bet · H901FiU43 · 2022-05-19 00:00:00 — Vad passar då bättre än att vi lämnar ordet till finansmarknadsminister , som ska få svara på frågan hur väl AP-fonderna uppfyller lagstiftningens krav på en föredömlig och hållbar kapitalförvaltning. Statsrådet (S): Tack för att jag fick komma hit! Jag vill också tacka föregående talare för väldigt bra inlägg om AP-fondernas verksamhet. På ett övergripande plan är ju en av regeringens allra viktigaste prioriteringar att accelerera klimatomställningen, och AP-fonderna är mycket stora institutionella investerare som har en unik möjlighet att bidra till den omställningen, så det är självklart bra att vi diskuterar hur AP-fonderna lever upp till de högt ställda hållbarhetskraven . Jag tänkte för det första gå igenom hur kravet på föredömlig förvaltning gestaltar sig. Det gäller ju Första–, som vi har med oss . Jag kommer emellertid att återkomma lite till frågan om lagstadgad hållbarhetsreglering för Sjätte och Sjunde AP-fonderna. Därefter kommer jag också att ta upp något om regeringens roll i förhållande till AP-fonderna och redogöra för de utvärderingar som har genomförts och den kommande utvärdering som ska lämnas till . Jag vill först säga något om föredömlig förvaltning. Den lagstiftning som gäller kom ju 2019. Den ställde krav på Första–om att dessa ska förvalta fondmedlen på ett föredömligt sätt genom ansvarsfulla investeringar och ansvarsfullt ägande. Vid förvaltningen ska fonderna fästa särskild vikt vid hur en hållbar utveckling kan främjas. får fonderna inte göra avkall på det övergripande målet om avkastning givet risk. Det lagstadgade målet om föredömlig förvaltning innebär att AP-fonderna ska arbeta aktivt med att integrera miljöaspekter, sociala aspekter och bolagsstyrningsaspekter i sin förvaltning. Det handlar alltså om att ta hänsyn till miljömässig, social och ekonomisk hållbarhet. I det här arbetet ska AP-fonderna, som har sagts , beakta internationella konventioner som har undertecknat avseende exempelvis mänskliga rättigheter. Lagstiftningen ger uttryck för en förväntan om att AP-fonderna ska vara föredömen i sin kapitalförvaltning. I det ligger att förvaltningen ska vara effektiv, resultatinriktad, präglas av öppenhet och bidra till en långsiktig hållbar värdetillväxt av tillgångarna. Målet att fondmedlen ska förvaltas på ett föredömligt sätt innebär dock inte ett ställningstagande för någon viss förvaltningsmodell. Lagstiftningen tar heller inte i övrigt ställning till hur förvaltningen ska ske utan innebär att AP-fonderna ska beakta ESG-frågor oavsett förvaltningsmodell. Det är AP-fonderna själva som ska precisera målet om föredömlig förvaltning. Det gäller både den närmare innebörden av målet och hur det förhåller sig till det övergripande målet för placeringsverksamheten. Föredömlig förvaltning i lagstiftningen ställer krav på att AP-fonderna ska samverka och uppvisa öppenhet. Fondernas förvaltning vilar på allmänhetens förtroende, och det är viktigt att fonderna strävar efter att vara så öppna som möjligt. Samverkan ska omfatta att Första–Fjärde AP-fonderna har en gemensam värdegrund för förvaltningen av fondmedlen. AP-fonderna ska även ha gemensamma riktlinjer för redovisning av hur målet om föredömlig förvaltning har uppnåtts och vilka tillgångar som fondmedel inte bör placeras i. Det är upp till fonderna att avgöra hur samverkan ska gå till och om den ska omfatta mer än det jag precis har nämnt. Låt mig säga något om regeringens roll. AP-fonderna är oberoende myndigheter, och till skillnad från andra myndigheter så styrs de endast genom lag. Regeringens styrning är begränsad till att utse ledamöter i AP-fondernas styrelser. Därutöver ska regeringen utvärdera fondernas förvaltning av fondmedlen. AP-fondernas oberoende bedöms vara viktigt för att upprätthålla förtroendet för pensionssystemet. När det gäller AP-fondernas hållbarhetsarbete får jag ofta frågor om fondernas innehav i specifika bolag eller länder och om de uppfyller lagstiftningens krav på föredömlig förvaltning. Här brukar jag vara tydlig med att regeringen varken får eller kan ha synpunkter på AP-fondernas enskilda placerings- och förvaltningsbeslut. Det är styrelserna som är ansvariga för att fondernas investeringar uppfyller lagstiftarens krav. Jag vill också säga något om de utvärderingar vi har genomfört. Regeringen har genomfört två utvärderingar sedan lagstiftningen om föredömlig förvaltning trädde i kraft . När det gällde verksamheten bedömde regeringen att det arbete som var på fonderna och bedriver med att integrera hållbarhetsfrågor i förvaltningen ligger väl i linje med lagstiftarens krav, även om det där och då befanns vara en för att utvärdera målet, nämligen . Regeringen konstaterade också att AP-fonderna kommit långt på hållbarhetsområdet i en jämförelse med andra ledande institutionella investerare globalt. betonade regeringen att AP-fonderna har ett starkare lagkrav än andra institutionella investerare och att det därför kan förväntas att AP-fonderna ligger i framkant. Slutligen lyfte regeringen fram att det finns möjlighet till fortsatt utveckling och förbättring inom flera områden, bland annat när det gäller arbetet för att AP-fondernas investeringar ska ligga i linje med mål om att begränsa den globala temperaturökningen. Regeringen gjorde också bedömningen att AP-fondernas strategier och målsättningar kopplade till föredömlig förvaltning skulle kunna förtydligas. Därutöver – det är fortfarande 2019 vi talar om – betonade regeringen att den förväntar sig att AP-fonderna fortsätter att sträva efter ökad transparens inom både nya och existerande investeringar i onoterade tillgångar. Sedan kommer vi till utvärdering. I utvärderingen av AP-fondernas verksamhet 2020 gjorde regeringen en särskild analys av Första–Fjärde AP-fondernas placeringar i fossil energi. Vi konstaterade att marknadsvärdet för AP-fondernas innehav i fossil energi hade minskat med mellan –2020. Det förklarades både av en minskning av antalet bolag inom fossil energi och av en nedåtgående utveckling av tillgångarnas värde. Regeringen noterade att AP-fonderna har olika strategier när det gäller att minska exponeringen eller avyttra innehav, och regeringen konstaterade att AP-fondernas avyttring av tillgångar i fossil energi hade ökat kraftigt sedan den nya hållbarhetsregleringen trädde i kraft, även om minskning av exponeringen pågått längre än så. Därutöver lyfte regeringen fram att AP-fonderna förstärkt arbetet med en aktiv ägarstyrning inom hållbarhet. Regeringen betonar att den förväntade sig att fonderna fortsätter att driva dessa frågor mot bolag med hög klimatpåverkan. vill jag säga något om den rapport som är i vardande. Vi baserar vårt arbete på en rapport från konsultfirman , som har gjort en extern utvärdering. Det har de också gjort . Den rapporten konstaterar att Första–har fortsatt sitt hållbarhetsarbete genom att utveckla redovisning och målsättningar. Flera av fonderna har till exempel antagit nya policyer och strategier på hållbarhetsområdet, och detta kommer att innebära nya eller förändrade målsättningar. lyfter fram att AP-fonderna i stor utsträckning har nått sina hållbarhetsmål . När det gäller AP-fondernas arbete inom klimatområdet konstaterar att den portföljviktade koldioxidintensiteten har sjunkit för tre av fyra AP-fonder men att den för den sista, nämligen Tredje AP-fonden, har minskat i absoluta tal även om den portföljviktat har ökat. rekommenderar att Första–ska fortsätta att vidareutveckla hållbarhetsredovisningen så att den blir mer resultatinriktad och anser också att AP-fonderna bör se över om rapportering av resultat kan förtydligas då målen ofta är processorienterade. Denna rapport kommer att ligga till grund för regeringens utvärdering, som ska lämnas till . Vår ambition, kan jag tillägga, är att vi väl ska leva upp till högt ställda krav och rekommendationer. Jag nämnde i inledningen att målet om föredömlig förvaltning gäller Första–. De ska integrera miljöaspekter och sociala aspekter och bolagsstyrningsaspekter. Sammanfattningsvis har våra bedömningar varit att AP-fonderna arbetar aktivt med dessa frågor och att AP-fonderna har infriat regeringens förväntningar. Det finns möjligheter att stärka hållbarhetsarbetet ytterligare, och här ser regeringen positivt på rekommendationer till AP-fonderna. Regeringen ser också positivt på att AP-fonderna fortsätter att utveckla sitt arbete och tydliggöra målsättningar och redovisning inom hållbarhetsområdet. Jag kan också passa på att lyfta fram att vi har lämnat en proposition till om ett förslag om att ska omfattas av motsvarande hållbarhetsreglering som Första–Fjärde AP-fonderna. Det skulle innebära att uppdraget när det gäller föredömlig förvaltning förtydligas att gälla även , och det är ju helt i linje med rekommendationer. Det föreslås också att Första–Fjärde AP-fonderna samt ska samverka när det gäller redovisning av hur målen om hur föredömlig förvaltning har uppnåtts. Det tror jag också bidrar till ökad öppenhet och ökad jämförbarhet. Som riksrevisorn framhöll bereds just nu i ett lagförslag om att även Sjunde AP-fonden ska omfattas av samma hållbarhetsreglering som Första–, och regeringen har för avsikt att återkomma i den frågan. förvaltar Första–nästan . Fondernas avkastning har bidragit till att värdet på buffertkapital har ökat med . Jag betraktar deras uppdrag med stor ödmjukhet, och jag är imponerad över att fonderna har tagit så stora steg framåt i hållbarhetsarbetet. Ordföranden: tack för det! Jag vill tacka alla för dessa mycket intressanta presentationer. Ordföranden: tillbaka! Då är det för frågestund. Det betyder att ledamöterna i utskottet – partivis, i partistorleksordning – kommer att få möjlighet att ställa frågor. Jag skulle vilja rekommendera er som är på podiet att skriva upp några frågor; det kommer att vara några i taget. Ni som ställer frågorna får gärna vara tydliga med om ni riktar er till någon eller några. kanske ni vill att alla ska svara på en fråga, vilket kan ta lite mer tid om alla ska hinna på den här timmen. Men var lite tydliga, så blir det jättebra. Mubarik (S): Tack för väldigt bra och intressanta dragningar! Jag tänkte börja med en liten kommentar kring det som sa om att det inte finns några motsättningar mellan hållbarhet och ekonomisk utveckling. Jag vill fråga om man kan gå lite längre än att det inte finns någon motsättning. Kan ni säga något om hur arbetet mot hållbara investeringar kan bidra till en bättre ekonomisk utveckling av fonderna? Sedan har jag en fråga till, som är vänd till vem som helst. Vi vet ju att det finns etiska regler för placeringar. finns det skillnader i placeringar mellan olika fonder. Är detta ett problem, och hur kan man göra det mer konsekvent? Min sista fråga handlar om utvärderingar av bolag. Det sker förändringar, både inom bolagen och i samhället. Hur sker de här utvärderingarna, och hur tar det att avyttra en fond när man får veta att ett bolag till exempel bryter mot de etiska reglerna? (M): Ordförande! Jag instämmer i föregående talares tack för bra och intressanta dragningar. Det är många intressanta perspektiv. Bara en kort reflektion: Ni förvaltar väldigt mycket pengar. Rätt använda, med aktivt ägarskap, kan dessa göra mycket gott, påverka och så vidare. Men omvänt är baksidan att gör man fel eller kliver åt fel håll kan man också göra en hel del skada. Man har ett stort ansvar när man jobbar med så här mycket pengar. Jag har tre korta och konkreta frågor. De handlar lite om vad som styr innehållet i hållbarhetsbegreppet och vad som kommer att vägleda er, alltifrån vapenindustri till kärnkraft och så vidare. Min första fråga handlar helt enkelt om hur ni i AP-fonderna – ni behöver inte svara allihop; det räcker om någon gör det – ser på investeringar i exempelvis kärnkraft som en del i omställningen. Den andra handlar om hur ni ser på taxonomins påverkan eller vad ni tror att taxonomin kommer att påverka i ert arbete. Den tredje frågan är mer specifik utifrån Fjärde AP-fondens dragning och handlar egentligen om hur man jämför utvecklingen mot inkomstindex. Det har såklart sin relevans, men mäter ni också mot avkastning i övrigt, mot andra börsindex, OMX 30 och liknande, och hur står ni er i ett sådant läge? Det är såklart intressant ytterst för alla oss medborgare. , Tredje AP-fonden: Jag fick frågan från Mubarik hur man kan bidra till ekonomisk utveckling genom hållbarhet. Vi kan se hur det sett ut historiskt när man gjort en omställning inom en verksamhet. Vi har gjort många omställningar och haft många teknikskiften, och mycket handlar om teknikskiften i den nuvarande produktionen för att övergå till en mer hållbar produktion. Dessa teknikskiften kan både höja produktiviteten i bolagen och förhoppningsvis bidra till minskad resursåtgång och så vidare. De kan alltså med mycket stor sannolikhet bidra till tillväxten. Svårigheten är egentligen att veta vilken teknologi som kommer att bli den vinnande, så det finns också risker med detta. Men det finns många möjligheter att bidra till en fortsatt tillväxt med mindre resursåtgång och mer hållbar resursåtgång genom omställning. Jag tror absolut att det är förenligt med långsiktig tillväxt att ställa om inom många sektorer. Får jag svara på en fråga till? Jag kan passa på att ta en fråga som nämnde, nämligen den om inkomstindex. Mätningen mot inkomstindex görs egentligen för att se huruvida vi bidrar till den långsiktiga finansieringen av inkomstpensionssystemet. Växer vi snabbare än inkomstindex innebär det att tillgångarna ökar snabbare än skulden, så därför är det ett relevant mått. Men självklart jämför vi oss också med andra index. Vi jämför oss inte bara med ett börsindex, utan vi jämför oss med en portfölj som har en liknande risk som vår portfölj – nu pratar jag för Tredje AP-fonden. Vi har valt en långsiktig portfölj som skulle kunna leverera samma avkastning som vårt mål är. Den portföljen består av noterade aktier, med home bias i , och räntor med en genomsnittlig duration ungefär som världsmarknadens räntor och 20 procents valutaexponering. Den är ganska lik den risk som vi har i AP3:s portfölj. Vi har aktier, räntor och alternativa investeringar. Den portföljen har vi överavkastat mot. Vi började mäta på detta sätt efter 2012. Det kan man säga är det billigaste sättet att förvalta kapital. Vårt kapital kostar lite mer att förvalta, för vi är lite mer kompetenta än en sådan här enkel portfölj. Vi har övaravkastat med , och det rör sig om åtskilliga miljarder. Vi benchmarkar oss alltså, men vi benchmarkar oss också mot andra. Detta är ett exempel. , Första AP-fonden: Jag skulle också vilja börja i frågan om motsättningar eller eventuell förstärkningsmekanism mellan ekonomisk tillväxt och hållbarhet. Man kan tänka att det finns som en piska och en morot i det här systemet. För att börja med piskan är det till exempel koldioxidprissättning som driver på för mer klimat‑, energi- och materialsmarta lösningar. Det bidrar till tillväxt och produktivitetsutveckling i existerande industrier. Även om vi har mycket kapital har vi begränsat kapital. När vi då väljer till exempel grön teknologi, en framtidslösning, bidrar vi till framtida tillväxt i stället för att fortsätta lägga pengar på något som vi inte tror bidrar framåt. Sedan skulle jag vilja koppla ihop Mubariks fråga om det är bra eller dåligt att det finns olika placeringsregler med fråga om hur taxonomin påverkar. Det ska ju inte finnas grupptänk på finansmarknaderna, vilket är en risk om vi alla gör likadant. Vi kommer att tro att allt är bra och inse att det är dåligt. Det behöver finnas en pluralitet. Det gäller även oss här på podiet. Även om vi har samma uppdrag ska vi inte lägga 2 000 miljarder i samma korg. Det blir inte bra. finns det inte en samsyn i hur man ska redovisa vad man håller på med. Det blir jättesvårt för den som antingen tvångssparar i en AP-fond eller som kan välja egna fonder att förstå vad man egentligen köper. Där tror jag framför allt att taxonomin kan ha en roll, om den är väl utformad, genom att till exempel sätta regler för transparens som underlättar för omvärlden att göra bedömningar. Hur det tar att avyttra beror på vilket tillgångsslag det är. En noterad aktie kan vi, på en väl fungerande marknad, bli av med från till en annan. Det gäller inte om marknaden, som till exempel nu i , är stängd. Då tar det . Det gäller inte heller om det är en illikvid investering, något som inte är noterat. En riskkapitalinvestering kan vi normalt inte bli av med förrän , och de bolag vi äger tillsammans äger vi ju så att säga för evigt. Det gör att ansvaret att förstå vad som är hållbart blir ännu mycket större ju svårare det är att agera på ny information. Om vi då kommer till vapenindustri och kärnkraft skulle jag först vilja säga att vapen- och försvarsindustri är ett utmärkt exempel där det finns risk för grupptänk. Vi är långsiktiga investerare i – det har vi varit länge – och ser det som ett exempel på ett bolag som i en industri som kan ha hållbarhetsutmaningar agerar väldigt bra. Om vi jämför till exempel ett försvarsbolag med ett bolag som gör elektronik, kanske mobiltelefoner, har ofta försvarsindustrin koll på sina leverantörskedjor. Det kommer inte att vara kränkningar av mänskliga rättigheter på samma sätt som risken kan vara i elektronikbolaget. Frågan för att man ska kunna göra en hållbarhetsbedömning är dock vem du säljer till och hur det används. Ett annat företag som ägnar sig åt att producera en oskyldig produkt kan ha helt andra utmaningar. Vi har inga förbud mot att investera i kärnkraft . Vi har kärnkraft i portföljerna. Utmaningen där handlar också om vad som är tillgängligt för oss som investerare att eventuellt överväga. Detta är inte sektorer som så ofta är öppna för investerare av vår typ. , Andra AP-fonden: Jag kan också kommentera några av frågeställningarna, och jag börjar med den om motsättningar mellan ESG och avkastning. Med tanke på det vi har ägnat en stor del av dagen åt att diskutera, att vi är en långsiktig investerare med unik målsättning och ett unikt uppdrag från , brukar vi säga att vi vill investera i bolag som kommer att överleva. Det låter som om det skulle vara väldigt enkelt, men så är det inte. När det gäller ny teknik och så vidare är det väldigt svårt att exakt säga att detta är bra och detta är dåligt. Vi har dock en tro på att de långsiktigt hållbara bolagen kommer att vara de bästa att investera i. Vi skulle kunna gå, säg, när insikten och kunskapen om vad ny teknik innebar inte alls fanns. Jag brukar provocera min egen organisation med att säga att det är den som vet mest och bäst som kan fatta de bästa besluten. Man måste alltså analysera alla delar av en investeringsmöjlighet, och det skulle jag säga att vi gör väldigt ingående. När det gäller gemensamma etiska regler skulle det vara praktiskt och kanske någonting man skulle önska. Men det är bara att se på AP-fondernas utveckling under de här 20 åren och hur omvärlden har förändrats. Därför är jag väldigt tacksam över att fastställde att vi ska bedriva en föredömlig förvaltning och inte skrev fast oss i vissa principer eller riktlinjer, för de kommer att föråldras. Detta är ett område som förändras otroligt starkt. När det gäller taxonomin lämnar jag . Det är bra att det finns ett ramverk, för väldigt mycket handlar om öppenhet för att få sådana som oss att kunna fatta de bästa besluten. Dels handlar det om att öka kunskapen på hemmaplan, dels handlar det om att kunna få bra fakta, bra analyser och bra siffror från bolagen. Just nu är vi översköljda av en mängd olika rapporteringsinitiativ, som jag egentligen tycker är möjligen något för många. Vi hoppas att det ska kunna formaliseras i ett lägre antal . , : Det dök upp ett litet smörgåsbord av frågor här. En del har redan besvarats på ett bra sätt. Jag är därför fräck och väljer ut det som jag tycker är spännande. Jag fick också en direkt fråga från om inkomstindex. har besvarat den delvis. Vi följer upp våra investeringar på en mängd olika sätt. Det huvudsakliga sättet är inte genom att jämföra mot ett inkomstindex. Det är inte det vi jämför oss mot i det dagliga, utan det är bland annat, som var inne på, utifrån vår långsiktiga önskade tillgångsallokering och hur vi förhåller oss till den i vår löpande förvaltning men också i enskilda tillgångsslag. Vår aktieförvaltning följer vi alltså upp mot olika aktieindex av olika typer förstås, för att se hur det går. Det görs också mycket jämförelser med andra pensionsfonder runt om i världen. Det görs av oss själva men också i den årliga utvärdering som gör. Tittar man på den nivån ser man att AP-fonderna har en långsiktig avkastning som står sig väl mot i stort sett alla pensionsfonder i världen, både utländska och svenska, som man kan jämföra mot. Det blir ibland lite av att jämföra äpplen och päron, eftersom alla har lite olika uppdrag. Men om man tittar på den generella bilden ser man att vår avkastning står sig väldigt väl i en internationell jämförelse. Det andra jag tänker beröra är frågan från Mubarik i inledningen om motsättningarna mellan hållbarhet och avkastning. Finns det sådana, och kan man göra mer för att få dem att samverka framöver? Det var åtminstone så jag uppfattade frågan. Som också har påpekats ser vi inte att det finns motsättningar. Alla långsiktiga investeringar och alla bolag som ska överleva långsiktigt måste ta hänsyn till och fundera på hållbarhetsfrågorna. De utgör risker för oss som investerare men också för de olika affärsmodeller som finns. Det är alltså någonting som alla behöver ta hänsyn till som investerare men även bolagen själva. Med det sagt är det inte på det sättet att något är en bra investering bara för att det är hållbart, utan man måste förstå dynamiken. Vilka hållbarhetstrender är de starka? Vilka affärsmodeller och delar av olika sektorer kan ta sig an utmaningarna på ett bra sätt? Vi tar stor hänsyn till det i det som jag kallar tematiska investeringar, som jag nämnde i mitt anförande. Men det finns ett exempel som jag inte hann med där; jag tackar alltså för frågan. argumenteras det för att vi som AP-fonder ska lämna en del sektorer helt och hållet bara för att de har hållbarhetsutmaningar. Vårt synsätt är att det inte är att ta ansvar. Det finns en hel del sektorer som producerar varor och produkter som är helt avgörande för att samhället ska fungera och som är avgörande på lång sikt. Vi kan inte se att det är ansvarsfullt att bara lämna dem, utan vår ambition är att investera i de sektorerna men i de bolag som har bärkraftiga affärsmodeller och som kan ta till sig att förändra sina affärsmodeller i mer hållbar riktning. Utifrån det perspektivet har vi satt upp en enhet inom vår globala aktieförvaltning som sysslar med just aktivt aktieval i de mest CO2-intensiva sektorerna. Fram till nu har vi jobbat med energisektorn, råvarusektorn och kraftproduktionssektorn. De tre tillsammans utgör av CO2-trycket från en global aktieportfölj. Om vi tar energisektorn som exempel på vad det har lett till kan vi se att alla bolag som kan vara kvar i vår portfölj måste ha planer och ambitioner som är i linje med . De måste också göra betydande och ökande investeringar i fossilfria energikällor. Den typen av bolag är ju en del av problemet, men de är också till stor del en del av lösningen. Hållbarhet är ett brett begrepp. Att ta in det i investeringsverksamheten är inte enkelt. Man måste verkligen tänka igenom hur man gör det för att kunna bidra långsiktigt till omställningen. , i : Jag kan göra ett inspel i samma fråga, om avkastningen, utifrån ett forskarperspektiv. Det finns många studier som jämför portföljer som investerar med någon typ av hållbarhetskriterium med en motsvarande portfölj som inte gör det. Om man lägger ihop de studierna visar det sig i de flesta fall att det inte är någon skillnad mellan de två typerna av portföljer. Det är vanligare att det avkastar bättre än att det avkastar sämre, men alla varianter finns. Det är kanske inte konstigt att man får olika resultat.