bet · H901FiU25 · 2022-03-22 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår yrkanden i motioner om den statliga förvaltningen, exempelvis inom områdena den statliga myndighetsstrukturen, statliga myndigheters kostnader, digitalisering och it inom den statliga förvaltningen samt staten som arbetsgivare. Motionsyrkandena avslås bl.a. med hänvisning till redan vidtagna åtgärder, till pågående beredningsarbete och till att den statliga förvaltningspolitiken i stor utsträckning bygger på att myndigheterna själva avgör hur verksamheten ska organiseras för att på bästa sätt tillgodose samhällets behov. I betänkandet finns nio reservationer (M, SD, C, V, L, MP) och ett särskilt yttrande (KD). Cirka 50 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Digitalisering och it i den statliga förvaltningen Statlig mark för bostäder Föreningslivets möjlighet att använda försvarsmark Regional utveckling i uppdraget till 1.Den statliga myndighetsstrukturen, punkt 1 (M) 2.Den statliga myndighetsstrukturen, punkt 1 (SD) 3.Digitalisering och it i den statliga förvaltningen, punkt 2 (M) 4.Digitalisering och it i den statliga förvaltningen, punkt 2 (SD) 5.Digitalisering och it i den statliga förvaltningen, punkt 2 (C) 6.Statliga myndigheters kostnader, punkt 3 (C) 7.Staten som arbetsgivare, punkt 4 (C, L) 8.Staten som arbetsgivare, punkt 4 (V) 9.Staten som arbetsgivare, punkt 4 (MP) Statliga myndigheters kostnader, punkt 3 (KD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2021/22:1127 av (M), 2021/22:1367 av (M) yrkande 2, 2021/22:1439 av Boriana (M), 2021/22:1489 av Boriana (M), 2021/22:2260 av (L), 2021/22:2350 av (L) yrkande 2, 2021/22:2701 av (M) yrkande 2, 2021/22:3286 av Boriana (M), 2021/22:3293 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2021/22:3553 av (M) och 2021/22:3791 av m.fl. (M) yrkande 1. Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) Digitalisering och it i den statliga förvaltningen 2021/22:123 av (M), 2021/22:399 av (SD), 2021/22:2027 av (M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:2432 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2021/22:3227 av m.fl. (C) yrkandena 5, 16, 18, 27 och 32, 2021/22:3511 av m.fl. (C) yrkande 8, 2021/22:3576 av (M), 2021/22:3753 av m.fl. (M) yrkandena 1, 20, 21, 23 och 28, 2021/22:3756 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2021/22:3790 av m.fl. (M) yrkandena 1–3, 6 och 8. Reservation 3 (M) Reservation 4 (SD) Reservation 5 (C) 2021/22:1367 av (M) yrkande 1, 2021/22:1850 av (M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:3614 av (M), 2021/22:3686 av m.fl. (C) yrkande 38 och 2021/22:4219 av m.fl. (KD) yrkande 6. Reservation 6 (C) 2021/22:461 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 14, 2021/22:832 av och (båda S), 2021/22:1658 av (S) yrkandena 1 och 2, 2021/22:2030 av (M), 2021/22:2147 av (S) yrkande 3, 2021/22:2828 av och Kopparklint (båda M) yrkande 1, 2021/22:3509 av m.fl. (C) yrkande 23, 2021/22:3575 av (M), 2021/22:3965 av m.fl. (L) yrkande 31 och 2021/22:4059 av (MP) yrkande 1. Reservation 7 (C, L) Reservation 8 (V) Reservation 9 (MP) Statlig mark för bostäder 2021/22:2013 av (M) yrkande 2. Föreningslivets möjlighet att använda försvarsmark 2021/22:1940 av (M). 2021/22:257 av m.fl. (SD) yrkande 5. Regional utveckling i uppdraget till 2021/22:1810 av m.fl. (S). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (SD), (S), (C), (M), (S), (KD), (S), (L), (SD), (MP), Boriana (M), (M), (V), (S) och (SD). I betänkandet behandlar utskottet 55 motionsyrkanden om statlig förvaltning från allmänna motionstiden /22. Förslagen i motionerna rör bl.a. den statliga myndighetsstrukturen, statliga myndigheters kostnader, digitalisering och it inom den statliga förvaltningen samt staten som arbetsgivare. Förslagen i motionerna finns i bilagan. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om den statliga myndighetsstrukturen med hänvisning till utskottets tidigare ställningstaganden om den ansvarsfördelning som gäller mellan och regeringen inom ramen för den statliga förvaltningspolitiken. Jämför reservation 1 (M) och 2 (SD). I kommittémotion 2021/22:3791 av m.fl. (M) yrkande 1 efterfrågas en myndighetsreform med syftet att dels minska antalet myndigheter, dels öka deras effektivitet och fokus på kärnuppdraget. I kommittémotion 2021/22:3293 av m.fl. (SD) yrkande 2 menar motionärerna att myndigheter som är politiserade eller överflödiga eller vars uppdrag överlappar med andra effektivare myndigheter bör avvecklas eller reformeras. Förslag om att på olika sätt minska antalet myndigheter och att effektivisera deras arbete framförs även i motion 2021/22:1127 av (M), motion 2021/22:1367 av (M) yrkande 2, motion 2021/22:1439 av Boriana (M), motion 2021/22:1489 av Boriana (M), motion 2021/22:2260 av (L), motion 2021/22:2701 av (M) yrkande 2, motion 2021/22:3286 av Boriana (M) och motion 2021/22:3553 av (M). I motion 2021/22:2350 av (L) yrkande 2 anförs att förvaltningsmyndigheters placering enligt deras instruktioner innebär en begränsning av var ledande tjänster i en myndighet kan placeras. Motsvarande motionsyrkanden har behandlats tidigare av utskottet, senast i förra årets betänkande om statlig förvaltning (bet. 2020/21:FiU25). Yrkandena avstyrktes med hänvisning till både innebörden av ansvarsfördelningen mellan och regeringen och den statliga förvaltningspolitiken. Ansvarsfördelningen mellan och regeringen innebär att regeringen styr riket under ansvar inför , och det är regeringen som lägger ned, ombildar och inrättar myndigheter i den utsträckning som den anser vara mest lämplig för olika verksamheter vid olika tillfällen. När det gäller den statliga förvaltningspolitiken bygger den i stor utsträckning på att myndigheterna, inom ramen för de mål och uppgifter som och regeringen beslutat om samt bestämmelserna i myndighetsförordningen, själva avgör hur verksamheten bäst organiseras för att tillgodose samhällets behov. biföll utskottets förslag till beslut och avslog samtliga motionsyrkanden. Utskottet står fast vid sina tidigare ställningstaganden både om innebörden av ansvarsfördelningen mellan och regeringen och om den statliga förvaltningspolitiken. Utskottet avstyrker därmed motionsyrkandena. Digitalisering och it i den statliga förvaltningen Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om digitalisering och it i den statliga förvaltningen med hänvisning till att det är ett område där det pågår ett aktivt arbete för att förvaltningen ska kunna tillvarata de fördelar som digitaliseringen kan innebära. Jämför reservation 3 (M), 4 (SD) och 5 (C). I kommittémotion 2021/22:3753 av m.fl. (M) yrkande 1 anförs att digitaliseringen påverkar samhället i grunden och inverkar starkt på invanda strukturer och arbetssätt. pekar flera rapporter enligt motionärerna på att det digitala ledarskapet är en av orsakerna till att digitaliseringen i tappar fart i utvecklingen. Därför behövs det ett digitalt kompetenslyft för att stärka den digitala ledningen i offentlig sektor. Motionärerna anser vidare att artificiell intelligens (AI) bör användas för att ge bättre stöd till medborgarna (yrkande 28). I kommittémotion 2021/22:3756 av m.fl. (M) yrkande 3 anförs att en åtgärdsplan bör tas fram för hur myndigheter kan tillmötesgå den digitala ekonomins krav och behov. Målet är att alla offentliga tjänster som går att digitalisera ska digitaliseras. Ett motionsyrkande om att utreda statliga myndigheters effektiviseringspotential genom digitalisering och AI framförs i kommittémotion 2021/22:3790 av m.fl. (M) yrkande 8. I kommittémotion 2021/22:2432 av m.fl. (SD) yrkande 8 anförs att det är viktigt att statliga myndigheter ser till att de är tillgängliga på olika digitala plattformar för att passa så många användare som möjligt. I motion 2021/22:399 av (SD) efterfrågas ett principiellt ställningstagande som vägledning när det gäller användningen av öppen källkod och öppna standarder. I motion 2021/22:123 av (M) och motion 2021/22:3576 av (M) framhålls vikten av att tjänster digitaliseras även i kommuner och regioner. I kommittémotion 2021/22:3790 av m.fl. (M) yrkande 6 anförs att en utredning bör se över hur information man som enskild lämnar endast behöver lämnas och att samtliga myndigheter kan ta del av den efter behov, dvs. den s.k. once only-principen. I kommittémotion 2021/22:3227 av m.fl. (C) yrkandena 16 och 18 anförs att den enskilda medborgaren bör ha ägarskap över sina data i offentliga system och veta hur och när de har använts. Medborgaren ska enbart behöva lämna specifik information en gång till det offentliga. Motsvarande yrkanden om att på olika sätt ställa krav på myndigheter att samordna sin uppgiftsinsamling så att företag och privatpersoner inte ska behöva lämna in samma eller liknande uppgifter till olika myndigheter anförs i motion 2021/22:2027 av (M) yrkandena 1 och 2. I partimotion 2021/22:3511 av m.fl. (C) yrkande 8 anförs att regeringen bör se över möjligheten att låta offentliga data som regel vara öppna och fritt tillgängliga, undantaget integritetskänslig information. Motsvarande yrkanden om att offentliga data ska vara öppna och olika sätt att åstadkomma detta framförs i kommittémotion 2021/22:3753 av m.fl. (M) yrkandena 20, 21 och 23, i kommittémotion 2021/22:3790 av m.fl. (M) yrkandena 1–3 och i kommittémotion 2021/22:3227 av m.fl. (C) yrkandena 5, 27 och 32. överlämnade Öppna data-utredningen sitt huvudbetänkande Innovation genom information (SOU 2020:55) till regeringen. I betänkandet föreslås att och rådets direktiv (EU) 2019/1024 av om öppna data och vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn ska genomföras genom en ny lag om öppna data. Lagen ska reglera i vilka format och med vilka avgifter och andra villkor som information ska tillhandahållas. I betänkandet föreslås också att den som begär tillgång till digital information har rätt att få del av den i ett digitalt format. kommer regeringen att överlämna en proposition till med förslag till ny lag om öppna data och vidareutnyttjande av information. Myndigheten för digital förvaltning (DIGG) har ett femtontal pågående uppdrag från regeringen inom området, och i budgetpropositionen nämns bl.a. följande pågående och avslutade regeringsuppdrag (prop. 2021/22:1 utg.omr. 22 Kommunikationer): • Etablera en förvaltningsgemensam digital infrastruktur för informationsutbyte (I2019/03306) och ett nationellt ramverk för grunddata inom den offentliga förvaltningen (I2019/03307). Uppdraget slutredovisades , och genomfördes i samverkan mellan , , , Lantmäteriet, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB), , samt och leddes av Myndigheten för digital förvaltning. • Genomföra en omvärldsanalys och ta fram ett koncept som visar hur individens möjligheter till insyn och kontroll över de data om individen som finns hos offentlig sektor kan öka (I2020/0204). Uppdraget har redovisats och bereds inom . • För att stärka den offentliga förvaltningens förmåga att använda AI har regeringen gett uppdrag till Arbetsförmedlingen, , och Myndigheten för digital förvaltning att genomföra insatser för att bl.a. ta fram förvaltningsgemensamma AI-verktyg och en vägledning för hur verksamheter i offentlig förvaltning kan använda AI och data (I2021/01825). • Främja offentliga aktörers förmåga att dela och nyttiggöra data så att data frigörs för utveckling av bl.a. AI och digital innovation. I uppdraget ingår att etablera en digital arena för att möjliggöra samverkan kring data och innovation baserad på data (I2021/01826). I regleringsbrevet har regeringen vidare gett DIGG i uppdrag att lämna en samlad övergripande analys av samhällets digitalisering utifrån målen för digitaliseringspolitiken och att fortsätta vara nationell samordnare för arbetet med att genomföra förordningen om en gemensam digital ingång inom EU. I budgetpropositionen anges att över 70 statliga myndigheter är identifierade som behöriga myndigheter, liksom alla kommuner och regioner samt vissa privata organisationer (prop. 2021/22:1 utg.omr. 22 Kommunikationer avsnitt 4.3). Dessutom anges att regeringen och Kommuner och Regioner inlett ett gemensamt arbete med syftet att etablera en process mellan staten, kommuner och regioner för utveckling och införande av en långsiktigt hållbar digital infrastruktur till stöd för välfärden. Motsvarande yrkanden har behandlats tidigare av utskottet, senast i förra årets betänkande om statlig förvaltning (bet. 2020/21:FiU25). Yrkandena avstyrktes med hänvisning till att det inom området pågår ett aktivt arbete med att ständigt förbättra förutsättningarna för att den statliga förvaltningen ska kunna ta till vara de fördelar som digitaliseringen kan innebära. Utskottet konstaterade att man i likhet med motionärerna anser att digitaliseringen av den offentliga förvaltningen är viktig. biföll utskottets förslag till beslut och avslog samtliga motionsyrkanden. Utskottet står fast vid sina tidigare ställningstaganden om att digitaliseringen av den offentliga förvaltningen är viktig, både för att öka kvaliteten och effektiviteten i statlig verksamhet och för att underlätta för medborgarna i deras kontakt med myndigheter. Utskottet konstaterar att det också är ett område där det pågår ett aktivt arbete med att ständigt förbättra förutsättningarna för att den statliga förvaltningen ska kunna tillvarata de fördelar som digitaliseringen kan innebära. Vad gäller öppna data och vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn konstaterar utskottet att regeringens proposition om öppna data kommer att behandlas i utskottet . Utskottet ser därför inte anledning att föreslå några ytterligare åtgärder på området utan avstyrker samtliga motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om statliga myndigheters kostnader. Utskottet framhåller att utgångspunkten för all statlig verksamhet är att den ska bedrivas effektivt vad gäller både verksamhetens utförande och användandet av statens medel. Jämför reservation 6 (C) och det särskilda yttrandet (KD). I kommittémotion 2021/22:3686 av m.fl. (C) yrkande 38 anförs att regeringen bör göra en översyn av myndigheternas lokalkostnader. Anledningen är enligt motionärerna att utgifterna för de statliga myndigheterna skenat iväg och att det till stor del beror på ökade lokalkostnader. I kommittémotion 2021/22:4219 av m.fl. (KD) yrkande 6 anförs att det bör vara möjligt för Statens servicecenter (SSC) att även erbjuda sina tjänster till kommuner och regioner. I motion 2021/22:3614 av (M) anförs att regeringen bör se över möjligheterna att ansluta fler myndighetstjänster till SSC. I motion 2021/22:1367 av (M) yrkande 1 föreslås att arbetet i de statliga myndigheterna för ett mindre slöseri med skattepengar behöver intensifieras. I motion 2021/22:1850 av (M) yrkandena 1 och 2 framförs liknande krav på effektiviseringar genom en översyn av den svenska byråkratin för att minska handläggningstider och kostnader. Motsvarande yrkanden har behandlats tidigare av utskottet, senast i förra årets betänkande om statlig förvaltning (bet. 2020/21:FiU25). Yrkandena avstyrktes med hänvisning till att utgångspunkten för all statlig verksamhet är att den ska bedrivas effektivt, vad gäller både verksamhetens utförande och användandet av statens medel. Utskottet hänvisade också till de olika arbeten som pågick för att öka effektiviteten i statsförvaltningen. biföll utskottets förslag till beslut och avslog samtliga motionsyrkanden. Att utgångspunkten för all statlig verksamhet är att den ska bedrivas effektivt, vad gäller både verksamhetens utförande och användandet av statens medel framhålls även i utskottets betänkande 2021/22:FiU12 om administrationen i statliga myndigheter. Utskottet framhåller i betänkandet att myndigheterna är skyldiga att löpande arbeta för att effektivisera sin verksamhet och att se över sina arbetssätt och processer. När det gäller anslutningen till SSC föreslog utskottet ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen bör vidta åtgärder för att fler myndigheter ska ansluta sig till SSC:s verksamhet för att på så sätt främja en kostnadseffektiv administration i den statliga förvaltningen (bet. 2021/22:FiU12, rskr. 2021/22:27). Enligt utskottets ställningstagande bör regeringen därutöver utreda förutsättningarna för att kommuner och regioner ska kunna ansluta sig till SSC. biföll utskottets förslag och biföll delvis ett motionsyrkande om anslutningen till SSC. Som utskottet framhållit tidigare är utgångspunkten för all statlig verksamhet att den ska bedrivas effektivt, vad gäller både verksamhetens utförande och användandet av statens medel. Det pågår också olika arbeten för att öka effektiviteten i statsförvaltningen. När det gäller anslutningen till de tjänster som SSC erbjuder vill utskottet inte föregripa regeringens arbete till följd av tillkännagivande (bet. 2021/22:FiU12, rskr. 2021/22:27). Mot denna bakgrund avstyrks motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om staten som arbetsgivare och framhåller bl.a. den långtgående delegeringen av de arbetsgivarpolitiska frågorna som senast slog fast 2010. Jämför reservation 7 (C, L), 8 (V) och 9 (MP). I partimotion 2021/22:3509 av m.fl. (C) yrkande 23 anförs att diskriminering är ett allvarligt problem i och att det behövs flera reformer för att ta itu med den. Motionärerna vill t.ex. att statliga myndigheter inte minst vid rekrytering förbättrar sitt arbete mot diskriminering och vill att statliga myndigheter på prov ska införa s.k. anonym eller blind rekrytering, som om det visar sig framgångsrikt bör införas vid alla myndigheter där det är praktiskt möjligt. I partimotion 2021/22:3965 av m.fl. (L) yrkande 31 anförs att ett antal statliga myndigheter ska agera mall för en fortsatt utveckling med anonymiserade ansökningar. I motion 2021/22:2030 av (M) anförs att staten ska motverka åldersdiskriminering genom en utnämningspolicy där även äldre kompetenta personer utnämns till tjänster . I motion 2021/22:2828 av och Kopparklint (båda M) yrkande 1 föreslås att staten ska vara ett föredöme när det gäller att anställa personer med funktionsvariationer. I motion 2021/22:3575 av (M) anförs att trots att diskrimineringslagen inte medger några undantag för arbetsgivare från att göra lönekartläggningar har ändå åtskilliga stora statliga myndigheter inte levt upp till gällande lagstiftning. Därför vill motionären att regeringen säkerställer att myndigheter följer gällande lagstiftning om lönekartläggning. I partimotion 2021/22:461 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 14 anförs att regeringen i sin arbetsgivarpolicy bör verka för att statliga myndigheter slutar anlita bemanningsföretag. Motionärerna menar att om staten går före och ser till att undvika problematiska bemanningslösningar i den egna personalförsörjningen kan det förhoppningsvis få spridning till andra delar av arbetsmarknaden. I motion 2021/22:1658 av (S) framhålls att hot och våld mot anställda i statliga myndigheter blir allt vanligare och vikten av att det inte påverkar myndighetsutövningen eller försvagar rättssäkerheten. Lagar och beslut ska alltid tillämpas på sakliga grunder. Regeringen bör därför dels se över vad som kan göras för att förebygga förekomsten av hot och våld mot anställda i staten och stärka skyddet för den som blir utsatt (yrkande 1), dels överväga att ge alla statliga myndigheter i uppdrag att ta fram rutiner för när anställda i staten blir utsatta för hot och våld (yrkande 2). I motion 2021/22:2147 av (S) yrkande 3 anförs att regeringen bör se till att myndigheternas säkerhetsarbete koordineras. I motion 2021/22:832 av och (båda S) anförs att om sökande till statliga jobb skulle erbjudas möjligheten att jobba från den ort man bor i skulle det öppna upp möjligheten för mindre orter att erbjuda kvalificerade jobb som den statliga närvaron i landet skulle öka. I motion 2021/22:4059 av (MP) yrkande 1 anförs att myndigheterna skulle kunna anställa människor som bor i alla delar om distansarbete utnyttjades, i stället för att endast flytta ut några enstaka statliga myndigheter i landet. Diskrimineringslagens krav på aktiva åtgärder – rekrytering och lönekartläggningar Regeringen tillsatte en utredning som bl.a. ska se över vilka åtgärder som behövs för att säkerställa att bestämmelserna om aktiva åtgärder i diskrimineringslagen (2008:567) följs. Både området rekrytering och befordran samt lönekartläggningar räknas upp i lagen som sådana aktiva åtgärder. Ett delbetänkande lämnades till regeringen (SOU 2020:79), och remisstiden gick ut . I budgetpropositionen skriver regeringen att diskriminering fortsätter att vara ett allvarligt samhällsproblem och att arbetet för att förebygga och motverka den måste fortsätta (prop. 2021/22:1 utg. omr. 13 avsnitt 4.5). Regeringen anser att en heltäckande och ändamålsenlig diskrimineringslag är en förutsättning för ett effektivt arbete mot diskriminering. Regeringen anger att man löpande kommer att överväga behov av ytterligare insatser för att bekämpa diskriminering. lämnade utredningen sitt slutbetänkande (SOU 2021:94). Betänkandet har skickats ut på remiss och remisstiden går ut . Motsvarande yrkanden har behandlats tidigare av utskottet, senast i förra årets betänkande om statlig förvaltning (bet. 2020/21:FiU25). Yrkandena handlade om att staten skulle sluta använda bemanningsföretag, att åtgärder skulle vidtas för att förebygga förekomsten av hot och våld mot anställda i staten, att staten ska motverka åldersdiskriminering, att staten ska vara ett föredöme när det gäller att anställa personer med funktionsvariationer och att regeringen ska säkerställa att myndigheter följer gällande lagstiftning om lönekartläggningar. Yrkandena avstyrktes med hänvisning dels till den långtgående delegeringen av de arbetsgivarpolitiska frågorna inom staten, dels till vad som anförts i tidigare ställningstaganden med anledning av likalydande motionsyrkanden. biföll utskottets förslag till beslut och avslog samtliga motionsyrkanden. I likhet vill utskottet inledningsvis understryka den långtgående delegeringen av de arbetsgivarpolitiska frågorna som slog fast . Delegeringen omfattar även frågan om att som statlig arbetsgivare överväga om man ska erbjuda möjlighet till distansarbete eller inte. När det gäller tillsättning av statlig anställning vill utskottet påminna om att avseende ska fästas endast vid endast sakliga grunder som förtjänst och skicklighet. I övrigt hänvisar utskottet till pågående arbete och tidigare ställningstaganden och avstyrker samtliga motionsyrkanden. Statlig mark för bostäder Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om statlig mark för bostäder med hänvisning till att det pågår arbete inom området. I motion 2021/22:2013 av (M) yrkande 2 anförs att det råder brist på bostäder i en majoritet av landets kommuner. Bostadsbristen är enligt motionären ett tillväxthinder, och därför bör statlig mark upplåtas för att bygga bostäder. Utredningen för bostadsbyggande (dir. 2017:126) slutredovisade den del av sitt uppdrag som avsåg bostadsbyggande på statens fastigheter (Komm2018/00356-379). I slutredovisningen framhåller utredningen att processerna kring avyttring av statlig mark kan ta tid och lämnar flera exempel på orsaker till detta. Utredningen konstaterar att ett sätt att effektivisera överlåtelseprocesserna kan vara att tillhandahålla ett externt stöd i dialogen mellan parterna. Av de 65 statliga fastigheter som tidigare hade identifierats (SOU 2015:109) har 30 fastighetsöverlåtelser genomförts eller kommit så långt i genomförandet att parterna inte behöver något ytterligare externt stöd. Ytterligare ett antal fastigheter räknas upp i slutredovisningen som skulle ha potential för att bebyggas med bostäder om den statliga marken förvärvas. I slutredovisningen konstateras att 18 fastighetsärenden avskrivits på grund av att fastigheterna har befunnits olämpliga för exploatering eller att kommunen har ändrat sin planering. I flertalet av dessa ärenden har Försvarsmaktens intressen varit avgörande.