bet · H901TU7 · 2022-02-04 00:00:00 — Utskottet välkomnar även att regeringen avser att följa upp detta inom ramen för sin styrning av såväl Swedac som Transportstyrelsen. Vidare vill utskottet framhålla att regeringen säkerställer att Transportstyrelsen fullgör sitt tillsynsansvar som en del i sin löpande styrning av myndigheten. Utskottet välkomnar att regeringen tar frågan om tillsynens kvalitet och ändamålsenlighet på allvar och ser som ett gott underlag för att stärka verksamheten. Det är bra att regeringen avser att ge Transportstyrelsen i uppdrag att beskriva hur verksamhetsplaneringen för tillsynen av besiktningsmarknaden ser ut och att planeringen ska redovisas i samverkan med Swedac. När det gäller motionsförslag om att utreda konsekvenserna av avregleringen av fordonsbesiktningen vill utskottet anföra följande. Fordonsbesiktningsmarknaden i omreglerades . I samband med det fick Transportstyrelsen i uppdrag att kontrollera att besiktningsverksamheten fungerar väl när det gäller trafiksäkerhet, miljö, prisutveckling, teknikutveckling och tillgänglighet. Transportstyrelsen konstaterar i sin senaste redovisning av fordonsbesiktningsmarknaden att besiktigas fordon i stort sett på samma sätt som före omregleringen. Marknadskoncentrationen är enligt Transportstyrelsen fortsatt måttlig och har totalt sett minskat på grund av ökad konkurrens mellan besiktningsföretagen. Prisutvecklingen har varit blandad. De rapporterade priserna för kontrollbesiktning har ökat mindre än konsumentprisindex (KPI) förutom för motorcyklar. För efterkontroll efter kontrollbesiktning har priserna ökat mindre än KPI för alla kontrollerade fordonstyper utom bromsade lätta släp. Antalet besiktningsstationer för lätta fordon har enligt Transportstyrelsen ökat från 533 till 554, vilket är en ökning med . Vidare har antalet besiktningstekniker ökat från 1 937 till 2 016, vilket är en ökning med . Transportstyrelsen konstaterar i rapporten att fordonsbesiktningsmarknaden fortsätter att utvecklas. Utskottet har tidigare konstaterat att Transportstyrelsen rekommenderar att marknaden får vidareutvecklas utan att det underliggande regelverket ändras. Utskottet delar fortfarande denna bedömning och finner följaktligen att det inte finns skäl att vidta någon åtgärd. Utskottet anser att de frågor som tas upp i motionerna är väl tillgodosedda genom det arbete som regeringen och myndigheterna bedriver. Utskottet finner därför inte skäl att vidta några åtgärder med anledning av motionerna 2021/22:1411 (S), 2021/22:3195 (V) yrkande 11 och 2021/22:4284 (C, M, KD, L) yrkandena 1, 3 och 4 som därmed avstyrks. Utskottet föreslår vidare att lägger regeringens skrivelse 2021/22:32 till handlingarna. Utskottets förslag i korthet riktar ett tillkännagivande till regeringen om att bör utreda vilka konsekvenser de svenska kraven på miljökontroll har fått i jämförelse med miljökontrollen i andra länder i EU. Därmed bifalls motionsförslag om detta. Utskottet föreslår vidare att motionsförslag om besiktningsregler för gasdrivna fordon och framförande av obesiktigade fordon avslås. Jämför reservation 25 (S, SD), 26 (C) och 27 (C) samt särskilt yttrande 1 (V) och 2 (MP). I kommittémotion 2021/22:3663 yrkande 32 föreslår m.fl. (C) att Transportstyrelsen ges i uppgift att utvärdera de besiktningsregler som gäller för gasfordon i syfte att se över om de är proportionerliga. I kommittémotion 2021/22:3195 framför m.fl. (V) att regeringen omgående bör ta initiativ till nya föreskrifter för kontrollbesiktning där man återgår till de tidigare högre miljökraven för fordonsbesiktning (yrkande 9). Motionärerna pekar på att nya föreskrifter för kontrollbesiktning med kraftigt sänkta nivåer på miljöområdet infördes och att har några av de lägsta miljökraven för fordonsbesiktning bland alla EU-länder. Motionärerna menar vidare att regeringen bör ge Transportstyrelsen i uppdrag att höja ambitionsnivån vid kontrollbesiktning genom åtgärder som inkluderar den tyska metoden att räkna partiklar samt metoder för att mäta kväveoxider (yrkande 10). Motionärerna konstaterar att andra länder systematiskt har skärpt miljökraven för bilkontroller och lyfter bl.a. fram som ett exempel. I kommittémotion 2021/22:3879 menar m.fl. (KD) att regeringen bör återkomma med förslag på hur man kan förbättra miljökontrollen av fordon så att inte har betydligt lägre krav på miljökontroll av fordon än andra europeiska länder (yrkande 34). Motionärerna understryker att kraven på besiktning av utsläppen från personbilar är otillräckliga och att inte ska ha betydligt lägre krav på miljökontroll av fordon än andra europeiska länder. I motion 2021/22:4284 yrkande 2 föreslår m.fl. (C, M, KD, L) att ska utreda vilka konsekvenser de svenska kraven på miljökontroll har fått i jämförelse med andra länder i EU. Motionärerna menar att numera är ett av de sämsta länderna i EU vad gäller att ställa miljökrav vid besiktning. I motion 2021/22:2641 menar och (båda M) att regeringen bör överväga att se över relevanta bestämmelser om olagliga fordon. Motionärerna lyfter fram att vaneförbrytare använder fordon som har olika brister och betonar att det inte kan anses vara förenligt med lagstiftarens intention eller allmän trafiksäkerhet att olagliga fordon tillåts framföras på vägarna. I motion 2021/22:1654 yrkande 2 menar (C) att jämförelsenivåer kring utsläpp bör införas på besiktningsprotokollet. Motionären menar att man på besiktningsprotokollet kan visa upp hur mycket koldioxid bilen släpper ut i jämförelse med andra bilar av samma årsmodell och med nyare bilar. I motion 2021/22:3502 framför och (båda C) att kriminaliseringen av framförande av obesiktigade fordon bör utökas (yrkande 3). Motionärerna menar att den som upprepat gör sig skyldig till olovlig körning inte sällan är en fara för andra och måste uppmärksammas med större kraft av samhället, varför straffskalan för upprepade brott bör ses över. Motionärerna lyfter vidare fram att möjligheterna till förverkande av obesiktigade fordon bör utökas (yrkande 4). Löpande kontroll av fordons beskaffenhet och utrustning sker genom kontrollbesiktning och flygande inspektion. Kontrollbesiktning kan ske som periodiskt återkommande kontrollbesiktning eller efter föreläggande från Transportstyrelsen, en polisman eller en bilinspektör. Syftet med kontrollbesiktning är att säkerställa att fordon och tillhörande system genom sin användning inte har slitits ut så att de kan utgöra en trafikfara. EU:s s.k. besiktningspaket består av dels och rådets direktiv /45/EU av om periodisk provning av motorfordons och tillhörande släpvagnars trafiksäkerhet och om upphävande av direktiv /40/EG, dels och rådets direktiv /47/EU om tekniska vägkontroller av trafiksäkerheten hos nyttofordon i trafik i unionen och om upphävande av direktiv /30/EG. De nationella bestämmelserna finns i fordonslagen (2002:574), fordonsförordningen (2009:211) och Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (TSFS 2017:54) om kontrollbesiktning. EU:s besiktningspaket har genomförts i svensk rätt och tillämpas . Med anledning av EU-direktiven har Transportstyrelsen reviderat sina föreskrifter och gjort en översyn av föreskrifterna i övrigt. Periodiskt återkommande kontrollbesiktning ska ske enligt 6 kap. fordonsförordningen. I förordningen finns ett bemyndigande för Transportstyrelsen att meddela föreskrifter om bl.a. fordons beskaffenhet och utrustning, omfattningen av fordonskontrollen, den tekniska kompetensen och utrustningen samt kvalitetssäkringen hos besiktningsorgan och provningsorgan enligt fordonslagen samt utbildning och kompetens hos besiktningstekniker. Transportstyrelsen har också utnyttjat sitt bemyndigande och utfärdat föreskrifter om kontrollbesiktning, teknisk kontrollutrustning hos besiktningsorgan, registreringsbesiktning, mopedbesiktning och lämplighetsbesiktning samt utbildning och kompetens för certifiering av besiktningstekniker. Ett fordon ska godkännas vid en kontrollbesiktning om det är i trafiksäkert skick, uppfyller tillämpliga krav i avgasreningsförordningen (2011:345), förordningen (2016:1128) om fluorerade växthusgaser och föreskrifter som har meddelats med stöd av dessa förordningar, och även i övrigt är godtagbart från miljösynpunkt. tillämpas nya regler som en följd av EU:s besiktningspaket. konstaterade i sin rapport om omregleringen av besiktningsmarknaden för fordon att andelen anmärkningar på brister i miljökontrollsystemet har minskat från 2019. Anledningen till detta kan enligt vara de ändringar som gjordes 2018 i en föreskrift om miljökontroller vid besiktningar. Vid utskottssammanträdet informerade företrädare för Transportstyrelsen och Fordonsbesiktningsbranschen om aktuella besiktningsfrågor. Fordonsbesiktningsbranschen framförde kritik mot miljökontrollen och det svenska regelverket. Branschen har bl.a. uppgett att andelen miljöunderkända fordon halverades vid föreskriftsändringen 2018 och att denna halvering kvarstår. I fordonsbesiktningsbranschens årsrapport konstateras att de regeländringar som infördes i fråga om miljökontroll verkar få ha fått en bestående negativ effekt på andelen fordon som underkänns på grund av miljörelaterade fel. bör enligt branschen justeras så att miljökraven som ställs vid besiktning skärps. Branschen har framfört att det finns tillgänglig teknik för att mäta kväveoxider (NOx) och partiklar och att det pågår olika projekt. Branschen menar att Transportstyrelsen skulle kunna införa både partikelmätning och lägre gränsvärden genom uppdaterade nationella föreskrifter. Transportstyrelsen framförde vid sammanträdet att mätningen av kväveoxider och partiklar är komplicerad. När det gäller miljökontrollen hänvisade myndigheten bl.a. till sin tidigare redovisning av regeringsuppdraget . Den dåvarande regeringen gav Transportstyrelsen och i uppdrag att analysera klimat- och miljöeffekter av föreskrifterna om kontrollbesiktning och annan reglering som rör kontroll av motorfordon. Analysen inkluderade effekterna av de ändringar av föreskrifterna om kontrollbesiktning som trädde i kraft . redovisade Transportstyrelsen och att ändringarna innebar såväl höjningar som sänkningar av gränsvärden för fordons utsläpp av olika ämnen. Myndigheterna framförde att för fordon finns i stort ett gott miljöskydd vad gäller tillverkning, godkännande, kontrollbesiktning, normalt brukande och återvinning, men när det gäller brukande är kontrollbesiktning och flygande inspektion av polis inte effektiva nog. En analys av regeländringarnas effekt i form av förändrade utsläpp visar att de skattade utsläppseffekterna av de genomförda regeländringarna är små. Det betonades att osäkerheten i analysen är stor, och myndigheternas bedömning var att de genomförda regeländringarnas miljö- och hälsoeffekter inte kan kvantifieras närmare. På området finns harmoniserad EU-reglering som ska införas och respekteras, men det finns möjlighet att göra vissa nationella tillämpningar. Transportstyrelsen är ansvarig för att införa EU-regleringen så att den stämmer överens med olika villkor och på ett sådant sätt att fordonsägare kan få en rättssäker bedömning av sitt fordon. Mer träffsäkra mätinstrument för kontroll av gränsvärden av utsläpp är under utveckling. Det kommer att göra det möjligt att minska osäkerheten i mätningarna. Besiktning av gasdrivna bilar infördes krav på utökad kontroll av gastanken på gasdrivna bilar i samband med kontrollbesiktning. Syftet med kontrollen är att säkerställa att tanken är fastsatt, att det inte finns några skador på den och att den inte läcker. För att besiktningsteknikern ska kunna utföra denna kontroll behöver bilens gastankar friläggas inför besiktningen. Som ett alternativ till att bilägaren själv frilägger gastanken kan en verkstad frilägga den, utföra kontrollen och utfärda ett intyg om att tanken och det övriga bränslesystemet för gas är i fungerande skick. Intyget tas sedan med till kontrollbesiktningen. Intyget får vid kontrollbesiktningstillfället inte vara , vilket i praktiken innebär att det kan användas vid två kontrollbesiktningar. Den utökade kontrollen innebär att ägare av gasbilar betalar mer än andra bilägare för att kunna kontrollbesiktiga sina gasbilar. Regeringen ser en risk för att detta skulle kunna minska efterfrågan på gasbilar, vilket i förlängningen skulle kunna vara ett hinder för omställningen till en fossilfri fordonsflotta. Regeringen gav Transportstyrelsen i uppdrag att utreda förutsättningarna för åtgärder som gör att ägare av gasdrivna bilar betalar samma pris vid besiktning av bilen som ägare till andra typer av bilar. I uppdraget ingick att utreda möjligheterna att ta bort den merkostnad som det innebär att besiktiga bilar som drivs av gas. Om det inte är möjligt att ta bort merkostnaden skulle Transportstyrelsen enligt uppdraget föreslå hur en full ekonomisk kompensation för denna merkostnad kan utformas. I redovisningen av uppdraget skulle nödvändiga författningsförslag ingå. Uppdragets första del redovisades till (Infrastrukturdepartementet) . Den andra delen av uppdraget som avsåg nödvändiga författningsförslag, inklusive konsekvensutredning av dessa, redovisades . Merkostnaden som kan uppstå för gasbilsägare i samband med kontrollbesiktning är en följd av den föreskriftsändring som Transportstyrelsen införde 2018. Transportstyrelsen bedömer att det inte finns tillräckligt stöd för att föreslå att den särskilda kontrollen tas bort. Det finns inte heller stöd för att förlänga giltighetstiden på intygen. I utredningen har Transportstyrelsen tagit fram ett förslag på en modell för kostnadskompensation. Modellen innebär att samtliga gasbilsägare som väljer att göra en särskild kontroll och få ett intyg utfärdat på verkstad kan få kompensation. Transportstyrelsen menar att bör administrera kostnadskompensationen. Transportstyrelsens bedömning är att kostnadskompensationen sannolikt inte är att betrakta som ett statsstöd. Detta innebär att en förordning som reglerar kostnadskompensationen inte behöver notifieras. Vidare redovisar Transportstyrelsen ett förslag till en förordning som ska reglera förutsättningarna för och administrationen av en kostnadskompensation till gasbilsägare. Ett körförbud inträder automatiskt om ett fordon inte har besiktigats enligt nuvarande bestämmelser. Ett fordon kan likaså beläggas med körförbud om det vid en poliskontroll eller vid en kontrollbesiktning visar sig vara i så dåligt skick att det utgör en fara för trafiksäkerheten. Om fordonet har sådana brister att det inte kan godkännas vid en kontrollbesiktning men bristerna inte är så allvarliga att det blir aktuellt med ett körförbud föreläggs ägaren i stället att göra en efterkontroll. Bristerna bör åtgärdas och ägaren återkomma till en efterkontroll . Fordonet får då bara köras kortast lämpliga väg till en verkstad för reparation och till besiktningsföretag för kontrollbesiktning, under förutsättning att fordonet är påställt. Om fordonet är avställt får man bara köra kortast lämpliga väg till ett besiktningsföretag. Om efterkontrollen inte görs inom utsatt tid beläggs fordonet automatiskt med körförbud. Bötesbeloppet för att framföra ett obesiktigat fordon uppgår till . finns en möjlighet att förverka fordon som har använts vid trafikbrott. Motionsyrkanden om fordonsbesiktningen behandlades senast i utskottets betänkande 2020/21:TU9 Väg- och fordonsfrågor. Utskottet hänvisade bl.a. till pågående arbete för att säkerställa att fordonsbesiktningen är både träffsäker och rättssäker och föreslog att skulle avslå yrkandena. biföll utskottets förslag. Utskottet kan inledningsvis konstatera att det har påtalats att har infört regler i fordonsbesiktningen som knappt ens når miniminivåerna för miljökontroll och moderna säkerhetssystem enligt EU:s besiktningspaket. Enligt utskottets mening borde i stället ha gjort ett anpassat genomförande som går i linje med svenska trafiksäkerhets- och miljömål. Utskottet vill påminna om att det uttalade målet i regeringens proposition 2009/10:32 Fordonsbesiktning handlar om vikten av förbättrad trafiksäkerhet och miljökontroll. Här har dock gått i motsatt riktning och är bland de sämsta i EU när det gäller att ställa miljökrav vid besiktning. Utskottet uppmärksammar att i sin granskning av omregleringen av besiktningsmarknaden för fordon (RiR 2021:11) endast kort nämner problematiken med miljökontrollen och konstaterar att problemen sannolikt beror på en föreskriftsändring men lämnar därefter åtgärdsbehovet därhän. Revisionen konstaterar att andelen anmärkningar på brister i miljökontrollsystemet har minskat från 2019. Anledningen till detta kan enligt vara förändringar i en föreskrift 2018 om miljökontroller vid besiktningar. Utskottet vill uppmärksamma att inte heller regeringen synes ha något förslag till åtgärd när det gäller miljökontrollen. I regeringens skrivelse 2021/22:32 om omregleringen av besiktningsmarknaden för fordon konstateras att Transportstyrelsen ska kontrollera att besiktningsverksamheten fungerar väl med avseende på trafiksäkerhet, miljö, prisutveckling, teknikutveckling och tillgänglighet. Det förs också ett resonemang om att det i proposition 2009/10:32 framgår vad lagstiftaren har haft för intentioner i fråga om tillsynens innehåll, men inte om omfattning. Utskottet tror inte att den nuvarande regeringen har en annan intention eller något annat mål med miljökontrollen än att den ska fortsätta att förbättras. Utskottet konstaterar avslutningsvis att det inte finns någonting som formellt hindrar från att förändra dagens miljökrav. Utskottet menar därför att regeringen bör utreda vilka konsekvenser de svenska kraven har fått i jämförelse med kraven i andra länder i EU. Mot den bakgrunden föreslår utskottet att riktar ett tillkännagivande till regeringen om att bör utreda vilka konsekvenser de svenska kraven på miljökontroll har fått i jämförelse med miljökontrollen i andra länder i EU. Därmed tillstyrker utskottet motion 2021/22:4284 (C, M, KD, L) yrkande 2, bifaller delvis motionerna 2021/22:3195 (V) yrkande 9 och 2021/22:3879 (KD) yrkande 34 och avslår motionerna 2021/22:1654 (C) yrkande 2 och 2021/22:3195 (V) yrkande 10. Besiktningsregler för gasdrivna fordon Utskottet konstaterar vidare att de nya besiktningsregler som gäller även gäller för fordon med bränslesystem för gas. Utskottet vill liksom regeringen framhålla att det är viktigt att regelverket inte motverkar människors vilja att ha ett miljövänligt fordon. Utskottet uppmärksammar att Transportstyrelsen har tagit fram ett förslag till en modell för kostnadskompensation för gasbilsägare. Utskottet finner inte anledning att ta några ytterligare initiativ med anledning av motionsförslaget och avstyrker därför motion 2021/22:3663 (C) yrkande 32. Framförande av obesiktigade fordon När det slutligen gäller motionsförslag om framförande av obesiktigade fordon vill utskottet betona att fordonsbesiktningen är viktig för att säkerställa att fordonet är trafiksäkert. Utskottet konstaterar att ett flertal åtgärder har vidtagits för att stävja olika trafikbrott. Exempelvis kan nämnas att ett körförbud inträder automatiskt om ett fordon inte har besiktigats . Ett fordon kan likaså beläggas med körförbud om det vid en poliskontroll eller vid en kontrollbesiktning visar sig vara i så dåligt skick att det utgör en fara för trafiksäkerheten. I sammanhanget påminner utskottet också om den möjlighet som finns att förverka fordon som har använts vid trafikbrott. Utskottet finner inte anledning att ta några ytterligare initiativ med anledning av motionsförslagen och avstyrker därför motionerna 2021/22:2641 (M) och 2021/22:3502 (C) yrkandena 3 och 4. Tyngre och längre lastbilar Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om hur arbetet med tyngre och längre lastbilar ska bedrivas. Utskottet slår fast att sådana lastbilar bidrar till att öka möjligheterna för att effektivisera transportsystemet och minska miljöbelastningen från godstransporter på väg. Utskottet välkomnar att vägnätet för BK4 byggs ut steg för steg och uppmärksammar pågående beredningsarbete. Jämför reservation 28 (M), 29 (SD), 30 (C), 31 (KD) och 32 (L). I partimotion 2021/22:4199 yrkande 73.1 uppmärksammar m.fl. (L) behovet av att möjliggöra längre och tyngre lastbilar. Motionärerna betonar att en ökad användning av längre och tyngre lastbilar har en god potential att minska bränsleförbrukningen och bidra till minskad klimatpåverkan inom transportsektorn. Motionärerna vill se reformerade EU-regler som tillåter längre och tyngre lastbilar i internationell trafik. I kommittémotion 2021/22:3757 understryker m.fl. (M) vikten av att prioritera investeringar i vägar för att klara tyngre och längre lastbilar (yrkande 13). Motionärerna betonar att färre och tyngre lastbilar är bra för miljön och ger företag lägre kostnader. Vidare tar motionärerna upp frågan om att köra med tyngre transporter på tjälad mark (yrkande 28). Som en del av arbetet för att inkludera digital teknik i trafiksäkerhetsarbetet bör regeringen enligt motionärerna se över möjligheten att ge tyngre transporter möjlighet att köra när marken är tjälad. I kommittémotion 2021/22:2456 yrkande 64 uppmärksammar m.fl. (SD) behovet av ett snabbare införande av 74 tons totalvikt på lastbilsekipage i . Motionärerna menar att processen för att tillåta tyngre ekipage (bärighetsklass 4, BK4) på en större del av vägnätet bör prioriteras och skyndas på för att öka svensk konkurrenskraft och för att hålla utsläppen nere. I kommittémotion 2021/22:2968 yrkande 22 anser m.fl. (SD) att den högre bärighetsklassen BK4 bör införas skyndsamt på fler anpassade vägar. Motionärerna menar att arbetet med att upplåta hela BK1-vägnätet för BK4 behöver påskyndas. I kommittémotion 2021/22:3679 yrkande 47.1 föreslår m.fl. (C) att åtgärder ska vidtas för att med stöd i genomförda utredningar och fattade beslut säkerställa att längre och tyngre lastbilar skyndsamt tillåts på ett tillräckligt, funktionellt och sammanhållet vägnät i hela . Motionärerna betonar att det finns stora miljö- och samhällsnyttor att tillvarata genom att möjliggöra transport av tyngre och längre fordon samt att det är viktigt att ges tillräckliga resurser och skyndsamt tar fram anvisningar för var den tunga trafiken ska få gå. Ett likalydande förslag finns i kommittémotion 2021/22:4131 yrkande 6 av m.fl. (C). Vidare menar motionärerna i kommittémotion 2021/22:3679 yrkande 59 att regeringen bör ge i uppdrag att inleda en dialog med kommuner, varuägare och godstransportörer i syfte att bistå kommuner i omklassningen av det primärkommunala vägnätet i anslutning till terminaler, hamnar och industrier m.m. från BK1 till BK4. Motionärerna uppmärksammar att få kommunala vägar är utpekade som BK4, vilket riskerar att utgöra ett stort hinder eftersom gods transporteras till och från en industri, terminal eller hamn på i de flesta fall kommunala vägar. I kommittémotion 2021/22:4131 yrkande 9 framförs att regeringen bör ge i uppdrag att påskynda omklassningen av kommunalt vägnät i anslutning till terminaler från BK1 till BK4 i syfte att stärka industrins konkurrenskraft. Motionärerna betonar att transportsektorn är en nyckel för att minska totala klimatpåverkan samt konkurrenskraften för basindustrin. I kommittémotion 2021/22:3879 föreslår m.fl. (KD) att ska få ett utökat uppdrag att påskynda tillståndsgivandet i fråga om BK4-vägar (yrkande 36). Motionärerna framhåller att svenska företag måste ges goda möjligheter att konkurrera, och färre lastbilar bidrar till mindre miljöförstöring och är viktigt för att få ned transportsektorns koldioxidutsläpp. Vidare uppmärksammas s.k. HCT-fordon (yrkande 47). Motionärerna menar att längre och tyngre fordon, High Capacity Transport-fordon, kan spela en viktig roll för att effektivisera vägtransporterna och minska miljöpåverkan, och det finns anledning och underlag för att införa HCT som en integrerad del av det totala transportsystemet. I motion 2021/22:776 yrkande 3 framhåller (M) att utbyggnaden av vägnätet för BK4 bör påskyndas.