bet · H901KU29 · 2022-06-01 00:00:00 — Ett statligt stöd bör därmed inte fördelas till verksamheter som strider mot eller motarbetar dessa värderingar. Den svenska staten är också skyldig genom internationella konventioner som anslutit sig till att skydda och främja olika konventionsrättigheter, och därför måste stöd som regel måste kunna vägras vid kränkningar av mänskliga rättigheter. Även stödets legitimitet förutsätter vidare enligt utredningen att offentliga medel inte betalas ut till trossamfund som bedriver en verksamhet som är oförenlig med våra grundläggande värderingar. Utredningen föreslår även att en återkallelsebestämmelse införs i lagen om stöd till trossamfund som innebär att ett stödberättigande ska återkallas om ett trossamfund inte längre uppfyller villkoren för stöd. Ärenden som rör stödberättigande ska enligt förslaget prövas av Myndigheten för stöd till trossamfund. överlämnade regeringen, som tidigare nämnts, lagrådsremissen Statens stöd till trossamfund och demokrativillkor till Lagrådet. I lagrådsremissen föreslår regeringen att en ny lag om statsbidrag till trossamfund införs. Den nya lagen ska innehålla bestämmelser om när ett annat trossamfund än är berättigat till statsbidrag. Regeringen föreslår att den nu gällande lagen (1999:932) om stöd till trossamfund upphävs. Regeringen föreslår också att definitionen av trossamfund i lagen (1998:1593) om trossamfund ändras, samt att det i den lagen införs nya bestämmelser om statlig avgiftshjälp till andra trossamfund än . Regeringen föreslår vidare att ett demokrativillkor ska gälla för stöd ur Allmänna arvsfonden enligt lagen (2021:401) om Allmänna arvsfonden och för stöd till trossamfund enligt den nya lagen om statsbidrag till trossamfund och enligt lagen om trossamfund. Regeringen gör även bedömningen att ett likalydande demokrativillkor som det som föreslås för stöd ur Allmänna arvsfonden bör uppställas för övrig statlig bidragsgivning som riktar sig till civilsamhället. Regeringen föreslår vidare att en ny lag om personuppgiftsbehandling och en ny bestämmelse om sekretess införs. I lagrådsremissen redovisas även vissa bedömningar i fråga om vad som ska regleras i förordning. De nya lagarna och lagändringarna föreslås träda i kraft . har på förslag av gjort två tillkännagivanden som rör stöd från staten och kommunerna i . föreslog utskottet ett tillkännagivande till regeringen om att det bör utvecklas metoder och redskap för kommuner för att identifiera samfund och organisationer som inte bör få stöd från det allmänna om de inte lever upp till grundläggande demokrativärderingar (bet. 2015/16:KU4 punkt 5). Tillkännagivandet är enligt regeringen inte slutbehandlat (skr. 2021/22:75 s. 356 f., se även redogörelsen ovan). föreslog utskottet ett tillkännagivande om att regeringen ska utarbeta en strategi för att säkerställa att verksamheter eller åtgärder som riskerar att stödja radikalisering, våldsbejakande extremism eller terrorism inte tilldelas statliga eller kommunala medel (bet. 2016/17:KU23 punkt 5). lämnade en reservation i denna del. Tillkännagivandet är enligt regeringen inte slutbehandlat (skr. 2021/22:75 s. 360 f., se även redogörelsen ovan). såg utskottet inte skäl att föreslå något tillkännagivande om att utreda hur många svenska trossamfund som tar emot utländska bidrag samt vilka belopp, ändamål och villkor som förekommer (bet. 2017/18:KU34). Ett motionsyrkande om detta avstyrktes. Utskottet vidhöll sitt ställningstagande och avstyrkte motionsyrkanden om kartläggning och förbud mot utländsk finansiering av svenska trossamfund (bet. 2018/19:KU27). och lämnade reservationer. Även behandlade utskottet motsvarande motionsyrkanden (bet. 2020/21:KU23). Yrkandena avstyrktes då efter beredning i förenklad ordning. Utskottet noterar att det förekommer uppgifter om att utländska aktörer genom direkt eller indirekt finansiering försöker påverka religiösa verksamheter i , vilket befaras kunna leda till ökad radikalisering. Kunskapen om hur omfattande den utländska finansieringen av religiösa samfund i är och vilka eventuella villkor som utländska bidragsgivare ställer på de mottagande samfunden är dock begränsad. Utskottet noterar vidare att flera länder i har infört krav på redovisning av inkomna bidrag och vissa länder har också infört restriktioner eller förbud mot utländsk finansiering av religiösa institutioner. Enligt utskottets mening bör en utredning få i uppdrag att överväga möjliga åtgärder för att förhindra sådan utländsk finansiering av religiös verksamhet i som syftar till att sprida extremism och icke-demokratiska budskap. Utskottet föreslår att ställer sig bakom vad utskottet anfört och tillkännager detta för regeringen. Utskottet tillstyrker därmed delvis motionsyrkandena. Förbud mot slöja, punkt 1 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkande 17, 2021/22:1957 av m.fl. (M) och 2021/22:2513 av m.fl. (M) samt 2021/22:80 av Amineh Kakabaveh (-) yrkande 8, 2021/22:82 av Amineh Kakabaveh (-) yrkande 1, 2021/22:688 av (SD), 2021/22:986 av (SD), 2021/22:994 av (SD), 2021/22:2485 av (KD), 2021/22:2526 av m.fl. (SD) yrkandena 4 och 5, 2021/22:2542 av m.fl. (SD) yrkande 14, 2021/22:2545 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2021/22:2562 av m.fl. (SD) yrkandena 8 och 9, 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 21 och 2021/22:4210 av m.fl. (KD) yrkandena 50 och 51. För- och bör vara en frizon där flickor och pojkar ges samma möjligheter och behandlas lika. Att tvinga barn att ha slöja är uttryck för en hederskultur som bör motverkas. Det är viktigt att det svenska samhället är tydligt och visar att vi inte tolererar tvång eller hederskultur. Frågan om slöja på barn är dock inte enkel. Ett förbud att bära slöja i skolan innebär att den direkta åtgärden riktas mot dem som utsätts för hederskultur snarare än dem som utövar den. Det kan skapa en lojalitetskonflikt hos barnet som i och med ett förbud utsätts för ännu en tvångsåtgärd – men från det allmänna. Det finns också konstitutionella fri- och rättighetsaspekter som gör frågan komplex. Det handlar bl.a. om avvägningen mellan religionsfrihet och jämställdhet i skolan samt de gränsdragningsproblem som kan uppkomma med ett förbud. Frågan om huruvida ett förbud mot slöja på barn ska införas i svensk för- och grundskola är av sådan karaktär och inrymmer frågeställningar som innebär att den bör hanteras på nationell snarare än lokal nivå. Enligt vår mening bör därför en statlig utredning tillsättas för att överväga om ett slöjförbud ska införas i svensk skola. En sådan utredning bör ta ett helhetsgrepp i frågan och analysera de för- och nackdelar som finns med ett förbud. Utredningen bör vidare ta intryck av de erfarenheter som finns i övriga europeiska länder som infört liknande lagstiftning. Förbud mot slöja, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2526 av m.fl. (SD) yrkandena 4 och 5, 2021/22:2542 av m.fl. (SD) yrkande 14, 2021/22:2545 av m.fl. (SD) yrkande 9 och 2021/22:2562 av m.fl. (SD) yrkandena 8 och 9, 2021/22:80 av Amineh Kakabaveh (-) yrkande 8, 2021/22:82 av Amineh Kakabaveh (-) yrkande 1, 2021/22:688 av (SD), 2021/22:986 av (SD), 2021/22:994 av (SD), 2021/22:2485 av (KD), 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 21 och 2021/22:4210 av m.fl. (KD) yrkandena 50 och 51 samt 2021/22:1957 av m.fl. (M), 2021/22:2513 av m.fl. (M) och 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkande 17. I skolan kan hederskultur komma till uttryck genom att flickor täcker hjässa, hår och hals med slöja. Enligt vår mening strider beslöjning av barn och unga mot grundläggande värderingar i det svenska samhället där jämställdhet och principen om allas lika värde är centralt. För- och får aldrig bidra till att upprätthålla segregerande och hedersrelaterade strukturer eller tvingande normer från avlägsna kulturer. Därför bör man inte tillåta slöja på barn och unga i för- och . Det är av yttersta vikt att försvara våra demokratiska, kulturella och sekulära värderingar och förhindra att människor leds in i extremism. I ett antal europeiska länder, däribland , , , och , råder förbud mot att bära ansiktstäckande plagg. Vi ser inte någon anledning att tillåta denna extremistiska och kvinnoförtryckande symbol och föreslår därför att heltäckande slöja ska vara förbjudet på offentliga platser. Regeringen bör därför återkomma med förslag om förbud dels mot slöja eller heltäckande klädsel i skola eller annan offentlig verksamhet, dels mot heltäckande klädsel på offentliga platser. Förbud mot slöja, punkt 1 (KD) av Skånberg (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 21 och 2021/22:4210 av m.fl. (KD) yrkandena 50 och 51, 2021/22:986 av (SD), 2021/22:2485 av (KD), 2021/22:2526 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2021/22:2562 av m.fl. (SD) yrkande 8 och 2021/22:80 av Amineh Kakabaveh (-) yrkande 8, 2021/22:82 av Amineh Kakabaveh (-) yrkande 1, 2021/22:688 av (SD), 2021/22:994 av (SD), 2021/22:1957 av m.fl. (M), 2021/22:2513 av m.fl. (M), 2021/22:2526 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2021/22:2542 av m.fl. (SD) yrkande 14, 2021/22:2545 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2021/22:2562 av m.fl. (SD) yrkande 9 och 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkande 17. Enligt min mening bör det vara förbjudet för lärare att bära heltäckande slöja, t.ex. burka, i skolan. Heltäckande slöja strider mot de grundläggande värden, bl.a. om jämställdhet mellan kvinnor och män, som skolan ska förmedla. Med hänsyn till skolans värdegrund och synen på barns rättigheter i är även hijab på små barn problematiskt. Barnomsorgen och skolan ska präglas av jämlikhet och utformas i överensstämmelse med grundläggande demokratiska värderingar, jämställdhet och alla människors lika värde. Det går inte att komma ifrån att heltäckande slöja utgör ett konkret uttryck för mäns vilja att kontrollera flickors och kvinnors frihet. Ett förbud för anställda inom offentlig förvaltning att bära niqab eller burka eller annan heltäckande slöja är nödvändigt av flera skäl. Föräldrar ska kunna se personalen man lämnar sina barn till, en patient ska kunna se den vård- och omsorgspersonal som han eller hon vårdas av och ett brottsoffer ska kunna se den polisanställda som han eller hon söker hjälp hos. De heltäckande plaggen står för en hederskultur och personer som har varit eller är utsatta för hedersrelaterade brott ska inte behöva möta anställda med heltäckande slöja på myndigheter och statliga institutioner. Regeringen bör därför återkomma med förslag om förbud mot heltäckande slöja både för barn och lärare i skolan och för anställda inom offentlig förvaltning. Förbud mot böneutrop m.m., punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2526 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2021/22:288 av i (SD) och 2021/22:912 av m.fl. (SD) samt 2021/22:335 av m.fl. (SD), 2021/22:1146 av (KD) och 2021/22:2990 av (KD). Muslimska böneutrop jämförs ibland med kristna kyrkors klockringningar som ett argument för att i religionsfrihetens namn tillåta offentliga böneutrop. Klockringningarna är dock en del av vårt kulturella och historiska arv. Det muslimska böneutropet har inte samma ställning i varken kulturellt eller historiskt. Muslimska böneutrop innehåller dessutom ett religiöst artikulerat budskap i form av en trosbekännelse. För att verklig religionsfrihet ska råda måste alla vara fria från påtvingad religiös propaganda i det offentliga rummet. Debatten om religionsfriheten är sällan så detaljerad att den begrundar skillnaden mellan positiva och negativa rättigheter. Om denna skillnad skulle beaktas skulle det stå klart att böneutrop inte omfattas av religionsfriheten och att det går att införa ett förbud mot böneutrop. Hot och våld på grund av trosuppfattning, punkt 3 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3792 av m.fl. (M) yrkande 2, 2021/22:216 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2021/22:1709 av (KD) och 2021/22:2117 av (KD). Hatbrott, fördomar och diskriminering har blivit ett allvarligt samhällsproblem. Den judiska gruppen är särskilt utsatt. Antalet hatbrott med antisemitiska motiv som anmäls till polisen har ökat enligt statistik från . anmäldes drygt 7000 hatbrott i . I jämförelse med antalet anmälda hatbrott 2013 var det en ökning . I är situationen allvarlig. I en rapport från och framgår att det finns en tydlig förekomst av hatbrott mot judiska individer i Malmös skolor. En annan oroväckande slutsats i samma rapport handlar om judiska ungdomars upplevda otrygghet. Till följd av att de utsätts för hatbrott och känner oro för sin personliga säkerhet döljer de sin judiska identitet. Situationen är oacceptabel. Vi måste prioritera att göra tryggare för alla. Att tydligt stå upp mot antisemitism och andra former av extremism är nödvändigt för att nå detta mål. Vi ser dessvärre hur extremister av olika slag skapar otrygghet och göder misstro i samhället. Detta måste motverkas med kraft, och det måste tydligt klargöras att vi inte accepterar vare sig hot, hat eller attacker med antisemitiska förtecken. Trossamfundens trygghets- och säkerhetsarbete, punkt 4 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3789 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2021/22:3792 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2021/22:3224 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 19 och 2021/22:3509 av m.fl. (C) yrkande 29. har flera av de svenska trossamfunden upplevt en ökad grad av hot, våld och trakasserier. Judar möter hot, hat och attacker sprunget ur antisemitism. Synagogor utsätts för brandbomber och judiska förskolor tvingas sätta in skottsäkra glas för att skydda barn och personal. möter även muslimer hot och hat och moskéer bränns ner. Inget av detta är acceptabelt i ett demokratiskt samhälle. Alla i ska kunna utöva sin religion utan att känna sig hotade. Vi måste därför prioritera de enskilda kyrkornas och trossamfundens säkerhets- och trygghetsarbete, bl.a. genom att anslå större resurser för olika slags skyddsåtgärder. Trossamfundens trygghets- och säkerhetsarbete, punkt 4 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3509 av m.fl. (C) yrkande 29 och 2021/22:3224 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 19, 2021/22:3789 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2021/22:3792 av m.fl. (M) yrkande 7. Staten ska skydda invånarnas rätt att utöva sin tro i trygghet. Trots det utsätts samfund och enskilda troende för hot, hat, trakasserier och våld. Trossamfunden kan hos Kammarkollegiet ansöka om statligt stöd för att investera i säkerhetshöjande åtgärder, såsom övervakningskameror, säkerhetsdörrar och säkerhetsvakter. Det är bra, men jag anser att stödet för säkerhetshöjande åtgärder bör reformeras för att möjliggöra mer långsiktiga och löpande investeringar istället för engångsinsatser. Det är t.ex. för dyrt och svårt att anställa personal långsiktigt med det nuvarande systemet. Förbud mot vissa muslimska kulturyttringar i offentligt finansierad verksamhet, punkt 5 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2526 av m.fl. (SD) yrkande 3. är ett kulturellt segregerat land. Många människor som kommer hit från andra länder delar inte våra svenska värderingar om t.ex. jämställdhet och individens frihet. I takt med att segregationen ökar uppstår krav på särbehandling. I stället för tydliga riktlinjer om vad som bör tolereras i det svenska samhället accepteras det mesta i mångkulturalismens namn. Vi anser att tydlighet är viktigt och att exempelvis könssegregerade verksamheter, omskärelse av barn samt servering av kött från djur som slaktats utan bedövning aldrig ska få förekomma inom offentligt finansierade verksamheter. Regeringen bör verka för att det offentliga samhällets legitimering av och anpassning till den islamistiska ideologin stoppa. Förbud mot samröre med terroristorganisation m.m., punkt 6 (KD) av Skånberg (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4191 av m.fl. (KD) yrkande 5 och 2021/22:245 av m.fl. (SD) yrkande 3. trädde nya lagar i kraft i som bl.a. innebär straffansvar för visst samröre med terroristorganisation. Den nuvarande lagen föreskriver att brottet samröre ska omfatta den som för en terroristorganisation tar befattning med vapen, ammunition, brandfarliga eller explosiva varor, transportmedel eller annan liknande utrustning eller upplåter lokal eller mark för dess verksamhet eller annan liknande verksamhet. Enligt min mening är detta en alldeles för snäv definition. Säkerhetspolisen är av samma uppfattning och har i sitt remissvar framhållit att det är viktigt att samröret får en vidare definition. När någon har varit i en konfliktzon, exempelvis i eller , blir brottet med dagens definition orimligt svårt att bevisa. Dessutom anser jag att det tydligt ska framgå att inget som helst samröre med eller hjälp till terroristorganisationer ska tolereras i . Vi har länge haft en alldeles för tillåtande inställning till de som fundamentalt hotar vårt samhälle. Allt samröre med terroristorganisationer behöver kriminaliseras. Negativ föreningsfrihet, punkt 7 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3793 av m.fl. (M) yrkande 8. Den negativa föreningsfriheten, dvs. rätten att stå utanför en organisation, skyddas uttryckligen av men inte av regeringsformen. Med tanke på det omfattande svenska föreningslivet framstår det som egendomligt att inte båda formerna av föreningsfrihet, dvs. både rätten att vara med i en förening och rätten att stå utanför, har samma grundlagsskydd. Skyddet för den negativa föreningsfriheten är av betydelse t.ex. för arbetstagares rätt att kunna stå utanför fackliga organisationer. Vi anser att regeringen bör ge grundlagskommitté i uppdrag att se över även förutsättningarna för en grundlagsreglering av den negativa föreningsfriheten. Återkallelse av medborgarskap m.m., punkt 8 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3783 av m.fl. (M) yrkande 19, 2021/22:3789 av m.fl. (M) yrkande 4, 2021/22:3793 av m.fl. (M) yrkande 12 och 2021/22:3843 av m.fl. (M) yrkandena 7 och 8, 2021/22:245 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2021/22:1067 av (M), 2021/22:2980 av (KD) yrkande 4, 2021/22:3598 av (M), 2021/22:3644 av m.fl. (M), 2021/22:3884 av (KD) yrkande 4 och 2021/22:4214 av m.fl. (KD) yrkandena 54–56 och 2021/22:245 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2021/22:991 av (SD) yrkandena 2 och 3, 2021/22:2526 av m.fl. (SD) yrkande 17, 2021/22:2551 av i m.fl. (SD) yrkande 9 och 2021/22:3292 av m.fl. (SD) yrkande 9. I finns inte någon möjlighet att återkalla medborgarskap till följd av att någon frivilligt tjänstgör i en utländsk militär styrka eller till följd av gärningar som är till allvarlig skada för statens vitala intressen. Detta skiljer oss från länder som , och . Med en gärning som är till allvarlig skada för statens vitala intressen kan t.ex. avses ett terroristbrott. Däremot avses inte allvarliga brott i allmänhet. En möjlighet till återkallelse i dessa situationer bör enligt vår mening införas för att värna säkerhetsintressen och respekten för det svenska medborgarskapet. Återkallelse i dessa fall får enligt folkrätten inte leda till statslöshet och får inte heller tillämpas på den berördes barn. I finns inte heller någon möjlighet att återkalla ett medborgarskap från en person som har förvärvat medborgarskapet genom oriktiga uppgifter eller mutor. Även i detta avseende skiljer vi oss från andra länder, t.ex. , och . En återkallelse av ett medborgarskap på grund av oriktiga uppgifter eller mutor accepteras av folkrätten även om personen i fråga skulle bli statslös. En sådan omständighet kan dock beaktas i en proportionalitetsbedömning, där en avvägning ska göras mellan å ena sidan hur klandervärd en gärning är och å andra sidan hur ingripande en återkallelse av medborgarskapet skulle bli för den enskilde. En möjlighet att återkalla medborgarskap enligt det anförda förutsätter ändringar i regeringsformen. Regeringen bör utreda frågan om återkallelse av medborgarskap. Återkallelse av medborgarskap m.m., punkt 8 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2526 av m.fl. (SD) yrkande 17, 2021/22:2551 av i m.fl. (SD) yrkande 9 och 2021/22:3292 av m.fl. (SD) yrkande 9 och 2021/22:245 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2021/22:991 av (SD) yrkandena 2 och 3, 2021/22:1067 av (M), 2021/22:2980 av (KD) yrkande 4, 2021/22:3598 av (M), 2021/22:3644 av m.fl. (M), 2021/22:3783 av m.fl. (M) yrkande 19, 2021/22:3789 av m.fl. (M) yrkande 4, 2021/22:3793 av m.fl. (M) yrkande 12, 2021/22:3843 av m.fl. (M) yrkandena 7 och 8, 2021/22:3884 av (KD) yrkande 4 och 2021/22:4214 av m.fl. (KD) yrkandena 54–56. Till skillnad från många andra länder i närhet finns det i inte någon möjlighet att återkalla eller ogiltigförklara ett svenskt medborgarskap, även om det beviljats på felaktiga grunder. Antalet uppgifter om fusk och mutbrott i samband med medborgarskapsärenden har ökat. Det är stötande att personer som har förvärvat svenskt medborgarskap genom att lämna oriktiga uppgifter ska kunna behålla det. I saknas också möjlighet att återkalla medborgarskapet även om personen gör sig skyldig till allvarliga brott, t.ex. terrorism. Den som döms för ett terroristbrott och har dubbelt medborgarskap bör enligt vår mening få sitt svenska medborgarskap återkallat. En utredning bör tillsättas för att utreda frågan om en person ska få sitt svenska medborgarskap återkallat, om personen förvärvat medborgarskapet på felaktiga grunder, begått brott mot mänskligheten eller mot . Vi vill också utreda möjligheten att återkalla medborgarskapet även om det innebär att en person blir statslös. Regeringen bör återkomma med sådana förslag. Återkallelse av medborgarskap m.m., punkt 8 (KD) av Skånberg (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4214 av m.fl. (KD) yrkandena 54–56, 2021/22:245 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2021/22:1067 av (M), 2021/22:2980 av (KD) yrkande 4, 2021/22:3598 av (M), 2021/22:3644 av m.fl. (M), 2021/22:3783 av m.fl. (M) yrkande 19, 2021/22:3789 av m.fl. (M) yrkande 4, 2021/22:3793 av m.fl. (M) yrkande 12, 2021/22:3843 av m.fl. (M) yrkandena 7 och 8 samt 2021/22:3884 av (KD) yrkande 4 och 2021/22:245 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2021/22:991 av (SD) yrkandena 2 och 3, 2021/22:2526 av m.fl. (SD) yrkande 17, 2021/22:2551 av i m.fl. (SD) yrkande 9 och 2021/22:3292 av m.fl. (SD) yrkande 9.