bet · H901TU6 · 2022-02-07 00:00:00 — Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:62 av (SD) och 2021/22:2934 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2021/22:446 av m.fl. (V) yrkande 3, 2021/22:2228 av (M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:2845 av (M) yrkande 4, 2021/22:3227 av m.fl. (C) yrkandena 2, 12, 13, 21, 23, 24 och 33, 2021/22:3245 av m.fl. (C) yrkande 16, 2021/22:3378 av m.fl. (L) yrkandena 1–6, 8 och 9, 2021/22:3509 av m.fl. (C) yrkande 20, 2021/22:3643 av m.fl. (M) yrkande 8, 2021/22:3690 av m.fl. (M) yrkande 24, 2021/22:3753 av m.fl. (M) yrkandena 2, 3, 6, 11, 15–19, 22, 27, 30 och 32, 2021/22:3762 av m.fl. (M) yrkande 2, 2021/22:3790 av m.fl. (M) yrkande 4, 2021/22:3996 av m.fl. (L) yrkande 24 och 2021/22:4039 av m.fl. (M) yrkande 11. är en webbplats som riktar sig till företag och fungerar som en portal där företagare enkelt kan hitta information från diverse myndigheter. För privatpersoner finns det ingen liknande tjänst, utan individen måste besöka en mängd olika myndigheters separata webbplatser för att registrera och utföra ärenden. I är man på väg att införa en myndighetsportal för privatpersoner där man med en enkel inloggning kan göra de flesta av sina ärenden från vaggan till graven. För att underlätta den enskildes myndighetskontakter föreslår vi att möjligheten att införa en portal för privatpersoner, liknande den för företag, utreds. Vidare anser vi att alla företag bör konkurrera på lika villkor och ges samma möjligheter att investera i exempelvis it-infrastruktur. Möjligheten till fri konkurrens behöver dock kunna begränsas när det gäller nationella säkerhetsintressen, anser vi. Infrastruktur som har nationellt säkerhetsintresse bör inte kunna säljas ut. Vid en avyttring av statliga bolag som innehar infrastruktur av nationellt intresse ska dessa delar av bolaget delas upp och behållas under statlig kontroll. Vi efterfrågar därför en utredning för att säkerställa samhällsviktig it-infrastruktur. Samhällets digitalisering, punkt 1 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3227 av m.fl. (C) yrkandena 2, 12, 13, 21, 23, 24 och 33, 2021/22:3245 av m.fl. (C) yrkande 16 och 2021/22:3509 av m.fl. (C) yrkande 20, 2021/22:446 av m.fl. (V) yrkande 3, 2021/22:3378 av m.fl. (L) yrkande 8 och 2021/22:3753 av m.fl. (M) yrkande 32 och 2021/22:62 av (SD), 2021/22:2228 av (M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:2845 av (M) yrkande 4, 2021/22:2934 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2021/22:3378 av m.fl. (L) yrkandena 1–6 och 9, 2021/22:3643 av m.fl. (M) yrkande 8, 2021/22:3690 av m.fl. (M) yrkande 24, 2021/22:3753 av m.fl. (M) yrkandena 2, 3, 6, 11, 15–19, 22, 27 och 30, 2021/22:3762 av m.fl. (M) yrkande 2, 2021/22:3790 av m.fl. (M) yrkande 4, 2021/22:3996 av m.fl. (L) yrkande 24 och 2021/22:4039 av m.fl. (M) yrkande 11. och svenskt näringsliv har en stark position i den nya digitaliserade ekonomin som måste vårdas och utvecklas. finns det en överhängande risk för att byråkrati och regler kan bromsa digitaliseringens möjligheter för nya tjänster, nya idéer och nya arbetstillfällen. Dessutom har digitaliseringen kommit olika långt i den offentliga sektorn, vilket påverkar möjligheterna till bättre service för medborgarna. Jag vill därför betona att digitaliseringens kraft bör användas fullt ut. Ansvaret för den grundläggande digitala infrastrukturen är oklart, menar jag. Post- och () övergripande ansvar för kommunikation bör därför klargöras så att det framgår att ansvaret även omfattar digital kommunikation. Den digitala världen bygger på utbyte av data via strukturerad kommunikation. Vägar kommunicerar med bilar. Data skickas mellan vårdcentraler och sjukhus, mellan skolor och statliga myndigheter, mellan företag och kunder. Men inom många områden saknas det struktur på offentliga data som det saknas struktur på den statliga it-infrastrukturen. Det här försvårar bl.a. kommunikation mellan systemen, ökar risken för felrapportering och leder till onödiga kostnader. Jag menar att staten ska ta ledningen i arbetet för standarder och skapandet av strukturerade data och strukturerade sätt att överföra data från ett ställe till ett annat (s.k. API:er) i svensk offentlig sektor tillsammans med Kommuner och Regioner (SKR). Jag anser vidare att staten bör etablera en gemensam virtuell infrastruktur där data kan lagras säkert och decentraliserat med möjlighet till access från andra myndigheter efter behov. I finns en exceptionell tillgång till stora offentliga dataserier. Här finns också stor kunskap i både offentlig verksamhet och i det privata näringslivet om hur sådana data kan användas för att förbättra och förfina tjänster. Inom ramen för ett stärkt integritetsskydd bör möjligheten att enkelt, snabbt och billigt få tillgång till stora offentliga dataset förbättras, inte minst för att säkra konkurrensneutraliteten mellan små och stora företag. Jag anser att samtliga myndigheter konsekvent ska arbeta med publicering av öppna data. Så skapar vi fler jobb och en samhällsvinst i miljardklassen enligt flera rapporter och erfarenheter från andra länder. Mot denna bakgrund anser jag att öppna data ska vara utgångspunkten. Den svenska offentlighets- och sekretesslagstiftningen är en garant för individens integritet, men man måste ta höjd för vad data får användas till. Åtkomst måste begränsas inte bara i fråga om vem som kommer åt data utan även vad de ska användas till. finns offentliga data om svenska medborgare i stor utsträckning på servrar som andra länders regeringar enligt lag har tillgång till. Ett sådant exempel är amerikanska Cloud Act som kan ge och myndigheter tillgång till data på servrar som ägs av amerikanska bolag eller deras dotterbolag. Det finns således ett behov av att säkerställer att andra länder inte får tillgång till känslig information om svenska medborgare. Jag förordar därför att tillgången till molntjänster säkras för myndigheter och andra offentliga verksamheter. Förutom sårbarheten i sig är internet i delvis också föråldrat. En huvudsaklig anledning till detta är en centraliserad mix av nätverk och infrastruktur som är mycket känsligt för störningar. I grunden behöver internet byggas om för att få en mer decentraliserad robusthet. Minimisäkerhetsstandarder bör därför införas för att system och hårdvara ska kunna kopplas på offentliga nätverk. Data från den offentliga sektorn enligt principen once only bör finnas på ett flertal datacenter placerade runt om i landet för att minska risken för nedsläckning vid attacker eller andra incidenter. Jag anser även att staten bör utveckla sin kompetens i analys och användning av data. Säker lagring av data är viktigt, men att skapa nytta av data är minst lika viktigt för att skapa en bättre välfärd. Den offentliga upphandlingen av tjänster inom maskininlärning (learning) och artificiell intelligens (AI) måste således stärkas. presenterade Europeiska kommissionen ett förslag på regelverk för etiskt användande av AI. Det omfattar en rad möjliga användningsområden som ansiktsigenkänning, massövervakning och infrastruktur. Jag välkomnar ett sådant ramverk och kommer att verka för att slutresultatet lever upp till ett antal principer. Jag vill att ett pålitligt och robust skydd för den personliga integriteten ska vara vägledande, att individen ska ha insyn i och kontroll över hur personliga data används, att god hänsyn ska tas till riskminimering vid godkännande av nya tekniker och användningsområden, att användningen av AI för obefogad statlig övervakning och kontroll av medborgare ska förbjudas och att produkter inte ska exporteras till regimer som använder dem för att förtrycka människor. Jag ser goda möjligheter att ett tydligt och långsiktigt ramverk kan bidra till att göra EU världsledande inom AI. En ansvarsfull inställning till teknologiska framsteg står inte i konflikt med tillväxt och innovation. Jag föreslår därför att det på EU-nivå införs ett regelverk för etisk användning av AI som levererar ett pålitligt, robust och riskminimerande skydd för den personliga integriteten. Samhällets digitalisering, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:446 av m.fl. (V) yrkande 3, 2021/22:3227 av m.fl. (C) yrkande 21 och 2021/22:62 av (SD), 2021/22:2228 av (M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:2845 av (M) yrkande 4, 2021/22:2934 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2021/22:3227 av m.fl. (C) yrkandena 2, 12, 13, 23, 24 och 33, 2021/22:3245 av m.fl. (C) yrkande 16, 2021/22:3378 av m.fl. (L) yrkandena 1–6, 8 och 9, 2021/22:3509 av m.fl. (C) yrkande 20, 2021/22:3643 av m.fl. (M) yrkande 8, 2021/22:3690 av m.fl. (M) yrkande 24, 2021/22:3753 av m.fl. (M) yrkandena 2, 3, 6, 11, 15–19, 22, 27, 30 och 32, 2021/22:3762 av m.fl. (M) yrkande 2, 2021/22:3790 av m.fl. (M) yrkande 4, 2021/22:3996 av m.fl. (L) yrkande 24 och 2021/22:4039 av m.fl. (M) yrkande 11. Att lagra data digitalt över internet via ett s.k. moln blir allt vanligare och tillämpas i stor utsträckning i den offentliga sektorn. Med detta följer dock stora säkerhetsutmaningar. avslöjades skandalen kring Transportstyrelsen där icke säkerhetsklassade personer utomlands hade fått tillgång till skyddade personuppgifter. Detta kunde ske genom att myndigheten hade utlokaliserat lagringen av data till servrar hos privata företag i andra länder. I rapporten gemensam statlig molntjänst för myndigheternas it-drift hade Statens servicecenter tidigare lagt fram ett förslag för regeringen om en säker hantering av data genom en statlig molntjänst i form av statligt ägda serverhallar för lagring åt den offentliga sektorn. Statens servicecenter konstaterade också att en molntjänst bör ha sitt säte utanför storstadsområdena för att stärka säkerheten, öka effektiviseringen och sänka kostnaderna. Jag anser också att ett statligt moln skulle kunna hantera lagringen åt privata företag och att verksamheten skulle kunna bli lönsam för staten. Regeringen har visserligen visat intresse för inrättandet av statliga moln, vilket jag välkomnar. Dessvärre konstaterar jag dock att regeringen har agerat saktfärdigt och inkonsekvent och att någon statlig molnlösning ännu inte har sett dagens ljus. Det finns enligt min uppfattning tillräckligt med underlag för att gå från ord till handling när det gäller en mer samordnad, kostnadseffektiv och säker it-drift. Regeringen bör därför utreda och återkomma med ett förslag till statliga molntjänster där data och program ska kunna lagras på ett säkert sätt. Samhällets digitalisering, punkt 1 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3378 av m.fl. (L) yrkandena 1–6, 8 och 9 samt 2021/22:3996 av m.fl. (L) yrkande 24, 2021/22:3227 av m.fl. (C) yrkande 21, 2021/22:3509 av m.fl. (C) yrkande 20 och 2021/22:3753 av m.fl. (M) yrkande 32 och 2021/22:62 av (SD), 2021/22:446 av m.fl. (V) yrkande 3, 2021/22:2228 av (M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:2845 av (M) yrkande 4, 2021/22:2934 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2021/22:3227 av m.fl. (C) yrkandena 2, 12, 13, 23, 24 och 33, 2021/22:3245 av m.fl. (C) yrkande 16, 2021/22:3643 av m.fl. (M) yrkande 8, 2021/22:3690 av m.fl. (M) yrkande 24, 2021/22:3753 av m.fl. (M) yrkandena 2, 3, 6, 11, 15–19, 22, 27 och 30, 2021/22:3762 av m.fl. (M) yrkande 2, 2021/22:3790 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2021/22:4039 av m.fl. (M) yrkande 11. Digitaliseringen innebär stora möjligheter för den enskilda individen, för näringslivet och för samhället i stort, rätt använd och med människans behov i centrum. Det finns dock ett antal områden där det krävs särskilda insatser för att öka digitaliseringsgraden och effektivisera samt underlätta den digitala revolutionen. () påpekar i en tidigare granskning att digitaliseringen av den offentliga sektorn går långsamt och att regeringens digitaliseringsstrategi inte ger den styrning som behövs för att kunna effektivisera processen. Enligt ESV befinner sig de flesta myndigheter på en relativt låg mognadsnivå vad gäller digitalisering, och i princip hela den offentliga sektorn behöver enligt myndigheten göra ett kompetenslyft för att kunna tillvarata digitaliseringens möjligheter. Jag anser därför att digitaliseringsarbetet måste få en ökad tyngd i förvaltningspolitiken. Regeringen bör tydligare peka ut vilka frågor som är prioriterade utifrån användarnytta, effektivitetsvinster och rättssäkerhet och utifrån detta formulera tydligare uppdrag åt den offentliga förvaltningen. Omvärlden står inte still, och om ska bli bäst krävs det en konkret handlingsplan som kan samlas kring. Den nationella digitaliseringsstrategin behöver således skyndsamt göras specifik, mätbar och tidssatt. Jag välkomnar att en myndighet, Myndigheten för digital förvaltning (Digg), har det övergripande ansvaret för den fortsatta digitaliseringen. Eftersom den förändrade ansvarsfördelningen mellan myndigheterna gick snabbt finns det en risk för kompetensglapp och förlorad erfarenhet. Regeringen behöver därför undersöka om de sjösatta åtgärderna och deras resultat har gett avsedd effekt för att effektivt realisera regeringens digitaliseringsstrategi. Jag anser även att regeringen bör utse en myndighet som ska ha ansvar för att identifiera huvudmän för olika typer av grunddata för den offentliga verksamheten. Det här skulle kunna lösa problemet med att offentliga aktörer hämtar uppgifter direkt från privatpersoner och företag trots att samma uppgifter redan finns hos en annan offentlig aktör. Digitalisering i den offentliga sektorn kan bli den viktigaste faktorn för en modern välfärd. Det innebär att långsiktiga gemensamma planer behöver tas fram för den digitala infrastrukturen liksom testmiljöer och demonstrationssajter där nya innovativa digitala lösningar kan testas och verifieras. Vidare behöver det vara möjligt att kontinuerligt hämta in information om digitaliseringens framsteg i den offentliga sektorn för att , regeringen och ansvariga myndigheter löpande ska kunna utvärdera digitaliseringens utveckling. Jag menar att detta exempelvis skulle kunna ske genom att en myndighet får i uppdrag att utveckla en databas för automatisk datainsamling från aktörerna. publicerade 2016 en rapport om it-standarder, inlåsning och konkurrens där en analys av policy och praktik inom svensk förvaltning redovisades. Rapporten tog upp att ett flertal myndigheters agerande när digitala lösningar inhandlades och utvecklades skapade oönskade inlåsningseffekter till specifika leverantörer och hinder för informationsutbyte. Detta ledde i sin tur till konkurrenshinder. Inlåsningseffekter kan vara mycket kostsamma och dessutom förhindra framtida utveckling och effektivisering av våra myndigheter samt minska myndigheternas samverkansmöjligheter. Mot bakgrund av detta ser jag ett behov av att myndigheternas förmåga att undvika inlåsningseffekter före upphandlingar av digitala tjänster kartläggs, speciellt med fokus på myndigheternas förmåga att identifiera framtida risker vid exempelvis leverantörsbyte. Utredningen bör även föreslå lämpliga åtgärder för att undvika inlåsningseffekter. har kommit långt inom många digitaliseringsområden, medan andra delar befinner sig i en uppstartsfas. Eftersom regelverket spelar en viktig roll för den fortsatta utvecklingen efterfrågar jag en översyn av regelverket med dess skatter, avgifter och avdrag för att säkra en konkurrensneutral lagstiftning som är i takt med digitaliseringsutvecklingen. De digitala möjligheterna måste värnas. Därför vill jag se ett stabilt och brett rättsligt ramverk för ny teknologi, exempelvis blockchain, artificiell intelligens (AI) och delningstjänster i EU. ska utgå från och värna de demokratiska rättigheterna och den personliga integriteten utan att stoppa utvecklingen. Liberalerna värnar principen om nätneutralitet och anser att geoblockering på nätet måste minska för ett likvärdigt internet inom hela EU. Jag anser att detta är ett viktigt steg för att skapa en enhetlig inre marknad för digitala tjänster. skulle kunna bli ett föregångsland när det gäller arbetet med etiska riktlinjer för AI-teknologin. Enligt min mening bör regeringen som en utgångspunkt för den svenska lagstiftningen följa utvecklingen inom AI Policy Observatory. Här samlas 60 länders lagstiftningsinitiativ inom AI, AI-principer och trender inom AI. Jag menar att det i sammanhanget är avgörande att samhället etablerar ett modernt och tydligt regelverk för att möjliggöra en etiskt och juridiskt säker användning av olika AI-tillämpningar i samtliga samhällssektorer. Regelverket ska skapa trygghet i användningen och säkerställa en trygg och transparent förvaltning av de AI-algoritmer som utvecklas. Digitaliseringen medför även ett allt större behov av hantering och lagring av data. EU:s nya dataskyddsförordning trädde i kraft och ställer höga krav på dataskyddet inom . beslutade kongressen i att all information på amerikanska plattformar kan lämnas ut till amerikanska myndigheter. Det här innebär att man juridiskt kan beteckna lagrad information som ”röjd” och amerikanska plattformar kan således inte användas för att lagra personliga data eftersom det strider mot dataskyddsförordningen. har som en konsekvens av detta utvecklat en egen molntjänst för att säkerställa att myndigheternas datahantering uppfyller kraven i förordningen. Därutöver lanserade och 2019 tankar om en gemensam molntjänst inom EU. Det kvarstår emellertid stora juridiska oklarheter kring hur eller om internationella molnbaserade tjänster kan användas inom offentlig sektor, och regeringen har efter påtryckningar från bl.a. Kommuner och Regioner (SKR) tillsatt en statlig utredning för att klarlägga rättsläget, vars slutrapport levererades . Enligt min uppfattning är det djupt bekymmersamt att osäkerheten kring regelverket och vad som är lagliga lösningar gör att nödvändiga investeringar i säkra molnbaserade lagringstjänster, beslutsstöd eller samverkansplattformar nu avstannar i offentlig sektor. Jag ser en uppenbar risk för att man i stället använder äldre, mer osäkra, tekniska lösningar i brist på godkända lösningar från kommersiella aktörer. Jag understryker därför vikten av att regeringen skyndsamt agerar för en förtydligad lagstiftning och tillämpningsanvisningar på både nationell och europeisk nivå för att klarlägga hur molntjänster som träffas av olika länders lagstiftning ska gå att använda i . Digital myndighetspost, punkt 2 (SD, KD) av (KD), (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3879 av m.fl. (KD) yrkande 86. ska ligga i framkant när det gäller att tillvarata och utveckla digitaliseringens möjligheter. Med nya digitala lösningar kan servicen till medborgarna förbättras. I detta sammanhang vill vi lyfta att digital post främjar en levande landsbygd, når mottagaren effektivt och snabbt, gör att id-kapningar upptäcks snabbare, är billigare än fysisk post och i förlängningen är bättre för miljön. Vi konstaterar även att flera myndigheter nu har börjat använda digitala brevlådor för sin kommunikation. I takt med att försändelserna med digital post ökar finns det också anledning att kräva av kommuner, regioner och statliga myndigheter att de betalar för de försändelser som de skickar. Sedan starten av Mina meddelanden beräknas privata brevlådeoperatörer ha förmedlat myndighetspost till ett värde av . I utredningen reboot – omstart för den digitala förvaltningen (SOU 2017:114) föreslogs en ersättningsmodell till de digitala brevlådeoperatörerna. Utredningens förslag mötte stort gehör hos berörda remissinstanser. Vi noterar dock att regeringen inte har återkommit med en proposition i ärendet. Det är angeläget att en ersättningsmodell som ger täckning för både fasta och rörliga kostnader kommer på plats. Med en ersättningsmodell främjas också möjligheterna för offentliga beställare att ställa krav på brevlådeoperatörernas åtaganden. Digital autentisering, punkt 3 (SD, C) av (SD), (SD), (C) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3227 av m.fl. (C) yrkande 19 och 2021/22:3245 av m.fl. (C) yrkande 30 och 2021/22:1287 av (S), 2021/22:2864 av (M) yrkande 3 och 2021/22:4184 av m.fl. (KD) yrkande 20. I ett digitalt samhälle är vi beroende av digitala tjänster för välfärd och vardag. Bank-id har de facto monopol på digital identitet i och det är enligt vår uppfattning problematiskt. Vi anser att Bank-id:s monopol måste utmanas på grund av de konsekvenser som det leder till. Vi anser att identifiering i välfärdssystem och i andra situationer inte ska vara beroende av banker eftersom det bl.a. drabbar dem som inte kan vara kunder hos en bank men likväl måste kommunicera med det offentliga. Det bör i sammanhanget nämnas att det finns alternativ till Bank-id och vi anser att denna mångfald måste erkännas av den offentliga sektorn. Ytterligare ett problem med att vara beroende av ett monopol, såsom Bank-id, är att när systemet inte fungerar går det inte göra digitala betalningar, boka vård eller legitimera sig digitalt. Därför måste kraven på de samhällskritiska funktionerna öka liksom att säkerhetshotande monopol måste undvikas. Vi konstaterar att konsekvensen av en attack mot en enskild tjänst blir mindre om man kan legitimera sig med fler tjänster. Digital autentisering, punkt 3 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4184 av m.fl. (KD) yrkande 20 och 2021/22:1287 av (S), 2021/22:2864 av (M) yrkande 3, 2021/22:3227 av m.fl. (C) yrkande 19 och 2021/22:3245 av m.fl. (C) yrkande 30. Identitetsmissbruk används för att missbruka välfärdssystemet, och den här typen av brottslighet har ökat . Det är svårt för myndigheter, men även för företag och enskilda, att veta vem som döljer sig bakom en e‑legitimation. Behovet av en grundidentifiering för att kunna utfärda en e‑legitimation behöver således enligt min uppfattning utredas. En grundidentifiering skulle kunna ske genom ett fysiskt besök och skulle kunna kopplas till biometriska data. På så sätt menar jag att man kan uppnå en digital autentisering som säkerställer andra myndigheters utgivande av e‑legitimationer. Digital delaktighet, punkt 4 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3762 av m.fl. (M) yrkande 14 och 2021/22:3841 av m.fl. (M) yrkande 16, 2021/22:1529 av (S), 2021/22:3073 av m.fl. (S), 2021/22:3803 av m.fl. (SD) yrkande 18, 2021/22:4065 av m.fl. (MP) yrkande 7 och 2021/22:4165 av m.fl. (KD) yrkande 3 och 2021/22:3227 av m.fl. (C) yrkande 35, 2021/22:3378 av m.fl. (L) yrkande 16 och 2021/22:4065 av m.fl. (MP) yrkande 9. I dagens samhälle ställs allt högre krav på digital kompetens, och många tjänster kan enbart fås genom webbplatser och digital anslutning. Det här ställer många äldre utanför vissa delar av samhällets service och osäkerheten ökar hos de äldre som har alltför dåliga kunskaper om hur man gör. För att minska det digitala utanförskapet anser vi att det behövs insatser för att öka den digitala mognaden och kompetensen hos personer som har svårt att eller inte alls kan nyttja olika digitala tjänster och verktyg.