bet · H901FiU21 · 2022-06-14 00:00:00 — Vidare ledde situationen på elmarknaden /22 till exceptionellt höga elpriser och behov av ett snabbt ekonomiskt stöd till hushåll med hög elförbrukning. inledde ett storskaligt väpnat angrepp mot som har krävt skyndsamma åtgärder för att bl.a. stötta och stärka försvarsförmåga. Mot denna bakgrund har regeringen vid fem tillfällen lämnat extra propositioner med förslag till ändringar i budgeten som har fattat beslut om. Vidare har beslutat om ändringar i statens budget som har avsett ekonomiskt stöd och utrustning till . (beslut om ändringsbudgetar redovisas ovan under Ärendet och dess beredning.) I den aktuella propositionen lämnar regeringen förslag på ytterligare åtgärder som är nödvändiga för att hantera effekterna för av invasion av . Det handlar bl.a. om insatser för ett ordnat mottagande av personer som söker skydd i till följd av den ryska invasionen, förstärkningar av civila försvar och ekonomiskt stöd till jordbruk och hushåll samt sänkt skatt på diesel inom jord-, skogs- och vattenbruk. Propositionen innehåller även förslag om införande av en ny förmån för pensionärer med låga inkomster, eftersom det finns ett stort behov av att genomföra ekonomiska förbättringar för de pensionärer som har den lägsta allmänna pensionen. Vidare innehåller propositionen förslag om ett tillfälligt tilläggsbidrag till barnfamiljer som har rätt till bostadsbidrag. I övrigt innehåller propositionen förslag som är föranledda av nya beräkningar eller ändrade förutsättningar för olika verksamheter som inte kunde förutses . I propositionen behandlas ett tillkännagivande från om att regeringen ska återkomma till med ett förslag till beslut som träder i kraft som undantar Kommuninvest från riskskatt för kreditinstitut, och med ett förslag om att kompensera kommun- och regionsektorn för de ökade kostnaderna till följd av riskskatten (bet. 2021/22:SkU11 punkt 2, rskr. 2021/22:101). Regeringens åtgärder med anledning av tillkännagivandet redovisas nedan under rubriken utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. Tillkännagivandet är inte slutbehandlat. Konsekvenser för statens budget De förslag som lämnas i propositionen innebär att anvisade medel ökar med . Anslagsökningarna uppgår till och anslagsminskningarna till . Av nettoeffekten hänförs till förändringar av regelstyrda anslag och direkta effekter av ändrade makroekonomiska förutsättningar. Ytterligare avser oförutsedda utgiftsökningar och omständigheter som ställer krav på ändringar av budgeten. De största utgiftsökningarna avser • ersättningar och bostadskostnader på migrationsområdet, med , • ersättning för höga sjuklönekostnader, med , • garantitillägg till pensionärer, med , • förstärkning av klimatbonusen, med , • ersättning till regionerna för fortsatt vaccinering, med , • ökade kostnader för föräldraförsäkringen, med . På inkomstsidan av statens budget lämnas förslag som beräknas minska statens inkomster med . Statens budgetsaldo och den offentliga sektorns finansiella sparande försämras med till följd av förslagen i propositionen. Vissa av förslagen beräknas påverka statens budget även kommande år. Statens budgetsaldo och statens finansiella sparande beräknas försämras med 2023, 2024 och 2025. De ändringar av beställningsbemyndiganden som föreslås uppgår sammantaget till . De största ökningarna gäller utveckling av statens infrastruktur med och till stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet med . ekonomiska vårproposition redovisas budgeteffekterna (prop. 2021/22:100 avsnitt 6.5 tabell 6.16). I samma proposition redovisas även budgeteffekterna för den offentliga sektorns finansiella sparande (prop. 2021/22:100 avsnitt 8.2 tabell 8.6). De anslagsförändringar som föreslås i proposition 2021/22:99 Vårändringsbudget har beaktats i de prognoser som redovisas ekonomiska vårproposition. Sänkt skatt på diesel inom jord-, skogs- och vattenbruk I propositionen anförs att det är viktigt med konkurrenskraftiga och hållbara areella näringar. har priset på flera viktiga insatsvaror inom jord- och skogsbruket ökat kraftigt, inte minst efter invasion av . Det handlar om att såväl energi och drivmedel som gödsel och foder har ökat i pris, i vissa fall betydligt mer i än i andra jämförbara länder. är de areella näringarna konkurrensutsatta sektorer som inte fullt ut kan kompensera ökade kostnader med högre produktpriser. Regeringen anser därför att det är rimligt att införa en tillfällig åtgärd för att kompensera jord- och skogsbruket för de ökade kostnaderna. Att tillfälligt utöka nedsättningen av punktskatten på diesel som används i yrkesmässig jord-, skogs- och vattenbruksverksamhet har tidigare genomförts, exempelvis 2016 vid en kris i mjölksektorn och i samband med torkan 2018. Regeringen bedömer att åtgärden även kan vara ett träffsäkert sätt att stödja jordbruket och kan också införas relativt snabbt. I syfte att kompensera jordbruket, skogsbruket och vattenbruket för ökade kostnader på olika insatsvaror och värna konkurrenskraften bör därför skattenedsättningen tillfälligt utökas för diesel som används i yrkesmässig jord-, skogs- och vattenbruksverksamhet, anser regeringen. Nedsättningen av koldioxidskatt för diesel i arbetsmaskiner och i skepp och vissa båtar i yrkesmässig jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksverksamhet ska –utökas till per kubikmeter. För samma användningsområden ska det även medges en nedsättning av energiskatten med . –ska dock skattebefrielsen i fråga om energiskatt uppgå till . Ändringarna föreslås träda i kraft och upphöra att gälla vid utgången av . Äldre bestämmelser ska dock fortfarande gälla i fråga om förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet. Med antagande om en oförändrad dieselanvändning skulle den offentligfinansiella nettokostnaden för en utökad skattenedsättning uppgå till ca . I avsnittet Ändrad beräkning av inkomsterna i statens budget nedan redovisas hur statens inkomster påverkas av förslaget. Regeringen anför att det har skett ett antal förändringar på pensionsområdet som har medfört att inkomsterna höjts för pensionärer. Det återstår dock fortfarande behov av ytterligare ekonomiska förbättringar för de pensionärer som har den lägsta allmänna pensionen. För de flesta hushåll utgörs de största utgiftsposterna av kostnader relaterade till boende och andra nödvändiga hushållsutgifter. För många med låga pensioner saknas det utrymme för plötsliga förändringar i sådana utgifter. Därför föreslår regeringen i propositionen att ett kompletterande bidrag till boendekostnader och hushållskostnader för pensionärer med låg eller ingen inkomstgrundad pension införs som en ny bostadstilläggsförmån. Det övergripande syftet är att långsiktigt förbättra den ekonomiska situationen för pensionärer som har låg allmän ålderspension. Regeringens bedömning är att varken en höjning av det ordinarie bostadstillägget eller av garantipensionen fullt ut hade träffat den grupp pensionärer som kommer att beröras av den nya förmånen. Vidare är den nya förmånen, till skillnad från både garantipensionen och de befintliga bostadstilläggsförmånerna, en helt individualiserad grundskyddsförmån som inte gör skillnad på om en person är gift/sammanboende eller ogift/ensamboende. Förmånen är också, i likhet med bostadstillägget men inte garantipensionen, skattefri. Sammantaget har den nya förmånen fördelar som de befintliga bostadstilläggsförmånerna eller garantipensionen inte har. Mot denna bakgrund är det enligt regeringen befogat att införa en ny förmån inom ramen för pensionssystemet. Garantitillägget föreslås vara ett tillägg om högst penningvärde . I likhet med de nuvarande bostadstilläggsförmånerna ska förmånen finansieras med medel från statens budget samt vara skattefri. Garantitillägg i bostadstillägget ska kunna lämnas till en försäkrad som har rätt till garantipension och som tar ut allmän ålderspension i form av inkomstpension, tilläggspension eller garantipension. Förmånen ska lämnas enligt fyra förmånsnivåer, beroende på i vilken omfattning den försäkrade tar ut allmän ålderspension i form av inkomstpension, tilläggspension eller garantipension: hel, tre fjärdedels, halv och en fjärdedels förmån. Garantitillägg i bostadstillägget ska kunna lämnas tidigast fr.o.m. den månad då den försäkrade fyller . Åldersgränsen ska höjas från 65 till och utgöras av riktåldern för pension. Garantitillägg i bostadstillägget ska beräknas på ett underlag som fastställs utifrån vissa inkomster för det aktuella året (beräkningsunderlaget). För en försäkrad som är född eller senare ska garantitillägg i bostadstillägget beräknas på ett underlag som motsvarar underlaget för beräkning av garantipension. I beräkningsunderlaget för en försäkrad som är född eller tidigare ska följande inkomster ingå: inkomstgrundad ålderspension i form av tilläggspension som den försäkrade har rätt till före samordning med yrkesskadelivränta sådan allmän obligatorisk ålderspension enligt utländsk lagstiftning som inte är att likställa med garantipension enligt socialförsäkringsbalken änkepension efter samordning med yrkesskadelivränta till efterlevand efterlevandepension enligt utländsk lagstiftning sådana förmåner som lämnas till den försäkrade enligt utländsk lagstiftning och som motsvarar sjukersättning eller aktivitetsersättning eller som utgör pension vid invaliditet. Garantitillägg i bostadstillägget ska för lämnas med belopp enligt följande • Om den försäkrades beräkningsunderlag inte överstiger , ska förmånen lämnas med . • Om den försäkrades beräkningsunderlag överstiger men inte , ska följande gälla. Garantitillägg i bostadstillägget lämnas med minskat av den del av beräkningsunderlaget som överstiger . Förmånen lämnas dock alltid med . • Om den försäkrades beräkningsunderlag överstiger , ska inget garantitillägg i bostadstillägget lämnas. För och följande år ska inkomstgränserna och det högsta förmånsbeloppet räknas om enligt följande. Inkomstgränserna ska räknas om genom indexering. Vidare ska en del av det högsta förmånsbeloppet räknas om genom indexering. Det nya högsta förmånsbeloppet ska utgöra den indexerade delen av förmånsbeloppet med tillägg för . Den försäkrades högsta möjliga förmånsbelopp ska avkortas utifrån dennes försäkringstid inom ramen för garantipensionen. För en försäkrad som är född eller senare och som inte kan tillgodoräknas försäkringstid för garantipension ska den försäkrades högsta möjliga förmånsbelopp avkortas till så stor andel som svarar mot kvoten mellan – försäkringstiden för garantipension, och – talet 40. För en försäkrad som är född eller tidigare och som inte skulle ha tillgodoräknats oavkortad folkpension enligt vissa bestämmelser i den upphävda lagen om allmän försäkring i lydelsen före ska därmed följande gälla. Den försäkrades högsta möjliga förmånsbelopp avkortas till så stor andel som svarar mot kvoten mellan – det antal år som pensionspoäng eller bosättningstid skulle ha tillgodoräknats för enligt de aktuella bestämmelserna i nämnda lag, och – talet 30 när det gäller pensionspoäng respektive talet 40 när det gäller bosättningstid. Regeringen föreslår att garantitillägget ska kunna lämnas på fyra olika förmånsnivåer, beroende på i vilken omfattning den försäkrade tar ut allmän ålderspension: helt, tre fjärdedels, halvt respektive en fjärdedels garantitillägg. Garantitillägg i bostadstillägget bör betalas ut och ska omprövas när något förhållande som påverkar rätten till tillägget eller tilläggets storlek har ändrats. Det ska lämnas utan ansökan. Lagändringarna som avser införandet av garantitillägg i bostadstillägget ska träda i kraft men i vissa delar tillämpas första gången i fråga om förmåner som avser . Lagändringarna som avser en höjning av vissa åldersgränser inom regleringen om bostadstillägg till och en ändring av en hänvisning till vissa paragrafer som avser garantipension ska träda i kraft och tillämpas första gången för förmåner som avser . Lagändringarna som innebär att vissa åldersgränser inom regleringen om bostadstillägg knyts till riktåldern för pension ska träda i kraft och tillämpas första gången för förmåner som avser . Garantitillägget beräknas öka de statliga utgifterna med 2022. Eftersom garantitillägget reducerar det ordinarie bostadstillägget som fribeloppen höjs kommer även utgifterna för bostadstillägg för pensionärer att höjas. Sammantaget beräknas utgiftsökningen för anslaget 1:3 Bostadstillägg till pensionärer inom utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom bli 2022. Garantitillägget beaktas även vid beräkning av äldreförsörjningsstöd, vilket medför en minskning med av det anslaget. Anslaget för ökas med . Förslagen om ändrade anslag återfinns i propositionens avsnitt om utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom. beräknas de statliga utgifterna sammantaget öka med . Utbetalning av garantipension inom EES och i samt i Möjligheten att i vissa fall betala ut garantipension och garantipension till omställningspension i EES-länder och ska förlängas Giltighetstiden för den tillfälliga reglering i socialförsäkringsbalken som möjliggör utbetalning av garantipension och garantipension till omställningspension (nedan används samlingsnamnet garantipension) till personer som är bosatta i ett annat land inom EES eller i har förlängts , senast till utgången av (prop. 2021/22:1 utg.omr. 11, bet. 2021/22:SfU2, rskr. 2021/22:104). Syftet med den tillfälliga regleringen har varit att säkerställa att enskilda personer inom EES eller i ska fortsätta få garantipension utbetald till dess att regeringen tagit ställning till nästa steg i hanteringen av garantipensionen, framför allt förslagen från . Någon förändring av den nuvarande regleringen om garantipension bedöms emellertid inte kunna genomföras i närtid, varken utifrån förslag eller på annat sätt. Bedömningen är därför att möjligheten till utbetalning av garantipension i ett annat land inom EES eller i i dess nuvarande utformning bör upphöra vid utgången av , i enlighet med nu gällande reglering. Avsikten har varit att den regleringen ska vara tillfällig, och det bedöms inte finnas skäl för att låta en generell möjlighet till utbetalning i EES eller i kvarstå enligt nationell rätt om inte en permanent ändring av regleringen av grundskyddet i den allmänna pensionen är i sikte. De personer som omfattas av rätten att få garantipension utbetald i ett annat land inom EES eller i enligt nu gällande reglering bör dock få något mer tid för att anpassa sig till en eventuell situation utan garantipension. Det föreslås därför att de personer som har rätt att få garantipension utbetald i dessa länder för ska kunna fortsätta få förmånen där , dvs. till utgången av . Rätten till utbetalning av garantipension och garantipension till omställningspension i ska förlängas utträde ur EU innebär att personer bosatta i inte omfattas av den svenska lagstiftning som möjliggör utbetalning av garantipension och garantipension till omställningspension (nedan används samlingsnamnet garantipension) till personer bosatta inom EES eller i . Fortsatt utbetalning av sådana förmåner till personer i möjliggörs i stället genom en tillfällig reglering i 4 a § lagen (2019:168) om sociala trygghetsförmåner efter det att har lämnat Europeiska unionen. Giltighetstiden för denna reglering har förlängts , senast till utgången av (prop. 2021/22:1 utg.omr. 11, bet. 2021/22:SfU2, rskr. 2021/22:104). Bestämmelsen i 4 a § lagen om sociala trygghetsförmåner efter det att har lämnat Europeiska unionen innebär att det endast är personer som vid utträdestidpunkten hade rätt att få eller fick garantipension i som har en förlängd rätt att fortsätta få förmånerna utbetalda till . Regeringen angav i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 11 s. 102) att bedömningen av vilken tid som förlängningen ska avse när det gäller garantipensionärer bosatta i måste göras i förhållande till de villkor som gäller specifikt för personer i en gränsöverskridande situation med det landet. Det innebär att övervägandena vad gäller den tidsmässiga begränsningen bör göras i jämförelse med de rättigheter som främst följer av utträdesavtalet. Regeringen vidhöll denna inställning i budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 11 s. 35). Det finns inte skäl att nu göra en annan bedömning i denna fråga. Med hänvisning till utträdesavtalets konstruktion, att vissa personer genom avtalet har fått en förlängd rätt att få sociala trygghetsförmåner utbetalda, bedömde regeringen i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 102–103) det lämpligt att även förlänga giltigheten av 4 a § lagen om sociala trygghetsförmåner efter det att har lämnat Europeiska unionen. Även denna bedömning vidhölls i budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 11 s. 36). Grunderna för bedömningen är fortfarande relevanta och talar för ytterligare en förlängning. Den tidsmässiga förlängning som föreslås för dem som är bosatta inom EES eller i bör även gälla för fortsatt utbetalning av garantipension till personer bosatta i , dvs. till utgången av 2022. Det innebär att även personer som är bosatta i och som vid utträdestidpunkten hade rätt att få eller fick garantipension i det landet bör kunna få förmånen utbetald även i fortsättningen, på motsvarande sätt som personer bosatta inom EES eller i som för har rätt att få förmånen i något av de länderna. Förslagen att de tillfälliga bestämmelser som möjliggör fortsatt utbetalning av garantipension och garantipension till omställningspension till personer bosatta inom EES, i eller i förlängs , fr.o.m. oktober t.o.m. innebär ökade utgifter. Anslaget 1:1 Garantipension till ålderspension inom utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom föreslås därför ökas med . Tillfälligt tilläggsbidrag till barnfamiljer inom bostadsbidraget med anledning av ökade levnadsomkostnader Med anledning av den ekonomiska situation som barnfamiljer riskerade att hamna i till följd av coronapandemin som startade infördes juli t.o.m. ett tillfälligt tilläggsbidrag till barnfamiljer inom bostadsbidraget. Det tillfälliga tilläggsbidraget infördes på nytt juli t.o.m. med anledning av den fortsatta spridningen av covid-19. Bidraget hanterades av och hade samma konstruktion, målgrupp och omfattning som det bidrag som föreslås . Den ekonomiska situation som har uppstått med anledning av händelserna i närområde har bidragit till att många hushåll fått, eller riskerar att få, kraftigt höjda utgifter. Särskilt har priserna ökat för el, drivmedel och livsmedel. De negativa ekonomiska konsekvenserna för många hushåll av höjda priser med anledning av händelserna i närområde uppstår efter en långdragen pandemi som har drabbat stora grupper i samhället, däribland barnhushåll. Mot bakgrund av den försämrade ekonomiska situation som barnhushåll med låga inkomster har fått eller riskerar att få på grund av ökade levnadsomkostnader till följd av händelserna i närområde föreslår regeringen att ett tillfälligt tilläggsbidrag till barnfamiljer med bostadsbidrag åter ska lämnas. Bostadsbidraget är en träffsäker förmån för att nå hushåll med svag ekonomi. Av den anledningen är bostadsbidraget en lämplig förmån att använda för att ge ekonomiskt utsatta barnhushåll extra resurser. Boendekostnaden är den största enskilda utgiftsposten för många hushåll och för att minska risken att barnfamiljer inte kan betala sina boendekostnader är det lämpligt att åter förstärka bostadsbidraget till barnfamiljer med ett tilläggsbidrag. Förstärkningen ökar inte risken för skuldsättning inom bostadsbidragssystemet eftersom tilläggsbidraget inte ska omfattas av den slutliga avstämningen. Även om bostadsbidraget är en inkomstprövad förmån som är fördelningsekonomiskt träffsäker, sett till vilka hushåll som är mottagare av bidraget, så är det ändå inte en förmån som når alla som har låga inkomster och som kan ha behov av ett ekonomiskt stöd på grund av kraftigt ökade levnadsomkostnader. För barnhushåll beror detta till stor del på de individuella inkomstgränserna som innebär att det är svårt för sammanboendehushåll att uppfylla villkoren och därmed kunna vara mottagare av bostadsbidrag. Villkoren för förmånen innebär också att hushåll utan barn där de vuxna är eller äldre inte har tillgång till bostadsbidraget. Bostadsbidraget är en komplex förmån med många olika kvalifikationskrav och villkor som påverkar både rätten till förmånen och dess storlek. Förändringar som vidgar målgruppen eller omfattningen på bidraget för att göra det än mer träffsäkert har inte varit möjliga att genomföra , och sådana förändringar bedöms inte heller vara möjliga att genomföra nu . är det angeläget att i närtid kunna ge ett extra ekonomiskt stöd till de barnhushåll som har de lägsta inkomsterna och små möjligheter att kortsiktigt minska sina utgifter eller öka sina inkomster. Det bedöms som lämpligt att inom bostadsbidraget åter införa ett tidsbegränsat tilläggsbidrag för barnfamiljer som har låga inkomster. Tilläggsbidraget föreslås likt tidigare att lämnas som ett separat bidrag utanför beräkningen av det ordinära bostadsbidraget. Det innebär att tilläggsbidraget inte ska beräknas efter en bidragsgrundande inkomst utan i stället ska betalas ut löpande med ett belopp som bestäms av en beräkningsfaktor kopplad till storleken på det ordinarie framräknade preliminära bostadsbidraget. Tilläggsbidraget beräknas således utifrån storleken på det preliminära bostadsbidraget som lämnas till barnfamiljen. Förslaget innebär att någon ansökan för att få tilläggsbidraget därmed inte behövs. Tilläggsbidraget till barnfamiljer ska lämnas med ett belopp som motsvarar av det preliminära bostadsbidrag som lämnas för samma månad. Tilläggsbidraget ska inte ingå i den slutliga avstämningen av bostadsbidraget som görs efter det att beslut om slutlig skatt har meddelats för kalenderåret. Bestämmelserna om tilläggsbidrag till barnfamiljer ska träda i kraft och gälla t.o.m. . Lagändringar som innebär att de nuvarande bestämmelserna om bostadsbidrag återinförs ska träda i kraft . Kostnaden beräknas bli ca . Anslaget 1:8 Bostadsbidrag inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn föreslås således öka med . Ändrad beräkning av inkomsterna i statens budget Regeringen föreslår att godkänner en ändrad beräkning av inkomster i statens budget . Det är förslaget i propositionen om sänkt skatt på diesel inom jord-, skogs- och vattenbruk som påverkar två inkomsttitlar. Det är inkomsttitel Energiskatt oljeprodukter och inkomsttitel Koldioxidskatt oljeprodukter, båda under inkomsttitelgrupp 1430–1460 Skatt på energi och miljö. De båda inkomsttitlarna revideras ned med vardera till följd av förslaget om sänkt skatt på diesel inom jord-, skogs- och vattenbruk. Ändringar avseende statens utgifter Nedan redovisas propositionens förslag per utgiftsområde. I propositionen finns förslag om ändringar av anslagens nivå för 86 anslag inom 23 utgiftsområden. Vidare lämnas förslag om ändrade bemyndiganden m.m. Ramen för utgiftsområde 1 ökas med 2022, enligt förslaget i propositionen. Anslaget 1:1 Kungliga hov- och slottsstaten bör ökas med . Bakgrunden är att spridningen av sjukdomen covid-19 har inneburit att intäkterna från visningar av de kungliga slotten har minskat. För att mildra de ekonomiska konsekvenserna behövs ett stöd för uteblivna intäkter. Anslaget 2:3 fastighetsanslag används bl.a. för kostnader för fastighetsförvärv i samband med Framtidens riksdagshus. Enligt vad som framgår av budgetpropositionen visar planeringen för att fastigheter inte täcker behovet av lokaler och att det, som ett led i att säkra lokalbehovet, kan bli aktuellt med fastighetsförvärv (prop. 2021/22:1 utg.omr. 1 avsnitt 4.4.3). Anslagsändamålet ändrades till att även möjliggöra fastighetsförvärv i samband med Framtidens riksdagshus (prop. 2021/22:1 utg.omr. 1, bet. 2021/22:KU1, rskr. 2021/22:70). Riksdagsstyrelsen beslutade vid ett styrelsemöte att uppdra åt riksdagsdirektören att genomföra förvärv i enlighet med Framtidens riksdagshus. Förvärvet förutsätter att riksdagsstyrelsens förslag till ändringsbudget godkänns av .