bet · H901UU5 · 2022-06-02 00:00:00 — Även när det gäller restiden till finns det mycket att önska. Att resa med tåg från eller till tar betydligt än vad det borde. Om skulle ta i stället för fem , som det tar , skulle efterfrågan på flyg mellan och minska dramatiskt. Och en modern snabb tågförbindelse mellan och skulle få oerhört positiva konsekvenser, inte bara för utan även för övriga , och men också för , genom att knyta ihop det från och ända upp till . Infrastruktur spelar väldigt stor roll för integration. Pandemihanteringen lämnade också en del i övrigt att önska. I stället för att samarbeta och göra varandra bättre slöt sig länder under pandemin. Man kan tjafsa om vem som började i olika lägen. stängde gränsen mot , men vi gjorde detsamma mot dem. Det leder ingen vart att gå in på vem som började. Men man kan konstatera att det inte fungerade på det sätt som vi hade önskat. När kriser av olika slag kommer måste vi hantera dem annorlunda nästa gång. Det sätt som vi arbetar på måste förändras. Vi måste göra det tillsammans i stället för att isolera oss. invasion av har förskräckt oss alla. När man tar del av de övergrepp och krigsbrott som begår är det svårt att ta in. Detta krig har fått och kommer framgent att få många olika konsekvenser. En av dem är att och har ansökt om att bli medlemmar i . Det finns mycket att säga om den processen. Man kan gå in på hur det har skilt sig mellan och , om olika besked och så vidare. Men eftersom denna debatt handlar om är det den delen som jag tänker förhålla mig till. Om ansökningarna från och godkänns kommer alla länder i det läget att vara medlemmar i , även de baltiska länderna. Även om vi från inte har gillat att ska gå med kan det ur ett nordiskt perspektiv komma bra saker ur det. Att vi ska ha ett starkare försvarssamarbete både militärt och civilt har vi från länge tyckt, sagt och verkat för. Om alla länder kommer in i den struktur som Nato är kan det förhoppningsvis bli någonting som vi fördjupar mellan de nordiska länderna inom Nato. Och kanske kan det, fru talman, bli en skjuts också för det nordiska samarbetet på andra områden. Det är åtminstone en förhoppning som jag har eftersom jag tycker att det är väldigt viktigt. Samarbetet inom och har, som sagt, pågått . Men det finns kanske saker som vi kan göra för att höja statusen och tyngden på detta samarbete och se till att detta blir organ med mer muskler som kan få fler saker gjorda och att man uppvärderar detta från alla håll. Vid den temasession som var i , ungefär efter invasion av , var tyvärr inte på plats. Det fanns representanter från , och även den finska utrikesministern deltog. Men var inte med, vilket var olyckligt mot bakgrund av den oroande situationen som vi har i stort men särskilt med tanke på kriget i så tätt inpå. Jag yrkar bifall till reservation 10. Det nordiska samarbetet inom ramen för fyller . Efter slut fanns behov av en ny nordisk gemenskap. Den nordiska passfriheten och den gemensamma nordiska arbetsmarknaden var två grundbultar i detta samarbete. har det nordiska samarbetet verkligen satts på prov. Under pandemin har den fria rörligheten mellan våra länder varit kraftigt begränsad. Människor som har arbetat, studerat, handlat eller besökt släkt och vänner har haft stora begränsningar, och i vissa fall har de blivit helt stoppade från att röra sig över landsgränserna, gränser som man tidigare knappt visste att de fanns. Man reflekterade i alla fall inte över dem. har inte varit ett bra exempel på hur vi vill att det nordiska samarbetet ska fungera. Alltför många arbetspendlare och boende i gränsregioner påverkades av de stängda gränserna. Ett stort problem var att man inte informerade varandra och hade en dialog innan nya restriktioner infördes, och kanske framför allt att man inte försökte hitta andra lösningar än att just stänga gränserna. En möjlighet till förbättring är det förslag på en samverkansmodell som har föreslagits från ansvariga minister för nordiska frågor, . Men pandemin har också inneburit att vi har fått upp ögonen för hur viktig den nordiska gemenskapen är för oss. Och dialogen mellan de nordiska regeringarna, även här inte minst tack vare vår minister , har varit intensiv. Jag ser mycket positivt på att det gjordes ett utredningsarbete för att identifiera hur det nordiska samarbetet bör stärkas framöver. beslutade de nordiska statsministrarna om en vision för det nordiska samarbetet. ska vara världens mest hållbara och integrerade region 2030. För att nå dit måste vi riva fler hinder för dem som vill arbeta eller bo på andra sidan gränsen. nu prioriterar frågan om en modernisering av skatteavtalen är därför väldigt välkommet. De gränsregionala informationstjänsterna har haft en central funktion under pandemin, och spelar en viktig roll i arbetet med att trygga mobiliteten mellan de nordiska länderna vid kriser. Att man har inrättat ett digitalt verktyg för inrapportering av problem som drabbar dem som arbetar och verkar i de nordiska gränsregionerna kommer att vara ett väldigt viktigt verktyg för att snabbare kunna identifiera problemen och hjälpa alla våra gränspendlare. Det nya verktyget riktar sig till både privatpersoner och företagare som jobbar och verkar över gränserna i just gränsregionerna. Den som upplever ett gränsproblem ska snabbt och enkelt kunna rapportera in sitt ärende digitalt och även kunna föreslå lösningar på hur problemen kan åtgärdas. Tanken är att göra arbetet med gränsproblem effektivare och även mer transparent. Och den som har rapporterat in ett problem kan följa sitt ärende genom hela processen. Detta underlättar också arbetet i de tre nordiska gränsregionala informationstjänsterna Öresunddirekt, Gränstjänst och Grensetjänsten . har de ett uppdrag att rapportera in potentiella gränshinder till . får de nya möjligheter att identifiera gränsproblem och tillsammans arbeta effektivare för att underlätta livet för de tiotusentals gränspendlare och företag som verkar i dessa regioner. presenterades en studie från som har haft regeringens uppdrag att kartlägga resurser för innovation, utveckling och produktion av vacciner i . Studien har genomförts tillsammans med , , och och pekar på att det kan finnas fördelar för de nordiska länderna att samordna resurser kring kompetens, tillgångar och infrastruktur. Detta är en fråga som också har uppmärksammat, och jag ser fram emot regeringens fortsatta behandling av dessa förslag. är ett nytt märkesår i det nordiska samarbetet. Kriget i har fått våra länder att återigen se behovet av mer samarbete. Det nordiska säkerhetssamarbetet kommer efter att och nu har ansökt om medlemskap i försvarsalliansen att bli än mer sammansvetsat än det är . De nordiska länderna i kraft av sina gemensamma värderingar har en allt viktigare roll att axla när det gäller säkerheten i vårt närområde, globalt fredsskapande och omställningen till en hållbar värld. Den rösten är i ljuset av det i viktigare än på mycket . ska och vill lösa klimatutmaningen tillsammans. Vi behöver prioritera samarbeten kring grön energi, batteriproduktion och hållbara transporter. Att tagit initiativ till ett projekt med accelererad elektrifiering av vägtransporter i är ett välkommet exempel på detta. Det gynnar inte bara klimatet utan skapar också gröna jobb i hela . Jag vill också lyfta fram kulturens roll för det nordiska samarbetet, särskilt i när våra länder behöver reparera skadan efter pandemin. I när nationer slår vakt om sig själva kan konsten och kulturen vara den dynamiska mötesplats som öppnar upp och skapar relationer. Kulturen har alltid haft en viktig roll i det nordiska samarbetet och utgör en stor del av ministerrådets budget. Att nordisk litteratur, film, konst och teater kan komma fler till del i och utanför är viktigt för att öka förståelsen för varandra och stärka de nordiska språken. Avslutningsvis, fru talman, vill jag säga några ord om . Samarbetsministrarna beslutade om ett nytt arktiskt samarbetsprogram för 2022-2024. Utgångspunkten i programmet är ett hållbarhetsperspektiv baserat på Agenda 2030. De olika prioriteringarna tar sin utgångspunkt inom fyra olika huvudområden: planeten, människan, välstånd och partnerskap. Man kan säga att det handlar om utveckling i relation till miljön på vår jord, till exempel om innovationer för hållbar energi, hur man använder och brukar havets resurser och värnande av den biologiska mångfalden. Det handlar också om hållbar utveckling av människor. Detta inkluderar familjers levnadsvillkor, jämlikhet och jämställdhet samt tillväxt och välstånd. Några andra områden inom detta är forskning och näringslivsutveckling, kulturens betydelse, turism, matkultur och matexport. Det gäller att utveckla samarbeten på olika sätt, inte minst med det civila samhället och med privat och offentlig sektor. Det bor 4 miljoner människor och ett fyrtiotal urfolk i . Det är viktigt att vi verkar för att man även fortsättningsvis har möjlighet att leva i , att det finns ekonomisk utkomst i harmoni med naturen och att man främjar mänskliga rättigheter, rättsstatens principer med mera. All form av näringsverksamhet och utvinning måste också i möjligaste mån vara hållbar för naturen och socialt. Säkerheten i är helt nödvändig, vilket innebär att det är viktigt att det finns utbyggd räddningsverksamhet vid eventuella fartygsincidenter och andra olyckor och att inte blir en plats för militär kapprustning utan främst en plats för fredlig och hållbar forskning mellan de åtta arktiska medlemsländerna. Issmältningen gör att det öppnas nya handelsrutter. är mer möjlig . Det gör att och blir aktiva, inte minst militärt. Här måste vi i verka för att blir ett fortsatt lågspänningsområde. Vi har ett av de mest omfattande och äldsta regionala politiska samarbetena i världen. Vi är den elfte största ekonomin i världen, och vi har lyckats anpassa vår välfärdsmodell till den globala ekonomin. Vi har en öppen arbetsmarknad som har gjort det möjligt för nordiska medborgare att arbeta i hela . Vi är den mest jämställda regionen, och det har bidragit till vår ekonomiska framgång. Listan på positiva resultat kan göras lång, men det kan aldrig stanna upp eller tas för givet. Vi måste alltid se hur vi kan dra nytta av vårt samarbete i alla möjliga olika sammanhang. Jag tycker att gör det i många olika delar, och jag hoppas att vi får se ett fortsatt rött efter valet . Avslutningsvis, fru talman, vill jag yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationerna. Jag ber om ursäkt för att jag drog över min talartid . Det finns en enorm potential för samarbetet i . I har vi lyckats bygga upp samhällen som har visat att man genom samhällsbyggande kan förändra villkor, möjligheter och framtid för dem som bor i dem. Trots att det här samhällsbyggandet har fått sig inte bara en törn utan flera har vi visat att det går, och med mer politisk vilja och demokratiska värderingar kan vi nog läka såren. Här, fru talman, vill jag passa på att lyfta fram de värderingar som Nordisk grön vänster står för. Detta är de nordiska vänsterpartiernas grupp i , som jag har förmånen att vara ordförande för. De värderingar som vi har med oss i det nordiska samarbetet är solidaritet, mänskliga rättigheter, att följa och nå de globala målen, antirasism och jämställdhet. När vi pratar om nordiska värderingar är det dem vi bär med oss. I ska du känna dig säker och inkluderad oberoende av bakgrund, oberoende av vem du älskar eller vilket kön du identifierar dig som och oberoende av om dina förfäder är födda här eller om du kom hit i hopp om ett tryggare liv. Vi har enats om att ska vara världens mest integrerade region. Det är något som ger hopp och har stor potential när det gäller klimatlösningar och energifrågan men också när det gäller sociala och rättsliga frågor. Men för att ett sådant samarbete ska funka och vara trovärdigt krävs gemensamma beslut och konkreta handlingar. Det har saknats. Från Nordisk grön vänster har vi lagt fram en rad förslag som pekar på det. De handlar till exempel om gemensam godstransport och tågtrafik, gemensam vaccinproduktion och beredskapslager, att skapa en människorättsbaserad narkotikapolitik i och att ska ha samisk representation; detta kom väldigt sent, men det kom . Förslagen gäller också antirasistiska läroplaner i och insatser mot högerextremism. Detta är bara några exempel. Vi tror på mer samarbete. Det stärker hela regionen, men det ger oss också möjligheten att ta ledartröjan på en rad områden. Gränshinderfrågan är en prioriterad fråga för det nordiska samarbetet. Tanken är att vi ska bli den mest sammansvetsade regionen, där det är lätt att röra sig mellan länder och där det är lätt att flytta från det ena nordiska landet till det andra utan administrativa hinder. sker ett arbete med att försöka reparera samarbetet, i synnerhet förtroendet i tanken om att ska vara en sammansvetsad region. När det sker abrupta samhällsförändringar och kriser, och när samhället inte har en stadig grund att stå på, ser vi att de politiska beslut som togs under pandemin får oerhörda konsekvenser. De framgångar som har nåtts i gränshinderfrågorna blev som bortblåsta. Gränser stängdes utan djupare samtal mellan länderna, och öppnandet av gränserna koordinerades inte så som man hade velat se när vi har ett så omfattande samarbete länderna emellan annars. Detta skedde trots det nordiska krisberedskapssamarbetet. Vi såg en också en avsaknad av analys i konsekvenserna av allt detta. Det vi såg tydligt redan från början var hur hårt gränsregionerna drabbades - handeln och vården drabbades, men också vardagslivet. Vid finska gränsen satte in gränsbevakare, som inte var helt konsekventa med reglerna. Gränsbevakarna hade stora befogenheter. Svenskar som hade jobb i drabbades ekonomiskt när de inte fick vare sig jobba eller ta del av de sociala skyddsnät som ska verka vid kris. Det var bara några av de problem som skapades under pandemin. Det vi behöver göra är att blicka framåt och stärka grunden, välfärden, så att nordbor kan känna sig lugna över vilket jobb de har valt om de har valt att pendla i och om de har familj på båda sidor av gränserna. Vi behöver hitta gemensamma lösningar som gör att vi står starkare vid kris. Det gäller vid pandemier, och det gäller nu under klimatkrisen och dess konsekvenser. En av våra förhoppningar är att ska vara en förebild vad gäller att skydda miljön och kämpa mot den globala uppvärmningen. Transportsektorn är en av de sektorer som bidrar allra mest till den globala uppvärmningen. Före pandemin stod flyget för mellan av de globala växthusgasutsläppen. Flygtrafik var en av de snabbast växande utsläppskällorna. Enligt en studie av har utsläppen från flyg fördubblats i . Under pandemin sjönk flygtrafiken över . Utsläppen minskade, men av fel anledning. Vi måste skapa en mer hållbar transportsektor. Det här är tillfället att göra det. Tyvärr ser vi hur vi missar möjligheten att stärka tågtransporterna i den omfattning vi behöver. meddelade den att stödpaketen till SAS inte kommer att fortgå. Flygindustrin fick under pandemin enorma stödpaket för att klara sig ur krisen. måste den se över sin kapitalförsörjning. De nordiska länderna måste påskynda arbetet med att göra de strukturella förändringar som behövs för att ersätta flyg med tåg. Vi har presenterat flera förslag inom för att utföra detta. Vi från och Nordisk grön vänster jobbar också med att stärka nordiska företags konkurrensfördelar i det som blir framtidens näringsliv: ett näringsliv som är diversifierat och där vi stärker små och medelstora företag och innovation genom principerna om hållbarhet och mänskliga rättigheter. Vi vill helt enkelt att nordiskt näringsliv ska visa vägen till ett modernt näringsliv. En annan del av arbetet som vi ser behov av att stärka inom är de mänskliga rättigheterna. har länge setts som en föregångare i många frågor som inte varit självklara under historiens gång och som inte är självklara i andra delar av världen. Det här är någonting vi ska vara stolta över. Vi ska bära det och utveckla det vidare. Det gäller hbtqi-plus-rättigheter, funkisrättigheter och sociala rättigheter. Dagens debattklimat gör det lätt att glömma bort vad folk utanför tänker på och lyfter när nämns. När nämns utanför gränser är det precis det här man tänker på: solidaritet, hbtq-rättigheter, funkisrättigheter och sociala rättigheter. Vi från ser barnfattigdomen i . Vi ser den utbredda rasismen. Vi ser att man inte gör upp med historia gentemot urfolken. Det hör till det vi bär med oss i det nordiska arbetet. Ungdomars plats är något oerhört viktigt i . Det är rätt så intressant. De har fått en egen budget för att jobba med miljö- och klimatfrågor. Det är de som kommer att behöva ta över samhället efter det vi bestämmer. Jag vill passa på att skicka en hälsning till alla dessa unga som tar studenten. Ni är framtiden. En del av er, ungefär 1 800, är afghanska ungdomar. Ni är också en del av vår framtid, och hanteringen av er asylrätt har inte varit värdig. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. Jag reagerar på ledamotens beskrivning av händelseförloppet när det gäller stark representation av det samiska folket i . Jag vill ge henne ytterligare en chans att förtydliga vad hon menar. Vi i Nordisk grön vänster lämnade in ett medlemsförslag angående den samiska representationen i . Detta har skett. Då vill jag göra historien lite längre än så. Den började ju inte alls med Nordisk grön vänster. kunde presidiet i bevilja Samiskt parlamentariskt råd en utvidgad observatörsrätt, vilket innebar en möjlighet att delta i utskottsmöten inom där frågor som berör samerna behandlas. Det är utskotten själva som avgör till vilka möten de samiska representanterna ska kallas. Redan innan det skedde hade de tre sametingen observatörsrätt inom och därmed en rätt att delta vid session. För mig är det väldigt viktigt att vi håller oss till fakta och har koll på fakta. Jag är glad över att man har kunnat stärka och förtydliga det här, men vi kan inte måla upp situationen som att det enda urfolket inom tidigare inte hade möjlighet att delta i verksamhet. Jag tycker att det är viktigt att man får rätt till representation och att det inte bara är godtyckligt. Steget som Nordisk grön vänster tog innebär att den samiska representationen har rätt att vara delaktig i . Jag instämmer i det som sa i början av sitt anförande - jag är glad att vi äntligen kan ha en Nordendebatt där vi inte behöver se på mycket allvarliga gränshinder här och utan kan börja titta framåt, vilket vi absolut måste göra. Jag tittade lite grann inför den här debatten på mina stödord inför de två föregående debatterna, som vi hade 2020 och 2021. Jag visste egentligen vad som stod där, men det var ändå rätt intressant att se. Det står om fysiska avspärrningar. Det står om militär längs gränsen. Det står om polishelikoptrar. Det står om både svenska och norska medborgare som inte fått åka över gränsen för att ta avsked av nära och kära. Det står om personer som inte ens fått möjlighet att delta vid begravning av sina nära och kära. Det står om personer som inte fått åka på besök hos farmor, farfar, mormor, morfar, mamma eller pappa eller inte ens fått åka på jobb. Vi har under pandemin haft enormt många härdsmältor som vi nu verkligen måste lära av för att komma vidare. Jag ska nu tala lite om mig själv och outa min dåliga disciplin. En gång i tiden hade jag diskbråck. Det var vedervärdigt. Det rekommenderas inte att dra på sig det. Dock var jag väldigt duktig på att träna när värken var som värst. Men när värken hade gått över och jag verkligen kunde träna på riktigt - för att den inte skulle komma tillbaka - tränade jag inte, för då hade jag inte ont. Lite så är jag rädd att det kan bli i det nordiska samarbetet om vi inte steppar upp. Det är nu när solen börjar skina igen som vi har chansen att ändra våra lagar så att vi inte möter dessa bekymmer igen. ställde jag en fråga till Nordenministern om hur man jobbar för att vi ska komma vidare. I sitt svar skrev ministern bland annat: "De nordiska regeringarna är eniga om att vi bör dra lärdom av det som hände under pandemin." Ja, dra lärdom ska vi absolut göra, men vi måste göra mycket mer, statsrådet . Vi måste gå från att dra lärdom till att agera. Det ska därför bli mycket intressant att höra i statsrådets anförande hur man går från ord till handling och hur de olika ministrarna i jobbar för att det ska bli aktion. hade besök av den norska kronprinsfamiljen och en stor delegation med norska näringslivsföreträdare. Jag tror att det till och med var den största delegationen någonsin, och det var jättebra. Självfallet byggdes relationer upp igen, men det hade också ett otroligt viktigt symbolvärde. I sitt svar skrev statsrådet även att vi hade ett antal gränshinder innan pandemin. Ja, i allra högsta grad, och dem ska vi jobba med. Men tyvärr har vi fått många fler som vi måste ta tag i. Även om vissa gränshinder har monterats ned eftersom pandemin är över ligger de latent och kan återuppstå. måste vi se en mycket tydligare utstakad väg. Det är i skidspåren och på fotbollsplan de nordiska länderna ska slåss mot varandra, inte vid våra gränser. tog i rapporten : Nordisk civil krisberedskap upp tolv punkter för hur vi ska jobba framöver för att stå bättre rustade vid en kommande kris. I en av punkterna skriver han att det saknas en tydlig och effektiv politisk styrning för den civila krisberedskapen på nordisk nivå och att det politiska beslutsfattandet under covid-19-krisen till stor del skedde utan föregående dialog eller samordning mellan de nordiska ländernas regeringar. Som flera av mina kollegor som är ledamöter i har tagit upp har vi lång väg att gå innan vi är på banan här. Vidare skriver Enestam att vi ska inrätta en nordisk enhet för civil krisberedskap. hade vi flera skogsbränder därhemma, och några av de brandkårer som var först på plats kom från . Nyårsnatten 2020 var det ett stort jordskred i Gjerdrum utanför där tyvärr flera människoliv gick till spillo. Då ställde bland annat räddningspersonal från upp och var snabbt på plats. Vi är alltså rustade för egna katastrofer och för att hjälpa varandra, men vi är inte rustade för om vi drabbas . Här måste vi dra lärdom för att se hur vi ska jobba i ett sådant läge. Enestam skriver också att vi ska införa ett gemensamt nordiskt reseintyg, apropå det flera varit inne på, alltså när gränsen stängs och det leder till stora bekymmer, till exempel att man inte ens kan få åka på jobb. Att vi ännu inte är framme vid den vision våra statsministrar har tagit fram är ytterst tydligt. Men defaultläge kan inte vara att stänga gränsen. Alla länder har visat att oavsett färg på regering har man inte förstått vad det innebär att stänga gränser. Jag har sagt det förr i talarstolen att ska man förstå det måste man bo och verka i ett sådant område. Gör man inte har jag full förståelse för att man inte förstår det. Jag noterar att vi har långt att gå i mycket av detta. Den senaste siffran jag såg var under pandemin. Då rapporterades det in 141 nya gränshinder. Möjligen tillkom det några fler på slutet som jag inte fått med mig. Detta visar dock vilket jobb vi har att göra. Utöver dessa har vi, som jag tidigare nämnde, de gamla vanliga gränshindren som vi behöver jobba med. Vi har hört om arbete med budgeten och att rådet inte är enigt med ministerrådet. Vi har problem med det nordiska skatteavtalet och med pendling. Dessa gränshinder behöver vi verkligen jobba med. Ett ministerråd för infrastruktur och digitalisering har vi tagit upp , och jag noterar att S-gruppen stått bakom det i men voterat emot det här. Därför var det med stor glädje jag såg att S-gruppen på nytt lämnat in ett medlemsförslag i om att det ska inrättas ett ministerråd för infrastruktur och digitalisering. Jag valde då att ställa en fråga till statsrådets kollega om han numera står bakom att det ska bli ett sådant ministerråd eftersom hans egen partigrupp åter föreslagit det. Men så var inte fallet.