bet · H901SkU14 · 2022-04-27 00:00:00 — Därför verkar jag och Liberalerna för att alla svenskar ska kunna spara mer utan att behöva betala någon skatt på avkastningen. Jag och Liberalerna säger nej till straffbeskattning av vanliga småsparare eftersom höjningen av skatten på investeringssparkontot (ISK) har äventyrat förtroendet för att investera i och fått stora konsekvenser för den långsiktiga spararen. började flera banker varna för att ISK-sparare missgynnas vid börsintroduktioner. Eftersom lagen kräver olika hantering av nyemitterade och befintliga aktier har exempelvis och Nordnet gjort bedömningen att ISK-sparare inte kunnat delta vid uppmärksammade börsintroduktioner. Detta hotar den demokratisering av sparandet som har varit lagstiftarens ursprungliga avsikt med reformen. Den nuvarande situationen skapar oförutsedda orättvisor mellan sparformer. Jag föreslår därför att regleringen av investeringssparkonton förtydligas så att hinder mot deltagande i vissa nyemissioner undanröjs. Regleringen av ISK är svårtydd och ger utrymme för osäkerhet, vilket är ett stort problem. Det innebär onödiga kostnader för regeltydning och regelkrångel för de finansiella företagen – kostnader som i slutskedet övervältras på konsumenter. Det innebär också ett allvarligt hot mot det folkliga sparandet. Jag föreslår därför en översyn och förenkling av regleringen av investeringssparkonto så att det blir lätt för vanliga sparare att förstå och följa reglerna. Enligt gällande regelverk kan endast s.k. investeringstillgångar innehas på investeringssparkonton. Med investeringstillgångar avses finansiella instrument som är upptagna till handel på en reglerad marknad eller en motsvarande marknad utanför europeiska ekonomiska samarbetsområdet, finansiella instrument som handlas på en MTF-plattform, eller andelar i en värdepappersfond eller en specialfond. Detta innebär bl.a. att beskattningen av investeringssparkonto inte är tillämplig på innehav av onoterade aktier. Skillnaden i beskattning mellan noterade- och onoterade aktier är inte motiverad. Att investera i onoterade bolag medför en ökad risk för spararen jämfört med att investera i noterade bolag eftersom både tillgång till information och likviditet i dessa värdepapper kan vara begränsad. Såväl den mindre förmånliga skatten på onoterade innehav som den högre risk som dessa investeringar innebär, har effekten att styra investeringar till noterade innehav. utgör investeringar i onoterade instrument viktiga förutsättningar för svenska företag och i förlängningen svenska arbetstillfällen. En lättnad i beskattningen skulle underlätta små och medelstora företags försörjning med externt riskkapital. Jag föreslår därför en utredning om möjligheten att utjämna skillnaderna i beskattning mellan noterade- och onoterade innehav som ISK-reformen har inneburit. För enskilda näringsidkare finns särskilda skatteregler som bl.a. möjliggör för företagssparande samt regler om räntefördelning som identifierar företagets kapitalinkomster. En hög komplexitetsgrad har resulterat i att reglerna är såväl detaljrika som i vissa delar svåröverskådliga för gemene man. Jag föreslår en förenkling av regleringen för att minska regelbördan och öka tryggheten för den stora gruppen enskilda näringsidkare som skapar tillväxt och skatteintäkter för . Vinstandelslån, dvs. ett lån där räntan eller det belopp med vilket återbetalning ska ske är beroende av bolagets utdelning eller vinst, är en viktig finansieringsform för många små och medelstora företag. Eftersom det utgör ett viktigt alternativ till traditionella banklån spelar finansieringsformen en särskilt viktig roll vid finansiering av växande företag och innovationsföretag. Finansieringsformen gör det också möjligt att attrahera externt kapital utan krav på att förändra rådande ägarstruktur, vilket är av betydelse för företag som vill ta in utländska investerare. I bl.a. (SOU 2018:20) konstateras betydelsen av vinstandelslån i den snabbt växande svenska gräsrotsfinansieringsrörelsen. För att underlätta för vinstandelslån och stimulera investeringar i svenska innovationer föreslår jag en översyn av den skattemässiga regleringen av vinstandelslån. Utdelning och kapitalvinster till delägare i fåmansföretag, punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2427 av m.fl. (SD) yrkande 5 och 2021/22:414 av (M), 2021/22:599 av (M), 2021/22:3380 av m.fl. (L) yrkande 17, 2021/22:3511 av m.fl. (C) yrkande 2, 2021/22:3685 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 31 och 2021/22:3968 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkande 1. 3:12-reglerna har tillkommit för att förhindra att näringsidkare inkomstväxlar, dvs. tar ut en lågbeskattad utdelning från företaget vilken vanligtvis beskattas som inkomst av kapital, i stället för en betydligt högre beskattad inkomst av tjänst. Reglerna innehåller även ett system för att räkna ut gränsbelopp, under vilket företagaren kan göra en utdelning till en lägre skattesats. Systemet är komplicerat. Skattesystemet för fåmansbolag behöver göras enklare och mer lättbegripligt. Vi föreslår därför en utredning av skattesystemet för fåmansbolag så att det blir ett enklare och mer generellt system. Utdelning och kapitalvinster till delägare i fåmansföretag, punkt 2 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3511 av m.fl. (C) yrkande 2 och 2021/22:3685 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 31 och 2021/22:414 av (M), 2021/22:599 av (M), 2021/22:2427 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2021/22:3380 av m.fl. (L) yrkande 17 och 2021/22:3968 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkande 1. skapas fyra av fem nya jobb i de små företagen. Därför behöver de små och växande företagen lägre kostnader för att kunna bidra med ännu fler nya jobb. Dagens svårgenomträngliga kapital- och företagsbeskattning behöver förbättras. utgör den ett lapptäcke av olika regelverk och avdrag som fullt ut endast förstås av ett fåtal människor. För den som har resurser, och exempelvis kan betala för skatterådgivning, skapar det snåriga regelverket goda möjligheter att sänka sin skatt, medan den enskilda företagaren utan stöd tvingas betala en hög skatt. Det behöver bli både enklare och billigare att vara företagare i . Jag föreslår därför en översyn av 3:12-reglerna för att sänka skatten och förenkla för de ägarledda små företagen, bl.a. genom att höja gränsen för den s.k. förenklingsregeln. Därutöver behöver regelverket bli mer lättförståeligt för att sänka även de administrativa kostnaderna. Utdelning och kapitalvinster till delägare i fåmansföretag, punkt 2 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3380 av m.fl. (L) yrkande 17 och 2021/22:3968 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkande 1 och 2021/22:414 av (M), 2021/22:599 av (M), 2021/22:2427 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2021/22:3511 av m.fl. (C) yrkande 2 och 2021/22:3685 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 31. Entreprenörskapsskatten, de s.k. 3:12-reglerna, är en följetong i svensk skatterätt. Den infördes i samband med skattereformen 1991, och har genomgått ett antal revideringar och varit föremål för ett ännu större antal statliga utredningar och skrivelser. En väl avpassad utformning av 3:12-reglerna, som ger långsiktighet och tydlighet för våra företagare, är av avgörande betydelse för ett konkurrenskraftigt svenskt företagsklimat. Regleringen påverkar ett stort antal svenska företag och anställda i svenska företag. När allt fler väljer att bli företagare är 3:12-reglerna viktiga. Trots, men också i viss mån på grund av, upprepade reformer har 3:12-reglerna fortfarande en rad brister. Den mest uppenbara är regelverkets komplexitet. Trots denna kritik har komplexiteten inte minskat, utan tvärtom ökat . Det är en allvarlig utveckling som riskerar att drabba svenska företag och svenska arbetstillfällen. Det måste bli betydligt enklare att som småföretagare driva företag, och ett mer konkurrenskraftigt 3:12-regelverk är en viktig pusselbit i att säkerställa det. Vi föreslår därför en övergripande översyn och reformering av 3:12-reglerna för att förenkla regelverket, minimera skadliga och snedvridande effekter och göra det mer attraktivt att driva ägarledda företag i . Vidare föreslår vi att en höjning av schablonbeloppet i förenklingsregeln övervägs för att göra det möjligt för fler att använda sig av den förenklade schablonbeskattningen. Slutligen föreslår vi att en reformering av 3:12-reglerna också ska innefatta en justering av det s.k. kapitalandelskravet, som innebär att bara delägare som äger av kapitalet i ett företag får beräkna ett lönebaserat utrymme. Beskattning vid generationsskifte, punkt 3 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4202 av m.fl. (KD) yrkandena 15 och 16 samt 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 16. Jag anser att skatteregler måste underlätta företagande, eftersom företagande är grunden för vårt välstånd. Regelverken måste underlätta för fler företag att starta, men minst lika viktigt är att underlätta för befintliga företag att vara livskraftiga . Ett sätt att bidra till det är att underlätta ägarskiften mellan närstående i fåmansföretag, ofta kallat generationsväxlingar. Dessa innebär ofta att ett företag tas över av nästa generation i familjen. Tack vare M/KD-budgeten togs ett steg i rätt riktning genom att det i den säkerställdes att generationsskiften kan genomföras utan att någon missgynnas skattemässigt. kvarstår dock onödiga hinder som försvårar dessa generationsväxlingar. En förutsättning för att generationsväxlingar ska behandlas på samma sätt som försäljning till en extern part är att den tidigare delägaren har upphört att vara verksam i familjeföretaget. Något liknande krav finns inte vid försäljning till en extern part. Ofta är det ett krav från kreditgivare att överlåtaren stannar kvar i företaget, vilket också påpekades av flera remissinstanser i samband med att beslutet togs. Konsekvensen blir att det ställs höga krav på familjeföretag att planera för en generationsväxling och att hinder som försvårar detta fortfarande finns kvar. Jag föreslår därför att regeringen lägger fram ett förslag om hur generationsväxling i företag kan underlättas ännu mer. Många svenska företag riskerar att behöva läggas ned när företagarnas barn inte vill ta över verksamheten. Den företagare som vill gå i pension riskerar därmed att behöva likvidera sitt livsverk, trots att det är livskraftigt. var det vanligt att familjeföretag togs över av barnen, men görs detta bara i av fallen, och trenden verkar fortsätta nedåt. kommer också många företagare att gå i pension. I är av företagarna och är över 65. Jag vill därför att möjligheten till ägarskiften till personal utreds Skogskonton m.m., punkt 4 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3432 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2021/22:1621 av Per Åsling (C) yrkande 5, 2021/22:1624 av Per Åsling (C), 2021/22:2456 av m.fl. (SD) yrkande 30, 2021/22:3139 av (M), 2021/22:3682 av m.fl. (C) yrkandena 10 och 21, 2021/22:3685 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 27, 2021/22:3880 av m.fl. (KD) yrkandena 45 och 85–88 samt 2021/22:4202 av m.fl. (KD) yrkande 10. Skogen är en av viktigaste naturtillgångar och skogsnäringen är en viktig del av svensk ekonomi. Skogen ger jobb och skatteintäkter och är väsentlig för vår handel med andra länder. Utöver att vara en viktig naturresurs är skogen även av stort värde för biologisk mångfald, friluftsliv, jakt och turism. Den är med andra ord en tillgång som bidrar till de mervärden som gör vårt land rikt. Genom insättning på ett särskilt bankkonto, ett s.k. skogskonto, kan oregelbundna skogsinkomster jämnas ut mellan åren. Pengar som satts in på ett skogskonto inkomstbeskattas inte heller förrän det år de tas ut. Vi föreslår därför att skogskontot bevaras. Skogskonton m.m., punkt 4 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2456 av m.fl. (SD) yrkande 30 och 2021/22:1621 av Per Åsling (C) yrkande 5, 2021/22:1624 av Per Åsling (C), 2021/22:3139 av (M), 2021/22:3432 av m.fl. (M) yrkande 1, 2021/22:3682 av m.fl. (C) yrkandena 10 och 21, 2021/22:3685 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 27, 2021/22:3880 av m.fl. (KD) yrkandena 45 och 85–88 samt 2021/22:4202 av m.fl. (KD) yrkande 10. Skogskontot innebär att den privata skogsägaren, oftast en familjeskogsbrukare, vid en avverkning skattemässigt kan fördela inkomsten och dra av skogsvårdskostnader. Detta gynnar den skogsägare som sköter sin skog aktivt med exempelvis plantering och röjning. Framför allt mindre skogsägare med ojämna avverkningsnivåer riskerar att drabbas om skogskontot avvecklas. Vi föreslår därför att skogskontot bevaras eftersom det bidrar till en långsiktig och ändamålsenlig skogsskötsel. Skogskonton m.m., punkt 4 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1621 av Per Åsling (C) yrkande 5, 2021/22:3682 av m.fl. (C) yrkandena 10 och 21 samt 2021/22:3685 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 27 och 2021/22:1624 av Per Åsling (C), 2021/22:2456 av m.fl. (SD) yrkande 30, 2021/22:3139 av (M), 2021/22:3432 av m.fl. (M) yrkande 1, 2021/22:3880 av m.fl. (KD) yrkandena 45 och 85–88 samt 2021/22:4202 av m.fl. (KD) yrkande 10. Generationsväxlingar inom renskötseln är komplicerade eftersom renarna är kapital och fungerar som en ”pensionsfond”. Äldre renägare har vid pensionsåldern begränsade möjligheter att sälja livdjur eller att göra större uttag av renhjorden eftersom intäkterna beskattas hårt. Jag föreslår därför en översyn av möjligheten att inrätta ett renkonto med samma skattemässiga upplägg som skogskontot. En sådan konstruktion underlättar generationsskiften eftersom de yngre renskötarna i regel behöver öka sitt kapital av renar. Skogskontot kan fylla en viktig funktion när det gäller ersättning för naturvårdsavtal. Naturvårdsavtal löper normalt och kan ses som en del av det långsiktiga skogsskyddet. Markägaren får ekonomisk ersättning för de begränsningar i brukandet som avtalet medför. Ersättningen lämnas med ett engångsbelopp vid avtalsperiodens början. Ett sätt att stimulera fastighetsägare att ingå naturvårdsavtal med staten är att se över reglerna så att även ersättning för naturvårdsavtal kan ligga till grund för skogskontoinsättning. Jag förslår därför att regeringen överväger att ersättning för naturvårdsavtal ska få sättas av till skogskontot och att skogskontot behålls i sin nuvarande form samt en översyn av skogsavdraget. Skogsbruket har en omloppscykel som skiljer sig från övriga branscher med en period om 80–från plantering till avverkning. Inkomsten från verksamheten kommer således inte utan kanske en gång per generation. Skogskontot har inte bara ett inkomstutjämnande syfte. Det underlättar också större avverkningsuttag när efterfrågan är hög, vilket är viktigt för en väl fungerande virkesmarknad. Dessutom har det en viktig funktion när större olyckor inträffar. Under stormen fälldes träd som motsvarade hela avverkning . Skogskontot fyllde då en viktig funktion för att balansera medel i syfte att hantera ett antal kommande år med stora utgifter för skogsvård och låga virkesintäkter. Om regeringen skulle ta bort skogskontot riskerar avverkningar att bli skattemässigt drivna i stället för att göras på det långsiktigt lämpligaste och effektivaste sättet. En förändrad möjlighet till ekonomisk utjämning mellan åren skulle vara förödande för det engagemang och det naturvårdande arbete som alla dessa engagerade skogsägare bedriver . Dagens regelverk som möjliggör utjämning av inkomster mellan åren i form av insättning på skogskonto och skogsskadekonton ger en stabil grund och möjlighet att bedriva ett långsiktigt hållbart skogsbruk. Eftersom skogskontot fyller en viktig funktion för skogsnäringen genom att både förenkla och förbättra förutsättningarna för skogsnäringen vill vi behålla skogskontot i dess nuvarande form. Vi föreslår vidare en översyn av skogsavdraget. För mig och är äganderätten inte bara en grundläggande rättighet när det gäller demokratifrågor, det ska också vara en vägledande princip när det kommer till frågor som handlar om markanvändning. Inte sällan står markägare, privatpersoner eller näringsidkare, inför en situation där de upplåter nyttjanderätten till en del av fastigheten men behåller ägandet. Typexemplet är upplåtelse av mark för framdragande av kraftledning och vägrätt för allmän väg. Markägaren äger fortfarande den upplåtna marken, men nyttjandet disponeras av någon annan. Detta kallas allframtidsupplåtelse. Jag anser att det finns anledning att se över hur större belopp vid allframtidsupplåtelser kan fördelas för att undvika beskattning . Lagstiftningen på området är generellt i behov av mer flexibla regelverk och uppdateringar. Jag föreslår därför en översyn av möjligheten att engångsersättningar för markintrång, s.k. allframtidsupplåtelse, ska kunna sättas av för skattemässig fördelning över flera inkomstår. Skogskonton m.m., punkt 4 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3880 av m.fl. (KD) yrkandena 45 och 85–88 samt 2021/22:4202 av m.fl. (KD) yrkande 10 och 2021/22:1621 av Per Åsling (C) yrkande 5, 2021/22:1624 av Per Åsling (C), 2021/22:2456 av m.fl. (SD) yrkande 30, 2021/22:3139 av (M), 2021/22:3432 av m.fl. (M) yrkande 1, 2021/22:3682 av m.fl. (C) yrkandena 10 och 21 samt 2021/22:3685 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 27. Jag konstaterar att det finns utmaningar när det gäller kapitalförsörjningen inom jordbruket. Dessa utmaningar bör lösas genom förenklingar och förbättringar i olika regelverk. För att underlätta generationsövergångar föreslår jag att skattereglerna modifieras så att successiva köp och försäljningar av jordbruksfastigheter underlättas. En statlig utredning (SOU 2014:68) har föreslagit att skogskontot och skogsskadekontot avskaffas. I stället ska de enligt förslaget ersättas med en typ av avsättningsfond, en s.k. företagsfond. Jag tillbakavisar detta förslag. Utredningens förslag innebär en klar försämring för skogsbruket. Skogskontot och skogsskadekontot behövs eftersom skogsbruket har specifika förutsättningar i och med skogens långsamma tillväxttakt. Många skogsägare är beroende av skogskontot eftersom det ger möjlighet till en jämnare affärscykel, genom att av skogsinkomsterna kan sparas för att betala för framtida kostnader som skogsvård eller andra investeringar. Jag vill därför att skogskontot och skogsskadekontot ska finnas kvar i skattelagstiftningen. är skogskontot och skogsskadekontot knutet till den fysiska personen. Det kan inte överlåtas mellan generationer genom arv eller gåva och kontot måste upplösas när innehavaren avlider. Detta utgör ett problem vid generationsskiften. Regeringen bör därför utreda möjligheten att utan beskattning överföra skogskonto och skogsskadekonto mellan generationer genom arv och gåva. Avdrag för avsättning till ersättningsfond enligt 31 kap. inkomstskattelagen får bl.a. göras om en näringsidkare får ersättning för skada genom brand eller annan olyckshändelse på mark. En sådan skada utgör stormfällning av skog. Bakgrunden till reglerna om ersättningsfond är en önskan att extraordinära intäkter t.ex. vid olika former av skadefall inte ska beskattas direkt utan istället kunna återinvesteras i näringsverksamheten utan skattebortfall. Det är emellertid bara ersättningen för skada, men inte likviden från försäljning av den skog som kunnat räddas, som får avsättas till ersättningsfonden. Detta skapar problem i samband med en så omfattande stormfällning som det varit fråga om i samband med orkanen härjningar 2005. Regeringen bör därför utreda möjligheten att stormskogslikvid ska kunna avsättas till ersättningsfond. Jag föreslår också att det, i likhet med vad som gäller för dagens skogskonton, ska vara möjligt att avsätta den ersättning som ges för naturvårdsavtal, naturreservat och dylikt till en periodiseringsfond. Skatteregler för ideell sektor, punkt 5 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2499 av m.fl. (SD) yrkande 14. tillsattes en statlig utredning för att se över föreningars skatte- och avgiftssituation. Utredningen skatteregler för idrotten (SOU 2006:23) innehöll ett antal förslag på hur beskattningen kan anpassas för den moderna idrottsrörelsen. Trots konkreta förslag på hur idrottsföreningars skattesituation kan förenklas och förtydligas verkar den politiska viljan att ta tag i frågan saknas. I stället för att följa upp utredningen med en proposition tillsatte den dåvarande regeringen en ny utredning (SOU 2009:65) för att utreda beskattningen av ideella föreningar. Inte heller denna utredning resulterade i någon proposition från regeringen. uttrycker nu en oro över att börjat tillämpa regelverket så att bl.a. professionell idrott inte räknas som allmännyttig verksamhet och att föreningars intäkter från professionell verksamhet är obegränsat skattepliktiga. Därutöver har ändrat sin praxis när det gäller beskattningen av föreningars second hand-försäljning. menar att tolkning drabbar föreningars barn- och ungdomsverksamhet negativt. Vi föreslår därför att regeringen lämnar ett förslag om förbättrade skatteregler för idrotten. Ränteavdrag, punkt 6 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkande 30 och 2021/22:1685 av (S), 2021/22:1972 av (M), 2021/22:2124 av (M) yrkande 3 och 2021/22:4222 av m.fl. (KD) yrkande 2. Ränteavdragen är problematiska eftersom staten subventionerar lånande som beskattningen av sparande har höjts i två steg. Ränteavdragen bidrar till att öka den finansiella stabiliteten eftersom det allt annat lika blir mer förmånligt att låna. Ränteavdragen behöver därför successivt avvecklas. För att inte skapa en finansiell kris och med respekt för att hushållen agerar utifrån de regelverk som kommer att gälla föreslår vi att en utfasning ska genomföras oerhört långsamt . Ränteavdrag, punkt 6 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4222 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2021/22:1685 av (S), 2021/22:1972 av (M), 2021/22:2124 av (M) yrkande 3 och 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkande 30. har vi en stor – och för ekonomin riskfylld – skulduppbyggnad hos hushållen. kan många hushåll med stabila inkomster inte komma in på den ägda bostadsmarknaden utan hänvisas till dyra hyresrätter. Hushållens skulder har vuxit i betydligt snabbare takt än inkomsterna , trots en kraftig ökning av den disponibla inkomsten. I kombination med en stor, och ökande, andel rörliga lån har detta gjort hushållen känsliga för ränteförändringar, vilket kan få påtagliga följdeffekter i samhällsekonomin.