bet · H901TU9 · 2022-04-07 00:00:00 — Fjärde järnvägspaketet och andra järnvägsfrågor Utskottet föreslår att antar regeringens förslag till fyra nya lagar; järnvägsmarknadslagen, järnvägstekniklagen, järnvägssäkerhetslagen och lagen om nationella järnvägssystem samt de följdändringar som föreslås i andra lagar. Förslagen innebär sammantaget att direktiven i fjärde järnvägspaketet genomförs i svensk rätt. I sak innehåller de nya lagarna endast begränsade ändringar och nyheter. De föreslagna lagarna bedöms dock göra järnvägslagstiftningen mer överskådlig och lättare att tillämpa. I propositionen föreslås även att bihang G till det internationella järnvägsfördraget ska gälla som svensk lag samt att framtida för bindande ändringar som beslutas av revisionsutskottet i Mellanstatliga organisationen för internationell järnvägstrafik ska gälla fr.o.m. den dag då ändringen träder i kraft enligt fördraget. Vid beslut ska 10 kap. 6 § andra stycket regeringsformen tillämpas för en del av lagförslaget, dvs. beslutet måste i denna del fattas med minst tre fjärdedels majoritet av de röstande, och mer än hälften av ledamöter måste rösta för förslaget. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Med utnyttjande av sin initiativrätt enligt 9 kap. 16 § riksdagsordningen föreslår utskottet att ställer sig bakom det som utskottet anför om projektet –och tillkännager detta för regeringen. Enligt utskottet skulle en väl fungerande järnväg mellan huvudstäderna vara mycket positivt både för klimatet och för utvecklingen mellan städerna. Utskottet föreslår vidare ett tillkännagivande till regeringen om det som utskottet anför om längre och tyngre tåg. Enligt utskottet innebär längre och tyngre tåg bl.a. att kapaciteten i järnvägssystemet utnyttjas mer optimalt och att utsläppen av koldioxid minskar. Utskottet framhåller att vissa åtgärder och arbeten kommer att behöva genomföras för att bl.a. järnvägsinfrastrukturen och järnvägsstationerna ska ha möjlighet att ta emot längre och tyngre tåg. Utskottet föreslår avslutningsvis att avslår motionsförslag i följdmotioner till regeringens proposition Fjärde järnvägspaketet samt motionsyrkanden från allmänna motionstiden /22 om bl.a. järnvägsunderhåll, järnvägens signalsystem, banavgifter och frågor om säkerhet. Yrkandena avstyrks främst med hänvisning till vidtagna åtgärder och pågående beredningsarbete. I betänkandet finns 32 reservationer (S, M, SD, C, V, KD, L, MP). I två reservationer (S, C, KD, MP) föreslås att inte ska göra något tillkännagivande till regeringen. Betänkandet innehåller också två särskilda yttranden (M, C, KD, L). Proposition 2021/22:83 Fjärde järnvägspaketet. Utskottet lägger på eget initiativ fram ett förslag till tillkännagivande. Tre yrkanden i följdmotioner. Cirka 70 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Övergripande förutsättningar för järnvägsmarknaden Underhåll av järnvägens infrastruktur Säkerhet, straff och sanktionsavgifter Längre och tyngre tåg 1.Järnvägens konkurrenskraft, punkt 3 (MP) 2.Projektet –, punkt 4 (S, C) 3.Samhällsuppdrag och ägardirektiv, punkt 5 (V) 4.Tillträde till järnvägens infrastruktur, punkt 6 (M) 5.Tillträde till järnvägens infrastruktur, punkt 6 (MP) 6.Järnvägsunderhåll upphandlat i konkurrens, punkt 7 (M, C, KD, L) 7.Järnvägsunderhåll i egen regi, punkt 8 (SD) 8.Järnvägsunderhåll i egen regi, punkt 8 (V) 9.Övriga frågor om järnvägsunderhåll, punkt 9 (M) 10.Övriga frågor om järnvägsunderhåll, punkt 9 (SD) 11.Övriga frågor om järnvägsunderhåll, punkt 9 (C) 12.Järnvägens signalsystem, punkt 10 (SD) 13.Järnvägens signalsystem, punkt 10 (C) 14.Järnvägens signalsystem, punkt 10 (V) 15.Järnvägens signalsystem, punkt 10 (L) 16.Spårspring, punkt 11 (M) 17.Spårspring, punkt 11 (SD) 18.Spårspring, punkt 11 (KD) 19.Skärpta straff för spårspring, punkt 12 (M, SD) 20.Sanktionsavgifter, punkt 13 (SD) 21.Övriga frågor om säkerhet, punkt 14 (SD) 22.Övriga frågor om säkerhet, punkt 14 (V) 23.Resenärer och transportköpare, punkt 15 (M) 24.Resenärer och transportköpare, punkt 15 (SD) 25.Resenärer och transportköpare, punkt 15 (V) 26.Banavgifter, punkt 16 (V) 27.Längre och tyngre tåg, punkt 17 (S, KD, MP) 28.Kompetensförsörjning, punkt 18 (V) 29.Vissa miljöfrågor, punkt 19 (SD) 30.Vissa miljöfrågor, punkt 19 (C) 31.Vissa miljöfrågor, punkt 19 (KD) 32.Museiföreningar, punkt 20 (SD) 1.Fjärde järnvägspaketet, punkterna 1–3 (M, C, KD, L) 2.Projektet –, punkt 4 (KD, L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Fördraget om internationell järnvägstrafik antar regeringens förslag till järnvägstekniklag i den del den avser 1 kap. 7 §. Därmed bifaller proposition 2021/22:83 punkt 2 i denna del. antar regeringens förslag till 1. järnvägsmarknadslag, 2. järnvägstekniklag, i de delar som inte omfattas av utskottets förslag ovan. 3. järnvägssäkerhetslag, 4. lag om nationella järnvägssystem, 5. lag om ändring i lagen (1958:205) om förverkande av alkohol m.m., 6. lag om ändring i lagen (2022:000) om ändring i lagen (1958:205) om förverkande av alkohol m.m., 7. lag om ändring i lagen (1976:1090) om alkoholutandningsprov, 8. lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi, 9. lag om ändring i lagen (1995:1649) om byggande av järnväg, 10. lag om ändring i körkortslagen (1998:488), 11. lag om ändring i lagen (1999:216) om ögonundersökning vid misstanke om vissa brott i trafiken, 12. lag om ändring i lagen (2008:475) om kör- och vilotid vid internationell järnvägstrafik, 13. lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), 14. lag om ändring i lagen (2010:1065) om kollektivtrafik, 15. lag om ändring i lagen (2011:725) om behörighet för lokförare, 16. lag om ändring i järnvägstrafiklagen (2018:181), 17. lag om upphävande av järnvägslagen (2004:519), Därmed bifaller proposition 2021/22:83 punkterna 1, 2 i denna del och 3–17. 2021/22:4389 av Axel m.fl. (MP) yrkande 2. Reservation 1 (MP) ställer sig bakom det som utskottet anför om projektet –och tillkännager detta för regeringen. Reservation 2 (S, C) Övergripande förutsättningar för järnvägsmarknaden 2021/22:3214 av m.fl. (V) yrkandena 3, 5 och 7. Reservation 3 (V) Tillträde till järnvägens infrastruktur 2021/22:124 av (M), 2021/22:503 av (M), 2021/22:523 av (M), 2021/22:3752 av m.fl. (M) yrkandena 7, 9 och 17 samt 2021/22:4389 av Axel m.fl. (MP) yrkande 1. Reservation 4 (M) Reservation 5 (MP) Underhåll av järnvägens infrastruktur Järnvägsunderhåll upphandlat i konkurrens 2021/22:3394 av m.fl. (L) yrkande 42, 2021/22:3679 av m.fl. (C) yrkande 39, 2021/22:3689 av m.fl. (M) yrkande 25, 2021/22:3752 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2021/22:3879 av m.fl. (KD) yrkande 21. Reservation 6 (M, C, KD, L) Järnvägsunderhåll i egen regi 2021/22:2953 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2021/22:3214 av m.fl. (V) yrkande 11. Reservation 7 (SD) Reservation 8 (V) Övriga frågor om järnvägsunderhåll 2021/22:1349 av (M) yrkande 2, 2021/22:1525 av (KD) yrkande 2, 2021/22:2953 av m.fl. (SD) yrkandena 3, 20 och 32, 2021/22:3683 av m.fl. (C) yrkande 8 och 2021/22:3752 av m.fl. (M) yrkandena 3, 8 och 16. Reservation 9 (M) Reservation 10 (SD) Reservation 11 (C) 2021/22:2953 av m.fl. (SD) yrkandena 23 och 38–40, 2021/22:3214 av m.fl. (V) yrkande 10, 2021/22:3394 av m.fl. (L) yrkande 46 och 2021/22:3679 av m.fl. (C) yrkandena 43–46. Reservation 12 (SD) Reservation 13 (C) Reservation 14 (V) Reservation 15 (L) Säkerhet, straff och sanktionsavgifter 2021/22:2953 av m.fl. (SD) yrkandena 41–43, 45 och 51, 2021/22:3752 av m.fl. (M) yrkande 15 och 2021/22:3879 av m.fl. (KD) yrkande 24. Reservation 16 (M) Reservation 17 (SD) Reservation 18 (KD) Skärpta straff för spårspring 2021/22:2953 av m.fl. (SD) yrkande 47 och 2021/22:3752 av m.fl. (M) yrkande 14. Reservation 19 (M, SD) 2021/22:4385 av m.fl. (SD). Reservation 20 (SD) Övriga frågor om säkerhet 2021/22:920 av m.fl. (V) yrkandena 17 och 18 samt 2021/22:2953 av m.fl. (SD) yrkandena 46, 48–50, 52, 53 och 55. Reservation 21 (SD) Reservation 22 (V) 2021/22:9 av (KD), 2021/22:221 av och (båda SD), 2021/22:2534 av m.fl. (SD) yrkande 33, 2021/22:2953 av m.fl. (SD) yrkandena 16 och 26, 2021/22:3214 av m.fl. (V) yrkande 6 och 2021/22:3752 av m.fl. (M) yrkande 6. Reservation 23 (M) Reservation 24 (SD) Reservation 25 (V) 2021/22:3214 av m.fl. (V) yrkande 9. Reservation 26 (V) Längre och tyngre tåg Längre och tyngre tåg ställer sig bakom det som utskottet anför om längre och tyngre tåg och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2953 av m.fl. (SD) yrkande 17, 2021/22:3394 av m.fl. (L) yrkande 45, 2021/22:3679 av m.fl. (C) yrkande 47.2, 2021/22:3752 av m.fl. (M) yrkande 12 och 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 73.2. Reservation 27 (S, KD, MP) 2021/22:3214 av m.fl. (V) yrkande 15. Reservation 28 (V) 2021/22:2953 av m.fl. (SD) yrkandena 56 och 57, 2021/22:3663 av m.fl. (C) yrkande 27 och 2021/22:3879 av m.fl. (KD) yrkande 16. Reservation 29 (SD) Reservation 30 (C) Reservation 31 (KD) 2021/22:2953 av m.fl. (SD) yrkande 66. Reservation 32 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (V), (KD), (S), (S), (M), (S), (M), (SD), (M), (SD), (S), (S), (SD), (M), (C), (L) och Axel (MP). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet regeringens proposition 2021/22:83 Fjärde järnvägspaketet, tre yrkanden i två följdmotioner och 74 yrkanden från allmänna motionstiden /22. Regeringens förslag till riksdagsbeslut och förslagen i motionerna finns i bilaga 1. Regeringens lagförslag finns i bilaga 2. I propositionen finns en redogörelse för ärendets beredning fram till regeringens beslut om propositionen. Vid beslut ska 10 kap. 6 § andra stycket regeringsformen tillämpas för den del av regeringens lagförslag som avser att bihang G om tekniskt godkännande av järnvägsmateriel inkorporeras i järnvägstekniklagen, dvs. beslutet måste i denna del fattas med minst tre fjärdedels majoritet av de röstande, och mer än hälften av ledamöter måste rösta för förslaget. Inom utskottet har det vidare väckts en fråga om att utskottet, med stöd av sin initiativrätt enligt 9 kap. 16 § riksdagsordningen, ska ta initiativ till ett tillkännagivande till regeringen om projektet –. Vid utskottets sammanträde lämnades ett förslag till utskottsinitiativ (prot. 2021/22:18). Vid sammanträdet beslutade utskottet att påbörja ett beredningsarbete i syfte att kunna ta ett utskottsinitiativ i frågan (prot. 2021/22:19). I propositionen föreslås att nuvarande järnvägslag ersätts av fyra nya lagar: järnvägsmarknadslagen, järnvägstekniklagen, järnvägssäkerhetslagen och lagen om nationella järnvägssystem samt vissa följdändringar i andra lagar. Förslagen innebär sammantaget att direktiven i fjärde järnvägspaketet genomförs i svensk rätt. I sak innehåller de nya lagarna endast begränsade ändringar och nyheter. Den föreslagna regleringen bedöms bättre överensstämma med direktivens uppdelning och struktur och därmed göra järnvägslagstiftningen mer överskådlig och lättare att tillämpa. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Utskottets förslag i korthet antar regeringens lagförslag i proposition 2021/22:83 Fjärde järnvägspaketet. Utskottet anser att regeringens lagförslag är ändamålsenligt utformade och innebär att det fjärde järnvägspaketet genomförs i svensk rätt. Utskottet föreslår vidare att avslår ett yrkande i en följdmotion om en fördjupad konsekvensanalys. Utskottet understryker att det delar det som motionärerna lyfter fram om vikten av att värna järnvägens konkurrenskraft. Utskottet vill peka på att det också har gjorts flera viktiga satsningar och vidtagits flera åtgärder i syfte att bidra till en konkurrenskraftig järnväg. Jämför reservation 1 (MP) och särskilt yttrande 1 (M, C, KD, L). Den svenska järnvägslagstiftningen finns framför allt i järnvägslagen (2004:519). När järnvägslagen tillkom 2004 fanns det behov av en samlad lagstiftning på järnvägsområdet. Det motiverades bl.a. av att de EG-direktiv som då fanns utgjorde en omfattande reglering och att om det nya skulle genomföras med ändringar i det befintliga regelverket, skulle direktivens systematik och struktur överges. Genom järnvägslagen genomfördes därför fyra EG-direktiv om utvecklingen av gemenskapens järnvägar, tillstånd för järnvägsföretag, tilldelning av och avgifter för infrastrukturkapacitet samt driftskompatibilitet för konventionella tåg. Lagen innehåller grundläggande krav på delsystem och komponenter för att uppnå driftskompatibilitet, bestämmelser om tillstånd i form av licens, kapacitetstilldelning, avgifter för utnyttjande av infrastrukturen m.m. Regeringen har i järnvägsförordningen (2004:526) ytterligare utvecklat reglerna från lagarna och även gett Transportstyrelsen rätt att meddela ytterligare föreskrifter för området. Den EU-rättsliga regleringen på järnvägsområdet har därefter utökats och blivit mer detaljerad sedan första järnvägspaketet införlivades i svensk rätt 2004. Regleringen är uppdelad på tre olika direktiv och kompletteras av en mängd rättsakter, ofta i form av direkt tillämpliga EU-förordningar. Järnvägslagen har mot den bakgrunden behövt kompletteras på olika sätt när ny EU-lagstiftning tillkommit. Lagen om kollektivtrafik (2010:1065) trädde i kraft och innebar en modernisering av kollektivtrafiklagstiftningen och en anpassning till på området. Med den nya lagen kan kollektivtrafikföretag fritt och inom alla geografiska marknadssegment få etablera kommersiell kollektivtrafik förutsatt att de har sådana grundläggande tillstånd för verksamheten som krävs. Av kollektivtrafiklagen följer att ansvaret för kollektivtrafiken i är delegerat till kommuner och regioner, och uppgiften handhas av de regionala kollektivtrafikmyndigheterna (RKM) i respektive län. Det är RKM som ansvarar för att trafikförsörjningsprogram upprättas med utgångspunkt i de transportpolitiska målen och andra nationella, regionala och lokala mål, planer och program av betydelse för en hållbar utveckling och tillväxt. RKM tar även beslut om var det ska finnas offentlig trafikplikt där trafiken upphandlas och delfinansieras med offentliga medel. tecknar avtal som finansierar kompletterande trafik för att uppnå en tillfredsställande tillgänglighet med kollektivtrafik mellan interregionala resmål, där trafiken inte kan bedrivas kommersiellt. Europeiska kommissionen offentliggjorde sitt förslag om ett fjärde järnvägspaket genom Meddelande från kommissionen till , rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt om fjärde järnvägspaketet – fullborda det gemensamma europeiska järnvägsområdet för att främja konkurrenskraft och tillväxt i EU (COM(2013) 25). Paketet omfattar sex rättsakter som kan delas upp i två block, det tekniska blocket och marknadsblocket. I propositionen Fjärde järnvägspaketet redogörs för respektive rättsakt. Syftet med det fjärde järnvägspaketet är att bidra till att öka järnvägens konkurrenskraft, att tillvarata järnvägens potential och att effektivt leverera snabba, volymstarka, energieffektiva och därmed mindre miljöbelastande transporter. Detta ska åstadkommas genom åtgärder som undanröjer tekniska och administrativa hinder som nivån på järnvägssäkerheten upprätthålls eller förbättras. Det fjärde järnvägspaketet är det senaste lagstiftningspaketet med målsättningen att inrätta en effektiv inre järnvägsmarknad genom att gradvis öppna marknaderna och inrätta oberoende järnvägsföretag och infrastrukturförvaltare. Det tekniska blocket beslutades och består av följande rättsakter: • och rådets förordning (EU) 2016/796 av om Europeiska unionens järnvägsbyrå och om upphävande av förordning (EG) nr 881/2004 • och rådets direktiv (EU) 2016/797 av om driftskompatibiliteten hos järnvägssystemet inom Europeiska unionen • och rådets direktiv (EU) 2016/798 av om järnvägssäkerhet. Marknadsblocket beslutades och består av följande rättsakter: • och rådets förordning (EU) 2016/2337 av om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 1192/69 om införande av enhetliga regler för järnvägsföretagens redovisning • och rådets förordning (EU) 2016/2338 av om ändring av förordning (EG) nr 1370/2007 vad gäller öppnandet av marknaden för inrikes persontrafik på järnväg • och rådets direktiv (EU) 2016/2370 av om ändring av direktiv /34/EU vad gäller öppnandet av marknaden för inrikes persontrafik på järnväg och styrningen av järnvägsinfrastrukturen. Särskilt om det tekniska blocket Huvudsyftet bakom rättsakterna i det tekniska blocket är att effektivisera och snabba upp olika beslutsprocesser. Det rör dels regelgivningsprocesser, dels godkännande- och tillståndsgivningsprocesser där bestämmelser om driftskompatibilitet och järnvägssäkerhet tillämpas. Tanken är att en ökad hastighet i dessa processer ska möjliggöra minskningar av företagens administrativa kostnader för kontroll av regelefterlevnad och därigenom bidra till att stärka järnvägens konkurrenskraft. Rättsakterna syftar också till att minska risken för att beslutsprocesserna används till förtäckt diskriminering men också anpassning av regelverket till Lissabonfördraget. Som ett led i att snabba upp olika processer får kommissionen och Europeiska unionens järnvägsbyrå (ERA) en viktigare roll genom att ges ansvaret för två regelgivningsprocesser. Det handlar dels om fastställande av krav på tekniska egenskaper för järnvägsutrustning i form av s.k. tekniska specifikationer för driftskompatibilitet (TSD), dels om fastställande av krav på det säkerhetsarbete som järnvägssystemets aktörer ska utföra i form av s.k. gemensamma säkerhetsmetoder (common safety methods, CSM). ERA ska vidare säkerställa ett harmoniserat införande av det EU-gemensamma signalsystemet ERTMS () i unionen genom att kontrollera de planerade tekniska lösningarna. ERA får också fatta beslut om godkännande för utsläppande på marknaden av fordon och fordonstyper samt möjlighet att utfärda ett gemensamt säkerhetsintyg, dvs. det tillstånd som järnvägsföretag utöver licens behöver för att bedriva järnvägstrafik. De tre rättsakterna är i huvudsak strukturerade på samma sätt som de äldre rättsakterna som de har ersatt. Många bestämmelser har utan ändringar flyttats över till de nya. Andra bestämmelser har endast ändrats redaktionellt i samband med överflyttningen eller ändrats för att spegla den praxis som vuxit fram och regleringen i kommissionsförordningar och kommissionsbeslut antagna inom ramen för kommittéförfarandet. Det finns dock bestämmelser som introducerar viktiga nyheter, bl.a. de regler som nämnts ovan om godkännande av fordon som ska släppas ut på marknaden och beslut om utfärdande av gemensamt säkerhetsintyg för järnvägsföretag. Inom EU öppnades marknaden för godstransporter på järnväg för konkurrens , och marknaden för internationella persontransporter på järnväg öppnades för konkurrens . I många medlemsstater har dock den nationella persontrafikmarknaden varit stängd för konkurrens. Kommissionen framhöll när förslaget till fjärde järnvägspaketet presenterades att detta inte endast bromsar järnvägens utveckling utan även snedvrider konkurrensen för järnvägsföretag från de medlemsstater som har en öppen persontrafikmarknad. Ett annat problem är att infrastrukturförvaltarna inte är tillräckligt snabba att anpassa sig till marknadens krav och önskemål. I en del medlemsstater är infrastrukturförvaltarens uppgifter fördelade på flera aktörer, däribland statsägda järnvägsföretag, vilket skapar intressekonflikter gentemot andra järnvägsföretag. En förbättrad förvaltning av infrastrukturen säkerställer en konkurrensneutral tillgång till infrastrukturen och tar bort potentiell korssubventionering. Med fjärde järnvägspaketet öppnas därför även de nationella persontrafikmarknaderna på järnväg inom EU för konkurrens och krav införs på konkurrensutsatt upphandling av avtal om allmän trafik (kollektivtrafik) på järnväg. Ändringarna i fjärde järnvägspaketet innebär också att förvaltare av järnvägsinfrastruktur ska utföra sina uppgifter oberoende av järnvägsföretag eller andra aktörer. EU:s kollektivtrafikförordning (förordning (EG) nr 1370/2007) är tillämplig på nationell och internationell kollektivtrafik på järnväg och andra spårbundna transportsätt samt på väg. Medlemsstaterna får själva välja att tillämpa förordningen på kollektivtrafik på inre vattenvägar och nationella vatten. EU:s kollektivtrafikförordning reglerar hur behöriga myndigheter kan ingripa på området för kollektivtrafik för att se till att det tillhandahålls kollektivtrafiktjänster av allmänt intresse, som bl.a. är tätare, säkrare, av bättre kvalitet eller billigare än vad den fria marknaden skulle kunna erbjuda. Syftet med förordningen är att fastställa ramarna för de behöriga myndigheternas beviljande av ensamrätter och ersättning för fullgörande av allmän trafikplikt. Genom det fjärde järnvägspaketet har det skett förändringar bl.a. när det gäller tilldelningsbestämmelserna i fråga om avtal om allmän trafik för kollektivtrafik på järnväg. Den största förändringen i detta avseende är att den generella möjligheten att direkttilldela sådana avtal kommer att upphöra . I stället införs vissa nya, mer begränsade möjligheter att tillåta direkttilldelning av avtal om kollektivtrafik på järnväg. Inom ramen för samarbetet i Europeiska unionen kan överlåta beslutanderätt som inte rör principerna för statsskicket. Sådan överlåtelse förutsätter att fri- och rättighetsskyddet inom det samarbetsområde till vilket överlåtelsen sker motsvarar det som ges i regeringsformen och i den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. kan besluta om sådan överlåtelse, om minst tre fjärdedelar av de röstande och mer än hälften av ledamöter röstar för det. Övergripande om regeringens lagförslag Syftet med regeringens proposition är att genomföra fjärde järnvägspaketet i svensk rätt. Regeringen framhåller även att den nu gällande järnvägslagen har blivit ett svåröverskådligt lapptäcke där det har varit svårt att bibehålla systematik och struktur. Ytterligare ett syfte med propositionen och lagförslagen är därför att öka överskådligheten och tydligheten inom varje direktivområde. Regeringen framhåller att man med förslagen i propositionen undviker att belasta den svenska lagen med alltför många komplexa och därmed svårtolkade undantagsbestämmelser. Regeringen bedömer också att regleringen blir mer anpassad till den specialisering som präglar sektorn och därmed även blir mer lättöverskådlig för de flesta av sektorns olika aktörer. Vid genomförandet av direktiven i fjärde järnvägspaketet föreslår således regeringen att nuvarande järnvägslag ersätts av fyra nya lagar: järnvägsmarknadslagen, järnvägstekniklagen, järnvägssäkerhetslagen och lagen om nationella järnvägssystem. Regeringen framhåller att de nya lagarna endast innehåller begränsade ändringar och nyheter i sak. I propositionen konstateras även att den föreslagna regleringen överensstämmer bättre med direktivens uppdelning och struktur och därmed bedöms bli mer överskådlig och lättare att tillämpa tillsammans med det stora antalet direkt tillämpliga EU-rättsakter. Bland nyheterna i de nya lagarna pekar regeringen på följande: – Kraven för att säkerställa infrastrukturförvaltares oberoende utökas både generellt och i s.k. vertikalt integrerade företag, dvs. organisations- och bolagsstrukturer som innefattar både förvaltning av infrastruktur och utövande av trafik. – Europeiska unionens järnvägsbyrå (ERA) ges en utökad roll genom att järnvägsbyrån ska pröva och utfärda fordonsgodkännanden och gemensamma säkerhetsintyg. – Kraven på EG-kontroll utökas genom att det vid sidan av nuvarande anmälda organs kontroll av överensstämmelse med EU-harmoniserade regler införs krav på att utsedda organ ska utföra kontroll av överensstämmelse i förhållande till nationella regler. – Bestämmelser om säkerhetsstyrningssystem och riskkontrollåtgärder utökas. – De flesta straffbestämmelser ersätts av sanktionsavgifter.