bet · H901SoU35 · 2022-06-15 00:00:00 — Stärkt rätt till personlig assistans vid behov av egenvård Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till lag om egenvård och förslag till ändringar i socialförsäkringsbalken, lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade, patientlagen och hälso- och sjukvårdslagen. Enligt förslaget införs en definition av egenvård och ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om skyldigheter för hälso- och sjukvårdspersonalen inför, vid och efter en bedömning av egenvård. Förslaget innebär också att det införs ett nytt grundläggande behov i lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade som avser stöd som den enskilde behöver löpande under större delen av dygnet på grund av ett medicinskt tillstånd som innebär att det finns fara för den enskildes liv eller att det annars finns en överhängande och allvarlig risk för hans eller hennes fysiska hälsa. Hjälpbehov som avser sådant stöd ska vara assistansgrundande i sin helhet och det ska inte göras något avdrag för föräldraansvar från ett sådant hjälpbehov när barnets behov av personlig assistans bedöms. Enligt förslaget ska det även införas en bestämmelse i hälso- och sjukvårdslagen om hälso- och sjukvårdens skyldigheter när vård enligt lagen ges till personer som har stora och varaktiga funktionsnedsättningar. Enligt bestämmelsen ska det då särskilt övervägas om vården kan ges på ett sätt som bidrar till att den enskilde får möjlighet att delta i samhällslivet och kan leva som andra. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Därtill föreslår utskottet att avslår samtliga motionsyrkanden. I betänkandet finns åtta reservationer (M, SD, V, KD, L, MP). Proposition 2021/22:244 Stärkt rätt till personlig assistans vid behov av egenvård. Elva yrkanden i följdmotioner. Utskottets förslag till riksdagsbeslut 1.Ny lydelse av bestämmelsen om grundläggande behov, punkt 2 (V, MP) 2.Definition av begreppet egenvårdsbedömning, punkt 3 (M) 3.Personlig assistent vid sjukhusinläggning, punkt 4 (SD, KD, L) 4.Barnets bästa, punkt 5 (M) 5.Försäkringsskydd, punkt 6 (MP) 6.Lagförslagens genomförande, punkt 7 (M) 7.Lagförslagens genomförande, punkt 7 (MP) 8.Åtgärder för snabbare genomslag, punkt 8 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut antar regeringens förslag till 1. lag om egenvård, 2. lag om ändring i lagen (2022:000) om ändring i socialförsäkringsbalken, 3. lag om ändring i lagen (2022:000) om ändring i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, 4. lag om ändring i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, 5. lag om ändring i patientlagen (2014:821), 6. lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (2017:30). Därmed bifaller proposition 2021/22:244 punkterna 1–6. Ny lydelse av bestämmelsen om grundläggande behov 2021/22:4743 av m.fl. (V) och 2021/22:4749 av (MP) yrkande 3. Reservation 1 (V, MP) Definition av begreppet egenvårdsbedömning 2021/22:4747 av m.fl. (M) yrkande 1. Reservation 2 (M) Personlig assistent vid sjukhusinläggning 2021/22:4745 av m.fl. (L) yrkande 2. Reservation 3 (SD, KD, L) 2021/22:4747 av m.fl. (M) yrkande 3. Reservation 4 (M) 2021/22:4749 av (MP) yrkande 2. Reservation 5 (MP) 2021/22:4747 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 4 samt 2021/22:4749 av (MP) yrkandena 1 och 4. Reservation 6 (M) Reservation 7 (MP) Åtgärder för snabbare genomslag 2021/22:4745 av m.fl. (L) yrkande 1. Reservation 8 (L) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: Acko Ankarberg (KD), (S), (M), (S), (M), (S), (C), (SD), (S), (L), (SD), (MP), (KD), (S), (M), Per Ramhorn (SD) och (V). I betänkandet behandlar utskottet regeringens proposition Stärkt rätt till personlig assistans vid behov av egenvård (prop. 2021/22:244). Fyra motioner har väckts med anledning av propositionen. En förteckning över samtliga förslag finns i bilaga 1. I bilaga 2 finns regeringens lagförslag. I propositionen finns en redogörelse för ärendets beredning fram till regeringens beslut om propositionen. Betänkandet är disponerat så att utskottet inleder med att behandla regeringens lagförslag. Därefter behandlar utskottet motioner som innehåller förslag på tillkännagivanden till regeringen. Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till lag om egenvård och förslag till ändringar i socialförsäkringsbalken, lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade, patientlagen och hälso- och sjukvårdslagen. En ny lag om egenvård Regeringen föreslår att det ska införas en lag om egenvård. Med egenvård avses enligt den föreslagna nya lagen en hälso- och sjukvårdsåtgärd som behandlande hälso- och sjukvårdspersonal har bedömt att en patient kan utföra själv eller med hjälp av någon annan. Med hälso- och sjukvårdsåtgärd avses vidare en åtgärd för att medicinskt förebygga, utreda eller behandla sjukdomar eller skador. Vidare avses med hälso- och sjukvårdspersonal den som har legitimation för ett yrke inom hälso- och sjukvården eller som enligt särskilt förordnande har fått motsvarande behörighet. Enligt förslaget ska en bestämmelse i den nya lagen upplysa om att hälso- och sjukvårdslagen (2017:30), förkortad HSL, inte gäller när egenvård utförs. Regeringen föreslår vidare en bestämmelse om att ska bemyndiga regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om skyldigheter för hälso- och sjukvårdspersonal inför, vid och efter en sådan bedömning. Grundläggande behov som avser egenvård Regeringen föreslår att det ska införas ett nytt grundläggande behov i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, förkortad LSS. Behovet avser stöd som den enskilde behöver löpande under större delen av dygnet på grund av ett medicinskt tillstånd som innebär att det finns fara för den enskildes liv eller att det annars finns en överhängande och allvarlig risk för hans eller hennes fysiska hälsa. Hjälp i form av sådant stöd ska enligt förslaget anses som grundläggande behov oavsett hjälpens karaktär. Åtgärder som är direkt nödvändiga för att sådant stöd ska kunna ges ska grunda rätt till personlig assistans för andra personliga behov. Vidare föreslår regeringen en ändring i socialförsäkringsbalken som innebär att det inte ska göras något föräldraavdrag för hjälpbehov som är kopplade till det nya grundläggande behovet. Regeringen föreslår att det i bestämmelsen i patientlagen (2014:821) om patientens medverkan i hälso- och sjukvården införs en hänvisning till lagen om egenvård. Särskild hänsyn vid stora och varaktiga funktionsnedsättningar Regeringen föreslår att det införs en bestämmelse i HSL om hälso- och sjukvårdens skyldigheter när vård enligt lagen ges till personer som har stora och varaktiga funktionsnedsättningar. Enligt de föreslagna bestämmelserna ska det då särskilt övervägas om vården kan ges på ett sätt som bidrar till att den enskilde får möjlighet att delta i samhällslivet och kan leva som andra. Personlig assistans ska inte lämnas för sjukvårdande insatser Regeringen föreslår att det ska införas en bestämmelse i LSS som anger att personlig assistans inte lämnas för sjukvårdande insatser enligt HSL. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Enligt regeringens bedömning bör de övergångsbestämmelser som har föreslagits i ett tidigare lagstiftningsärende (prop. 2021/22:214) också gälla för de nya bestämmelserna om föräldraavdrag i socialförsäkringsbalken och om grundläggande behov, andra personliga behov och föräldraavdrag i LSS. Utskottet konstaterar att det inte har väckts någon motion som går emot att nu antar regeringens lagförslag. Utskottet anser att av de skäl som anförs i propositionen bör anta regeringens lagförslag. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bestämmelsen om grundläggande behov, begreppet egenvårdsbedömning, personlig assistent vid sjukhusinläggning och barnets bästa. Jämför reservation 1 (V, MP), 2 (M), 3 (SD, KD, L) och 4 (M). Grundläggande behov som avser egenvård Med anledning av att några remissinstanser har haft synpunkter på att den föreslagna lydelsen av bestämmelsen om grundläggande behov kan leda till en för snäv tolkning anför regeringen att det föreslagna stödet förutsätter att det medicinska tillståndet medför antingen fara för den enskildes liv eller annars en överhängande och allvarlig risk för hans eller hennes fysiska hälsa. Faran för den enskildes liv eller den allvarliga risken för hälsan bör vara direkt och konkret. Regeringen uppger att det t.ex. kan handla om en risk för skador i samband med epilepsianfall eller för att det kan uppstå en situation där den enskilde behöver akut vård. Det bör finnas en påtaglig risk för att ett uteblivet stöd direkt kan leda till ett livshotande tillstånd, till akuta skador eller till att det medicinska tillståndet förvärras. Stödet förutsätter således att det finns en påtaglig risk för att det kan uppstå situationer som behöver hanteras . Risk för en gradvis försämring av hälsotillståndet eller en mer långsiktig risk för liv bör däremot enligt regeringen inte ge rätt till stöd. Av propositionen framgår vidare mot bakgrund av synpunkter från en remissinstans att egenvårdsbedömningen görs i varje enskilt fall av hälso- och sjukvårdspersonal under personligt yrkesansvar. Hur bedömningen ska göras regleras i föreskrifter (SOSFS 2009:6) om bedömningen av om en hälso- och sjukvårdsåtgärd kan utföras som egenvård. Regeringen uppger att föreskrifterna innehåller detaljerade bestämmelser om hälso- och sjukvårdens ansvar inför, vid och efter en egenvårdsbedömning. Ytterst är det dock fråga om att tillämpa de grundläggande bestämmelserna i patientsäkerhetslagen (2010:659) och HSL. Regeringen konstaterar att det strider mot alla de angivna författningarna att överlämna en hälso- och sjukvårdsåtgärd till en enskild person eller en personlig assistent under benämningen egenvård, om det innebär att patientsäkerheten äventyras. Vidare anför regeringen att hälso- och sjukvården och dess personal står under tillsyn av Inspektionen för vård och omsorg () enligt 7 kap. patientsäkerhetslagen. I 8 kap. samma lag finns bestämmelser om sanktioner mot hälso- och sjukvårdspersonal i form av prövotid och återkallelse av legitimation samt återkallelse av annan behörighet. Misskötsel vid egenvårdsbedömningar kan aktualisera ingripanden enligt 7 och 8 kap. patientsäkerhetslagen. Regeringen framhåller att den förlitar sig på att hälso- och sjukvårdspersonalen tar sitt yrkesmässiga ansvar vid egenvårdsbedömningar och regelbundet följer upp och omprövar bedömningen om förutsättningarna ändras. Sammanfattningsvis gör regeringen bedömningen att det faktum att det medicinska stödet lämnas genom hälso- och sjukvårdsåtgärder inte utgör något hinder mot att det nya grundläggande behovet förs in i LSS. Enligt regeringens bedömning behövs det därmed inte någon ytterligare reglering av patientsäkerhet i samband med egenvårdsbedömningar för att kunna lämna förslaget. I sammanhanget noterar regeringen att det stöd som avses kan vara assistansgrundande som ett annat personligt behov. Det bör vidare enligt regeringen hållas i åtanke att de hjälpåtgärder det är fråga om ofta utförs av föräldrar till barn med funktionsnedsättning i form av egenvård helt utanför den personliga assistansen. I likhet med utredningen anser dock regeringen att det finns behov av bestämmelser som ytterligare stärker patientsäkerheten vid egenvårdsbedömningar när egenvård ska utföras av en personlig assistent. Regeringen föreslår att det ska införas ett bemyndigande i lag som gör det möjligt för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela sådana föreskrifter. En ny lag om egenvård Som tidigare framgått föreslår regeringen att begreppet egenvård definieras i den nya lagen om egenvård. Regeringen anser i likhet med utredningen (SOU 2021:37) att begreppet egenvård är så centralt och betydelsefullt att definitionen av begreppet bör finnas i lag. Till skillnad från utredningen ser regeringen däremot inget skäl att definiera begreppet egenvårdsbedömning i lag. Regeringen anför att det framgår av definitionen av begreppet egenvård att det krävs en bedömning av hälso- och sjukvårdspersonal för att det ska kunna vara fråga om egenvård. Särskilda skäl för assistansersättning prövas i varje enskilt fall Av propositionen framgår att det enligt 106 kap. 24 och 25 §§ socialförsäkringsbalken krävs särskilda skäl för att lämna assistansersättning för tid när en person deltar i barnomsorg, skola eller daglig verksamhet eller vårdas på sjukhus . Mot bakgrund av att en remissinstans anfört att det nya grundläggande behovet alltid bör utgöra särskilda skäl för assistansersättning vid bl.a. kortare sjukhusvistelser konstaterar regeringen att det saknas ett beredningsunderlag för att lämna ett sådant förslag. Regeringen anför att det således får prövas i varje enskilt fall om det finns särskilda skäl för assistansersättning vid en sådan situation. Personlig assistans lämnas inte för sjukvårdande insatser Som tidigare framgått föreslår regeringen att det ska införas en bestämmelse i LSS som anger att personlig assistans inte lämnas för sjukvårdande insatser enligt HSL. Enligt regeringens bedömning bör det emellertid inte införas bestämmelser som anger att behov av sjukvårdande insatser enligt HSL ska beaktas vid bedömningen av rätten till personlig assistans eller assistansersättning, om den ansvariga sjukvårdshuvudmannen har ingått en överenskommelse med arbetsgivare till personliga assistenter om utförande av de sjukvårdande insatserna. Ny lydelse av bestämmelsen om grundläggande behov I kommittémotion 2021/22:4743 av m.fl. (V) föreslås ett tillkännagivande om att regeringen ska återkomma med förslag på ny lydelse av 9 a § första stycket 7 LSS som möjliggör en mer inkluderande tillämpning av stöd som den enskilde behöver löpande under större delen av dygnet på grund av ett medicinskt tillstånd. Motionärerna anser att den föreslagna lydelsen riskerar att medföra en alltför restriktiv tillämpning. Även i motion 2021/22:4749 av (MP) yrkande 3 förordas att regeringen ska se över hur lagförslagets formulering kan justeras för att minska risken för en restriktiv tolkning och därefter återkomma till . Enligt motionären borde det räcka med att det finns en risk för den fysiska hälsan för att behovet ska gälla. Definition av begreppet egenvårdsbedömning I kommittémotion 2021/22:4747 av m.fl. (M) yrkande 1 förordas ett tillkännagivande om att det ska införas en tydlig definition av begreppet egenvårdsbedömning i lagen om egenvård. Personlig assistent vid sjukhusinläggning I kommittémotion 2021/22:4745 av m.fl. (L) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om rätten till närvarande personlig assistent vid sjukhusinläggning. Enligt motionärerna handlar en sådan rättighet om att säkerställa att personkännedomen tas till vara, att patienten har möjlighet att kommunicera på sina villkor och att sjukhusinläggningen blir så trygg som möjligt. I kommittémotion 2021/22:4747 av m.fl. (M) yrkande 3 förordas ett tillkännagivande om att barnets bästa ska tydliggöras i samband med beslut om egenvårdsbedömningar. Utredningen om stärkt assistans Regeringen beslutade att ge i uppdrag åt en särskild utredare att se över vissa frågeställningar inom personlig assistans enligt LSS (dir. 2020:3). förordnades generaldirektör till särskild utredare. Utredaren skulle bl.a. se över möjligheten att stärka rätten till personlig assistans för stöd vid egenvårdsinsatser. Vidare skulle utredaren analysera och ge förslag på hur rätten till personlig assistans för behov av hjälp med tillsyn kunde stärkas. överlämnades betänkandet Stärkt rätt till personlig assistans – Ökad rättssäkerhet för barn, fler grundläggande behov och tryggare sjukvårdande insatser (SOU 2021:37). Nedan redogörs för ett par av utredningens förslag mot bakgrund av motionsförslagen. Utredningen föreslår att begreppet egenvårdsbedömning för tydlighetens skull ska regleras särskilt i den nya lagen om egenvård. Enligt förslaget ska med egenvård avses bedömning att en hälso- och sjukvårdsåtgärd kan utföras som egenvård. Vidare föreslår utredningen att det införs en ny paragraf i LSS om barnets bästa i fråga om personlig assistans. Enligt den föreslagna paragrafen ska vid bedömningen om ett barns behov av hjälp med de grundläggande behoven är av sådan omfattning att det finns en rätt till personlig assistans enligt 9 a § hänsyn tas till det som bedöms vara barnets bästa. Utredningen konstaterar att det av 6 a § LSS framgår att när åtgärder rör barn ska barnets bästa särskilt beaktas. Av förarbetena till bestämmelsen framgår dock att den enskildes rätt till insatser är uttömmande reglerad i lagen och inte ska begränsas eller utvidgas av denna bestämmelse. Enligt utredningens bedömning kan 6 a § LSS inte tillämpas på ett sätt som påverkar möjligheten för ett barn att beviljas inträde till insatsen personlig assistans. Enligt artikel 3 i ska det som bedöms vara barnets bästa beaktas vid alla beslut som rör barnet, men det är enligt utredningen inte tydligt när en sådan bedömning ska göras. Utredningens sammantagna bedömning är därför att en kompletterande reglering behövs. Regeringens proposition om stärkt rätt till personlig assistans Regeringen överlämnade proposition 2021/22:214 Stärkt rätt till personlig assistans – grundläggande behov för personer som har en psykisk funktionsnedsättning och ökad rättssäkerhet för barn. I propositionen framgår att regeringens bedömning är att någon särskild bestämmelse om att barnets bästa ska beaktas inte bör föras in i fråga om personlig assistans enligt LSS. Regeringen uppger bl.a. att enligt artikel 3 i ska i första hand beaktas vad som bedöms vara barnets bästa vid alla åtgärder som rör barn, vare sig de vidtas av offentliga eller privata sociala välfärdsinstitutioner, domstolar, administrativa myndigheter eller lagstiftande organ. Artiklarna 1–42 i gäller som svensk lag enligt lagen (2018:1197) om konvention om barnets rättigheter. Regeringen anger vidare att enligt 6 a § LSS ska barnets bästa särskilt beaktas när åtgärder rör barn. Av förarbetena till paragrafen framgår att bestämmelsen motsvarar kravet i artikel 3 i . Att fatta beslut i ett ärende om personlig assistans för ett barn är en åtgärd som rör barnet. Vidare anför regeringen att syftet med utredningens lagförslag (SOU 2021:37) är att barnets bästa ska beaktas vid den sammantagna bedömningen av om barnets hjälpbehov är av sådan karaktär och omfattning att behovet grundar rätt till personlig assistans enligt LSS. Regeringen framhåller att det emellertid redan följer av såväl 6 a § LSS som att barnets bästa ska beaktas vid denna individuella bedömning. Regeringen ser därför inget behov av att införa en sådan bestämmelse som utredningen föreslår. Personlig assistans för hjälp som avser andning och sondmatning beslutade att anta regeringens förslag till ändringar i socialförsäkringsbalken och LSS i proposition 2019/20:92 Personlig assistans för samtliga hjälpmoment som avser andning och måltider i form av sondmatning (bet. 2019/20:SoU16, rskr. 2019/20:289). Lagändringarna trädde i kraft och innebär bl.a. att hjälp med andning och måltider i form av sondmatning undantas från kravet på särskilda skäl för assistansersättning för tid när den funktionshindrade deltar i barnomsorg eller skola. Detsamma gäller för åtgärder som är direkt nödvändiga för att hjälp med andning ska kunna ges och för åtgärder som är direkt nödvändiga för förberedelser och efterarbete i samband med måltider i form av sondmatning. I propositionen redogjorde regeringen för sin bedömning att det inte bör införas något undantag från kravet på särskilda skäl för assistansersättning för tid när den enskilde vårdas på sjukhus eller deltar i daglig verksamhet. Regeringens bedömning var vidare att det inte heller bör införas någon reglering i LSS som avser rätten till personlig assistans för hjälp med andning och måltider i form av sondmatning för tid när den enskilde vistas i eller deltar i verksamhet som en annan huvudman ansvarar för. Regeringen konstaterade bl.a. att det av 106 kap. 25 § socialförsäkringsbalken framgår att assistansersättning kan lämnas även under tid när den funktionshindrade vårdas på sjukhus enligt 9 § 10 LSS. Regeringen redogjorde även för att det av förarbetena till bestämmelsen (prop. 1995/96:146) framgår att det kan finnas sådana särskilda skäl vid kortare sjukhusvistelser, t.ex. vid akut intagning på sjukhus i de fall där karaktären av funktionsnedsättningen gör det särskilt angeläget att den personliga assistenten finns till hands. Avsikten är emellertid inte att personlig assistans ska ersätta den omvårdnad som sjukvårdshuvudmannen är skyldig att ge. Regeringen konstaterade att personlig assistans inte ska ersätta den omvårdnad som sjukvårdshuvudmannen är skyldig att ge. Regeringen ansåg därför att det saknades anledning att ta bort kravet på särskilda skäl för assistansersättning när en enskild person som behöver hjälp med andning eller måltider i form av sondmatning vårdas på sjukhus . Förslag till tillkännagivande om barnets bästa Utskottet föreslår ett tillkännagivande till regeringen om barnets bästa i betänkande 2021/22:SoU34 Stärkt rätt till personlig assistans – grundläggande behov för personer som har en psykisk funktionsnedsättning och ökad rättssäkerhet för barn. Utskottet anför följande i betänkandet: Utredningen som ligger till grund för regeringens lagförslag föreslår en särskild bestämmelse om att barnets bästa ska beaktas i fråga om personlig assistans enligt LSS. Utskottet delar utredningens bedömning och anser att regeringen bör återkomma med förslag om detta. Detta bör , med bifall till motionerna 2021/22:4640 (MP) yrkande 8 och 2021/22:4646 (M) yrkande 1, ge regeringen till känna. Utskottet har tidigare i betänkandet ställt sig bakom regeringens förslag till lydelse av bestämmelsen om grundläggande behov. bör inte ta något initiativ med anledning av motionerna 2021/22:4743 (V) och 2021/22:4749 (MP) yrkande 3. Motionerna bör avslås. Utskottet ser inte heller några skäl att ifrågasätta regeringens bedömning att det inte finns ett behov av att definiera begreppet egenvårdsbedömning i lag. I sammanhanget kan påminnas om att utskottet tidigare i betänkandet ställt sig bakom regeringens förslag till bemyndigande som innebär att det blir möjligt för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter som t.ex. kan reglera vad som ska beaktas vid en egenvårdsbedömning. bör därmed heller inte ta några initiativ med anledning av motion 2021/22:4747 (M) yrkande 1, som därmed bör avslås. Inte heller när det gäller frågan om personlig assistent vid sjukhusinläggning anser utskottet att det finns skäl för att ta något initiativ. Motion 2021/22:4745 (L) yrkande 2 bör därmed avslås. I frågan om barnets bästa kan påminnas om att utskottet föreslagit ett tillkännagivande till regeringen om att den bör återkomma med ett förslag om en särskild bestämmelse om att barnets bästa ska beaktas i fråga om personlig assistans enligt LSS (bet. 2021/22:SoU34). Något tillkännagivande med anledning av motion 2021/22:4747 (M) yrkande 3 behövs inte. Motionen bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om försäkringsskydd, lagförslagens genomförande och åtgärder för snabbare genomslag. Jämför reservation 5 (MP), 6 (M), 7 (MP) och 8 (L). Reglering av hälso- och sjukvård Av propositionen framgår hälso- och sjukvården regleras i tre övergripande lagar. Dessa är HSL, patientlagen (2014:821) och patientsäkerhetslagen (2010:659). Patientskadeersättning enligt patientskadelagen (1996:799) kan ges för skador som uppstått inom hälso- och sjukvård enligt HSL. Patientskadeersättning kan enligt 6 § patientskadelagen lämnas för skador som exempelvis är orsakade av undersökning, vård och behandling, felaktig diagnostisering eller felaktigheter i medicinteknisk utrustning. Ny lag om egenvård