bet · H901KU20d3 · 2022-01-01 00:00:00 — Jag har varit en deltagare i GSS, och jag har inte sett noteringarna som har förts av tjänstemännen vid GSS. Låt mig gå till den direkta frågan. Nej, det har inte funnits en diskussion om minnesanteckningar. Jag är själv lite osäker på skillnaden mellan minne- santeckningar och noteringar, men det har inte förts diskussionsprotokoll som har skickats ut för justering. Några justerade protokoll har inte skickats ut, och det har inte varit en diskussion om att det ska behöva göras. Det har däremot funnits en lägesbild. En lägesbild är just hur läget i krisen är, vad som händer, att nu ökar smittspridningen i , oroande tecken på mutationer i . En sådan lägesbild har skickats ut i pdf-format och beretts med departementen. Där har departementen hjälpt till att samla in information, och sedan har den skickats ut till alla. Den finns dokumenterad och har lämnats över till både KU och . (V): sa tidigare att problemställningar ändå lyftes upp i GSS, och sedan togs de tillbaka till departementen – om jag förstod rätt. Du får prata utifrån ditt perspektiv, men hur säkerställde du att allt som lyftes upp och dryftades kom in i ordinarie beredning på och att ingen boll tappades? : Stort tack, ledamoten! Det fanns tre tydliga sätt att föra information vidare från GSS. Ett sätt var att det alltid fanns en tjänstemannastruktur och det fanns tjänsteman från kansliet för krishantering. De hade egna tjänstemannamöten med mina tjänstemän. De hade möten . Det fanns en tjänstemannadialog vid sidan av GSS. hade jag också med mig min expeditionschef på själva GSS-mötena. Det fanns en tjänstemannakontakt där också. I övrigt fick jag lita på mitt minne, att jag mindes i promenaden tillbaka i kulverten. (V): Vi har fått ta del av vägledningen som finns för kris- hantering till alla departement. Du nämnde tidigare just på grund av krisen med pandemin att ni har behövt förstärka departementet med ganska många anställda – , om jag räknar rätt. Vilka rutiner fanns på plats redan från början innan pandemin om hur man jobbar i vid kris? Hur säkerställde man att nya medarbetare också fick del av rutinerna? : Stort tack, ledamoten, för frågan! Det är en relevant fråga – just i fråga om en period när man växer mycket. Vi lånade in medarbetare från andra departement, som förstås hade en grundläggande förståelse för säkerhet och hur dokumentation går till i . Vi har också försökt att ge en introduktion för alla. har en krishanteringsplan. Även har en krishanteringsplan där uppgifterna är förskrivna. Jag är lite osäker på om ledamoten menar dokumentation specifikt eller krishantering generellt. (V): Jag menar generellt. Skånberg (KD): Fru ordförande! Jag tackar för svaren så här långt, statssekreteraren. KU gör inte en medicinsk granskning utan en rent konstitutionell. Vi kan inte ha medicinska synpunkter på munskydd och så vidare. Det är sådant som har utrett. Vi har den avgränsade uppgiften att se till exempel på hur dokumentationen ser ut. Dokumentationen har brustit i tidigare kriser, till exempel eller Transportstyrelsen. Vilka instruktioner fick du av ditt statsråd för dokumentationen just för gruppen GSS, som ingår i beredningen av ärendet? : Tack, ledamoten! Ett litet klargörande bara: GSS ingår inte i beredningen, utan GSS är ett informationsorgan. Det här var en period när jag och statsrådet pratade väldigt mycket. Vi bodde i princip på kontoret båda två, och vi hade en väldigt tät dialog och en löpande avstämning. Jag bedömer att det jag har fått reda på har jag fört vidare till statsrådet och vice versa. Men vi hade inte några särskilda överens- kommelser om just GSS, mer än att jag löpande har hållit statsrådet informerat. Skånberg (KD): Förstod jag det rätt att statssekreteraren inte hade fått någon instruktion om hur det arbete som faktiskt skedde i GSS skulle eller inte skulle dokumenteras utan att det var upp till omdömet hos statssekreterarna som var samlade där? Eller hur ska jag förstå det? : Tack, ledamoten! Mina instruktioner är att hålla statsrådet löpande informerat. Jag tänker att det förstås ingår för statsrådet att lita på sin statssekreterares omdöme. Jag har hållit mitt statsråd löpande informerat om både det som har hänt i GSS och övrigt. Det fanns inte någon särskild överens- kommelse om just GSS, mer än att hålla varandra löpande informerade. Skånberg (KD): Tack, fru ordförande! Förstår jag det rätt att GSS träffades nästan så att det tillsammans blev två hundra eller flera hundra möten, att det fanns en annoterad dagordning, ganska detaljerad, som kunde vara på sju åtta sidor och att det var här arbetet skedde? Och ändå finns det ingen dokumentation över vad ni hade, utan varje möte verkar ha varit ad hoc, liksom hängande fritt i luften. Eller hur ska jag förstå det? : Tack, ledamoten! Det stämmer att vi träffades intensivt , framför allt . Jag har inte haft ansvar för GSS, så jag har aldrig sett någon sådan här annoterad dagordning, till exempel. Min förståelse bara utifrån medieuppgifter är att det har varit någon typ av manus för den som har lett GSS, och den äran har jag aldrig haft. Jag har inte haft med mig något manus till . GSS har varit som en ram, en mötesstruktur, för att man ska kunna prata om det som är aktuellt. Ofta har vi pratat utifrån lägesbilden. Jag har ofta varit den informationsgivande parten i GSS därför att jag har pratat med myndigheten och med mina tjänstemän och har en bild av läget i epidemin. Den dokumentation som finns tror jag att har redogjort för. (L): Ordförande! Jag skulle gärna se att du kunde utveckla frågan om lägesbilden. Jag uppfattar att lägesbilden har dokumenterats i något pm som har sänts ut inför mötena. Men fanns det något i dessa diskussioner som gjorde att lägesbilden kunde förändras? Kunde GSS-mötena, själva diskussionerna och informationsutbytet, faktiskt också påverka lägesbilden? : Tack, fru ordförande! Detta tänker jag egentligen är en fråga för . Men jag förstod på hur beskrev det att man fångar in informationen, pratar igenom den i GSS – antingen lilla eller stora, något av GSS-forumen – och utifrån den diskussionen har sedan presenterat på allmän beredning. Min förståelse bara utifrån är att man då kanske har lagt till något eller tänkt att det här behöver fördjupas ytterligare. Men jag tror att det är en fråga som får ställas till . (L): Tack så mycket! Min andra fråga handlar om ifall det fanns formella hinder mot att inom ramen för GSS arbete själv komma fram till att minnesanteckningar skulle kunna föras. Hade man kunnat besluta om att göra det? Jag tänker på om det fanns någon diskussion kring vikten av att inför en kommande utvärdering ändå kunna följa förloppet. Det har varit en fråga som ständigt har återkommit – att kunna ta del av även frågor som anteckningar för minnet när det inte har funnits andra typer av anteckningar. Jag skulle gärna se en utvecklad kommentar till detta. : Stort tack, ledamoten, för frågan! Om det funnits några formella hinder – spontant kan jag inte tänka mig det. Jag tänker att detta också är en fråga för den som har ansvar för GSS, vilket ju var under krisen och . Sedan var frågan … Förlåt, andra delen av frågan? (L): Frågan om att det också finns ett viktigt syfte med anteckningar för att kunna göra en uppföljning av en kris, för att lära av krisen –om det var en faktor som fanns med i diskussionerna. : Tack, ledamoten! Jag tänker att , , beskrev det när hon var här, att krishanteringskansliet har tänkt utifrån ett uppföljande perspektiv. Jag tänker att det också är därför man har fört det man kallar för noteringar under GSS och att det är därför man har fört sådana här loggböcker, som dokumenterar alla de kontakter man har haft. Det finns förstås alla möjligheter att följa besluten och beredningarna på departementen. Men på den direkta frågan om jag har tänkt mycket på ansvarsutkrävande så har jag nog mest jobbat på. Men ansvaret för den dokumentation som finns från GSS har legat på krishanteringskansliet och . (MP): Ordförande! Tack för föredragning och svar ! För att förstå detta verkar det vara viktigt att förstå skillnaden mellan ett organ för information, för beredning och för beslut. Du har ju, statssekreteraren, tydliggjort att det här är ett informationsorgan. Om man då ska göra detta väldigt praktiskt i vardagen – om du som statssekreterare inte kunde ge lägesbilden från samlat till de olika departementen och andra statssekreterarna vid GSS-möten, skulle du då alltså behöva ha separata möten med varje berört departement för att ge samma lägesbild från ? : Tack, ledamoten! Precis det tänker jag är just syftet med GSS: att man ska ha en gemensam lägesbild. GSS har träffats i både större och mindre konstellationer. I de större konstellationerna har det förstås varit väldigt viktigt att ge en större mängd av statssekreterarna samma bild. Denna lägesbild har också distribuerats utanför dem som varit på GSS. Men det finns ett syfte, tänker jag, med att ses också för att kunna ställa frågor. Jag var en hårt ansträngd resurs . Det var svårt för mina statssekreterarkollegor att ringa mig, och då var det utmärkt att ha tillgång till mig på de här mötena, exempelvis. (MP): Om statssekreteraren och såklart också de andra statssekreterarna inte hade haft möjlighet till den gemensamma plattform som GSS utgör för att ge information om lägesbilden, kan du problematisera kring hur man då skulle ha hanterat en verkligt gemensam lägesbild? Om man inte hade haft tillgång till detta informationsorgan, hur gemensam hade lägesbilden kunnat bli? Ordföranden: En hypotetisk fråga, men varsågod statssekreteraren! : Tack, ledamoten! Jag tänker att det är viktigt i en kris att sitta ned tillsammans. Jag tror inte att man ska underskatta det. Det är klart att man skulle kunna ställa sig frågan: Varför har ni setts ? Det verkar onödigt. Kunde ni inte ha haft ett wiki-dokument där ni skrev in lägesbilden, eller hade ni inte kunnat mejla några dokument till varandra? Fast det ersätter inte riktigt att sitta i samma rum och titta på Powerpointbilder och prata om kurvan. Jag tror att det är viktigt i en kris att faktiskt ta sig att sitta ned och titta på information tillsammans. Det är förstås svårt att veta vad som hade hänt om vi inte hade gjort det, tänker jag, men jag tror att det för mig var viktigt att få tillgång till mina kollegor och titta lite på utvecklingen. Det var också viktigt att budgetstatssekreteraren, statsministerns statssekreterare, jag och hade ungefär samma information och, på det större GSS, förstås alla de andra frågorna som också berördes. Det som också har varit speciellt med coronakrisen är att den berört så enormt många olika frågor. Då blir det också farligt att hålla lägesbilden i en liten krets, tänker jag. Det har varit viktigt att vara inkluderande och ta in perspektiv från många olika departement. Ordföranden: har vi lite tid för en ytterligare runda, om det finns intresse för det. Men vi ska vara klara absolut senast , då vi ska ha nästa. (M): Tack, statssekreteraren – mycket intressant! I det inledande skedet av utfrågningen beskrev statssekreteraren som det här informationsutbytesorganet, att det fanns möjlighet att lyfta och bolla och dryfta problem med kollegor. Jag tyckte mig också höra statssekreteraren beskriva till exempel hur man tog upp bemyndigandelagen och diskuterade den problemformuleringen och landade i den. beskriver statssekreteraren också att det var viktigt för er att ses i den här krisen, för att kunna diskutera med varandra och kunna ha en gemensam lägesbild. När statssekreteraren beskriver detta får jag intrycket att det var här tankar började men inte beslutades. Det leder faktiskt till frågeställningen om det inte verkligen är så att detta också har varit en ganska viktig del i krisledningen eftersom att formulera problem, som statssekreteraren inledde med att beskriva, ju är där vi börjar. Det är så att säga den första styrningen inför att beredningsåtgärder sedan tar vid och leder fram till ett beslut. Om man formulerar och diskuterar problem i det här forumet, är det då inte en aktiv del av krisledningen? : Stort tack, ledamoten! Jag tänker att detta är en enormt intressant fråga. Var börjar en politisk idé, eller var formuleras ett politiskt problem? Under den här krisen tror jag att politiska idéer, eller krishanterings- idéer, har utvecklats på väldigt många håll – i samtal med myndigheterna, i samtal med mig och statsrådet, på allmän beredning, ofta i samtal med andra statssekreterare. har de samtalen skett på GSS, och ibland har de skett på telefon eller kanske till och med sms. Jag tror att man gärna skulle vilja vaska ur var i den politiska kreativiteten finns. Jag tror att det är svårt att svara på det. Jag tror att GSS varit ett sådant organ, just för att människor samlas och pratar med varandra och beskriver ett problem. Däremot skulle jag snarare säga att man har tagit med sig problemet hem. Det är inte så att på GSS har sagt: Du kanske ska skriva ihop en lag med några smarta bemyndiganden i smittskyddslagen. Utan det är snarare: Ja, problematiskt – , tar du med dig frågan hem? Och så tar jag med mig frågan till departementet och tittar på lösningen. Men det är klart att problemformulering också är en del av krishantering. Där delar jag riksdagsledamotens bild. Ordföranden: följdfrågor och korta frågor! (M): Absolut, jag ska vara koncis. Då konstaterar vi att krisledningen inte har funnits i GSS. När statssekreteraren sedan utvecklar detta säger hon att när hon har letat efter ledningsgruppen har det varit statsministern och Statsrådsberedningen som hon har ringt, inte Justitie- departementet, där krisledningskansliet finns. Vem har styrt? Vem har samordnat? Vem har varit krisledning i den här krisen? Om det inte är GSS, där problemen har kunnat formuleras, och inte krisledningskansliet på som hon har ringt för krisledning och Statsrådsberedningen inte har krisledningskansliet men det är dit hon har ringt för att få krisledning, vem har styrt i den här krisen? Vem har haft det övergripande ledningsansvaret? : Stort tack, ledamoten, för frågan! Statsministern styr regeringen och . Det tror jag inte att någon i känner sig osäker på. Jag ska också säga att kansliet på Justitie- departementet heter krishanteringskansliet och inte krisledningskansliet. Sedan finns det en annan styrning. Styrningen av , exempelvis, har legat på . Då är det förstås jag och som har styrt . har styrts av sin generaldirektör. Det är så det svenska förvaltningssystemet är; det är ju byggt i lager. Men i heter ledningsgruppen stats- ministern, eller regeringen. (S): Jag funderar på GSS roll. har ju uttryckt missnöje med sin möjlighet att få tillgång till information och att man kom i tidsnöd och sådana saker. Den bild jag får är att man har letat efter information i GSS, där informationen inte fanns. Är det då så att man har missat information där den kanske fanns, i departementen eller på andra ställen? Är detta en orsak till att man kom i tidsnöd? Hur har ni på departementet försökt hjälpa till i detta? : Tack, riksdagsledamoten! Jag tror också att det kan vara så att delvis letade på en plats där det man förväntade sig att finna inte fanns. Det är förstås olyckligt. Jag tycker verkligen att jag har erbjudit min service till . Jag har varje gång när jag har träffat dem frågat om jag kan bistå med något och sagt att de kan ringa när som helst. Jag har ringt . Han har haft mitt telefonnummer. I slutet av tid återkom man sedan med specifika frågor. Då tror jag kanske att det var just så – att man hade bilden att bemyndigandelagen bereddes i GSS men fick klart för sig att det inte var så. Då kom upp till oss på departementet och fick titta igenom alla beredningshandlingar kring exempelvis bemyndigandelagen. Jag tycker också att det var olyckligt att kommissionen uppfattade sig hamna i tidsnöd. Jag ringde därför och frågade om det var så att man kände att man hamnat i tidsnöd och ville ha mer tid. Men avböjde möjligheten att få lämna betänkandet . Skånberg (KD): Fru ordförande! Jag blir lite osäker på … Det är ju dokumentationen vi är ute efter, inte avvägningarna, inte om statsministern har lett eller inte lett landet. Det är inte det som är frågan, utan hur dokumenterade regeringen det arbete som framgick? Statssekreteraren sa att den här gruppen samlades i . Men det blir ju totalt, och det finns ingen dokumentation. Det finns annoterade dagordningar, men dem har statssekreteraren inte sett för de ligger hos Backteman. Hur i all världen tänkte ni när ni från till en annan inte dokumenterade, inte ens frågade ert statsråd: Hur ska vi dokumentera det här, när ni visste att vi kommer att ställa frågor, och att kommissionen, som då ännu inte fanns, skulle komma att ställa frågor? Kände ni inget behov av att dokumentera? Ordföranden: får jag verkligen vädja till alla att vara kortfattade för vi är i tidsnöd. : Stort tack, ledamoten, för frågan! Jag skulle säga att det finns en god dokumentation. Just kring GSS finns det en dokumentation i form av lägesbilder som också har delats med KU, tror jag. Det finns en dokumentation i form av det som kallas för noteringar. Det finns en dokumentation i form av en loggbok. Det finns också … har också fått tillgång till vårt blädderblock. Jag skulle säga att det finns en dokumentation kring det. På departementen finns det ju en helt minutiös dokumentation förstås av regeringens alla beslut, som också fått tillgång till. Riksdagsledamoten frågar: Hur kunde du lägga per dag till att prata med dina kollegor när du var mitt i en kris och jobbade dygnet runt? Jag vill gärna försvara det. Jag tror att det är viktigt att sitta ned och prata om ett problem tillsammans också med medarbetare som har en annan del av helheten. Det var viktigt att få höra beskriva den ekonomiska krisen. Det var viktigt att få höra de andra delarna. Det var viktigt att få höra beskriva krisen i kulturen. Jag tycker inte att det var bortslösad tid att sitta per dag med mina kollegor. (L): Ordförande! Vem ansvarade i formell mening för innehållet i lägesbilden som ändå var väldigt grundläggande för arbetet, oavsett var man arbetade, och för GSS. Var dokumenterades det innehållet? : Stort tack, ledamoten! De respektive departementen skickade in material till lägesbilden, och kansliet för krishantering sammanställde lägesbilden. tror jag också att de gemensamt beredde lägesbilden. De finns i pdf, tror jag, och har delats med . Jag tror att de även ingick i KU:s vårgranskning . Ordföranden: för det! Då är vår tid ute. Jag skulle vilja tacka stats- sekreteraren för att hon kom hit och svarade på KU:s frågor. Om ska vi fortsätta med nästa punkt på dagordningen som är punkt 4. Bilaga B4 Statsministerns statssekreterare Granskningsärende 33 – Regeringens krishanteringsorganisation under coronapandemin (se avsnitt 2.2) Granskningsärende 30 och 32 – Regeringens agerande i förhållande till (se avsnitt 2.3) Ordföranden: Då ska jag välkomna till ytterligare en del av KU:s offentliga utfrågning. Det här är ett offentligt sammanträde, och vi är på punkt 4 som är en offentlig utfrågning med statssekreterare . Punkterna som vi ska behandla är granskningsärende 33, som är regeringens krishantering och dokumentation av densamma under coronapandemin. Sedan har vi ytterligare två … en ärendegrupp som heter G30 och G32, som heter Regeringens och socialministerns agerande i förhållande till Corona- kommissionen. Jag vill börja med att hälsa med medarbetare välkomna hit. Jag tackar för att du kommer hit för att svara på utskottets frågor. Jag vill också understryka att du inte är föremål för utskottets granskning utan är här för att ge oss upplysningar och information för vårt vidare arbete. Utfrågningen kommer att gå till så att du först får möjlighet till en kortare inledning. Vi tar först ärende G33. När vi är färdiga med det fortsätter vi på nästa. Partierna kommer sedan att få ställa frågor i storleksordning, men det är anmälande parti som kommer att börja att ställa frågor. Därmed ger jag ordet till som är statssekreterare hos statsministern och också har varit statssekreterare hos dåvarande finans- ministern. : Fru ordförande! Tack för möjligheten att få komma hit och svara på era frågor! Bredvid mig sitter Statsråds- beredningens rättschef . Sedan den nuvarande regeringen tillträdde är jag statsministerns stats- sekreterare. Jag tillträdde den funktionen . var jag budgetstatssekreterare i , så under huvuddelen av pandemin jobbade jag med den ekonomiska krispolitiken i Finans- departementet. I denna roll ledde jag beredningen av de ordinarie budgetpropositionerna, höst- och vårändringsbudgetar men också de 20 extra ändringsbudgetar som regeringen under pandemins lade fram på bord. Fokus för mitt arbete då var att se till att säkra att hälso- och sjukvården hade de resurser den behövde, att stötta livskraftiga företag, att investera i trygg omställning för människor som trots de här åtgärderna ändå drabbades av krisen och att säkra en grön återstart. I rollen som budgetstatssekreterare deltog jag ofta vid mötena i gruppen för strategisk samordning, GSS. Men mötena leddes då av dåvarande stats- sekreteraren i , . Men sedan den nuvarande regeringen tillträdde är det jag som leder krishanteringsarbetet och därmed också GSS. Låt mig börja med att säga något generellt om krisorganisation. GSS samordnar krishanteringen på strategisk nivå, och syftet med mötena är att ge deltagarna en gemensam lägesbild och samordna krishanteringsarbetet. GSS består av de statssekreterare i de departement vars verksamhetsområden berörs av en kris. Det innebär att vilka som deltar i de här mötena varierar mellan kriser men ibland också inom ramen för en och samma kris. Ett exempel är den pågående säkerhetspolitiska krisen med anledning av invasion av . I samband med den har vi hållit möten i GSS om bland annat flyktingsituationen, cybersäkerhet, livsmedelsförsörjning och energifrågor. För att kunna få fram en bra lägesbild är tillgången till information avgörande. GSS ber ofta fackdepartementen att ta fram faktauppgifter, kart- läggningar eller analyser av en viss fråga. Dessa tas fram antingen direkt av det berörda departementet eller via deras myndigheter. Ofta återrapporteras den här informationen vid ett kommande möte i GSS eller så kompletterar den nästa lägesbild. GSS är dock inte ett beslutsorgan, och den är heller inte beredningsorgan. Även under en kris är det ansvarigt departement som arbetar fram varje förslag till regeringsbeslut eller andra ställningstaganden från regeringens sida. Och även under en kris är det regeringen som styr riket, och det är regeringen som fattar beslut. Vill man ta del av olika former av underlag för beredningen av enskilda sakfrågor ska man därför vända sig till fackdepartementen, inte till GSS. Vidare: I GSS redovisar departementen pågående arbete, och GSS kan identifiera behov av ytterligare åtgärder som då hanteras vidare av departementen enligt vanliga rutiner. Låt mig ge ett exempel på relationen mellan GSS och fackdepartementen. Under den pågående flyktingsituationen har vi på mötena med GSS till exempel identifierat att ett jämnt mottagande av flyktingar mellan landets kommuner är viktigt för att hantera krishanteringen på kort sikt men också på lång sikt. Det har vi pratat om i GSS som en viktig fråga för krishanteringen. Men hur man sedan … Vilka åtgärder man vidtar för att få fram en sådan jämn fördelning mellan landets kommuner är en fråga som har tagits tillbaka till ansvarigt departement – i det här fallet – som sedan har lett beredningen av frågan. Det är ett exempel på ansvarsfördelningen mellan GSS och fack- departementen. Inför mötena i GSS genomförs möten i expeditionschefskretsen, och dessa möten leds av chefstjänstemannen för krishantering. Den samlade bild av läget som tas fram vid GSS förmedlar i normalfallet jag i egenskap av ordförande för till regeringen vid allmän beredning.