bet · H901UU7 · 2022-03-25 00:00:00 — Mänskliga rättigheter ur ett tematiskt perspektiv Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden. I detta betänkande behandlar utskottet motionsyrkanden från allmänna motionstiden under riksmötena /19, 2019/20, 2020/21 och 2021/22 om mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. Utskottet har valt att behandla dessa frågor utifrån ett tematiskt perspektiv. Betänkandet innehåller 19 reservationer (M, SD, C, V, KD, L). Ett motionsyrkande från allmänna motionstiden /19. Ett motionsyrkande från allmänna motionstiden /20. Cirka 40 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /21. Cirka 80 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Övergripande om folkrätt, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer Demokrati och yttrandefrihet, inklusive organisationsfrihet Sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter Rättigheter för personer som tillhör etniska och religiösa minoriteter samt urfolks rättigheter Motioner som bereds förenklat 1.Övergripande om folkrätt, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer, punkt 1 (M) 2.Övergripande om folkrätt, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer, punkt 1 (SD) 3.Övergripande om folkrätt, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer, punkt 1 (C) 4.Övergripande om folkrätt, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer, punkt 1 (V) 5.Brott mot mänskligheten, punkt 2 (M) 6.Brott mot mänskligheten, punkt 2 (SD) 7.Brott mot mänskligheten, punkt 2 (V) 8.Demokrati och yttrandefrihet, inklusive organisationsfrihet, punkt 3 (M) 9.Demokrati och yttrandefrihet, inklusive organisationsfrihet, punkt 3 (C) 10.Demokrati och yttrandefrihet, inklusive organisationsfrihet, punkt 3 (V) 11.Kvinnors rättigheter, punkt 4 (SD) 12.Kvinnors rättigheter, punkt 4 (V) 13.Kvinnors rättigheter, punkt 4 (L) 14.Sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, punkt 5 (V) 15.Rättigheter för personer som tillhör etniska och religiösa minoriteter samt urfolks rättigheter, punkt 6 (SD) 16.Rättigheter för personer som tillhör etniska och religiösa minoriteter samt urfolks rättigheter, punkt 6 (V) 17.Rättigheter för personer som tillhör etniska och religiösa minoriteter samt urfolks rättigheter, punkt 6 (KD) 18.Övriga frågor, punkt 7 (M) 19.Övriga frågor, punkt 7 (V) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motion från allmänna motionstiden /19 Motion från allmänna motionstiden /20 Motioner från allmänna motionstiden /21 Motioner från allmänna motionstiden /22 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Utskottets förslag till riksdagsbeslut Övergripande om folkrätt, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer 2020/21:1304 av m.fl. (V) yrkande 11, 2021/22:2568 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3, 2021/22:2589 av m.fl. (V) yrkandena 7 och 16, 2021/22:3246 av m.fl. (C) yrkande 46, 2021/22:3777 av m.fl. (M) yrkandena 16 och 21 samt 2021/22:4211 av m.fl. (MP) yrkande 21. Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (C) Reservation 4 (V) 2020/21:689 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2020/21:1304 av m.fl. (V) yrkande 2, 2021/22:2555 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2021/22:3777 av m.fl. (M) yrkandena 9 och 14. Reservation 5 (M) Reservation 6 (SD) Reservation 7 (V) Demokrati och yttrandefrihet, inklusive organisationsfrihet 2020/21:1304 av m.fl. (V) yrkande 6, 2020/21:3204 av m.fl. (M) yrkande 22, 2021/22:2588 av m.fl. (V) yrkande 3, 2021/22:2589 av m.fl. (V) yrkandena 11 och 18, 2021/22:3246 av m.fl. (C) yrkande 45, 2021/22:3777 av m.fl. (M) yrkandena 11 och 12 samt 2021/22:4211 av m.fl. (MP) yrkande 10. Reservation 8 (M) Reservation 9 (C) Reservation 10 (V) 2020/21:674 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3, 2020/21:1304 av m.fl. (V) yrkande 3, 2021/22:2589 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 10 samt 2021/22:3995 av m.fl. (L) yrkande 7. Reservation 11 (SD) Reservation 12 (V) Reservation 13 (L) Sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter 2020/21:170 av m.fl. (V) yrkande 12, 2020/21:1304 av m.fl. (V) yrkande 12, 2021/22:2588 av m.fl. (V) yrkande 9, 2021/22:2589 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2021/22:3882 av m.fl. (KD) yrkande 28. Reservation 14 (V) Rättigheter för personer som tillhör etniska och religiösa minoriteter samt urfolks rättigheter 2020/21:2776 av m.fl. (KD) yrkande 37, 2021/22:2574 av m.fl. (SD) yrkande 12, 2021/22:2589 av m.fl. (V) yrkandena 5 och 6, 2021/22:3883 av m.fl. (KD) yrkande 37 och 2021/22:4211 av m.fl. (MP) yrkandena 13 och 19. Reservation 15 (SD) Reservation 16 (V) Reservation 17 (KD) 2020/21:1304 av m.fl. (V) yrkande 5, 2021/22:2588 av m.fl. (V) yrkande 8, 2021/22:2589 av m.fl. (V) yrkande 15 och 2021/22:3777 av m.fl. (M) yrkande 22. Reservation 18 (M) Reservation 19 (V) Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (M), (SD), (S), (C), (SD), (S), (KD), (S), (SD), (MP), (C), (S), Boriana (M), (V) och (L). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet motionsyrkanden om mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer från allmänna motionstiden /19, 2019/20, 2020/21 och 2021/22. Av yrkandena behandlas ca 70 motionsyrkanden i förenklad ordning i enlighet med promemorian Förenklad motionsberedning –2022 som utrikesutskottet fastställde . Dessa yrkanden återfinns i bilaga 2. Motionärernas förslag till riksdagsbeslut finns i bilaga 1. Utskottet har i detta betänkande valt att behandla frågor om mänskliga rättigheter utifrån ett tematiskt perspektiv. Områdena för behandling är valda utifrån motionsyrkandenas innehåll. Utskottet bereder under innevarande även ett betänkande om situationen i vissa länder och regioner när det gäller de mänskliga rättigheterna. Frågor om mänskliga rättigheter och demokrati tas regelbundet upp till diskussion vid utskottets sammanträden, inkommande och utgående besök och resor. informerade kabinettssekreterare m.fl. utskottet om för mänskliga rättigheter och demokrati 2020–2024. informerade utrikesminister m.fl. utskottet om sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. informerades utskottet av , chef för (), om institutets rapport om covid19-pandemins konsekvenser för demokrati och mänskliga rättigheter. informerade ambassadör m.fl. utskottet om den amerikanske presidenten demokratioffensiv. bereder under varje mandatperiod flera betänkanden med särskilt fokus på mänskliga rättigheter. har utskottet behandlat mänskliga rättigheter i betänkandena /20:UU15 Mänskliga rättigheter och 2020/21:UU7 Yttrandefrihet. Övergripande om folkrätt, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer Utskottets förslag i korthet avslår övergripande motionsyrkanden om folkrätt, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer. Jämför reservation 1 (M), 2 (SD), 3 (C) och 4 (V). I kommittémotion 2021/22:3246 av m.fl. (C) yrkande 46 anförs att ska driva att FN ska intensifiera dialogen kring och följa upp arbetet med att upprätthålla mänskliga fri- och rättigheter så som de definierats i FN:s deklaration om de mänskliga rättigheterna. I kommittémotion 2021/22:3777 av m.fl. (M) yrkande 16 anförs att ska, i de internationella organisationer där är medlem inklusive EU, vara en stark och tydlig röst för rättsstatens principer. I samma motion yrkande 21 anförs att aktivt bör arbeta för att rättsstatens principer, mänskliga rättigheter och utveckling samt tillväxt ska utgöra självklara beståndsdelar i det internationella arbetet för att genomföra Agenda 2030. I motion 2021/22:4211 av m.fl. (MP) yrkande 21 anförs att inom sin och EU:s utrikes- och handelspolitik behöver ställa skarpare krav och villkor för att driva på det globala klimatarbetet, bevara biologisk mångfald, främja demokrati och mänskliga rättigheter, stärka djurskyddet och minska de globala klyftorna. I kommittémotion 2021/22:2589 av m.fl. (V) yrkande 16 anförs att inom FN och i bilaterala kontakter med bör verka för att en antikorruptionskommission återigen får mandat i . I partimotion 2020/21:1304 av m.fl. (V) yrkande 11 anförs att bör verka som enskilt land samt inom EU och FN för att upphör med att avrätta fångar och döma människor till döden. I kommittémotion 2021/22:2589 av m.fl. (V) yrkande 7 anförs att såväl som enskilt land som inom EU och FN bör verka för att förbjuder dödsstraff. I kommittémotion 2021/22:2568 av m.fl. (SD) yrkande 2 anförs att regeringen bör se över möjligheten för legitima folkambassader att överta fysisk egendom från illegitima ambassader. I samma motion yrkande 3 anförs att regeringen bör se över möjligheten att utfärda diplomatiska id-kort till representanter för folkambassader. Motionen syftar bl.a. på de folkambassader som oppositionen i och har upprättat i andra länder. Utskottet vill inledningsvis framhålla att värnandet av de mänskliga rättigheterna är en hörnsten i samlade utrikespolitik. De mänskliga rättigheterna är en central del av folkrätten och en förutsättning för upprätthållandet av fred och säkerhet samt för en rättvis, jämställd och hållbar utveckling. Mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer är också grundförutsättningar för genomförandet av Agenda 2030. Utskottet vill understryka FN:s centrala roll när det gäller mänskliga rättigheter utifrån att FN är det enda världsomspännande mellanstatliga forumet för normutveckling och tillsyn när det gäller efterlevnaden av de mänskliga rättigheterna. De mänskliga rättigheterna är centrala såväl i definition som i upprätthållandet av demokrati och rättsstatens principer. är de beroende av demokratiska och rättsstatliga system för att kunna åtnjutas fullt ut. I FN:s allmänna förklaring om mänskliga rättigheter slås det bl.a. fast att de mänskliga rättigheterna skyddas genom rättsstatens principer. Lissabonfördraget fastslår att EU i unionens externa relationer ska verka för bl.a. demokrati, rättsstatens principer och de mänskliga rättigheternas universalitet och odelbarhet. Utskottet ser EU som en central aktör i det globala arbete som rör mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. När det gäller motionsyrkandet om skarpare krav i och EU:s utrikes- och handelspolitik anser utrikesutskottet att EU behöver fortsätta att bedriva en progressiv handelspolitik som bidrar till miljömässig, ekonomisk och social hållbarhet, liksom till arbetet mot klimatförändringar och för Agenda 2030. Detta är också en uppfattning som delas av näringsutskottet i betänkande 2020/21:NU13. Utskottet konstaterar att Agenda 2030 genomsyras av ett rättighetsperspektiv som säkrar alla individers politiska och medborgerliga rättigheter, likväl som de ekonomiska, sociala och kulturella rättigheterna. Detta kommer till uttryck i den centrala principen om att ingen ska lämnas utanför. Även om Agenda 2030 och de globala målen för hållbar utveckling saknar ett uttryckligt mål om mänskliga rättigheter och demokrati har samtliga mål en koppling till olika aspekter av de mänskliga rättigheterna. Utskottet delar regeringens strävan att ha en högre ambition än Agenda 2030 när det gäller arbetet för demokrati och mänskliga rättigheter (prop. 2019/20:188 genomförande av Agenda 2030). Delmålen i Agenda är därmed vägledande men bör ses som en lägsta nivå. När det gäller ett yrkande om korruption konstaterar utskottet i enlighet med betänkande 2019/20:UU15 att korruption är ett hinder för utveckling och bidrar till att förvärra fattigdom och situationen när det gäller mänskliga rättigheter, miljöhänsyn och arbetsvillkor. Vidare är korruption ett hinder för att uppnå de globala hållbarhetsmålen i Agenda . Utskottet konstaterar att har godkänt FN:s konvention mot korruption (bet. 2006/07:JuU12, rskr. 2006/07:149). Ett av målen i regeringens strategi för utvecklingssamarbete när det gäller arbetet med de mänskliga rättigheterna, demokrati och rättsstatens principer 2018–2022 är minskad korruption samt ökad transparens och ansvarstagande. Utskottet anser i likhet med tidigare uttalanden att det är angeläget att kampen mot korruption är en prioriterad fråga för regeringen (bet. 2019/20:UU15). Utskottet anser i likhet med tidigare betänkanden (senast i bet. 2019/20:UU15) att dödsstraffet är en kränkning av de mest grundläggande mänskliga rättigheterna och utgör ett omänskligt, grymt och oåterkalleligt straff som inte har någon plats i en modern rättsordning. Utskottet fördömer därför tillämpningen av dödsstraff var det än tillämpas. Utskottet stöder de riktlinjer som EU har antagit för att avskaffa dödsstraffet globalt. Utskottet framhåller vidare att avskaffandet av dödsstraff är en prioriterad fråga i svensk utrikespolitik. Folkrätten reglerar också diplomatiska förbindelser. När det gäller motionsyrkanden om att se över möjligheten för s.k. legitima folkambassader att ta över fysisk egendom från illegitima ambassader samt möjligheten att utfärda diplomatiska id-kort till representanter för folkambassader vill utskottet hänvisa till . Enligt om diplomatiska förbindelser (SÖ 1967:1) sker upprättandet av diplomatiska relationer mellan stater genom ömsesidigt samtycke. Det är den sändande staten som utser sina diplomater och är inte tillämplig på andra personer än de som den sändande staten har utsett och anmält till den mottagande staten. Enligt artikel 22 i ska en beskickningslokal vara okränkbar. Företrädare för den mottagande staten har inte rätt att bereda sig tillträde till en beskickningslokal utan beskickningschefens medgivande. En beskickningslokal får inte bli föremål för husrannsakan eller beslag eller exekutiva åtgärder. Enligt har vidare den mottagande staten en skyldighet att vidta alla lämpliga åtgärder för att skydda beskickningslokalerna mot varje form av intrång eller skadegörelse och för att hindra att beskickningens frid störs eller dess värdighet kränks. Utskottet konstaterar sammanfattningsvis att det finns starka skäl att välja andra verktyg än de diplomatiska relationerna om av något skäl vill markera avståndstagande till ett lands politiska ledning. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2020/21:1304 yrkande 11, 2021/22:2568 yrkandena 2 och 3, 2021/22:2589 yrkandena 7 och 16, 2021/22:3246 yrkande 46, 2021/22:3777 yrkandena 16 och 21 samt 2021/22:4211 yrkande 21. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om brott mot mänskligheten. Jämför reservation 5 (M), 6 (SD) och 7 (V). I partimotion 2020/21:1304 av m.fl. (V) yrkande 2 anförs att bör verka som enskilt land och som medlem i EU och FN för att fler personer som bryter mot de mänskliga rättigheterna ska ställas inför rätta för sina handlingar. Även i kommittémotion 2021/22:3777 av m.fl. (M) yrkande 9 anförs att ska arbeta för att de allra allvarligaste brotten mot mänskligheten ska föras fram för avgörande i (). Vidare anförs i samma motion yrkande 14 att bör verka inom sina internationella relationer för att de länder som utsätter sin befolkning för folkmord, brott mot mänskligheten och krigsbrott ska ställas till svars för sitt handlande. I kommittémotionerna 2020/21:689 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2021/22:2555 av m.fl. (SD) yrkande 3 anförs att regeringen ska erkänna den framtvingade svälten i –1933 som ett folkmord. I Romstadgan för (Romstadgan, SÖ 2002:59) finns regler om lagföring av enskilda för de allvarligaste internationella brotten enligt folkrätten. Vissa handlingar är så allvarliga att de alltid är brottsliga, oavsett var de begås och oavsett hur den stat på vars territorium handlingarna begås betraktar handlingarna. Även om alla stater har rätt att åtala och döma för de allra grövsta internationella brotten har det historiskt visat sig att personer ansvariga för sådana brott undgått lagföring och att brottsoffer inte fått gottgörelse. Internationella brottmålsdomstolens (International Criminal Court, ICC) uppgift är att pröva åtal mot enskilda personer för de mest allvarliga internationella brotten. Domstolen har domsrätt över folkmord, brott mot mänskligheten, krigsförbrytelser och aggressionsbrott. Genom att motverka enskilda personers straffrihet för internationella brott och att verka för brottsoffers rätt till gottgörelse främjar ICC genomdrivandet av och respekten för den internationella humanitära rätten och de mänskliga rättigheternas universalitet. Domstolen har möjlighet att lagföra brott som begåtts av medborgare till en statspart eller brott som begåtts på en statsparts territorium. Domstolen kan också ha domsrätt över icke-statsparter, om hänskjuter en situation till domstolen. Utskottet understryker vikten av att stöder Internationella brottmålsdomstolens arbete genom att verka för att fler stater ska ansluta sig till domstolen. Vidare bör aktivt verka för att stater och internationella organisationer ska samarbeta fullt ut med ICC så att domstolen kan uppfylla sitt mandat att bekämpa straffrihet för förövare och ge gottgörelse till brottsoffer samt fortsätta verka för principerna om bekämpande av straffrihet för allvarliga internationella brott och likhet inför lagen oavsett var och av vem brotten begås. När det gäller motionsyrkandet om att erkänna svälten i –1933 som ett folkmord vill utskottet påminna om sitt tidigare ställningstagande när det gäller erkännande av folkmord (senast uttryckt i bet. 2020/21:UU15), nämligen att det i princip inte ankommer på som ett representativt organ att göra folkrättsliga ställningstaganden. Utskottets principiella uppfattning är alltjämt att det är genom forskning, fri debatt och rättsliga prövningar som det avgörs hur historiska händelser och förlopp ska definieras. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2020/21:689 yrkande 3, 2020/21:1304 yrkande 2, 2021/22:2555 yrkande 3 och 2021/22:3777 yrkandena 9 och 14. Demokrati och yttrandefrihet, inklusive organisationsfrihet Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om demokrati och yttrandefrihet, inklusive organisationsfrihet. Jämför reservation 8 (M), 9 (C) och 10 (V). I kommittémotion 2020/21:3204 av m.fl. (M) yrkande 22 anförs att regeringen bör prioritera bekämpningen av våldsbejakande islamism. I kommittémotion 2021/22:3246 av m.fl. (C) yrkande 45 anförs att inom ramen för fler multilaterala samarbetsstrukturer ska försöka forma koalitioner med likasinnade demokratiska länder som gemensamt kan utgöra en motvikt mot de allt tydligare auktoritära strömningar som genomsyrar internationella samarbetsstrukturer. I kommittémotion 2021/22:2589 av m.fl. (V) yrkande 18 anförs att regeringen bör återkomma med hur demokratisatsningen särskilt ska riktas mot . I kommittémotion 2021/22:2589 av m.fl. (V) yrkande 11 anförs att bör verka bilateralt och som medlem i FN och EU för att yttrande- och pressfriheten ska stärkas i . I motion 2021/22:4211 av m.fl. (MP) yrkande 10 anförs att regeringen bör stödja och skydda försvarare av mänskliga rättigheter, aktivister, kulturarbetare och journalister samt klimat- och kvinnorättsaktivister. I kommittémotion 2021/22:3777 av m.fl. yrkande 12 anförs att i sina internationella relationer bör verka för att medier ska förbli fria, att journalister inte ska drabbas av förföljelse samt i de fall journalister är fängslade att dessa ska friges. I samma motion yrkande 11 anförs att aktivt bör verka för den fria tanken och akademisk frihet via de internationella organisationer där är verksam. I partimotion 2020/21:1304 av m.fl. (V) yrkande 6 anförs att bör verka som enskilt land och som medlem i EU och FN för att stärka de fackliga rättigheterna och stödet till fackliga organisationer på . I kommittémotion 2021/22:2588 av m.fl. (V) yrkande 3 anförs att bör verka som enskilt land och som medlem i FN och EU för att stärka de fackliga rättigheterna och öka stödet till fackliga organisationer i och . Utskottet vill inledningsvis i likhet med tidigare betänkanden (senast i bet. 2019/20:UU15) framhålla att demokrati är det styrelseskick som ger människor störst möjlighet att påverka samhället och sina egna liv och som skapar bäst förutsättningar att värna och stärka respekten för de mänskliga rättigheterna och rättsstatens principer. Demokratiska samhällen är också en förutsättning för en ekonomiskt, miljömässigt och socialt hållbar utveckling. I likhet med i betänkande 2020/21:UU7 vill utskottet framhålla att yttrande- och åsiktsfrihet är en förutsättning för ett demokratiskt samhälle. Att yttrandefriheten respekteras är en förutsättning för individers möjligheter att delta aktivt i politiska processer och att engagera sig i samhällsfrågor. Respekten för yttrande- och åsiktsfriheten är också en grundförutsättning för att en rad andra fri- och rättigheter ska kunna åtnjutas såsom församlings- och föreningsfriheten, religionsfriheten och rätten till utbildning. När det gäller motionsyrkandet om våldsbejakande islamism anser utskottet att våldsbejakande islamism liksom andra våldsbejakande ideologier är ett hot mot demokratiska samhällen och att sådana ideologier ska bekämpas med full kraft. Våldsbejakande extremism bör bemötas genom ett kompromisslöst försvar av demokratiska normer och institutioner och i full solidaritet med de länder som drabbas och hotas av terrorism. Personer som har medverkat till brott relaterade till terrorism ska ställas till svars och dömas för sina handlingar. I likhet med i betänkande 2019/20:UU4 vill utskottet understryka vikten av att regeringen motverkar försök att undergräva det multilaterala samarbetet för de mänskliga rättigheterna genom förstärkt samarbete inom EU och med likasinnade. Auktoritära stater har blivit allt skickligare på att undergräva och omtolka bindande konventioner och vedertagna begrepp och normer, vilket har lett till ett ifrågasättande av de mänskliga rättigheternas giltighet på många platser i världen. Regeringen bör i samarbete med EU och likasinnade länder vara en stark röst för värnandet av de mänskliga rättigheterna, människorätts-försvarare och processerna inom vilka människorättskränkningar hanteras samt upprätthålla principen om att de mänskliga fri- och rättigheterna är universella och odelbara och värna den existerande rättsliga terminologin inom FN-systemet. lanserade regeringen en demokratisatsning i utrikespolitiken. Regeringen har uppgett att denna gränsöverskridande demokratisatsning syftar till att mota tillbaka auktoritära strömningar och främja demokrati i hela världen. I sammanhanget kan även nämnas att stöder den av initierade demokratisatsningen som inleddes med toppmötet för demokrati den 9–. Utskottet delar regeringens ambition, dvs. att i alla sammanhang stå upp för demokratiska principer, växla upp det utvecklingssamarbete som syftar till att stärka demokrati och låta demokratiperspektivet genomsyra utrikesförvaltningens arbete och spänna över den samlade utrikespolitiken. Utskottet framhåller såsom i betänkande 2019/20:UU15 att ett livskraftigt och pluralistiskt civilsamhälle, som ges utrymme att verka självständigt, är en förutsättning för ett demokratiskt samhälle. Utskottet ser med oro på att civilsamhällets utrymme begränsas i vissa länder genom repressiv lagstiftning, genom åtgärder som med terrorismbekämpning och nationell säkerhet som motiv är avsedda att motverka demokratiska rörelser eller politisk opposition, genom administrativa åtgärder som försvårar möjligheterna till finansiering samt genom våld eller hot om våld. Begränsningar av det civila samhällets handlingsutrymme innebär att en rad mänskliga rättigheter kränks, inte minst yttrande- och mötesfriheten. Utskottet betonar vikten av att stödja civilsamhällets organisationer och aktörer för att stärka demokratin och människors deltagande. Civilsamhällets utrymme är och ska fortsätta vara ett viktigt ämne för relationer inom multilaterala organisationer samt med andra länder. Utskottet understryker vidare att människorättsförsvarare är centrala för upprätthållandet av ett livskraftigt civilsamhälle, och därmed för ett demokratiskt politiskt system, och ser med oro på att många stater försvårar människorättsförsvarares arbete.