bet · H901FiU49 · 2022-06-21 00:00:00 — 2021/22:FiU21), framkommit att redan utan det tillskott som föreslås i utskottsinitiativet kommer att ha ett överskott om ca och att några tillskott för passverksamheten eller för inköp av nya fordon eller ny utrustning inte behövs. Förslaget i utskottsinitiativet bör således avslås. Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap invasion av har inneburit att läget skärps ytterligare och att ett väpnat angrepp mot inte kan uteslutas. försvarsförmåga måste av denna anledning stärkas och upprustningen måste ske i snabbare takt än tidigare planerat. Efter överläggningar mellan regeringen och Försvarsberedningen blev , , , , , överens om ytterligare förstärkningar av försvarsförmågan. Överenskommelsen omfattade både kortsiktiga anslagsförstärkningar till det militära försvaret och utökningar av bemyndiganderamen för materielbeställningar m.m. I överenskommelsen konstaterades att detta kommer att kräva motsvarande tillskott av framtida anslagsmedel och utgöra en del av den kommande ökningen av anslagen för det militära försvaret till av BNP. Utgångspunkten var att ökningen vilar på en redovisning från försvarsmyndigheterna med förslag om en ekonomisk trappa för att nå av BNP så snart det är praktiskt möjligt. I överenskommelsen sattes fokus på hur snabbt det är möjligt att på ett effektivt sätt omsätta ökningarna i stärkt försvarsförmåga. Genom nya anvisningar till Försvarsberedningen och nya uppdrag till myndigheterna skulle en bred politisk grund läggas för ytterligare förstärkningar av försvarsförmågan i budgetpropositionen och en överenskommelse om en ekonomisk trappa för att nå av BNP. Vidare kan jag konstatera att en grupp inom genomfört en uppföljning och utvärdering av tillämpningen av riksdagsordningens bestämmelse om utskottsinitiativ (2021/22:RFR8). Rapporten som gruppen i enighet har presenterat visar att utskottsinitiativ till del har kommit att tillämpas på ett sätt som inte var avsett. Enligt aktuella bestämmelser och förarbetsuttalanden skulle utskottsinitiativ möta behovet av snabba åtgärder när det inte råder någon oenighet i frågan. I rapporten påminns vidare om fördelarna med en viss tröghet i systemet för beslutsfattandet för att skapa utrymme för nödvändig eftertanke, planering och utredning och det påtalas vidare att dagens tillämpning väcker frågor om balansen och ansvarsfördelningen mellan den styrande och den lagstiftande makten. Av försvarsutskottets yttrande till finansutskottet i betänkandet 2021/22:FiU21 (yttr. 2021/22:FöU4y, bilaga 18 i bet. 2021/22:FiU21) framgår följande. har vid tidigare beredning av ökad ambitionsnivå och betydande ekonomiska tillskott också krävt att man säkerställer att avsedd effekt uppnås och att offentliga medel används effektivt. I beslutet om inriktningen för totalförsvaret –2025 (bet. 2020/21:FöU4) betonade försvarsutskottet att utgångspunkten bör vara att den operativa förmågan ska vara styrande för inriktning av materielanskaffning, infrastrukturinvesteringar och utbildnings- och övningsverksamheten. Utskottet betonade att krigsorganisationen bör ges en stärkt uthållighet givet de krav som ställs på totalförsvaret i sin helhet och att det behövs en bättre balans mellan ingående delar, framför allt mellan stöd- och verkansförband. Utskottet menade dessutom att trovärdigheten för försvarssektorn och försvarspolitiken missgynnas av osäkerheten om vad som faktiskt kan realiseras och välkomnade åtgärder för att öka långsiktigheten i planeringsförutsättningarna för försvaret i fråga om personal, infrastruktur och övningar så att ett tioårsperspektiv kan bli utgångspunkten för strategisk styrning och planering. Vid beredningen av förslaget till utskottsinitiativ har försvarsutskottet fått information om att ytterligare beställningar av försvarsmateriel inte är realistiska . Även led- och leveranstider för anskaffning av inte alltför komplex försvarsmateriel bedöms vara mellan . En utökad bemyndiganderam som inte åtföljs av en planering av helheten, nya investeringsplaner och höjda anslag, och som begränsas av långa led- och leveranstider, bidrar inte till ökad försvarsförmåga. Det är viktigt att fortsätter att stötta . Regeringen och Försvarsmakten arbetar kontinuerligt med frågan om ytterligare stöd med militär materiel, där noga avvägning måste göras gällande behov och möjlighet att avvara sådan materiel. För att ska kunna skicka eventuella nya paket med militär materiel under sommaruppehåll är det en fördel om kan bemyndiga regeringen att göra detta. Jag står bakom förslagen i vårändringsbudgeten om förstärkningar inom rättsväsendet, men anser att anslaget för borde ökas med . Ett tillskott till polisen skulle kunna användas till att anställa fler civila, så att inte poliser som arbetar i yttre tjänst mot gängvåldet och den grova kriminaliteten behöver bemanna passexpeditioner, receptioner och polisens kontaktcenter. bemannas receptionen i delvis av poliser som ryckts från sina ordinarie tjänster. Anledningen är att receptionisterna behövt täcka upp i passexpeditioner eftersom vakanserna där inte får ersättningsrekryteras. Medan delar av den lokala personalen som utgör spjutspetsen i både den förebyggande och den brottsbekämpande delen av kampen mot gängkriminaliteten tvingas bemanna receptionen i bussas poliser in från andra delar av landet för att hantera en problembild de inte har kunskap om. Detta innebär att också dessa poliser tas från arbetet i de hemorter där just de behövs och har bäst lokalkännedom. Detta är bara exempel på ett problem som inte är isolerat till . De satsningar som gjorts på har inte räckt. Mer pengar måste till för att lösa den uppkomna situationen och jag har för avsikt att återkomma med förslag på sådana satsningar i ett annat sammanhang. Jag anser dock inte att förslaget till utskottsinitiativ i detta betänkande löser de problem som nämnts ovan. Förslagen i utskottsinitiativet bör således avslås. Sänkt skatt på diesel Om det hade varit möjligt hade också avstyrkt propositionens förslag om sänkt skatt på diesel inom jord-, skogs-, och vattenbruk. Vi ser att jordbruket behöver stöd och har föreslagit en rad åtgärder för det, men att sänka skatten på diesel är inte rätt väg att gå. har i stället lagt fram förslag om ett stöd till lantbruket med inriktning mot djurhållning- och vallstöd om totalt . Vi vill se en biopremie enligt utredningen mot ett fossiloberoende jordbruk. Vi vill att Norrlandsstödet utökas med , och EU-medlen från krisreserven ska riktas mot ekologiska brukningsmetoder. Därutöver måste ett jordbruksavdrag införas (SOU 2021:67), men med tydlig miljöstyrning. Regeringen bör redan nu ge i uppdrag att ta fram förslag till ny lagstiftning, för att förkorta ledtiderna i införandet av förslaget. De kostnadsökningar vi nu ser som en effekt av kriget i kan inte lösas genom att låtsas som att klimatkrisen inte finns. Vi måste kunna stötta svenska bönder som vi upprätthåller omställningstrycket och arbetar för att uppfylla klimatlagen och nå målen för biologisk mångfald. Det har varit en ovanlig tid i finanspolitiken där stödåtgärder för att hantera covid-19-pandemin och konsekvenserna av kriget i har avlöst varandra. Regeringen har vidtagit omfattande åtgärder för att stötta hushållen när priserna på bränsle och el snabbt stigit. Att tillfälligt lindra de kraftiga ekonomiska konsekvenserna i en svår och osäker tid är något som vi i sympatiserar med och ställer oss bakom. är vi kritiska till hur regeringen utformat flera av de stöd som aviserats och genomförts. När bränsle och el ökar i pris är det viktigt att stödåtgärder riktas till dem som drabbas mest, värnar dem som lever med små ekonomiska marginaler och inte försämrar våra möjligheter att nå våra klimatmål. Vi är övertygade om att det är möjligt att tillgodose dessa intressen, men ser att regeringen systematiskt inte gjort det i sin krispolitik. Därför har vi kontinuerligt bemött regeringens åtgärder med motförslag som vi anser bättre svarar mot de behov som oväntat uppstått av den senaste tidens händelser. Dessa presenteras i tabellen nedan, som visar hur vill utforma krisstödet. Ett effektivt krisstöd som värnar klimatmålen Regeringen har tagit initiativ till en skattesänkning för att sänka priset på bensin och diesel med och vid pump. Det finns människor i som är helt beroende av att ta bilen långa sträckor till arbetet. Skattesänkningen på bränslen gynnar dock inte i första hand dessa människor. I stället har den allra största delen av de minskade utgifterna för bränslen gått till relativt rika personer i de stora och medelstora städernas ytterkanter. Dessa personer har typiskt sett möjlighet att åka mindre bil till förmån för kollektivtrafik och cykel och har dessutom i genomsnitt större ekonomiska marginaler. Att hålla priset på utsläpp högt är en hörnsten i den svenska klimatpolitiken. Regeringen har utan hänsyn till klimatet sänkt priset på bränsle, i stället för att rikta stöd till de grupper som drabbas hårt när priserna stiger. Konsekvensen är att stödåtgärderna som regeringen genomfört är otillräckliga för dem som behöver dem och onödiga för många som inte behöver dem. Det är varken bra klimatpolitik eller bra krispolitik. Arbetet med naturens resiliens och anpassning till klimatförändringarna behöver fortsätta, trots att vi befinner oss i ett ekonomiskt utmanande läge. Därför avsätter vi pengar till klimatanpassning och återinför den satsning på att skydda skog som ströks ur budgetpropositionen av , . Bryt beroendet av fossila bränslen invasion av har med förkrossande tydlighet visat att energipolitiken och säkerhetspolitiken är tätt sammanvävda. Vi vill att ska vara helt oberoende av rysk olja, fossilgas och uran och att EU slutar importera dessa bränslen för att sluta finansiera Putins krigskassa. Detta kräver både kortsiktiga och långsiktiga åtgärder. som vi vidtar krisåtgärderna behöver vi intensifiera omställningen av våra transport- och energisystem. För att ska kunna sluta importera rysk olja och gas måste vi vara solidariska. Ett sätt kan bidra på är att producera mer el, så vi kan exportera mer till europeiska länder som i sin tur kan avstå rysk import. Vi vill införa en lokal elbonus för förnybar elproduktion som ger kommunerna reda pengar för att upprätthålla och utöka sin produktion av förnybar el. För att minska vårt energiberoende vill vi återföra de medel som avsattes till att energieffektivisera flerbostadshus i budgetpropositionen . Även hushållen kan bidra och vi vill därför utöka det gröna avdraget så att det inkluderar åtgärder för energieffektivisering och byte till mer klimatsmarta uppvärmningskällor. Riktade stöd till landsbygden och jordbruket Landsbygden drabbas hårt av ökade el- och bränslepriser då man i regel behöver köra längre och bor både större och utanför fjärrvärmenäten. För att underlätta livet på landsbygden har vi därför föreslagit ett engångsbidrag till alla de boende i stödområde 1, 2 och 3 och en utökning av den generella sänkning av inkomstskatten som vi i regering införde för stödområde 1 och 2. Ett snabbt sätt att bli kvitt beroendet av bränslen är att byta till elbil. För att ge landsbygden ytterligare incitament att göra detta byte vill vi höja elbilsbonusen med i stödområde 1, 2 och 3, införa en skrotningspremie och avsätta medel till att bygga 100 000 nya laddpunkter för elbilar. Även kollektivtrafiken drabbas av högre priser och vi vill därför avsätta ett stöd till den för att undvika prisökningar. Jordbruket är en nyckelsektor i omställningen, men tyvärr också känslig för ekonomiska chocker. I stället för att sänka skatten på bränsle som regeringen föreslagit vill vi införa ett generellt jordbrukaravdrag, ett djur- och vallstöd och ett utökat Norrlandsstöd. Ett krisstöd som värnar dem med minst marginaler En annan grupp som drabbas hårt när priserna stiger är de som redan lever med små marginaler. Här återfinns bl.a. många ensamstående föräldrar och deras barn, pensionärer, studenter och människor som erhåller sjuk- och aktivitetsersättning. Dessa vill vi särskilt värna i de krisåtgärder vi föreslår. De som har lägre inkomster lägger större andel av sin inkomst på mat. En tillfällig sänkning av matmomsen är därför ett bra sätt att skapa lite mer andrum i privatekonomin. Många pensionärer lever med mycket små marginaler. Garantitillägget kommer först , men kostnaderna för många pensionärer skenar . Vi vill därför överbrygga perioden fram tills dess med ett motsvarande stöd, som betalas ut på samma grunder och med samma belopp som garantitillägget kommer göra. Ett ordnat mottagande och en stark välfärd och rättsstat bedömer att ett stort antal flyktingar från kommer att komma till . För att bättre hantera situationen ökar vi förvaltningsanslaget till Arbetsförmedlingen och höjer dagersättningen för alla asylsökande. Rättsstaten och välfärden måste upprätthålla en god kvalitet. I sviterna av covid-19-pandemin kämpar både polisen och sjukvården med stor belastning. Vi avsätter därför till polisen för att rätt polis ska vara på rätt plats. Lönerna i många kvinnodominerade vårdyrken är alltför låga sett till en mycket pressad arbetsmiljö, vilket leder till en flykt av exempelvis sjuksköterskor därifrån. Detta måste få ett slut. Vi avsätter därför till att dra igång en lönesatsning på sjukvården. Ge dem som flytt från möjligheter till ett bra liv i vill att de ukrainare som omfattas av massflyktsdirektivet och har fått tillfälligt uppehållstillstånd ska omfattas av samma regler som asylsökande som beviljas uppehållstillstånd. De ska ha rätt till boende i en kommun och till etableringsinsatser såsom etableringsersättning, svenskundervisning och hjälp med att hitta ett arbete och utbildning. De ska också ha samma rätt till vård. Vi förstärker arbetet med kulturens återhämtning för att fria aktörer och kulturskapare runt om i landet ska ges goda förutsättningar att komma igång och utveckla sin verksamhet samt stärkas framåt. Vi gör en extra satsning på barns och ungas kultur. Under coronapandemin har barn gått miste om viktiga kulturupplevelser och många har halkat ur . Vi stärker därför kulturskolestödet och skapande skola för att möjliggöra extra insatser för barns skapande och kulturupplevelser med till och till . Vi stärker fristadssystemet med för att fler hotade journalister, konstnärer och författare ska kunna verka fritt i . Åtgärder mot konsekvenser av krig och pandemi – tabell Minska beroendet av fossil energi, miljö Lokal elbonus till kommuner Stöd till ökad klimatanpassning Program för energieffektivisering av flerbostadshus Höjd elbilsbonus i landsbygd Utökat grönt avdrag för energieffektivisering Lindra konsekvenser för svenska hushåll och företag Engångsbidrag stödområde 1, 2 och 3 Sänkt skatt stödområde 1 och 2 Halverad moms på livsmedel Halverad moms på restaurang Höjt bostadstillägg för pensionärer och personer med SoAE Höjt studiestöd och extra utbetalning Stöd till kulturens återstart m.m. Välfärd, trygghet och flyktingmottagande Lönesatsning inom kvinnodominerade yrken Satsning på polisen för att fylla civila vakanser Höjd dagersättning för asylsökande Förlängd etableringsersättning för nyanlända invandrare Avräkningar från biståndsramen (C, V, KD, L, MP) (C), (V), (KD), (L) och (MP) anför: Regeringen aviserar stora avräkningar på biståndet under innevarande år. Biståndet kommer att minska med inom vissa områden och användas för flyktingmottagande i i stället för där det gör bäst nytta. Våra partier anser att detta är fel prioritering av regeringen, inte minst i när behoven i världen ökar och höga mat- och bränslepriser som en följd av invasion av riskerar att leda till en global svältkatastrof. Avräkningarna bygger dessutom på en tidig prognos från som inte ser ut att bli verklighet. Trots detta ändrar inte regeringen sitt besked. Det är högst olämpligt att göra så här stora avräkningar. Det innebär att satsningar inte blir av och att demokratirörelser inte stöttas och kan få som följd att fler i slutändan blir beroende av humanitärt stöd. Vi anser att avräkningar mot biståndet kraftigt bör begränsas. Eftersom det inte finns något förslag om anslagsändringar inom biståndsområdet och ändringsbudgeten beslutas som en helhet ger vi uttryck för vår uppfattning i detta särskilda yttrande. Avräkningar från biståndsramen (M) (M), (M), (M), (M) anför: står bakom utskottets förslag till riksdagsbeslut i denna del och välkomnar att regeringen fortsatt tänker prioritera de humanitära insatserna i biståndsverksamheten vid avräkningarna för kostnaderna för flyktingmottagandet. Man kan dock konstatera att regeringen, för att hantera utgiftstaken till följd av avräkningarna, vill ge prioritet till icke öronmärkt stöd till multilaterala organisationer, s.k. kärnstöd. menar att detta är en felaktig prioritering, som inte ger största möjliga nytta för svenska skattepengar. har i en granskning (RiR 2021:28) riktat kritik mot att kärnstödet saknar en tydlig målstyrning från regeringens sida. En neddragning av kärnstödet under innevarande år hade därför varit välkommet så att humanitära insatser till följd av kriget i , exempelvis globala insatser för att säkra livsmedelsförsörjning och motverka hungersnöd i , i stället hade kunnat prioriteras. Vi konstaterar också att den fyråriga biståndsram som vill införa, i motsats till dagens enprocentsmål, som budgeteringsmetod hade gynnat långsiktighet och flexibilitet i fråga om att hantera den uppkomna situationen med avräkningar. På så sätt hade ryckighet kunnat undvikas, och en klokare planering av Sidas verksamhet hade kunnat åstadkommas. Regeringen gör nu omfattande avräkningar på biståndsramen för de kostnader som staten har för flyktingmottagandet till följd av kriget i . Detta är i enlighet med OECD-Dacs regler eftersom är ett biståndsland. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2021/22:269 Extra ändringsbudget – Vårändringsbudget och stöd till : 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi (avsnitt 2.1 och 4.2). 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi (avsnitt 2.2 och 4.2). 3.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi (avsnitt 2.3 och 4.2). 4.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken (avsnitt 2.4 och 5.1–5.3). 5.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2022:000) om ändring i socialförsäkringsbalken (avsnitt 2.5 och 5.2). 6.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2022:000) om ändring i socialförsäkringsbalken (avsnitt 2.6 och 5.2). 7.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) (avsnitt 2.7 och 6.1). 8.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2021:1246) om ändring i lagen (2019:646) om ändring i socialförsäkringsbalken (avsnitt 2.8 och 7.2). 9.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2019:646) om ändring i socialförsäkringsbalken (avsnitt 2.9 och 7.2). 10.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken (avsnitt 2.10 och 7.2). 11.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2021:1248) om ändring i lagen (2019:168) om sociala trygghetsförmåner efter det att har lämnat Europeiska unionen (avsnitt 2.11 och 7.3). 12.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2019:168) om sociala trygghetsförmåner efter det att har lämnat Europeiska unionen (avsnitt 2.12 och 7.3). 13.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2019:168) om sociala trygghetsförmåner efter det att har lämnat Europeiska unionen (avsnitt 2.13 och 7.3). 14.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken (avsnitt 2.14 och 8.4–8.6). 15.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken (avsnitt 2.15 och 8.4–8.6). 16.Riksdagen godkänner att regeringen förvärvar fastigheterna 2:1 och 7:1 för sammanlagt 1 (avsnitt 9.2). 17.Riksdagen godkänner den föreslagna användningen av anslaget 1:1 inom utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution (avsnitt 9.2). 18.Riksdagen bemyndigar regeringen att för anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap besluta att till skänka försvarsmateriel i form av robotar av typen sjömålsrobot 17 och ammunition till automatgevär, som kan avvaras av Försvarsmakten , till ett värde om högst (avsnitt 9.2). 19.Riksdagen bemyndigar regeringen att för anslaget 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap besluta att till skänka försvarsmateriel i form av automatgevär och pansarskott, som kan avvaras av Försvarsmakten , till ett värde om högst (avsnitt 9.2). 20.Riksdagen godkänner att regeringen beslutar om att ska delta i det gemensamma företag som bildats enligt rådets förordning (EU) 2021/2085 av om bildande av gemensamma företag inom ramen för Horisont , som genomförandestruktur för det tredje programmet för partnerskap mellan och utvecklingsländer inom området klinisk prövning Global Hälsa European Developing Countries Clinical Trials Partnership 3 (GH EDCTP3) (avsnitt 9.2). 21.Riksdagen godkänner den föreslagna användningen av anslaget 1:1 Barnbidrag inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn (avsnitt 9.2). 22.Riksdagen godkänner den föreslagna användningen av anslaget 2:1 inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv (avsnitt 9.2). 23.Riksdagen bemyndigar regeringen att för anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning besluta om bidrag på högst 1 till European Spallation Source (ESS) (avsnitt 9.2). 24.Riksdagen bemyndigar regeringen att besluta att Stiftelsen får ta upp lån i för investeringar i byggnationen av en ny visualiseringsdom som inklusive tidigare upplåning för andra investeringar uppgår till högst (avsnitt 9.2). 25.Riksdagen godkänner att regeringen beslutar om medlemskap i och bemyndigar regeringen att –2024 för anslaget 1:1 Regionala utvecklingsåtgärder inom utgiftsområde 19 Regional utveckling besluta om en årlig medlemsavgift på högst (avsnitt 9.2). 26.Riksdagen godkänner investeringsplanen för fastigheter och markanläggningar –2024 som en riktlinje för investeringar (avsnitt 9.2). 27.Riksdagen godkänner den föreslagna användningen av anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur inom utgiftsområde 22 Kommunikationer (avsnitt 9.2). 28.Riksdagen bemyndigar regeringen att disponera de avgifter som tas ut med stöd av växtskyddslagen (2022:725) för offentlig kontroll och annan offentlig verksamhet inom växtskyddsområdet (avsnitt 9.2). 29.Riksdagen godkänner den föreslagna användningen av anslaget 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel (avsnitt 9.2). 30.Riksdagen godkänner att regeringen beslutar om medlemskap i det europeiska partnerskapet för metrologi och bemyndigar regeringen att –2027 för anslaget 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling inom utgiftsområde 24 Näringsliv besluta om bidrag på totalt högst (avsnitt 9.2). 31.Riksdagen bemyndigar regeringen att –2026 för anslaget 1:17 Kapitalinsatser i statligt ägda företag inom utgiftsområde 24 Näringsliv besluta om kapitaltillskott på totalt högst till för omställning av verksamheten i enlighet med strategin för svensk rymdverksamhet (avsnitt 9.2). 32.Riksdagen bemyndigar regeringen att ställa ut kreditgarantier som uppgår till högst 3 för att säkra tillgången av råvaror (avsnitt 9.2). 33.Riksdagen godkänner ändrad beräkning av inkomster i statens budget (avsnitt 9.1 och tabell 9.1). 34.Riksdagen godkänner ändrade ramar för utgiftsområden och anvisar ändrade och nya anslag enligt tabell 1.1.