bet · H901NU15 · 2022-03-29 00:00:00 — Utskottet har självfallet ingen annan uppfattning än motionärerna när det gäller uppfattningen att den svenska energipolitiken ska följa de lagar och förordningar som finns på EU-nivå. Utskottet delar också motionärernas syn på vikten av att hålls uppdaterad om vad EU gör på energiområdet och om hur väl följer nuvarande lagar och förordningar. Däremot anser utskottet inte att det finns brister i återkopplingen från regeringen i detta avseende som motiverar att ska uttala sig i linje med vad som föreslås i motion 2021/22:3688 (M) yrkande 2. Av 10 kap. 10 § regeringsformen följer att regeringen fortlöpande ska informera om vad som sker inom EU-samarbetet. Därtill finns ett minoritetsskydd reglerat i 10 kap. 9 § riksdagsordningen som innebär att om minst fem ledamöter begär det ska utskottet inhämta upplysningar om en viss EU-fråga. I 9 kap. 21 § riksdagsordningen anges därtill att regeringen ska redovisa sitt agerande i EU för och redovisa verksamheten i EU i en skrivelse till . Vidare bör det nämnas att regeringen ska informera om sin syn på de dokument som EU:s institutioner har överlämnat till och som regeringen bedömer som betydelsefulla. får dessutom skriftlig information om arbetet i Europeiska unionen från unionens institutioner i enlighet med fördragen och protokollen till fördragen. Utskottet vill också peka på utskottens egna möjligheter att bjuda in ansvariga regeringsföreträdare eller myndigheter för att – om det bedöms vara nödvändigt – föra närmare samtal kring den allmänna utvecklingen inom ett visst politikområde på EU-nivå eller om hur exempelvis energipolitik förhåller sig till de beslut som fattas på EU-nivå. Ett allmänt hållet påstående om att det har ”framkommit uppgifter” om att inte lever upp till de krav som har ställts på EU-nivå likt det i motionen anser utskottet inte bör leda till att vidtar några särskilda åtgärder. Därmed avstyrks motionsyrkandet. Vissa övriga frågor om energipolitikens inriktning Energipolitiken syftar till att skapa förutsättningar för en långsiktigt säker och hållbar energiförsörjning till konkurrenskraftiga priser, vilket kan ge nya jobb, nya företag och ökad export. Förnybar och effektiv energianvändning runt om i världen kan bidra till att lösa den globala klimatutmaningen. Utskottet ser positivt på insatser för att öka produktionen och användningen av förnybar energi samt olika åtgärder som syftar till att stimulera en effektivare energianvändning. Genom sådana satsningar skapas förutsättningar för minskade utsläpp av växthusgaser och en fortsatt utveckling mot ett hållbart energi- och transportsystem. Omsättningen av energipolitiken i praktiken innefattar bl.a. att bygga ut överföringskapacitet och satsningar på småskalig och förnybar energiproduktion, smarta elnät, ökad användarflexibilitet och energilagring. I några av de aktuella motionerna berörs frågor om energipolitikens koppling till och påverkan på industrins konkurrenskraft, och då kanske särskilt den elintensiva basindustrins behov. Förslag med liknande eller likalydande inriktning har behandlats av utskottet , bl.a. (bet. 2020/21:NU21). Vid det tillfället påminde utskottet om att den övergripande målbild som vägledde arbetet med att utarbeta en svensk elektrifieringsstrategi var att elförsörjning även fortsättningsvis ska utgöra en unik konkurrensfördel genom hög leveranssäkerhet, låg miljöpåverkan och el till konkurrenskraftiga priser. I elektrifieringsstrategin som presenterades slås det fast att det krävs kraftfulla insatser så att elsystemet kan utvecklas i takt med behoven för att denna konkurrensfördel ska kunna upprätthållas. Ju snabbare förutsättningarna förbättras, desto snabbare kan industrin och transporterna elektrifieras och större klimatnytta uppnås. Med hänvisning till att konkurrenskraft är en av energipolitikens grundpelare och att det intensifierade arbetet med elektrifiering som kommer att vara ett av huvudspåren i omställningen av energisystemet också vägleds av att den svenska elförsörjningen är en unik konkurrensfördel som ska bevaras, anser utskottet inte att det finns skäl för att ytterligare lyfta fram basindustrins eller vissa särskilt utpekade industrigrenars behov av tillförlitlig elförsörjning till konkurrenskraftiga priser genom ett tillkännagivande till regeringen. Det fokus på ökad elektrifiering som kommer att prägla de närmaste decennierna syftar också till att ersätta förbränning av fossila bränslen med förnybar och fossilfri el, inte minst inom industrin och i de delar av transportsektorn som alltjämt är starkt beroende av sådana bränslen. Enligt utskottets mening innebär alla de åtgärder som vidtas för att ställa om samhället i hållbar och klimatvänlig riktning ett tydligt fokus på att fossila bränslen ska bli mindre attraktiva att använda än förnybara och fossilfria alternativ. Mot den bakgrunden anser utskottet inte att det kan anses vara nödvändigt att uttalar sig om behovet av mål och åtgärder som gäller utfasning av fossila bränslen. Kraftsystemet i är integrerat i större eller mindre utsträckning. Elektrifiering som ett viktigt medel för att nå energipolitiska och klimatpolitiska målsättningar påverkas därför på olika sätt bl.a. av de energi- och klimatpolitiska vägval som andra länder gör. har energifrågornas geopolitiska dimension också blivit alltmer framträdande. Vikten av ett nära samarbete inom och EU kommer därför att öka. Hänsyn behöver tas till att elsystem är en del av en nordisk och nordeuropeisk elmarknad. Mot den bakgrunden ser utskottet positivt på de utfästelser som görs i elektrifieringsstrategin om att inom ramen för Nordiska ministerrådets arbete utveckla det befintliga samarbetet inom och med EU-länder i närområdet om gemensamma utmaningar och möjligheter kopplat till transmissionsnätsutveckling och nationella strategier för elektrifiering. Med hänvisning till detta anser utskottet inte att det är påkallat med ett uttalande från i linje med vad som föreslås i motion 2021/22:1734 (M) om en gemensam nordisk syn på vissa energifrågor. När det gäller agerande på EU-nivå i frågor om fossila bränslen som berörs i några av motionerna kan utskottet konstatera att det pågår en översyn av relevant EU-lagstiftning, däribland det s.k. förnybartdirektivet. har inom ramen för den ordinarie hanteringen av EU-ärenden tagit ställning till förhandlingsposition när det gäller dessa frågor. Utskottet ser ingen anledning för att genom ett tillkännagivande till regeringen vid sidan om den gängse hanteringen bidra till otydlighet om vilken den svenska positionen egentligen är. I ett av motionsyrkandena framförs förslag om att öka koldioxidtransparensen i energisystemet. Ett liknande förslag avstyrktes av utskottet . Utskottet avstyrkte förslaget med hänvisning till att regeringen har tagit fram flera indikatorer och bedömningsgrunder för att följa upp de energipolitiska mål som har beslutat om. Utöver detta vill utskottet hävda att en ökad koldioxidtransperens främst torde ha ett värde som mål eller indikator med koppling till det klimatpolitiska ramverket, och därmed vara en fråga som inte faller naturligt inom utskottets beredningsområde. Avslutningsvis konstaterar utskottet att regeringen i sin elektrifieringsstrategi har aviserat en översyn av myndigheternas uppgifter och ansvar inom energiområdet. Inriktningen är att säkerställa att myndigheterna organiseras på ett ändamålsenligt och effektivt sätt som skapar goda förutsättningar att långsiktigt möta samhällets behov, nå de politiska målen på energiområdet och att genomföra den föreslagna strategin. Förslaget i motion 2021/22:4220 (L) yrkande 3 om en ändring av instruktion bör avslås av med hänvisning till den kommande översynen. Därmed avstyrker utskottet samtliga motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet avslår förslag som på olika sätt gäller värnande eller utbyggnad av kärnkraften samt om satsningar på små modulära reaktorer (SMR) och fjärde generationens kärnkraftteknik. Därtill avslås förslag om en färdplan för nästa generations kärnkraft och om ändrade bestämmelser om regeringens prövning av nya kärnreaktorers tillåtlighet. Även förslag om vissa tillståndsprocesser med koppling till kärnkraft samt om översyner, myndighetsuppdrag och internationellt arbete avslås av . Utskottet hänvisar bl.a. till den gällande inriktningen för energipolitiken som beslutade om , och till de grundförutsättningar som gäller för ett generationsskifte i det svenska kärnkraftsbeståndet. Jämför reservation 13 (M, SD, KD, L), 14 (M, SD, KD, L), 15 (M, SD, KD, L), 16 (M, SD, KD, L), 17 (M), 18 (SD), 19 (KD) och 20 (L). Kärnkraften är avgörande för elförsörjningen och för att möjliggöra omställningen av industrin och transporterna, sägs det i partimotion 2021/22:4030 av m.fl. I yrkande 37 vill motionärerna ha ett tillkännagivande till regeringen om att värna den svenska kärnkraften. Även i partimotion 2021/22:4199 av m.fl. (L) framhålls kärnkraftens betydelse. Motionärerna vill i yrkande 62 att ansvariga myndigheter bör få i uppgift att planera och underlätta för nyinvesteringar i kärnkraftsreaktorerna så att driften kan fortsätta långt bortom . I kommittémotion 2021/22:2390 av m.fl. (SD) framhålls också kärnkraftens betydelse och att bör satsa på kärnkraft i den omfattning som krävs för att upprätthålla och säkerställa en trygg elförsörjningssituation i . I yrkande 7 begärs ett tillkännagivande om en långsiktig satsning på kärnkraft. I kommittémotion 2021/22:2455 av m.fl. (SD) påpekar motionärerna det märkliga i att kärnkraften, som är att betrakta som klimatneutral, ställs vid sidan av det som kallas förnybart. Motionärerna förordar därför i yrkande 23 att regeringen i förhandlingar inom den klimat- och energipolitiska ramen ska verka för att likställa kärnkraft med förnybar energi. I kommittémotion 2021/22:4220 av m.fl. (L) presenteras ett antal förslag som syftar till att undanröja hindren för att driva och expandera kärnkraften. Motionärerna konstaterar att ansvaret för driften av rektorerna visserligen ligger hos ägarna, men de menar också att det behövs ett aktivt engagemang i frågan från både och eftersom kärnkraften är så väsentlig för framtida energiförsörjning. De anser i yrkande 22 att därför bör uppmana regeringen att ge de två myndigheterna i uppgift att inom sina respektive områden arbeta för att underlätta för kärnkraftsägarna att förlänga den planerade drifttiden för reaktorerna. (M) framhåller i motion 2021/22:2708 att om och världen ska kunna minska de fossila bränslena och takten på klimatförändringarna, måste kärnkraften behållas och byggas ut. Motionären anför i yrkande 1 att därför måste ta fram en tydlig plan och strategi för detta. Vidare anför motionären i yrkande 2 att behovet av miljövänlig fossilfri el kommer att öka med omställningen och att den svenska kärnkraften därför behövs och måste byggas ut för att landet ska klara framtidens elförsörjning på ett tryggt och säkert sätt. I motion 2021/22:2846 av och Kopparklint (båda M) yrkande 2 förordas att regeringen ska utvärdera kärnkraftens stora betydelse för klimatet och för den fossilfria energiproduktionen. De understryker också vikten av att stärka svensk teknikutveckling och kompetens inom området. I de snarlika motionerna 2021/22:3055 och 2021/22:3181 av (M) betonar motionären att den inhemska elproduktionen måste öka – såväl för att stärka konkurrenskraften som för att minska klimatpåverkan. Han argumenterar därför för att öka kraftproduktionskapaciteten vid de två befintliga kärnkraftverken och Forsmark. Liknande yrkanden om en kapacitetsökning i finns i motionerna 2021/22:3314 av (M) och 2021/22:3794 av (M). (M) har även i motion 2021/22:3428 ett mer allmänt hållet yrkande 2 om att måste satsa mer på kärnkraft för att säkerställa en robust och ren elproduktion. Kärnkraftens betydelse för klimatomställningen, kraftsystemets funktion m.m. betonas av m.fl. (M) i motion 2021/22:4177. bör, enligt motionärerna, därför uppmana regeringen att verka för att möjliggöra en fortsatt utveckling av den svenska kärnkraften. Ny kärnkraft, små modulära reaktorer och nästa generations kärnkraft Kärnkraften är avgörande för elförsörjningen och för att möjliggöra omställningen av industrin och transporterna, sägs det i partimotion 2021/22:4030 av m.fl. Motionärerna anser att bör ta initiativ till samarbete med andra kärnkraftsnationer för att utveckla sådana reaktorer på ett kostnadseffektivt sätt. Ett tillkännagivande med den innebörden efterfrågas i yrkande 42. I kommittémotion 2021/22:3688 av m.fl. (M) yrkande 6 förordas ett tillkännagivande om att värna och utveckla den svenska kärnkraften. Motionärerna framhåller att kärnkraften spelar en viktig roll för en trygg elförsörjning och låga klimatutsläpp. Den producerar energi utan att påverka klimatet, den kan producera el när den efterfrågas och den behöver inte kompletteras med t.ex. energilagring för att fungera. Motionärerna vill också att ska satsa på nästa generations kärnkraft och begär i yrkande 8 att det ska tas fram en färdplan för detta ändamål och i yrkande 10 att det ska skapas förutsättningar för () att kunna utveckla teknologi kring små modulära reaktorer (SMR-teknologi) i . Ytterligare ett förslag med koppling till utvecklingen av nästa generations kärnkraft återfinns i yrkande 12 där motionärerna efterfrågar ett tillkännagivande om att det bör tas initiativ för att ska inleda ett samarbete med andra kärnkraftsnationer för att utveckla små modulära reaktorer. Även i kommittémotion 2021/22:2390 av m.fl. (SD) framhålls kärnkraftens betydelse och att bör satsa på kärnkraft i den omfattning som krävs för att upprätthålla och säkerställa en trygg elförsörjning för . I yrkande 11 förordas att genom ett tillkännagivande ska uppmana regeringen att ta fram en strategi för utvecklingen av nästa generations kärnkraft och av små modulära reaktorer. I kommittémotion 2021/22:2434 av m.fl. (SD) redovisas tecken på att regeringen har begränsat möjligheter att utveckla ny kärnkraft. Motionärerna föreslår i yrkande 11 att inte ska åläggas några restriktioner för att planera, förbereda eller bygga ny kärnkraft. m.fl. (KD) betonar kärnkraftens betydelse i kommittémotion 2021/22:4195. Det kraftigt ökade elbehovet kommer, enligt motionärerna, inte enbart att kunna mötas med hjälp av övriga fossilfria energikällor. Därför anser motionärerna i yrkande 13 att bör starta arbetet med att bygga två nya reaktorer – 5 och 6. Vidare förordas i yrkande 14 ett tillkännagivande om att borde samarbeta med andra kärnkraftsländer både i och i andra världsdelar för att utveckla ett fåtal standardiserade kärnkraftverk och standardiserade kärnkraftskomponenter. Motionärerna anser att ett sådant arbete har potential att både sänka kostnaderna och korta ledtiderna för byggnationen. Det är vidare motionärernas uppfattning att den fjärde generationens kärnkraft kan förbättra och underlätta elförsörjningen . Motionärerna förordar därför i yrkande 15 att utvecklar en färdplan för framtidens kärnkraft. Färdplanen bör inkludera svensk forskning och frågan om en pilotanläggning i . Kommittémotion 2021/22:4220 av m.fl. (L) omfattar bl.a. förslag som rör . Motionärerna förordar i yrkande 28 att myndigheten ska skaffa sig beredskap för att ta emot en tillståndsansökan om att få bygga en liten reaktor i . För att sänka tröskeln för någon att ansöka om att bygga en reaktor som skiljer sig från de reaktorer som är i drift anser motionärerna bl.a. att det behövs tydliga och relevanta regler som är enkla att använda. bör därför enligt yrkande 29 få i uppdrag att anpassa sina föreskrifter så att små reaktorer, reaktorer med andra tillämpningar än elproduktion och reaktorer baserade på annan teknik än de befintliga effektivt kan uppföras. Myndigheten bör också i enlighet med yrkande 30 få i uppdrag att utarbeta en kraftigt förenklad process för att acceptera andra länders typgodkännanden av reaktorer, system och komponenter i . Motionärerna anser vidare att kärnteknikområdet är eftersatt när det gäller den fria rörligheten inom EU. I yrkande 31 förordas därför att även får i uppdrag att aktivt arbeta för att reaktorer, system och komponenter godkända i en EU-medlemsstat ska kunna anses godkända i hela unionen. Slutligen bör myndigheten enligt vad som anförs i yrkande 32 få i uppdrag att ta fram en process för en tidig dialog med reaktorleverantörer där besked om förväntningar och utmaningar kan lämnas till en intresserad leverantör innan det finns en formell ansökan om att bygga en reaktor eller ens en utpekad beställare. Runt om i världen pågår projekt med att bygga små modulära reaktorer för att klara den gröna omställningen, sägs det inledningsvis i motion 2021/22:2023 av m.fl. (M). Motionärerna vill att genom ett tillkännagivande ska uppmana regeringen att låta sådana reaktorer användas även i . I motion 2021/22:2868 av (M) framhålls vikten av att det inleds ett arbete för att den svenska lagstiftningen ska vara anpassad till reglering av småskalig kärnkraft. Små modulära reaktorer lyfts också fram i motion 2021/22:3395 av m.fl. (M). I yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om att etablera sådana reaktorer för baskraftsproduktion i . (SD) anför i motion 2021/22:397 yrkande 5 att bör uppmana regeringen att ålägga att planera för byggnation av ny kärnkraft. Motionären vill också ha ett tillkännagivande om att minst en reaktor i ska drivas vidare (yrkande 4). Det är orimligt att elkonsumenterna i tvingas bära kostnaderna för beslutet att lägga ned kärnkraftverket i , sägs det i motion 2021/22:675 av m.fl. (SD). För att täcka elbehovet i bör enligt motionärerna uppmana regeringen att bygga ett nytt modernt och högeffektivt kärnkraftverk i . I motion 2021/22:1390 av (KD) förutspås en betydande ökning av elanvändningen. Därtill konstaterar motionären att stora delar av den kontinuerliga elproduktionen i har lagts ned eller kommer att läggas ned. Därför begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör få i uppdrag att se över möjligheterna att planera för ny kärnkraft inom elområde 3 och 4. Vissa bestämmelser om anläggning av ny kärnkraft i partimotion 2021/22:4030 av m.fl. För att underlätta för ny kärnkraft efterfrågar motionärerna i yrkande 41 ett tillkännagivande om att det genomförs nödvändiga ändringar i i syfte att skapa möjligheter för små modulära reaktorer i . Även m.fl. (M) förordar i kommittémotion 2021/22:3688 yrkande 11 ett liknande tillkännagivande. Motionärerna vill dels ta bort förbudet mot att driva fler än tio reaktorer i , dels ändra så att den tillåter byggnation av reaktorer på fler platser än vid de tre befintliga kärnkraftverken. I kommittémotion 2021/22:2390 av m.fl. (SD) framhålls kärnkraftens betydelse och att bör satsa på kärnkraft i den omfattning som krävs för att upprätthålla och säkerställa en trygg elförsörjning för . Motionärerna anför att de begränsningar som finns i för etableringar av nya kärnkraftsreaktorer bör tas bort. De förordar därför i yrkande 12 ett tillkännagivande om att 17 kap. 6 a § avskaffas. I kommittémotion 2021/22:4195 av m.fl. yrkande 16 förordas ett tillkännagivande till regeringen om att modernisera kärnkraftslagstiftningen genom att ta bort begränsningarna om att det enbart är tillåtet att anlägga nya reaktorer på tre platser i och att det totala antalet reaktorer inte får överstiga tio. I kommittémotion 2021/22:4220 av m.fl. (L) presenteras ett antal förslag som syftar till att undanröja hindren för att driva och expandera kärnkraften. I yrkande 23 föreslås därför att ska begära att regeringen tillsätter en statlig utredare med uppdrag att se över regelverken i syfte att göra det möjligt att uppföra små reaktorer och reaktorer baserade på annan teknik än de befintliga i . Motionärerna framhåller att 17 kap. 6a § i , som stadgar att endast tio reaktorer får vara i drift i och att det inte får byggas nya reaktorer någon annanstans än vid tre platser i , är särskilt problematisk. Enligt vad som föreslås i yrkande 24 bör det därför ingå i uppdraget till utredaren att föreslå att den nämnda paragrafen avskaffas. Vidare förordar motionärerna i yrkande 25 att avgiftsstrukturen för kärntekniska anläggningar ses över för att medge uppförande av reaktorer som är betydligt mindre än dagens. bör också, enligt vad som anförs i yrkande 26, uppmana regeringen att se över formerna för regeringens tillståndsgivning för nya kärntekniska anläggningar. Även detta bör ingå i den föreslagna utredningen. Enligt vad som förordas i yrkande 27 bör dessutom tiden för tillståndsgivningen kortas ned avsevärt så att inte detta moment blir tidsstyrande för tillkomsten av framtida reaktorer eller andra kärntekniska anläggningar. Bakgrund och pågående arbete I finns sex aktiva kärnkraftsreaktorer vid tre olika anläggningar: tre i Forsmark (kommun), två i () och en i . effekthöjningar har gjort att kärnkraften, trots nedläggning av reaktorer, stått för av elproduktionen. var motsvarande siffra . Reaktorernas ägare planerar att driva anläggningarna åtminstone . Som har redovisats tidigare i betänkandet fastställde ett mål för energipolitiken med innebörden att elproduktionen 2040 ska vara förnybar (bet. 2017/18:NU22, rskr. 2017/18:411). I anslutning till det slogs det även fast att detta mål inte ska ses som ett stoppdatum som förbjuder kärnkraft och inte heller innebär en stängning av kärnkraft genom politiska beslut. I propositionen Energipolitikens inriktning (prop. 2017/18:228) redovisades bl.a. att kärnkraften ska bära sina egna kostnader och att principen om att kärnkraften inte ska subventioneras består. I den nyssnämnda propositionen konstaterade regeringen att de då genomförda eller snart aktuella nedläggningarna av fyra reaktorer kommer att innebära stora utmaningar för elsystemet, bl.a. i ljuset av att det pågår en ökad elektrifiering inom transportsektorn och processindustrin. Regeringen redovisade också att kärnkraften utöver el tillför effekt och andra viktiga systemtjänster till elsystemet. En stängning av flera kärnkraftsreaktorer påverkar således elsystemets robusthet negativt. Av den anledningen ansåg regeringen att tillgången till och utvecklingen av nya och alternativa systemtjänster behöver ses över. Enligt 17 kap. 1 § ska regeringen pröva tillåtligheten av nya anläggningar för kärnteknisk verksamhet som prövas av regeringen enligt lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet. I några av motionerna berörs denna tillåtlighetsprövning och då med fokus på de begränsningar som anges i 17 kap. 6 a § för regeringens möjligheter att besluta om tillåtlighet. I den nyssnämnda bestämmelsen slås det fast att regeringen vid sin prövning av en ny kärnreaktors tillåtlighet endast får tillåta denna reaktor om den är avsedd att ersätta en kärnkraftsreaktor som efter har varit i drift för att utvinna kärnenergi och som kommer att vara permanent avstängd när den nya reaktorn tas i kommersiell drift uppföras på en plats där en kärnkraftsreaktor efter har varit i drift för att utvinna kärnenergi. beslutade om den aktuella bestämmelsen som ett led i den dåvarande regeringens strävan att skapa förutsättningar för ett generationsskifte i det svenska kärnkraftsbeståndet (prop. 2009/10:172, bet. 2009/10:NU26, rskr. 2009/10:359). Små modulära reaktorer (SMR) definieras som kärnreaktorer på i allmänhet 300 MW eller mindre som är utformade för modulfabrikstillverkning, dvs. för serietillverkning med korta konstruktionstider. SMR brukar kategoriseras som generation IV-reaktorer (fjärde generationens kärnkraft). Enligt () finns det ca 50 SMR-utformningar och koncept globalt. De flesta av dem befinner sig i olika utvecklingsstadier och vissa påstås kunna byggas och levereras på kort sikt. fanns det sex SMR-anläggningar i drift (, , och tre i ). Ytterligare några höll på att byggas i och . besvarade statsrådet en skriftlig fråga från (SD) om huruvida statsrådet avser att vidta åtgärder för att ta fram en strategi för utvecklingen av nästa generations kärnkraft och utvecklingen av SMR (fr. 2021/22:484).