bet · H901KU20 · 2022-06-07 00:00:00 — Jag har hållit den linje som vi är överens om när det gäller kärnkraftens betydelse, och den tänker vi fortsätta att hålla. I ett senare anförande sade statsministern följande (anf. När det först gäller mandat är uppfattningen den att vi ska söka samråd för att få en enig svensk position. I specifikt denna enskilda fråga framgick det av ordförandes sammanfattning att i just den del som handlade om hållbarhet och kärnkraft delades inte uppfattningen av riksdag, av kammaren. När jag företräder landet, i i det här fallet, känns det bra att ge uttryck för den uppfattning som finns i kammaren. Statsministern framförde även följande (anf. Jag har så mycket respekt för att jag tänker följa uppfattning i en sakfråga. Kammarens uppfattning i en sakfråga tycker jag är rätt så väsentlig i det här avseendet, och därför följer jag också den. Det har också framgått av kommittéarbeten som har pågått i parlamentet vad som gäller i en sådan här situation. Det är ingen tvekan om att vi alltid söker samförstånd och försöker hitta en gemensam linje i . Men det framgår också att när regeringen inte gör det får den ge en förklaring till varför den inte gör det. Självfallet är det ytterst parlamentet som då får ta ställning till om man accepterar förklaringen eller inte. Det är precis det som har skett här. Jag följer riksdag eftersom jag tycker att det är viktigt att göra det. Jag tänker inte läxa upp någon annan om demokrati, men detta var position. Återigen: Vi menar att kärnkraften har och kommer att ha en viktig roll i energiomställningen och kommer att finnas där . Vem som helst får också investera i kärnkraft i . Det är välkommet. Det har ännu inte skett, men vill man göra det får man göra det. Av EU-nämndens kallelse och föredragningslista 2021/22:18 till sammanträdet framgår att statsminister skulle lämna information till och samråda med inför Europeiska rådets möte den 16–. På dagordningen för mötet stod bl.a. en fortsättning på den diskussion som fördes om höga energipriser. Av uppteckningarna från sammanträde (2021/22:18 § 1) framgår att statsministern bl.a. anförde följande (anf. ska som sagt återkomma till frågan om höga energipriser. Jag vill i det här sammanhanget också beröra frågan om taxonomi och kärnkraften, som ju har givit upphov till meningsskiljaktigheter. Regeringens utgångspunkt i frågan förblir att kärnkraften som fossilfritt energislag spelar en viktig roll i energiförsörjningen och för en hållbar ekonomi. Regeringen anser också att taxonomins princip om teknikneutralitet är viktig att bevara, alltså att alla fossilfria tekniker som bidrar till klimatmålen och som uppfyller stränga säkerhets- och miljökrav bör kunna ingå i taxonomin. På den grunden anser regeringen att kärnkraften kan inkluderas i taxonomin, men det innebär därmed inte att kärnkraften automatiskt är hållbar. Det är i ärlighetens namn en fråga för framtida generationer att göra den bedömningen. Jag kommer vid mötet att göra klart att det här är hållning. (M) anförde bl.a. följande (anf. Vid det förra samrådet fick statsministern ett tydligt uppdrag från att vid föra fram ståndpunkt och argumentera för att svensk och europeisk kärnkraft ska klassas som hållbar inom ramen för taxonomin. Detta misslyckades statsminister med, för han ansåg att regeringen stod över och inte behövde följa våra beslut. Därför anser att det är av stor vikt att regeringen tar till orda. Som jag har uppfattat det ska statsministern göra det vid det här tillfället. Det tycker jag är en framgång. Men för vår del anser vi fortfarande att statsministern ska ta upp att kärnkraften är att klassa som hållbar. (SD) framhöll bl.a. följande (anf. Självklart tycker vi att det är ett djupt misstag att lägga ned ren, pålitlig och säker kärnkraft till förmån för väderberoende energikällor både här och på andra ställen i unionen. Vi tycker naturligtvis också att regeringen bör ta tillfället i akt att lyfta taxonomiförordningen och särskilt framföra att kärnkraften ska anses som hållbar. Statsminister anförde som svar bl.a. följande (anf. Vad gäller kärnkraftens roll är ju regeringens uppfattning att kärnkraften kommer att vara en viktig energikälla under omställningen. Därför finns anledning att den ska vara med i taxonomin. Däremot delar vi inte uppfattningen att man ska hävda att det är en hållbar energikälla, på samma sätt som man ser på vind- eller vattenkraft. [– – –] Det finns många länder som kan tänka sig att ha kärnkraften i taxonomin, men de vill absolut inte ha in att den ska beskrivas som hållbart. På så sätt kan det vara ett kontraproduktivt sätt att arbeta. Vidare är det tydligt att en majoritet i som lyssnar nu tycker att kärnkraften ska benämnas som hållbar, men det är inte så som majoriteten i kammaren ser ut. Det är ett tveksamt förhållningssätt utifrån den aspekten. Med detta sagt kommer jag naturligtvis att redogöra för och uppfattning i frågan. (KD) anförde att står bakom tidigare ståndpunkt om att kärnkraften ska klassas som hållbar i taxonomin (anf. (L) instämde i det som och tidigare hade kommenterat och stod fast vid sin ståndpunkt, att kärnkraften ska klassas som hållbar (anf. Statsminister framhöll vidare bl.a. följande (anf. När det gäller inlägg delar jag uppfattningen att det är svårt att hävda att kärnkraften är hållbar. Jag delar alltså den bedömningen. Vad gäller just den frågan är det kanske ordföranden som ska konstatera detta, men efter att lyssnat på dem som har talat tycks det mig som att det finns en majoritet i vi ska driva att kärnkraften är hållbar. Skulle man däremot fråga ledamöter skulle utfallet vara ett annat. Vi kan säga att det är väldigt jämnt i den svenska hur man ser på den frågan och att majoriteten i är annorlunda än om man skulle ha en majoritet i kammaren. (SD) anförde bl.a. följande (anf. En grundläggande princip för rättsstatlighet är ju att den offentliga makten utövas enligt lag. Så står det i vår egen regeringsform; det är en av portalparagraferna. En del av detta är samarbetet mellan och regeringen inför , och det är det vi håller på med just . Där är det helt tydligt och klart att regeringen ska samråda med om sin ståndpunkt och att regeringen ska framföra den ståndpunkt som beslutar om. Att det i kammaren finns en annan majoritet i en viss sakfråga spelar ingen roll i det här fallet, för agerar på delegerad makt från . Det finns alltså ingenting som kallas falsk majoritet i . Skillnaden mellan och utskott är att utskott inte fattar beslut. De bereder beslut som sedan fattas av kammaren, och där kan det finnas en falsk majoritet. I kan det inte göra det. Detta framgår väldigt tydligt av 7 kap. 14 § riksdagsordningen och 10 kap. 10 § regeringsformen. Statsministern behöver alltså inte fråga kammaren, för kammaren har redan tillfrågats. Kammaren har utsett en , och har beslutat i den här frågan. Den här ordningen verkar statsministern inte riktigt vilja respektera, utan hon tycker att man kan göra på något annat sätt om det är så att det inte passar för tillfället. Statsministern anförde vidare följande (anf. konstaterar att frågan inte har prövats i kammaren, och det är korrekt. Men vi kan ju alla räkna på mandaten och hur det partierna har sagt i skulle återspeglas i kammare. Då är det tydligt att det ser olika ut i och i kammaren. Vad gäller inlägg är det inte så att det finns någon delegerad makt. Däremot är det väldigt tydligt att tycker att ska strunta i hur svenska folket har röstat. Det är nämligen så att inte återspeglar de röster som svenska folket avgav i valet , och tycker att man nu ska ta tillfället i akt att köra över svenska folket. Det är ingen som har uttryckt det så tydligt som just och , vilket jag tycker är viktig information till svenska folket. Jag kan dock konstatera att , är beredda att göra detsamma. Med det sagt: Jag kommer naturligtvis att på mötet i redogöra för situationen i och i riksdag. Ordföranden i anförde följande (anf. Då är det så här: har vi ett läge där det i huvudsak finns stöd för regeringens här redovisade ståndpunkt. Det finns dock ett tillägg från en majoritet av närvarande ledamöter, nämligen , , som anser att kärnkraften ska klassas som hållbar i taxonomin och att statsministern har bejakat att framföra den ståndpunkten. har statsministern sagt att hon kommer att framföra hur läget är i riksdag. I plenisalen finns det en majoritet emot att kärnkraft ska klassas som hållbar i taxonomin, nämligen partierna Socialdemokraterna, . Med detta sagt är det dock så att tillägget om att kärnkraften ska klassas som hållbar i taxonomin ska framföras av statsministern, vilket statsministern har bejakat. Det finns en avvikande ståndpunkt från , en oliklydande avvikande ståndpunkt från och en oliklydande avvikande ståndpunkt från . Ordföranden avslutade samrådet med att tacka statsministern för närvaron vid sammanträde. Återrapport från Europeiska rådets möte lämnade statsminister en återrapport från Europeiska rådets möte vid sammanträde. Av EU-nämndens uppteckningar (2021/22:20 § 1) framgår att statsministern, som deltog via telefon, bl.a. anförde följande (anf. Jag går vidare till energipriser. [– – –] Några länder berörde också taxonomin. Jag framförde att kärnkraft kommer att fortsätta att spela en viktig roll och att den därför bör inkluderas i taxonomin, och jag redogjorde för nämndens och inställning till kärnkraftens hållbarhet. Till slut kunde vi inte enas om texten, och därför blev det inga slutsatser i denna del. (M) anförde bl.a. följande (anf. Sedan handlar det om det som man inte lyckades komma överens om, det vill säga energipriser. På det öppna samrådet , , sa statsministern att man skulle redogöra för mandat. Som jag sa vid det mötet har kammare de facto inte prövat den frågan. Vi har pratat om detta i ett antal olika konstellationer, både här och på andra ställen. Vi har ju den här formen av mandatgivning i riksdag – det är som ger mandat. Jag måste säga att jag tyckte att agerande förra gången, att inte följa mandat, var respektlöst. Jag undrar om statsministern precis som tycker att det är fritt fram att välja vilket mandat man ska följa. Jag vill också påminna statsministern om att den regering som hon leder är den svagaste . Detta är allvarligt. Förutom det rent konstitutionella, herr ordförande, är det allvarligt när statsministern nu säger att man har framfört nämndens och syn. Det uppstår en förvirring internt i men också inom EU om vad vi i faktiskt tycker. Jag skulle vilja veta exakt hur orden föll när statsministern sa detta. Vi har vid olika tillfällen diskuterat denna fråga, som sagt. Och regeringen har tidigare, bland annat inför Ekofin senast, kvitterat att man har sagt att man aktivt ska driva det här. Då var mandatet – jag minns det så och som att vi inte var oeniga kring det – att ska agera aktivt tillsammans med andra medlemsländer i EU för att tydligt värna kärnkraftens villkor och framtid inom ramen för taxonomin. I sitt anförande anförde (SD) bl.a. följande (anf. Vi noterar att det i medierna har rapporterats om att flera länder vill ha in skrivningar om kärnkraft och taxonomin i rådsslutsatserna. En fråga till är: Hur agerade där? Drev vi på för detta? [– – –] Vi har ju en märklig situation. har beslutat att linje bör vara att kärnkraften ska anses som hållbar inom taxonomin. Regeringen har då presenterat att den svenska ståndpunkten är att tydligen inte anser att taxonomin är hållbar men att gör det. är, som alla vet, utsedd av för att förhandla fram position tillsammans med regeringen. Det här måste ju sända en oerhört märklig signal till , som nog inte heller är fullt bekant med förhandlingssituationen i det svenska parlamentet. Då är frågan: Vilken linje driver egentligen regeringen på rådsmötet? Det är ju en märklig situation när regeringen helt plötsligt inte längre respekterar mandat. Som svar på dessa anföranden anförde statsministern bl.a. följande (anf. Vad gäller energipriser har jag naturligtvis redogjort för nämndens syn, precis som jag har sagt att jag ska göra. Jag har redogjort för hur det är i , att vi har en stående kommitté dit regeringen går och förankrar sina ståndpunkter och att en majoritet i den kommittén menar att kärnkraften är hållbar. Därför har jag framfört att syn är att den är hållbar. Sedan har jag också såklart faktamässigt redogjort för att det inte nödvändigtvis är så att nämndens syn återspeglar syn eftersom nämnden inte fullt ut återspeglar hur majoritetsförhållandena ser ut i . Jag har bara redogjort för de fakta som gäller i . som jag känner dem är inte ett parti som är emot att man lyfter upp fakta. Det är, hoppas jag, helt andra krafter i som inte tycker att det är bra att redogöra för de fakta som ligger på bordet. Jag går vidare till . Det är samma sak där när det gäller energipriserna. Jag har naturligtvis, precis som jag har sagt, redogjort för vilket mandat jag har från . Ordföranden tackade statsministern för återrapporten (anf. har vid ett flertal tidigare tillfällen granskat regeringens samråd i EU-frågor samt uttalat sig om innebörden och räckvidden av det mandat som regeringen får av efter ett samråd. granskade ett statsråds hantering av en fråga i EU och hur statsrådets hantering förhöll sig till vad som förevarit i (bet. 1997/98:KU25 s. 33). I sitt ställningstagande inledde utskottet med att konstatera att samråden under sammanträden avslutas med att ordföranden gör sammanfattningar i syfte att klargöra opinionsläget i nämnden. Vanligtvis konstateras att statsråden inte har en majoritet av ledamöterna mot sin uppläggning. Ordförandens sammanfattning eller uttalanden är inte ett mandat i strikt mening eftersom det är regeringen som företräder vid rådets sammanträden. Internationella relationer är regeringens prerogativ. Regeringen är således ansvarig för hur landet företräds i rådet även om samråd med har ägt rum inför rådssammanträdet. Vidare uttalade att det, trots att samrådet inte är konstitutionellt bindande, ändå är möjligt att betrakta resultatet av samrådet som ett slags mandat. har tidigare konstaterat att man kan utgå från att regeringen inte kommer att företräda en ståndpunkt som står i strid med vad nämnden har gett uttryck för i samrådet. Av utskottets uttalanden följer att regeringen har ett ansvar att följa mandat. Mandaten kan, anförde utskottet vidare, teoretiskt sett, innehålla olika komponenter. Det är för det första naturligt att mandaten rör ställningstagandet i sakfrågan: Bör stödja aktuellt förslag eller ej? För det andra kan det i mandaten också formuleras hur stort kompromissutrymme regeringen har. Regeringen har som regel ett handlingsutrymme för att kunna göra kompromisser under rådets behandling av en fråga. Nämnden kan i sitt mandat ange inom vilka gränser ett sådant kompromissutrymme finns. För det tredje kan mandaten också innehålla nämndens uppfattning om vilka andra länder som kan eller bör bilda allianser med. Vidare kan karaktären på mandaten variera. För det första kan de vara mer eller mindre uttryckligt uttalade. Vissa delar av ett mandat kan bygga på underförstådda förutsättningar. För det andra kan mandaten vara mer eller mindre flexibla. En viss flexibilitet är en förutsättning för att ska kunna hävda sina intressen under rådets förhandlingar. Att medlemsländernas representanter inte är klavbundna av sina parlament är också en förutsättning för att beslutsfattandet i rådet ska kunna vara effektivt. Utskottet vidhöll sin tidigare inställning att det inte är lämpligt att binder regeringen med fastställda förhandlingsdirektiv i EU-förhandlingarna. I det aktuella granskningsärendet, fortsatte , sammanfattade nämndens ordförande i ett första skede att det fanns en majoritet mot statsrådet. Efter ytterligare några inlägg avslutas samrådet genom att ordföranden sammanfattar med att statsrådet har ett visst handlingsutrymme inom vilket han bör använda ”sunt förnuft” eftersom det finns ”ett svängrum”. Det fanns med andra ord en från nämnden uttalad flexibilitet i mandatet. Nämnas kan också att påminde om vad utskottet tidigare uttalat om att man kan utgå från att regeringen inte kommer att företräda en ståndpunkt som står i strid med vad nämnden har gett uttryck för i samrådet. kan situationer uppstå, t.ex. på grund av ändrade omständigheter, som innebär att regeringen kan bedöma att intressen bäst företräds genom att den svenska ståndpunkten avviker från nämndens mandat. Regeringen måste, anförde utskottet, ha ett visst handlingsutrymme vid rådssammanträdena. Enligt bedömning måste det emellertid föreligga mycket goda skäl för regeringen att göra en sådan avvikelse. Några sådana skäl hade enligt utskottet inte funnits i det aktuella fallet. Under /16 granskade utskottet om kultur- och demokratiministern hade agerat i strid med det mandat som lämnat när det gällde frågor om en arbetsplan för kultur och delaktighetsbaserad styrning av kulturarvet (bet. 2015/16:KU20 s. 106 f.). I sitt ställningstagande framhöll utskottet vikten av att en ståndpunkt som förankrats i fullföljs fullt ut i rådet. Om regeringen bedömer att en avvikelse från nämndens ståndpunkt är nödvändig ansåg utskottet det finnas möjlighet att söka förnyad kontakt med nämnden. Utskottet underströk också att om regeringen av något skäl inte agerar i enlighet med nämndens ställningstaganden ska skälen för avvikelsen tydligt redovisas i den skriftliga återrapporten. En granskning under /17 gällde huruvida statsrådet vid förhandlingarna om förslaget till förordning om fastställande av fiskemöjligheter i hade gått utöver det förhandlingsmandat som regeringen har fått från (bet. 2016/17:KU20 s. 92 f.). Utskottet uttalade bl.a. följande i sitt ställningstagande (s. 108): Utskottet vill i sammanhanget påminna om sitt tidigare ställningstagande att riksdag och regering har gemensamt intresse i att samråden inför ministerrådsmöten fungerar väl och ger goda möjligheter för regeringen att förankra sin förhandlingslinje och för att påverka regeringens agerande. Utskottet framhåller även vikten av att informationen och diskussionen under ett samråd bidrar till att klargöra relevanta sakförhållanden, i syfte att skapa tydlighet kring innehållet i mandat. Att eventuella oklarheter under ett samråd ut är en angelägenhet för både och regeringen. Genom en skrivelse som sänts till har utskottet begärt följande: – En redogörelse för vilka överväganden som låg bakom dåvarande statsministerns besked om att han inte avsåg att följa vad gett uttryck för om att kärnkraft ska klassas som hållbar vid samrådet . Av redogörelsen bör det framgå hur statsministerns agerande förhåller sig till regeringens samrådsskyldighet inför möten och beslut i . Av redogörelsen bör det även framgå vad som låg till grund för bedömningen om vad som var uppfattning i den aktuella frågan. – Var frågan om att klassificera kärnkraften som hållbar (taxonomin) uppe vid mötet i , dvs. var det några andra regerings- och statschefer som lyfte frågan? Om ja, vad framfördes vid mötet? Som svar överlämnades en promemoria som upprättats inom Statsrådsberedningen (bilaga A1.1.4). I svaret framhålls följande. Dåvarande statsminister besked i frågan om kärnkraftens hållbarhet baserades på att frågan inte stod på Europeiska rådets dagordning. I sin sammanfattning redogjorde ordförande för att det fanns stöd av majoriteten i att statsministern skulle framföra ett budskap som inte fanns med på dagordningen. Han konstaterade också att majoriteten i nämnden inte skulle motsvaras av en majoritet i kammaren. Samrådet avsåg de frågor som stod på dagordningen inför mötet i . har förhållit sig till nämndens tillägg i ljuset av detta. delade uppfattningen att den ståndpunkt som majoritet gav uttryck för inte speglade rådande förhållanden i . Till grund för detta låg bedömningen att åsiktsförhållandena i skulle följa partiernas hållningar sådana de också kom till uttryck i . Att en tidigare ledamot av blivit partilös bedömdes inte påverka majoritetsförhållandet. Även om frågan om kärnkraften och taxonomin inte stod på dagordningen valde vissa medlemmar att ta upp den under Europeiska rådets diskussion om energipriserna. Detta ändrade inte den handlingslinje som hade förutskickat under samrådet med . Han framhöll således kärnkraftens viktiga roll i den gröna omställningen utan att framföra att den skulle klassas som hållbar. Genom en skrivelse som sänts till har utskottet begärt följande redogörelser: – En redogörelse för vilka överväganden som låg bakom att statsministern vid redogjorde för både uppfattning och kammarens inställning till frågan om kärnkraftens hållbarhet. Av redogörelsen bör framgå hur agerandet förhåller sig till regeringens samrådsskyldighet inför möten och beslut i . – En kommentar till farhågan om att det för andra stats- eller regeringschefer vid kan ha varit svårt att avgöra vad som är uppfattning i frågan, och vilken betydelse detta kan ha haft för resultatet vid . – I återrapporten till säger statsministern att ”det inte nödvändigtvis är så att nämndens syn återspeglar syn eftersom nämnden inte fullt ut återspeglar majoritetsförhållandena ". Vad låg till grund för bedömningen om vad som var uppfattning i den aktuella frågan? – En redogörelse önskas för om det har förekommit andra tillfällen vid möten i eller Europeiska unionens råd (rådet) då regeringen funnit skäl att redovisa både och kammarens uppfattningar. Av redogörelsen bör framgå vid vilka tillfällen och vad frågan/frågorna handlade om. Som svar överlämnades en promemoria som upprättats inom Statsrådsberedningen (bilaga A1.1.5). I svaret framhålls följande. Vid Europeiska rådets möte redovisade statsministern ståndpunkt att kärnkraften kommer att fortsätta spela en viktig roll och att den därför borde inkluderas i taxonomin. I enlighet med vad statsministern hade uppgett under samrådet i redovisade hon vid nämndens ståndpunkt i fråga om kärnkraftens hållbarhet som position. Hon framförde även bedömningen att nämndens ståndpunkt i frågan inte med säkerhet kunde anses spegla de rådande åsiktförhållandena i . Agerandet ska ses i ljuset av att diskussionerna inte syftade till att försöka komma fram med någon gemensam hållning i fråga om kärnkraftens hållbarhet. Det var inom ramen för en diskussion om de höga energipriserna som några medlemmar berörde frågan om kärnkraften och taxonomin. Till grund för statsministerns slutsats om majoritetsuppfattning låg bedömningen att åsiktsförhållandena i skulle följa partiernas sådana de också kom till uttryck i . Att en tidigare ledamot av blivit partilös bedömdes inte påverka majoritetsförhållandena. I svaret framhålls slutligen att det såvitt är känt inte har förekommit vid något annat tillfälle vid möten i eller rådet att regeringen har funnit skäl att redovisa både och kammarens uppfattningar. höll utskottet en utfrågning med statsminister (bilaga B10). Statsministern framhöll inledningsvis följande. En av punkterna på dagordningen vid avsåg en fortsättning på den diskussion som tidigare hade förts i rådet. Inför mötet samrådde statsministern med . Frågan om kärnkraftens inkludering i EU:s taxonomi hade vid tidigare samråd gett upphov till diskussioner. Statsministern lyfte därför frågan vid samrådet och framförde att regeringens ståndpunkt var att kärnkraften kunde ingå i taxonomin men att det inte per automatik innebar att den kunde klassificeras som hållbar. Liksom vid tidigare samråd uppstod en diskussion om ett tillägg till den svenska ståndpunkten i fråga om kärnkraftens klassificering som hållbar. Statsministern framförde att hennes bedömning var att ståndpunkt i fråga om kärnkraftens hållbarhet inte representerade den rådande uppfattningen i kammare. Om åsiktsförhållandena i skulle följa de åsikter som partierna gav uttryck för i skulle det inte finnas en majoritet för det aktuella tillägget. Det fanns trots detta en majoritet i tillägg i fråga om kärnkraftens klassificering som hållbar. Statsministern valde därför vid att framföra ståndpunkt som position, men redogjorde också faktamässigt för hur det fungerar i .