bet · H901UU10 · 2022-06-08 00:00:00 — Dessutom infördes handelsrestriktioner inom vissa ekonomiska sektorer av strategisk betydelse (beslut (Gusp) 2021/1031). inledde den belarusiska regimen en hybridattack mot EU:s yttre gränser genom att underlätta migrationsströmmar. EU utvidgade till följd av detta sanktionerna ytterligare genom listningar enligt ett nytt kriterium med sikte på de som deltar i Lukasjenkoregimens verksamhet som underlättar olaglig passage av unionens yttre gränser (beslut (Gusp) 2021/1990). Till följd av inblandning i aggression mot beslutade EU om ytterligare handelsrestriktioner med sikte på bl.a. tobaks-, trä- och stålindustrierna (beslut (Gusp) 2022/356). I ett andra steg infördes ytterligare restriktiva åtgärder relaterade till den finansiella sektorn genom bl.a. förbud mot transaktioner med och mot att tillhandahålla specialiserade finansiella kommunikationsmeddelanden (Swift) till vissa belarusiska banker (beslut (Gusp) 2022/399). Företrädare för det belarusiska försvarsministeriet och för de väpnade styrkorna listades under sanktionerna mot åtgärder som undergräver eller hotar territoriella integritet, suveränitet och oberoende (beslut (Gusp) 2022/354). infördes ytterligare sanktioner, bl.a. i form av ett förbud för belarusiska vägtransportföretag att utföra godstransporter inom EU (beslut (Gusp) 2022/579). Utskottet granskade den höga representantens och kommissionens gemensamma meddelande om det östliga partnerskapet efter 2020. Utskottet redovisade granskningen i utlåtande /20:UU16. behandlade utskottet ett fördjupat partnerskaps- och samarbetsavtal med . Utskottet föreslog att skulle godkänna avtalet. beslutade i enlighet med utskottets förslag (prop. 2018/19:63, bet. 2018/19:UU13, rskr. 2018/19:197). behandlade utskottet EU:s associeringsavtal med , och . Associeringsavtalen utgör en långsiktig plattform för framtida bilaterala förbindelser mellan EU och de tre länderna. Genom associeringsavtalen upprättas också ett djupgående och omfattande frihandelsområde som möjliggör en gradvis integrering i EU:s inre marknad. Utskottet föreslog att skulle godkänna de tre associeringsavtalen. beslutade i enlighet med utskottets förslag (prop. 2013/14:249, bet. 2014/15:UU7, rskr. 2014/15:18, prop. 2013/14:250, bet. 2014/15:UU6, rskr. 2014/15:17 och prop. 2013/14:251, bet. 2014/15:UU5, rskr. 2014/15:16). behandlade utskottet ett avtal om partnerskap och samarbete med . Avtalet utgör alltjämt plattform för den bilaterala förbindelsen mellan och . Utskottet föreslog att skulle godkänna avtalet. beslutade i enlighet med utskottets förslag (prop. 1996/97:77, bet. 1996/97:UU18, rskr. 1996/97:181). behandlade utskottet ett partnerskaps- och samarbetsavtal med (då kallat ). Utskottet föreslog att skulle godkänna avtalet, och beslutade i enlighet med utskottets förslag (prop. 1995/96:139, bet. 1995/96:UU21, rskr. 1995/96:255). Flera medlemsstater och EU har inte ratificerat avtalet, som därför inte har trätt i kraft. antog rådet direktiv för kommissionen att inleda förhandlingar med om ett avtal om att avskaffa tullar på industrivaror (rådets dokument 6052/19). Rådet konstaterade i direktiven att meddelat sin avsikt att dra sig ur och att EU enbart förhandlar om djupgående och omfattande frihandelsavtal med parter i . Rådet konstaterade också att förhandlingsdirektiven för det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar (TTIP), som legat till grund för förhandlingar , måste anses vara föråldrade och inte längre relevanta. lade den höga representanten och kommissionen fram ett gemensamt meddelande om en ny agenda mellan och för globala förändringar, i vilket inledande steg föreslogs för att bygga upp samarbetet med den nya amerikanska administrationen ((2020) 22). Rådet följde upp meddelandet i slutsatser om förbindelserna mellan och , där rådet understryker sitt intresse av att inleda en regelbunden dialog med för att diskutera den strategiska inriktningen för all politik av gemensamt intresse (rådets dokument 13724/20). En gemensam transatlantisk agenda beskrevs sedan i det uttalande som antogs vid toppmötet mellan och i . I agendan sätts fokus på hållbar global återhämtning efter pandemin, grön tillväxt, stärkt samarbete om handel, investeringar och teknik samt främjande av demokrati, fred och säkerhet i världen. Parterna bekräftade också åtagandet att upprätthålla den regelbaserade världsordningen med FN som kärna. Toppmötet med föregicks av ett toppmöte mellan och där parterna uppmärksammade att det har gått undertecknandet av avtalen om ekonomi och handel (Ceta) och om strategiskt partnerskap. För att ge nya impulser till sitt samarbete enades de om att fokusera på en hållbar global återhämtning efter pandemin, klimat och miljö, handel, teknik och innovation och på att främja demokrati och internationell fred och säkerhet. I det gemensamma uttalandet från toppmötet anges bl.a. att EU och ska fördjupa sitt samarbete med inriktning på energiomställning, vilket bl.a. omfattar frågor om förnybar energi. undertecknade EU och medlemsstaterna ett associeringsavtal med , dvs. , , , , och . Avtalets handelsbestämmelser tillämpas provisoriskt i avvaktan på att samtliga parter ska ratificera avtalet. Avtalet ska ge en rättslig ram för alla aspekter av EU:s förbindelser med genom en associering som vilar på tre grundläggande och ömsesidigt beroende delar om politisk dialog, samarbete och handel. De allmänna principer som ligger till grund för avtalet omfattar respekten för de demokratiska principerna, mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen. Även främjande av en hållbar utveckling och en god samhällsstyrning anges som vägledande principer vid tillämpningen av avtalet. kommer vid ikraftträdandet att ersätta avtalet mellan och om politisk dialog och samarbete, som undertecknades 2003 och trädde i kraft (EUT 2014/L 111/6). fattade rådet beslut om restriktiva åtgärder med anledning av situationen i . Sanktionerna vidtogs mot bakgrund av försämringen av situationen i i fråga om de mänskliga rättigheterna, demokratin och rättsstatsprincipen (beslut (Gusp) 2019/1720, förordning (EU) 2019/1716). började ett avtal gälla om ekonomiskt partnerskap, politisk samordning och samarbete mellan och . Det s.k. ramavtalet syftar till stärkta förbindelser genom en institutionaliserad politisk dialog, liberalisering av handeln och sektorsvist samarbete om bl.a. energi, kultur och miljö. slutfördes förhandlingarna om ett uppdaterat handelsavtal. undertecknade EU, medlemsstaterna och ett avtal om politisk dialog och samarbete. Avtalet tillämpas provisoriskt i avvaktan på att samtliga medlemsstater ska ratificera det. Avtalet ger en ram för förbindelserna mellan och genom att konsolidera redan existerande förbindelser och skapa ett instrument som underlättar för EU att stödja reformprocesser i landet och främja europeiska värderingar och intressen. Avtalet ger möjlighet till samarbeten och dialog på en rad olika områden, bl.a. om demokrati, mänskliga rättigheter, god samhällsstyrning, utvecklingssamarbete, jämställdhet och handel. gjorde den höga representanten ett uttalande på unionens vägnar om utvecklingen i med anledning av myndigheternas repressiva åtgärder mot demonstrationer. I uttalandet ger EU stöd för kubanska medborgares rätt att fredligt uttrycka sina åsikter, ställa krav på förändring och delta i sammankomster för att ge uttryck för sina åsikter. EU uppmanar även den kubanska regeringen att respektera mänskliga rättigheter och att frige alla godtyckligt frihetsberövade demonstranter. I uttalandet betonas också att det krävs interna ekonomiska reformer för att bemöta det kubanska folkets missnöje och att utrikeshandel och utländska investeringar är avgörande för att leda in på vägen mot modernisering, politiska och ekonomiska reformer och hållbar tillväxt, vilket också kan bidra till att övervinna de ekonomiska svårigheterna i landet. Avslutningsvis framhålls att det i detta avseende kan var till hjälp att lätta på externa restriktioner, bl.a. för penningöverföringar och resor (rådets pressmeddelande 635/21). I ytterligare ett uttalande upprepade den höga representanten kritiken på EU:s vägnar med anledning av de oproportionerligt hårda domar som utfärdats mot demonstranterna och hur rättegångarna som ledde fram till domarna genomfördes (rådets pressmeddelande 338/22). behandlade utskottet två avtal om ekonomi och handel (Ceta) och om strategiskt partnerskap mellan EU och dess medlemsstater och . Utskottet föreslog att skulle godkänna avtalen. beslutade i enlighet med utskottets förslag (prop. 2017/18:60, bet. 2017/18:UU19, rskr. 2017/18:194). behandlade utskottet associeringsavtalet mellan EU, dess medlemsstater och . Utskottet föreslog att skulle godkänna avtalet. beslutade i enlighet med utskottets förslag (prop. 2013/14:167, bet. 2013/14:UU24, rskr. 2013/14:286). godkände en överenskommelse om liberalisering av handeln med tjänster, investeringar och skydd av immateriella rättigheter som slutits inom ramavtalet om ekonomiskt partnerskap, politisk samordning och samarbete mellan och (prop. 1999/2000:108, bet. 1999/2000:UU14, rskr.1999/2000:264). Själva ramavtalet underställdes inte för godkännande inför regeringens ratificering av det. behandlade utskottet ett avtal om politisk dialog och samarbete mellan EU, medlemsstaterna och . Utskottet föreslog att skulle godkänna avtalet. beslutade i enlighet med utskottets förslag (prop. 2018/19:156, bet. 2019/20:UU3, rskr. 2019/20:51). EU formulerade 2016 fem principer för sitt förhållningssätt till . De handlar om principfasthet mot brott mot folkrätten med krav på Minskavtalens genomförande som ett nyckelvillkor, stöd till länderna i det östliga partnerskapet och andra grannar (bl.a. i ), förmåga att stå emot ryska påverkansoperationer i fråga om t.ex. energisäkerhet och strategisk kommunikation, möjlighet till selektivt samarbete i frågor av intresse för EU samt ökade direkta mellanfolkliga kontakter och stöd till det ryska civilsamhället. införde EU tre sanktionsregimer med anledning av agerande i . Den första gäller personer som är ansvariga för åtgärder som undergräver eller hotar territoriella integritet, suveränitet och oberoende (beslut /145/Gusp, förordning (EU) 269/2014). Sanktionerna består av reserestriktioner, frysning av tillgångar och förbud mot att tillgängliggöra medel för listade personer och enheter. Den andra sanktionsordningen infördes med anledning av den olagliga annekteringen av och Sevastopol (beslut /386/Gusp, förordning (EU) 692/2014). Sanktionerna förbjuder bl.a. import av varor med ursprung i eller Sevastopol till EU. Den tredje sanktionsordningen infördes med hänsyn till åtgärder som destabiliserar situationen i (beslut /512/Gusp, förordning (EU) 833/2014). Sanktionerna innebär förbud mot handel med investeringstjänster, vapen, tjänster och finansiering som rör militär verksamhet, varor och teknik med dubbla användningsområden samt varor och tjänster kopplade till oljeindustri. Vid sitt möte den 24–fördömde olagliga, provokativa och omstörtande verksamhet mot EU, dess medlemsstater och andra länder. Vidare bekräftade relevansen i de fem principerna för politiken gentemot . Vid sitt möte den 24–återkom till frågan med underlag i ett gemensamt meddelande från den höga representanten och kommissionen om förbindelserna mellan och ((2021) 20). bekräftade på nytt giltigheten av de fem principerna och gav vägledning för det fortsatta arbetet med uppdrag till den höga representanten och kommissionen att lägga fram alternativ till ytterligare restriktiva åtgärder, utarbeta konkreta förslag för samarbete i frågor som klimat och miljö samt lägga fram förslag om EU-stöd till det ryska civilsamhället. Vid mötet betonade att utan dröjsmål måste minska spänningarna till följd av den militära uppbyggnaden vid gränsen till och den aggressiva retoriken. framhöll att ytterligare militär aggression mot kommer att få omfattande konsekvenser och medföra stora kostnader för och att det kommer att inbegripa restriktiva åtgärder som samordnas med likasinnade partner. godkände utrikesrådet slutsatser om det europeiska säkerhetsläget (rådets dokument 5591/22). I slutsatserna fördömde rådet fortsatta aggressiva åtgärder och hot mot . Vidare bekräftade rådet att EU till fullo står bakom de centrala principer som utgör grunden för den europeiska säkerheten och som särskilt omfattar staters suveräna likställdhet och territoriella integritet, gränsernas okränkbarhet, avståendet från hot om eller bruk av våld samt staters frihet att själva välja eller ändra sina säkerhetsarrangemang. Dessa principer är inte förhandlingsbara och ska inte heller ändras eller omtolkas, framhöll rådet, som konstaterade att kränkning av principerna hindrar ett gemensamt och odelbart säkerhetsområde i och hotar freden och stabiliteten i vår världsdel. Rådet upprepade att ytterligare militär aggression mot kommer att få omfattande konsekvenser och medföra stora kostnader för , däribland en lång rad av sektorsvisa och individuella restriktiva åtgärder som skulle antas i samordning med partner. höll ett informellt möte för att understryka enighet mellan medlemsstaterna och med Nato i stödet till och för de diplomatiska ansträngningarna för att förmå att trappa ned situationen. erkände de icke regeringskontrollerade ukrainska länen Donetsk och Luhansk som självständiga, och ryska väpnade styrkor beordrades till dessa områden. Till följd av detta antog EU nya sanktioner, dels genom en ny sanktionsordning som bl.a. förbjuder import av varor från de icke regeringskontrollerade områdena (beslut (Gusp) 2022/266, förordning (EU) 2022/263), dels genom en utvidgning av två av de befintliga sanktionsordningarna . Till följd av det ryska anfallet mot , och med vägledning från ett extra möte i senare den dagen, beslutade EU om ytterligare sanktioner. Därefter införde EU utökade sanktioner , , , , och . Sanktionerna syftar till att undergräva Kremls förmåga att finansiera kriget mot , påföra tydliga ekonomiska och politiska kostnader för personer i politiska elit som är ansvariga för invasionen och minska ekonomiska bas. • frysning av tillgångar och inreseförbud för sammanlagt 1 093 personer, däribland president och utrikesminister, ett antal s.k. oligarker, propagandister och affärspersoner, bl.a. Wagnergruppens grundare och inofficiella chef, samt deras familjemedlemmar • frysning av tillgångar för sammanlagt 80 enheter, bl.a. banker och företag med koppling till militärindustrin • begränsningar i tillträdet till finans- och kapitalmarknader i EU • flygförbud inom EU för ryska luftfartsbolag • förbud mot alla transaktioner med den ryska • sändningsförbud för mediekanalerna Today och Sputnik • förbud mot att tillhandahålla specialiserade finansiella meddelandetjänster (Swift) till vissa ryska banker • förbud mot att överföra sedlar i euro eller någon medlemsstats valuta till • förbud mot transaktioner med vissa ryska statsägda bolag • förbud mot nya investeringar i den ryska energisektorn • importförbud för järn, stål, träprodukter, cement, gödningsmedel, kol m.m. från • exportförbud för lyxvaror, flygbränsle, kvantdatorer, halvledare m.m. till • förbud för hamnar i EU att ta emot ryskflaggade fartyg • förbud för ryska och belarusiska vägtransportföretag att verka inom EU. presenterade den höga representanten och kommission förslag till ytterligare sanktioner. Enligt förslagen ska bl.a. ett förbud mot import och transport av rysk råolja och raffinerade oljeprodukter införas stegvis till utgången av 2022. enades vid sitt möte den 30–om ett uppdrag till rådet att införa ett sådant importförbud men med ett tillfälligt undantag för råolja som importeras via rörledningar. Vid sidan av sanktionerna har EU upphävt viseringsförenklingsavtalet med i den del förenklingarna gäller ryska statsföreträdare och affärsresenärer (beslut (EU) 2022/333). EU har också tagit ställning för ett uttalande inom om att upphäva åtaganden gentemot med hänvisning till skyddet av väsentliga säkerhetsintressen. Det kan t.ex. handla om att neka till att hantera ryska varor och tjänster enligt principen om mest gynnad nation. I utskottets behandling av motionsyrkanden om vissa säkerhetspolitiska frågor i betänkande 2021/22:UU11 föreslog utskottet att skulle rikta ett tillkännagivande till regeringen om relationer till . Utskottet anförde i betänkandet (s. 19) att regeringen, mot bakgrund av invasion av och brott mot den europeiska säkerhetsordningen, ska utarbeta ett nytt förhållningssätt gentemot . beslutade i enlighet med utskottets förslag (prot. 2021/22:82, rskr. 2021/22:187). I anslutning till skrivelsen om verksamheten i Europeiska unionen avstyrkte utskottet motionsyrkanden om bl.a. sanktioner mot . Kammaren biföll utskottets förslag (skr. 2020/21:115, bet. 2020/21:UU10, rskr. 2020/21:357–358). behandlade utskottet ett partnerskaps- och samarbetsavtal mellan och . Behandlingen avsåg det anpassningsprotokoll genom vilket och de två andra nya medlemsstaterna och trädde in som parter i avtalet (prop. 1996/97:177, bet. 1997/98:UU5, rskr. 1997/98:1). EU och inledde 2008 förhandlingar om ett nytt grundläggande avtal. EU avbröt dessa förhandlingar efter olagliga annektering av och Sevastopol. godkände rådet slutsatser om den nya EU-strategin för , som omfattar förbindelserna med , , , och (rådets dokument 10221/19). Strategin är inriktad på att främja resiliens, välstånd och regionalt samarbete i på grundval av fördjupade partnerskaps- och samarbetsavtal med de länder i regionen som är intresserade av ett sådant avtal. I rådets slutsatser framhålls att rättsstatsprincipen, mänskliga rättigheter och en gynnsam miljö för det civila samhället måste behålla en central plats i förbindelserna mellan och . Vidare betonas kvinnors rättigheter, barnets rättigheter och stödet till Internationella arbetsorganisationens () agenda för anständigt arbete för en rättvis globalisering. I slutsatserna efterlyser rådet även ett ökat samarbete med de centralasiatiska länderna för att främja en hållbar, heltäckande och regelbaserad konnektivitet med högkvalitativ infrastruktur för energi, transporter och digital konnektivitet som kan leda till förbättrad ekonomisk, social, finanspolitisk och miljömässig hållbarhet. Vidare understryker rådet vikten av effektiva åtgärder för att ta itu med klimatförändringarna i linje med och av att stötta regionens övergång till en koldioxidsnål ekonomi. Rådets slutsatser utgör tillsammans med den höga representantens och kommissionens gemensamma meddelande om EU och ((2019) 9) en politisk ram för EU:s engagemang med de centralasiatiska länderna. I det gemensamma meddelandet anges ett fyrtiotal initiativ inom de tre prioriterade områdena resiliens, välstånd och regionalt samarbete. Vid utvecklingsministrarnas möte i utrikesrådet diskuterades förvaltningen av vattenresurser inom EU:s yttre förbindelser, med fokus på . Diskussionen omfattade bl.a. ett Team Europa-initiativ om vatten, energi och klimat i , som en förberedelse inför ett ministermöte mellan EU och de centralasiatiska länderna i . I anslutning till diskussionerna godkände rådet slutsatser om vattendimensionen i EU:s yttre åtgärder (rådets dokument 14108/21). Vidare diskuterade utrikesrådet vid mötet förstärkningar av EU:s engagemang i . Grön och hållbar återhämtning efter pandemin genom t.ex. Global Gateway-projekt, hantering av effekterna efter situationen i och andra säkerhetsrelaterade frågor angavs som tänkbara områden för ett utvecklat samarbete. Andra viktiga frågor som framhölls var handel, investeringar, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer. behandlade utskottet ett avtal om fördjupat partnerskap och samarbete mellan och (prop. 2015/16:112, bet. 2015/16:UU20, rskr. 2015/16:245). behandlade utskottet ett partnerskaps- och samarbetsavtal mellan och (prop. 2005/06:71, bet. 2005/06:UU21, rskr. 2005/06:184). behandlade utskottet ett partnerskaps- och samarbetsavtal mellan och (prop. 1998/99:58, bet. 1998/99:UU7, rskr. 1998/99:182). Avtalet har inte godkänts av och har därför inte trätt i kraft. I avvaktan på detta har ett interimsavtal om handel och handelsrelaterade frågor slutits som grund för de bilaterala förbindelserna. är till skillnad från partnerskaps- och samarbetsavtalet inte ett blandat avtal som förutsätter godkännande av medlemsstaterna. behandlade utskottet ett partnerskaps- och samarbetsavtal mellan och (prop. 1996/97:79, bet. 1996/97:UU20, rskr. 1996/97:183). Förhandlingar om ett fördjupat partnerskaps- och samarbetsavtal inleddes . behandlade utskottet ett partnerskaps- och samarbetsavtal mellan och (prop. 1995/96:137, bet. 1995/96:UU20, rskr. 1995/96:254). Avtalet är avsett att ersättas med ett fördjupat avtal om partnerskap och samarbete, vilket slutförhandlades . Förbindelserna mellan och grundar sig på ett gemensamt uttalande om sektorsvist samarbete under villkor av ett fullständigt genomförande av JCPOA. Samarbetsområdena omfattar politisk dialog, mänskliga rättigheter, ekonomi, handel och investeringar, jordbruk, transporter, energi och klimatförändringar, civilt kärntekniskt samarbete, miljö, civilskydd, vetenskap, forskning och innovation, utbildning, kultur, narkotika, migration och regionala och humanitära frågor (Statement/16/1441). godkände rådet slutsatser i vilka rådet uttryckte allmänt stöd för utvecklingen av förbindelserna mellan och i enlighet med det gemensamma uttalandet. I huvudsak uppehåller sig slutsatserna emellertid vid genomförandet av JCPOA efter frånträde, roll i de ökande spänningarna i regionen och i konflikterna i och samt situationen för mänskliga rättigheter i (rådets dokument 5744/19). EU har infört sanktioner mot kopplade till landets kärntekniska program och med anledning av allvarliga kränkningar av mänskliga rättigheter i (beslut /413/Gusp och beslut /235/Gusp). Utskottet behandlade motionsyrkanden om och mänskliga rättigheter senast i betänkande 2021/22:UU15. Utskottet avstyrkte motionsyrkandena (prot. 2021/22:104, rskr. 2021/22:256). inblandning i olika konflikter i berördes i motionsyrkanden som utskottet behandlade i betänkande 2020/21:UU15. Kammaren avslog motionerna i enlighet med utskottets förslag (prot. 2020/21:115). EU:s förbindelser med vägleds av den höga representantens och kommissionens gemensamma meddelande om en strategisk hållning i EU:s relation till ((2019) 5). I det gemensamma meddelandet framhålls att balansen mellan de utmaningar och möjligheter som utgör har förskjutits sedan EU:s föregående Kinastrategi antogs 2016 till följd av att ekonomiska styrka och politiska inflytande vuxit. Detta har lett till en komplex och mångfasetterad relation där är en samarbetspartner inom flera områden där det finns en betydande samsyn om målen, en förhandlingspartner med vilken EU behöver finna en balans mellan olika intressen, en ekonomisk konkurrent om teknikledarskapet och en systemrival som främjar andra statsskick. Detta innebär enligt det gemensamma meddelandet att EU behöver ta ett pragmatiskt helhetsgrepp när det gäller förhållandet till för att med principfasthet kunna försvara sina intressen och värderingar. bekräftade vid sitt möte den 1–det politiska tillvägagångssättet för förbindelserna med som fastställs i det gemensamma meddelandet. I slutsatserna från mötet betonar att balansen måste återställas i de ekonomiska förbindelserna och att ömsesidighet måste uppnås. uppmuntras också att ta ett större ansvar för hanteringen av globala problem, i synnerhet klimatet och den biologiska mångfalden. understryker också sin oro över människorättssituationen i , bl.a. i fråga om utvecklingen i och behandlingen av personer som tillhör minoriteter. I betänkande 2019/20:UU4 behandlade utskottet regeringens skrivelse 2019/20:18 Arbetet i frågor som rör . Kammaren lade skrivelsen till handlingarna och avslog i enlighet med utskottets förslag samtliga motionsyrkanden (prot. 2019/20:53, rskr. 2019/20:118).