler vill utskottet bl.a. framhålla att vid olika tillfällen har utrett frågor om byggregler och laddinfrastruktur. När det gäller motionsförslag om laddmöjligheter för fordon i flerbostadshus kan utskottet konstatera att förutsättningarna för hemmaladdning skiljer sig åt mellan olika boendeformer. Utskottet välkomnar därför att på regeringens uppdrag har tagit fram en rapport om bättre tillgång till laddinfrastruktur för hemmaladdning oavsett boendeform. Utskottet vill särskilt framhålla att det är viktigt att även de som bor i lägenhet ska kunna ställa om. Vidare vill utskottet lyfta fram det arbete som pågår inom EU när det gäller utbyggnaden av infrastrukturen för alternativa drivmedel. Utskottet delar regeringens bedömning att en väl fungerande publik laddinfrastruktur med god geografisk täckning i hela EU är en viktig förutsättning för att säkerställa omställningen till elektrifiering. Utskottet konstaterar sammanfattningsvis att det pågår ett intensivt arbete med att elektrifiera transportsektorn. Utskottet följer aktivt det fortsatta arbetet med mycket stort intresse. Mot den bakgrunden finner utskottet inte att det finns skäl att ta något initiativ med anledning av motionsförslagen. Motionerna 2021/22:311 (SD) yrkandena 1 och 5–7, 2021/22:1140 (M), 2021/22:1883 (M) yrkande 1, 2021/22:3104 (M), 2021/22:3242 (C) yrkande 22, 2021/22:3394 (L) yrkande 16, 2021/22:3436 (M) yrkandena 21, 25 och 26, 2021/22:3497 (C) yrkande 3, 2021/22:3663 (C) yrkandena 5 i denna del, 31 och 33–36, 2021/22:3684 (C) yrkandena 51 i denna del och 61–65, 2021/22:3750 (M) yrkandena 18 och 21, 2021/22:3757 (M) yrkandena 1, 2, 39 och 41, 2021/22:3879 (KD) yrkande 4, 2021/22:4066 (MP) yrkandena 32 och 33 samt 2021/22:4199 (L) yrkandena 24–26 avstyrks därmed. Elvägar och elektrifiering av tunga vägtransporter Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om hur arbetet med elvägar ska bedrivas. Utskottet hänvisar till pågående arbete och menar att elvägar kan bidra till att effektivisera godstransporterna och minska utsläppen av växthusgaser. Utskottet välkomnar de försöksverksamheter som bedrivs. Jämför reservation 14 (SD), 15 (KD) och 16 (L). I partimotion 2021/22:4199 yrkande 27 pekar m.fl. (L) på elvägars potential för elektrifieringen av den tunga vägtrafiken. Motionärerna menar att teknikutvecklingen av elvägar visar en stor potential för att lösa de tyngre långväga transporterna och problemet med stora effektuttag vid specifika större laddplatser längs vägarna. I kommittémotion 2021/22:2968 yrkande 83 uppmärksammar m.fl. (SD) behovet av att utreda alternativa driftsformer för tunga fordon. Motionärerna pekar bl.a. på elvägar, samarbete med andra länder och forskning och vikten av att nyttja den teknik som lämpar sig bäst för uppdraget och den miljö som fordonet ska verka i. I kommittémotion 2021/22:3879 lyfter m.fl. (KD) fram elektrifieringen av de tunga vägtransporterna (yrkande 5). Motionärerna menar bl.a. att en effektiv elektrifiering underlättas om det är tydligt att det är de olika huvudmännen som har ansvaret för sina vägar, att systemet bör vara självfinansierande och att det är viktigt att öka ambitionsnivån och påskynda arbetet inom energiforskningen. Vidare lyfter motionärerna fram huvudmannaskapet vid elektrifiering av vägar (yrkande 7). Motionärerna betonar att det är viktigt att trafikhuvudmännens ansvar för elektrifieringen tydliggörs på strategiskt utvalda vägar för att lyckas få fram välfungerande elektrifierade vägar. En affärsmodell skulle kunna vara att väghuvudmannen hyr ut vägutrymmet till en operatör som bygger infrastrukturen och tjänar pengar på att sälja el till de transportföretag som kör på vägen. Även i kommittémotion 2021/22:4195 yrkande 33 lyfter m.fl. (KD) fram elektrifiering av tunga vägtransporter. Motionärerna lyfter fram olika elvägar och konstaterar att det är svårt att gå över till batteridrift när det gäller tunga fordon och att flera tekniker och bränsleslag kan vara aktuella för att främja övergången till elektrifiering. I motion 2021/22:1883 yrkande 2 pekar (M) på behovet av en strategi för elvägar. Motionären framhåller att fordonsindustrin utvecklar ny teknik med hög hastighet men konstaterar att utvecklingen av elvägar inte går lika snabbt, varför det är rimligt att staten överväger att ta fram en strategi för arbetet med elvägar i . En elväg innebär att elfordon laddas genom dynamisk laddning, dvs. att elfordon får möjlighet att tillgodogöra sig el för framdrivning och laddning av batterier under körning. Det pågår tester av elvägar i en rad länder, bl.a. . Den dåvarande regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att analysera och föreslå hur en reglering av elvägar kan utformas och hur drift och underhåll av elvägar kan finansieras (dir. 2020:105). betänkande Regler för statliga elvägar (SOU 2021:73) lades fram . Utredningen anför bl.a. att den snabba utbyggnad av laddinfrastruktur som elektrifieringen av transportsektorn kräver innebär att elvägar kan bli ett viktigt komplement till stationär laddning för att förhindra flaskhalsar i transportsystemet och bidra till transporteffektivitet. Utredningen konstaterar att och är ledande i utvecklingen av elvägar och har demonstrationsanläggningar av elvägar på allmänna vägar . Utredningen konstaterar att inget land ännu har fattat beslut om att anlägga elvägar i större skala. Det finns heller inga regelverk som är särskilt utformade för anläggande och användande av elväg. Däremot har föreslagit en definition av elvägar inom ramen för den revidering som pågår av AFID-direktivet. Arbete pågår också inom standardiseringsorganisationerna för att etablera standarder för olika elvägstekniker, både i och på global nivå. Utredningen föreslår ett regelverk för statliga elvägar men tar inte ställning till i vilken omfattning eller var elvägar ska byggas. Utredningen menar bl.a. att den existerande väglagen är tillämplig för byggande, drift och underhåll av elvägar men föreslår ett förtydligande om att elvägsanläggningen är en väganordning. När det gäller villkor för användande av elväg, vilket bl.a. inkluderar utformning av en brukaravgift för användare av statliga elvägar, föreslår utredningen bl.a. att en ny lag införs. skickades utredningsbetänkandet på remiss, och remisstiden gick ut . överlämnade två regeringsuppdrag till regeringen om dels förutsättningarna för en utbyggnad av elväg längs det statliga vägnätet, dels en analys av behovet av infrastruktur för snabbladdning av tunga fordon. I rapporterna framkommer bl.a. att utvecklingen av batterier och eldrivna lastbilar har gått mycket snabbt, vilket har förändrat förutsättningarna för arbete med elvägar. Även bränsleceller är ett mycket mer realistiskt alternativ än när arbetsprogram Elvägar startade . Som en konsekvens har programmet bytt namn till Elektrifiering av det statliga vägnätet för tunga transporter. framhåller att de godstransporter på väg som bedöms ha störst nytta av ett elvägskoncept är den s.k. fjärrtrafiken som har stora energibehov i kombination med att man gärna vill slippa stanna för att ladda. framhåller att den snabba batteriutvecklingen har bidragit till att man bedömer att den fordonsflotta som antas nyttja en elväg är betydligt mindre än vad man bedömde för bara . Bedömningen är att den andel av den tunga trafiken som förväntas använda elvägar har gått från 60–till 2040 vid ett utbyggt elvägssystem. förslag till den fortsatta planeringen för en utbyggnad av elvägar innehåller bl.a. följande: – Fortsätta arbetet med att ta fram kunskapsunderlag för att klargöra osäkerheter om hur vägtransportsektorn kan elektrifieras så effektivt som möjligt. – Vid en utbyggnad föreslår en etappvis utbyggnad av elvägar där de mest trafikerade stråken, inklusive viktiga anslutningsvägar till hamnar och terminaler, prioriteras i ett första skede. – En storskalig utbyggnad av elvägar bör synkroniseras med en anpassning av reduktionsplikten och eventuellt en översyn av olika styrmedel för att få en hög nyttjandegrad av anläggningen så att potentiella nyttor kan realiseras. – gör bedömningen att det vid en storskalig utbyggnad av elvägar kommer att krävas en samordnad planering och särskild tillämpning av planläggningsprocessen för att åtgärderna ska kunna genomföras på ett effektivt sätt. Vidare lyfter fram att helheten behöver fungera för elektrifieringen av tunga lastbilar. Det krävs en laddinfrastruktur för stationär laddning som möter fordonsägarens hela logistikbehov. Med en hög reduktionsplikt och därmed snabbare ökande pris på drivmedel kan stationär laddning vara företagsekonomiskt lönsamt till 2035 utan ytterligare statligt stöd. Sådana statliga stöd fram till denna tidpunkt kan vara höjda drivmedelspriser, en miljölastbilspremie eller stöd för byggande av laddinfrastruktur för stationär laddning. framhåller även att tekniska system måste väljas harmoniserat och i samverkan med resten av EU eller en global marknad. För stationär laddning bedöms inte detta utgöra någon betydande risk eftersom stationärt laddade tunga fordon för framför allt lokal och regional distribution redan finns på marknaden i och i andra länder. Andra former av elektrifiering bedöms ha större risker i detta hänseende. Speciellt för elektrifiering av tunga fordon som används över större områden, som har längre körsträckor eller som har ett högre energibehov är teknikutvecklingen mer osäker. fattade beslut om att bygga första permanenta elväg på mellan och där en elvägspilot ska testas. Region län uppger att man arbetar aktivt för att elektrifiera tunga transporter och har i samarbete med , kommuner, näringsliv och identifierat förutsättningar, byggt kunskap och delat information mellan parterna. Ytterligare upptrappning av arbetet kring elvägspiloten sker enligt uppgift i nära samarbete med och framåt.