bet · H901FiU20 · 2022-06-10 00:00:00 — Nedgången var förhållandevis bred men förklaras främst av ett negativt exportnetto, då importen ökade betydligt mer än exporten. Kalenderkorrigerat och jämfört med ökade BNP . Hushållens konsumtion minskade och den offentliga konsumtionen jämfört med föregående kvartal. Produktionen inom näringslivet minskade . De varuproducerande branschernas produktion sjönk och de tjänsteproducerande branscherna var oförändrade. Produktionen inom de offentliga myndigheterna minskade . Antalet sysselsatta i hela ekonomin ökade , medan antalet arbetade timmar minskade . Inom näringslivet var antalet arbetade timmar oförändrade. Aktuella bedömningar av de offentliga finanserna I propositionen jämför regeringen sin prognos över det finansiella sparandet med motsvarande prognoser från , , och Europeiska kommissionen. Efter det att vårpropositionen lämnades har och Europeiska kommissionen publicerat nya prognoser över det finansiella sparandet, se tabell 8. Tabell 8 Aktuella bedömningar av finansiellt sparande –0,5 –0,2 –0,5 Källa: ekonomiska vårproposition, penningpolitiska rapport , Europeiska kommissionens ekonomiska vårprognos . bedömning innebär en försvagning av det finansiella sparandet jämfört med den tidigare prognosen. konstaterar att invasionen av har lett till en humanitär katastrof och miljontals människor på flykt. Enligt prognos kan 76 000–212 000 människor komma att söka skydd i fram . I prognosen antar att ca 100 000 människor från kommer till . Utöver ökade utgifter till följd av flyktingmottagandet konstaterar att regeringen beslutat och aviserat om nya ofinansierade åtgärder för , bl.a. i form av kompensation till hushåll för ökade el- och drivmedelspriser och satsningar inom försvaret. Regeringen har även aviserat en utbyggnad av försvaret , vilket innebär högre offentliga konsumtions- och investeringsutgifter. konstaterar vidare att underskottet i de offentliga finanserna blev litet 2021, trots höga pandemirelaterade utgifter. Det förklaras av att skatteinkomsterna utvecklades starkt. upphör de tillfälliga pandemirelaterade stöden att gälla, men regeringens nya aviserade satsningar tillsammans med de ökade kostnaderna för flyktingmottagandet innebär att sparandet, trots historiskt stora utdelningar från statliga bolag, inte väntas stärkas . bedömer att det offentliga sparandet förblir nära noll under hela prognosperioden. Europeiska kommissionens bedömning innebär en försämring av det finansiella sparandet som sparandet förbättras något 2023 jämfört med tidigare prognos. Finanspolitiska rådets rapport finanspolitik 2022 ska bedöma om finanspolitiken är förenlig med långsiktigt hållbara offentliga finanser och de budgetpolitiska målen, särskilt överskottsmålet och utgiftstaket, men också skuldankaret och vid behov det kommunala balanskravet. Rådet ska även bedöma hur finanspolitikens inriktning förhåller sig till konjunkturutvecklingen. Rådet ska, om det vid sin bedömning av finanspolitiken konstaterar att det finns en tydlig avvikelse från överskottsmålet, bedöma de skäl som regeringen anfört för avvikelsen samt överväga och redogöra för i vilken takt en återgång till målet bör ske. Rådet ska vidare utvärdera regeringens prognoser för ekonomins utveckling samt redovisningen till av de offentliga finanserna och kostnaderna för reformförslag. Rådet får också bedöma om finanspolitiken ligger i linje med vad som krävs för en god, långsiktigt uthållig tillväxt och om politiken leder till en långsiktigt hållbar hög sysselsättning, granska tydligheten i den ekonomiska vårpropositionen och budgetpropositionen, särskilt med avseende på angivna grunder för den ekonomiska politiken samt skälen för förslag till åtgärder, och analysera finanspolitikens effekter på välfärdens fördelning . Rådet ska vidare verka för en ökad offentlig diskussion i samhället om den ekonomiska politiken. Rådets uppgifter redovisas framför allt i rapporten som lämnas till regeringen . Rapporten ska bl.a. kunna användas som ett underlag för bedömning av regeringens politik. publicerades Finanspolitiska rådets . Nedan redogörs för huvuddragen i de för utskottet mest relevanta delarna av rådets bedömningar och rekommendationer. höll en öppen utfrågning med anledning av rådets rapport. Vid utfrågningen deltog finansminister , riksrevisor och rådets ordförande . Rådet konstaterar att såväl 2020 som 2021 var år med negativa BNP-gap och att avvikelserna från överskottsmålet var fullt godtagbara. beräknas dock konjunkturen vara normaliserad. Sysselsättningen och arbetslösheten har generellt sett återgått till tidigare nivåer. Underskottet i de offentliga finanserna beror enligt rådet inte på ett svagt konjunkturläge utan föreligger trots ett balanserat resursutnyttjande. riktlinje om ett sparande på målnivån vid konjunkturell balans behöver visserligen inte följas strikt, men likafullt är det denna riktlinje som enligt rådet är den tydligaste hållpunkten för ramverkets tillämpning och den som ger bäst förutsättningar för att upprätthålla målet över konjunkturcykeln. Avvikelsen från överskottsmålet i budgetpropositionen är avsevärd och regeringens argumentation om stabiliseringspolitiska motiv är enligt rådet inte övertygande. Detsamma gäller den politik som presenteras ekonomiska vårproposition. Rådet anser därför att de ofinansierade åtgärderna borde ha varit mindre omfattande. Samma bedömning gäller för den politik som beslutades i budgeten . Enligt det finanspolitiska ramverket bör budgeteringsmarginalen i vårpropositionen minst vara av de takbegränsade utgifterna , vilket motsvarar ca 2023. I vårpropositionen beräknas i stället att taket överskrids med , dvs. avvikelsen i relation till riktlinjerna är . Även är budgeteringsmarginalen för liten. Rådet anser därför att den ekonomiska politiken i vårpropositionen inte följer ramverkets riktlinjer när det gäller utgiftstaket, vare sig eller 2024. Om det finns en risk att utgiftstaket överskrids ska regeringen enligt budgetlagen vidta åtgärder eller föreslå nödvändiga åtgärder för att undvika detta. Regeringen väljer att inte göra det med hänvisning till det osäkra läget. Rådet anser att det osäkra läget snarare är ett skäl till försiktighet med att föreslå nya offentliga utgifter på det sätt som skett. Regeringen framhåller i vårpropositionen att den har påbörjat ett arbete för att kunna återkomma med förslag om utgiftsbegränsande åtgärder i höstens budgetproposition. Rådet anser att regeringen redan i vårpropositionens riktlinjer för den ekonomiska politiken skulle ha diskuterat omfattning och inriktning på sådana åtgärder, och därmed vilka prioriteringar som kan komma att bli aktuella. Rådet konstaterar att omfattande förslag har lämnats vid sidan av den ordinarie budgetprocessen och att betydande åtgärder har vidtagits utan finansiering. Under coronakrisen har mycket omfattande åtgärder vidtagits och beslut i såväl regering som riksdag har fattats under stark tidspress. Regeringens möjlighet att under särskilda omständigheter lämna s.k. extra ändringsbudgetar har använts i en omfattning som saknar motstycke. Rådet menar att det är angeläget att finanspolitiken efter krisen återgår till att bedrivas i mer normala former. Rådet framhåller att ändringsbudgetar i första hand ska användas för att komplettera eller korrigera budgeten med anledning av yttre förändringar som inte kunnat förutses, och att extra ändringsbudgetar ska begränsas till tillfällen när det finns särskilda skäl och en ordinarie ändringsbudget inte hinner inväntas. Rådet menar att sådana skäl kanske kan sägas ha funnits för en del av utgiftsökningarna, t.ex. de till försvaret efter invasion av , men att det också finns exempel på åtgärder som borde ha ingått i en mer normal budgetprocess. Vad gäller utskottsinitiativ framhåller rådet att det finns uttalanden från om att sådana bör användas med varsamhet och att politisk enighet bör eftersträvas. Genom att ha en heltäckande budget som analyseras och beslutas samlat både i regeringen och i tydliggörs politiska avvägningar och prioriteringar som det blir klart hur politiken förhåller sig till de övergripande budgetpolitiska målen och till andra mål för politiken. Om stora frågor i stället hanteras vid sidan av den ordinarie budgeten blir processen fragmenterad och riskerna ökar för att olika åtgärder adderas till varandra utan tillräcklig hänsyn till de övergripande restriktionerna eller de långsiktiga målen. Rådet understryker därför vikten av att, när coronakrisen nu är över och konjunkturen har normaliserats, både finanspolitiken och budgetprocessen återgår till normalitet. Avvikelsen från överskottsmålet 2022, otillräckliga budgeteringsmarginaler både 2023 och 2024 samt det faktum att flera åtgärder vidtagits vid sidan av den ordinarie budgetprocessen inger enligt rådet en oro för att det finanspolitiska ramverket är på väg att undermineras. Bör ramverket ses över? har flera argument lyfts fram för att det finanspolitiska ramverket ska ändras i närtid, vilket skulle innebära ett avsteg från den beslutade ordningen om översyn varannan mandatperiod. Rådet ser inte behov av att revidera ramverket, men ser goda skäl för en fördjupad analys av de klimatutmaningar som står inför och hur de ska hanteras på ett ändamålsenligt och effektivt sätt. I ljuset av en sådan analys menar rådet att det är möjligt att ramverket kan behöva ses över innan nästa planerade översyn. Vidare framhåller rådet att det ligger ett betydande värde i att eventuella ändringar i det finanspolitiska ramverket sker i brett politiskt samförstånd. En översyn av budgetprocessen meddelade finansministern att regeringen vill i bred politisk samstämmighet tillsätta en ny budgetkommitté för att värna budgetprocessens roll i det finanspolitiska ramverket. Finansministern anförde att har ett finanspolitiskt ramverk som har säkerställt en långsiktigt hållbar finanspolitik. Tack vare detta har klarat flera allvarliga kriser utan att vi hamnat i en offentligfinansiell kris. En stram och välordnad budgetprocess är en central del i det finanspolitiska ramverket. En oordnad och icke sammanhållen budgetprocess riskerar att försvaga motståndskraft, göra oss sämre rustade att hantera nästa kris men även de samhällsutmaningar vi står inför. Det är därför hög tid att återgå till en ordnad budgetprocess. Regeringen vill därför, i bred politisk samstämmighet, göra en översyn av budgetprocessen för att värna dess roll i det finanspolitiska ramverket. Kommittén bör dra lärdomar av utmaningar från de senaste årens budgethantering och bl.a. utreda: • Hur upprätthålls helhetsperspektivet och ett samlat budgettillfälle • Hur extra ändringsbudgetar och utskottsinitiativ hanteras • Den ekonomiska vårpropositionens betydelse och det medelfristiga budgetperspektivet • Hanteringen av budgetbeslut med flerårig effekt. Regeringen kommer att bjuda in övriga partier för att diskutera tillsättandet av en ny parlamentarisk budgetkommitté. Kommuner och Regioners ekonomirapport, I ekonomirapporten beräknar Kommuner och Regioner (SKR) att resultaten för kommuner och regioner blir relativt starka 2022 till följd av att skatteintäkterna fortsätter att öka snabbt, men även för att pensionskostnaderna minskar jämfört med . Däremot väntas flera kommuner och regioner få ett underskott 2023, som en följd av att inflationen ökar snabbt, till och med snabbare än skatteintäkterna som väntas utvecklas relativt positivt till följd av återhämtningen i ekonomin. I synnerhet ökar priserna på vissa varor och tjänster, såsom transporter, energi, livsmedel och byggkostnader, men även räntekostnaderna ökar. Inflationen påverkar pensionskostnaderna som beräknas öka med 2023 jämfört med . Totalt sett beräknas kommunsektorn uppvisa ett underskott på ca 2023, varav regionerna väntas få ett totalt underskott på ca , medan kommunerna får ett överskott på ca , vilket enligt SKR är långt under riktmärket för en god ekonomisk hushållning. De största utmaningarna för kommunsektorn är enligt SKR den demografiska utvecklingen och bristen på arbetskraft. Om personaltätheten skulle öka i samma takt som krävs 200 000 fler anställda till välfärdsverksamheterna . I den ekonomiska vårpropositionen anför regeringen att den avser att besluta om propositionen Skattelättnad för arbetsresor – ett enklare och färdmedelsneutralt regelverk med förslag om att det nuvarande reseavdraget ska ersättas med en skattereduktion för arbetsresor. Den offentligfinansiella effekten av aviseringen ingår i beräkningen av de offentliga finanserna och därmed i beräkningen av den offentliga sektorns finansiella sparande. överlämnade regeringen proposition 2021/22:228 Skattelättnad för arbetsresor – ett enklare och färdmedelsneutralt regelverk. Propositionen behandlas i betänkande 2021/22:SkU29 som debatterades och beslutades . beslutade i enlighet med regeringens förslag. Utskottet konstaterar att invasion av skapar stor osäkerhet i världsekonomin. En hög inflation och en ökad oro på de finansiella marknaderna dämpar hushållens köpkraft och konsumtions- och investerings-vilja. Även störningar i produktionskedjor till följd av sanktioner och bojkott samt störningar i transportsektorn dämpar tillväxten. Sammantaget bedömer regeringen att BNP i omvärlden kommer att stiga 2023. För ekonomierna i euroområdet förväntas effekterna bli större än andra avancerade ekonomier till följd av importberoendet av rysk gas och relativt omfattande handel med . En mer expansiv finanspolitik i euroområdet väntas delvis motverka dessa effekter. BNP i euroområdet väntas stiga 2022 och 2023. Regeringen gör bedömningen att tillväxten i både och kommer att dämpas framöver. I bidrar en penningpolitisk åtstramning, en ansträngd arbetsmarknad och en tydligt åtstramad finanspolitik till att dämpa den ekonomiska utvecklingen. BNP väntas stiga 2022 och 2023. I väntas tillväxten växla ned 2022 till följd av en sämre utveckling inom fastighetssektorn, lägre efterfrågan från omvärlden och en ökad smittspridning av covid-19 . Den kinesiska ekonomin, mätt i BNP, väntas öka 2023. Regeringen bedömer att den globala inflationen dämpas 2023, främst till följd av ett lägre bidrag från energipriserna samt av att penningpolitiken väntas bli mindre expansiv jämfört med . Utskottet noterar att BNP-tillväxten i enligt regeringens prognos bedöms uppgå till 2023. Finanspolitiken bidrar till att upprätthålla offentlig konsumtion och offentliga investeringar, och därmed svensk BNP-tillväxt. Tillväxten bedöms tillta något under andra och tredje kvartalen 2022 jämfört med . I regeringens prognos antas konjunkturläget i det närmaste vara balanserat 2022 och 2023, dvs. faktisk BNP är ungefär lika stor som potentiell BNP. Utskottet konstaterar att läget på arbetsmarknaden förbättrades och att sysselsättningen har fortsatt att öka under inledningen av 2022. Framåtblickande indikatorer pekar på en fortsatt hög efterfrågan på arbetskraft i . Enligt regeringens bedömning väntas sysselsättningsgraden öka och arbetslösheten sjunka . Prognosen är att arbetslösheten uppgår till 2023 och 2024. Utskottet noterar att energipriserna ökade tydligt och hade stor påverkan på inflationen. invasion av och tillhörande sanktioner från omvärlden har drivit upp energipriserna ytterligare, liksom priset på andra råvaror, såsom vete och majs. Enligt regeringens prognos bidrar även globala utbudsstörningar och en svag krona till att inflationen drivs upp. Prognosen är att KPIF-inflationen uppgår till 2023. Regeringen uppskattar att BNP i kommer att växa i lugnare takt 2024 och 2025 jämfört med , men marginellt starkare jämfört med . Vidare noterar utskottet att regeringen redovisar mått på välstånd som komplement till BNP i form av ekonomiska, miljömässiga och sociala indikatorer, vilket utskottet välkomnar. Bland annat redovisar regeringen självskattad allmän hälsa som en av de sociala indikatorerna. Offentliga finanser och budgetpolitiska mål Utskottet konstaterar att omfattande åtgärder har vidtagits med anledning av covid-19 och invasion av . har beslutat om närmare 20 extra ändringsbudgetar utöver de ordinarie ändringsbudgetar som regeringen lämnar . Utskottet konstaterar att det har varit en exceptionell tid då det har varit nödvändigt både att snabbt vidta olika åtgärder bl.a. för att minska smittspridningen och rädda liv, och att bistå ett land i vår närhet som är utsatt för ett oprovocerat, olagligt och oförsvarligt angrepp. För att kunna upprätthålla det finanspolitiska ramverket och värna de offentliga finanserna på vill utskottet framhålla vikten av att vi efter kriserna återgår till en stram och samlad budgetprocess. Utan en ordnad budgetprocess riskerar vi att förlora kontrollen över statens finanser. Vårt starka och brett politiskt förankrade finanspolitiska ramverk, och den goda budgetdisciplin som följer av det, har inneburit att har kunnat hantera kriser och strukturella utmaningar bättre än många andra länder. Så bör vi också vara rustade inför framtida kriser. Avvikelse från överskottsmålet och konsoliderad bruttoskuld inom skuldankarets toleransintervall Regeringen bedömer att det föreligger en avvikelse från överskottsmålet 2022, men att avvikelsen är motiverad av spridningen av covid-19 och av stabiliseringspolitiska skäl. Utskottet delar regeringens bedömning och anser att avvikelsen från målet är förenlig med det finanspolitiska ramverket. Om en avvikelse konstateras ska regeringen redogöra för varför avvikelsen uppstått och hur en återgång till målnivån ska ske. Utskottet konstaterar att regeringens prognos visar på ett sparande över den målsatta nivån 2023. Prognosen bedöms emellertid som ovanligt osäker med anledning av den ökade ekonomiska och geopolitiska osäkerheten till följd av den ryska invasionen av , men även till följd av pandemin. Vidare konstaterar utskottet att den offentliga sektorns bruttoskuld ligger inom skuldankarets toleransintervall för åren 2021–2023 och att skuldkvoten minskar , vilket till stor del förklaras av att då inledde övergången till en egenfinansierad valutareserv. Budgeteringsmarginalerna 2023 och 2024 Regeringens prognos för de takbegränsade utgifterna innebär att budgeteringsmarginalen blir negativ och att utgifterna överstiger det beslutade utgiftstaket med . Även beräknas budgeteringsmarginalen bli mindre än regeringens riktlinje för hur stor budgeteringsmarginalen minst bör vara. Det innebär att utrymmet för reformer som ökar de takbegränsade utgifterna är mycket begränsat. Enligt budgetlagen (2011:203) ska regeringen, när det finns en risk för att ett beslutat utgiftstak kommer att överskridas, vidta sådana åtgärder som den har befogenhet till eller föreslå nödvändiga åtgärder för . Utskottet noterar att regeringen har valt att inte vidta eller föreslå några åtgärder i propositionen för att undvika att utgiftstaket överskrids och att regeringen motiverar detta med det osäkra läget i omvärlden. Enligt regeringen avser den att återkomma i budgetpropositionen med förslag till utgiftsbegränsande åtgärder. Bedömning av utgiftstakets nivå Det är först i samband med behandlingen av höstens budgetproposition som utgiftstaket ska beslutas. I enlighet med praxis redovisar dock regeringen sin bedömning av utgiftstakets nivå redan i den ekonomiska vårpropositionen. Utskottet noterar att regeringens bedömning innebär att nivån utgör av potentiell BNP, dvs. högre än , och att budgeteringsmarginalen uppgår till av de takbegränsade utgifterna. Utskottet konstaterar också att budgeteringsmarginalens storlek överstiger den säkerhetsmarginal på som enligt skrivelsen för finanspolitiken bör gälla som riktlinje för budgeteringsmarginalens minsta storlek för det tredje tillkommande året (skr. 2017/18:207). Utskottet vill framhålla vikten av att budgeteringsmarginalen inte är så stor att utgiftstaket förlorar sin styrande verkan på utgiftsutvecklingen Utskottet avser inte att föregripa den diskussion om utgiftstakets nivå som ska föras men hade gärna sett att regeringen närmare redovisat vilka principer och överväganden som ligger bakom bedömningen av utgiftstakets nivå . Utskottet noterar också att i sin granskningsrapport om det finanspolitiska ramverket påtalar en brist på transparens när det gäller redovisning av utrymmet för utgiftsökningar och att regeringen delar den bedömningen och avser att sträva efter att utveckla beskrivningen av hur den ser på budgeteringsmarginalens storlek, vilket utskottet välkomnar. Ett samlat prioriteringstillfälle och avisering av förslag Utskottet har noterat att regeringen lämnade en proposition till med lagförslag om skattelättnad för arbetsresor med ikraftträdande (prop. 2021/22:228). Enligt ekonomiska vårproposition beräknas förslaget varaktigt öka de kommunala skatteintäkterna med . Regeringen anför att den enligt praxis avser att i budgetpropositionen justera ned det generella statsbidraget till kommunsektorn med motsvarande belopp, för att förslaget ska bli neutralt för den offentliga sektorn. Det kan inte uteslutas att det kan förekomma situationer där förslag med budgetpåverkan behöver lämnas vid sidan av budgetpropositionen, t.ex. vid omfattande och komplicerad lagstiftning. En sådan ordning är dock en avvikelse i förhållande till det önskvärda om ett samlat prioriteringstillfälle där regeringens och motionärernas budgetalternativ ställs mot varandra som helheter. Därför vill utskottet liksom tidigare, t.ex. i betänkande 2021/22:FiU1, framhålla betydelsen av att regeringen lämnar lagförslag med budgetpåverkan så att syftet med rambeslutsprocessen och det samlade prioriteringstillfället värnas. Utskottsinitiativets konsekvenser för statens budget Under finansutskottets beredning av betänkande 2021/22:FiU21 har , lagt fram ett förslag om ändringar i statens budget och i form av ett utskottsinitiativ. Ett flertal utskott har yttrat sig över initiativet. Utskottet noterar att förslaget minskar anvisade medel på statens budget med ca 2022, i jämförelse med regeringens förslag. Försvarsmaktens beställningsbemyndigande utökas med ca , i jämförelse med tidigare beslutat beställningsbemyndigande. Det innebär att försvaret kan ingå ekonomiska åtagande om ytterligare , varav ca kommer att belasta anslagen –2028 och ca –2031. Om det fördelar sig jämnt över åren innebär det, allt annat lika, att anvisade medel kommer att öka med ca och att statens lånebehov och det finansiella sparandet förändras med motsvarande belopp. I förslaget framhålls att målsättningen ska vara att försvarsanslagen ska uppgå till motsvarande av BNP 2025. Det betyder att anvisade medel behöver öka med ytterligare ca åren 2023–2025. Om ökningen fördelar sig jämnt över åren innebär det att anvisade medel ökar med . Det utökade beställningsbemyndigandet och målsättningen om försvarsanslagen beräknas kunna öka anvisade medel, allt annat lika, med ca –2025, vilket förändrar statens lånebehov och det finansiella sparandet med motsvarande belopp. Förslagen innebär också att skatten för pensionärer sänks med 2023, i jämförelse med regeringens förslag. När det gäller motionsyrkandet om en översyn av modellen för pris- och löneomräkning noterar utskottet att lämnade granskningsrapporten med mindre – den årliga omräkningen av myndigheternas anslag (RiR 2022:2). Utskottet kommer att behandla regeringens svarsskrivelse på granskningsrapporten och vill avvakta skrivelsen innan eventuella åtgärder vidtas. Tidigareläggning av översynen av det finanspolitiska ramverket I två motioner från den allmänna motionstiden lämnas förslag om att tidigarelägga översynen av det finanspolitiska ramverket. Enligt skrivelsen för finanspolitiken ska ett beslutat överskottsmål gälla tills vidare, men bör ses över varannan mandatperiod, dvs. 2017/18:207). Vidare framgår att ett eventuellt nytt överskottsmål bör träda i kraft första året efter ett ordinarie val, vilket skulle innebära 2027.