bet · H901FöU10 · 2022-02-03 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår alla motionsyrkanden om cybersäkerhet, främst med hänvisning till regeringens och det tillskapade nationella cybersäkerhetscentrets pågående arbete samt beredningsläget i fråga om olika utredningar med bäring på området. I betänkandet finns 24 reservationer (M, SD, C, KD, L). Cirka 50 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Cybersäkerhet på universitet och högskolor It-upphandlingar ur ett cybersäkerhetsperspektiv 1.En översyn av cybersäkerhetsområdet, punkt 1 (M, KD) 2.En översyn av cybersäkerhetsområdet, punkt 1 (SD) 3.En översyn av cybersäkerhetsområdet, punkt 1 (C) 4.Inrättandet av en , punkt 2 (M, C) 5.Risker och sårbarheter, punkt 3 (M) 6.Risker och sårbarheter, punkt 3 (SD) 7.Risker och sårbarheter, punkt 3 (C) 8.Försvarsmaktens förmåga, punkt 4 (M, KD) 9.Försvarsmaktens förmåga, punkt 4 (SD) 10.Försvarsmaktens förmåga, punkt 4 (C) 11.Försvarsmaktens förmåga, punkt 4 (L) 12.Kompetensförsörjning, punkt 5 (M, KD) 13.Kompetensförsörjning, punkt 5 (C) 14.Förfogandelagstiftning, punkt 6 (C) 15.Samhällets förmågeutveckling, punkt 7 (M) 16.Samhällets förmågeutveckling, punkt 7 (C) 17.Samverkan med näringslivet, punkt 8 (M) 18.Cybersäkerhet på universitet och högskolor, punkt 9 (M, KD) 19.It-upphandlingar ur ett cybersäkerhetsperspektiv, punkt 10 (M) 20.It-upphandlingar ur ett cybersäkerhetsperspektiv, punkt 10 (C) 21.Internationella överenskommelser, punkt 11 (M) 22.Internationella överenskommelser, punkt 11 (C) 23.Arbetet inom EU, punkt 12 (M) 24.Arbetet inom EU, punkt 12 (C) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 Utskottets förslag till riksdagsbeslut En översyn av cybersäkerhetsområdet 2021/22:2531 av m.fl. (SD) yrkande 42 i denna del, 2021/22:2579 av m.fl. (SD) yrkande 17 i denna del, 2021/22:3245 av m.fl. (C) yrkande 24, 2021/22:3368 av m.fl. (M) yrkande 20 och 2021/22:3639 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2. Reservation 1 (M, KD) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (C) 2021/22:3227 av m.fl. (C) yrkande 22, 2021/22:3245 av m.fl. (C) yrkande 20 och 2021/22:3639 av m.fl. (M) yrkande 6. Reservation 4 (M, C) 2021/22:624 av och (båda SD), 2021/22:2934 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2021/22:3245 av m.fl. (C) yrkandena 26 och 29 samt 2021/22:3639 av m.fl. (M) yrkande 5. Reservation 5 (M) Reservation 6 (SD) Reservation 7 (C) 2021/22:2531 av m.fl. (SD) yrkande 42 i denna del, 2021/22:2579 av m.fl. (SD) yrkande 17 i denna del, 2021/22:3245 av m.fl. (C) yrkandena 2, 12, 13 och 15, 2021/22:3639 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2021/22:3998 av m.fl. (L) yrkande 10. Reservation 8 (M, KD) Reservation 9 (SD) Reservation 10 (C) Reservation 11 (L) 2021/22:3245 av m.fl. (C) yrkandena 10 och 11 samt 2021/22:3639 av m.fl. (M) yrkandena 11 och 13. Reservation 12 (M, KD) Reservation 13 (C) 2021/22:3245 av m.fl. (C) yrkande 14. Reservation 14 (C) 2021/22:1078 av (M), 2021/22:1394 av (KD), 2021/22:3227 av m.fl. (C) yrkande 25, 2021/22:3245 av m.fl. (C) yrkandena 28, 31, 34, 36, 38 och 39, 2021/22:3753 av m.fl. (M) yrkandena 12 och 14 samt 2021/22:4197 av m.fl. (MP) yrkande 3. Reservation 15 (M) Reservation 16 (C) 2021/22:3639 av m.fl. (M) yrkandena 7 och 12 samt 2021/22:3640 av m.fl. (M) yrkandena 16 och 17. Reservation 17 (M) Cybersäkerhet på universitet och högskolor 2021/22:3640 av m.fl. (M) yrkande 18 och 2021/22:4161 av m.fl. (KD) yrkande 32. Reservation 18 (M, KD) It-upphandlingar ur ett cybersäkerhetsperspektiv 2021/22:3245 av m.fl. (C) yrkandena 22, 23 och 27 samt 2021/22:3639 av m.fl. (M) yrkande 9. Reservation 19 (M) Reservation 20 (C) 2021/22:2279 av (L), 2021/22:2351 av (L), 2021/22:3245 av m.fl. (C) yrkande 6 och 2021/22:3639 av m.fl. (M) yrkande 8. Reservation 21 (M) Reservation 22 (C) 2021/22:3245 av m.fl. (C) yrkandena 7, 8 och 25 samt 2021/22:3775 av m.fl. (M) yrkande 26. Reservation 23 (M) Reservation 24 (C) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (M), (SD), (S), (C), (V), (M), (SD), (S), (KD), (L), Per (SD), (MP), (M), ClasGöran (S) och (S). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet ett femtiotal yrkanden om cybersäkerhet från allmänna motionstiden /22. Utskottet har löpande inhämtat information på området. informerade t.ex. inrikesminister om Europeiska unionens strategi för cybersäkerhet för ett digitalt decennium. Utskottet överlade vid samma tillfälle med inrikesministern om kommissionens förslag till direktiv om åtgärder för en hög gemensam cybersäkerhetsnivå i hela unionen. Utskottet besökte () . informerade bl.a. chefen för cybersäkerhetscenter , generaldirektör från FRA, säkerhetspolischef , avdelningschef från Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) och generaldirektör från Försvarsmakten om cybersäkerhetsarbetet i . Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om systemfrågor kopplade till cybersäkerhet. Jämför reservation 1 (M, KD), 2 (SD), 3 (C), 4 (M, C), 5 (M), 6 (SD) och 7 (C). En översyn av cybersäkerhetsområdet m.fl. (M) föreslår i kommittémotion 2021/22:3639 yrkande 1 en översyn av cybersäkerhetsområdet med tydliga delredovisningar. I samma motion yrkande 2 föreslår motionärerna en utredning som ska stödja och utveckla en svensk cybersäkerhetsstrategi. Faktorer som kompetensförsörjning, forskning och teknikutveckling samt framtagande av certifierade produkter bör enligt motionärerna vara en central del i utredningen. m.fl. (M) understryker i kommittémotion 2021/22:3368 yrkande 20 vikten av ett starkt försvar mot yttre påverkan och att det brådskar med att den nya myndigheten för psykologiskt försvar och det nya cybersäkerhetscentret kommer till stånd och blir fullt verksamma. I kommittémotion 2021/22:2531 yrkande 42 i denna del föreslår m.fl. (SD) att en samordnande myndighet ska ansvara för att den offentliga sektorn skyddas mot cyberangrepp. m.fl. (SD) föreslår samma sak i kommittémotion 2021/22:2579 yrkande 17 i denna del. m.fl. (C) anför i kommittémotion 2021/22:3245 yrkande 24 att civilsamhället bör inkluderas i utvecklingen av policyer som påverkar medborgarnas digitala rättigheter. m.fl. (M) föreslår i kommittémotion 2021/22:3639 yrkande 6 att det ska inrättas haverikommissioner vid större cyberangrepp mot samhällsviktig verksamhet. I kommittémotion 2021/22:3227 yrkande 22 föreslår m.fl. (C) att det inom den verksamhet som grundlagts genom bl.a. genomförandet av EU:s direktiv om nätverks och informationssystem (), den nya säkerhetsskyddslagen och EU:s dataskyddsförordning (GDPR) skapas en . Detta görs förslagsvis som en vidareutveckling av CERT-SE, dvs. nationella it-incidentcentrum (Computer Security Incident Response Team, CSIRT), i samband med utvecklingen av det nationella cybersäkerhetscentret. m.fl. (C) föreslår i kommittémotion 2021/22:3245 yrkande 20 att uppdrag ska ges till relevanta myndigheter, t.ex. och den svenska myndighet som samlar in och sprider information om aktuella hot mot it‑säkerhet (CERT-SE) att utreda stora it-relaterade incidenter. m.fl. (M) föreslår i kommittémotion 2021/22:3639 yrkande 5 att regeringen ska ge () i uppdrag att, i samråd och samverkan med framför allt de myndigheter som ingår i det nationella cybersäkerhetscentret, arbeta vidare med de förslag som utredningen säkerhet – behov av starkare skydd för nätverks- och informationssystem (SOU 2021:63) tagit fram rörande hot-, sårbarhets- och riskbedömningar, vilka kan fungera som stöd för kravställning. I kommittémotion 2021/22:2934 yrkande 6 av m.fl. (SD) anger motionärerna att viss infrastruktur är särskilt sårbar för dataintrång eftersom känslig information om medborgare, militär, politisk ledning m.fl. kan hamna i orätta händer. Motionärerna yrkar därför på att säkerhetsrutinerna för viss känslig it-infrastruktur ses över. m.fl. (C) föreslår i kommittémotion 2021/22:3245 yrkande 26 att () ska få i uppdrag att genomföra en utredning om sårbarheterna i fibernät och noder för att få en nationell lägesbild och kunna förebygga cyberattacker. I samma motion yrkande 29 föreslår motionärerna att den kritiska infrastrukturen i ska sårbarhetstestas löpande. Motionärerna menar att vattenrening, elförsörjning och andra grundläggande delar av samhällets infrastruktur är digitaliserade och därmed sårbara för cyberattacker. och (båda SD) yrkar i motion 2021/22:624 på att det ska genomföras en bredare granskning av svenskarnas användning av teknik från länder som kan anses utgöra ett säkerhetshot. När det gäller organiseringen av cybersäkerheten uttryckte utskottet i betänkande 2020/21:FöU4 att den delade regeringens och Försvarsberedningens bedömning att det behövs en högre grad av samordning på cybersäkerhetsområdet. I totalförsvarspropositionen beskrev regeringen att ett nationellt center för cybersäkerhet skulle inrättas med syftet att stärka förmåga att förebygga, upptäcka och hantera antagonistiska cyberhot mot och minska sårbarheter. Regeringen gav sålunda FRA, Försvarsmakten, MSB och Säkerhetspolisen i uppdrag att förbereda centrets inrättande, vilket utskottet gav stöd åt. Vikten av detta underströks också i betänkande 2020/21:FöU6. I betänkande 2021/22:FöU1 uttryckte utskottet att det bedömde att cyberhoten mot och svenska intressen var omfattande och ansåg att det var angeläget att stärka samlade förmåga att förebygga, upptäcka och hantera cyberhot, och att det nationella cybersäkerhetscentret där hade en viktig roll att fylla. I fråga om att se över säkerhetsrutinerna för viss, känslig it-infrastruktur uttryckte utskottet i betänkande 2020/21:FöU6 att det är mycket angeläget att skydda säkerheten i nätverk, produkter och system. Det arbete som görs för att skapa en säker it-infrastruktur i landet ansågs därför välkommet. Inrättandet av det nya nationella cybercentret uttrycktes som en viktig del i denna utveckling och i arbetet med att skydda samhällsviktig infrastruktur. Med anledning av ett yrkande om tillskapandet av en uttryckte utskottet i betänkande 2020/21:FöU6 att de olika initiativ som regeringen tagit markerat en tydlig förändring av inriktningen på politiken för den digitala förvaltningen. Det nya cybersäkerhetscentrets uppgift att koordinera arbetet med att förebygga, upptäcka och hantera cyberangrepp och andra it-incidenter, förmedla råd och stöd i fråga om hot, sårbarheter och risker samt tillhandahålla lägesbilder och analyser i fråga om hot, sårbarheter och risker svarade enligt utskottet mot de krav som framställdes i den aktuella motionen. Utskottet såg därför inte skäl att vidta några åtgärder. I budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 6) uttrycker regeringen att flera åtgärder har vidtagits för att öka informations- och cybersäkerheten i det svenska samhället. fattade exempelvis regeringen beslut om en nationell strategi för samhällets informations- och cybersäkerhet (skr. 2016/17:213) och i samband med denna fick ett antal berörda myndigheter som ingår i Samverkansgruppen för informationssäkerhet (Samfi) i uppdrag att utarbeta en samlad handlingsplan. Vidare har regeringen bl.a. gett MSB i uppdrag att genomföra utbildningsinsatser och att utarbeta en struktur för uppföljning av informationssäkerhetsarbetet inom den offentliga förvaltningen. I budgetpropositionen beskriver regeringen vidare att man beslutade om ett uppdrag till FRA, Försvarsmakten, MSB och Säkerhetspolisen att fördjupa samverkan inom cybersäkerhetsområdet genom ett nationellt cybersäkerhetscenter. Myndigheterna ska enligt uppdraget ha en nära samverkan med FMV, och (), som ska ges möjlighet att medverka i cybersäkerhetscentrets verksamhet. Det övergripande målet med det nationella cybersäkerhetscentret anges vara att stärka samlade förmåga att förebygga, upptäcka och hantera antagonistiska cyberhot och att minska sårbarheter. Regeringen anger vidare att cybersäkerhetscentrets verksamhet ska komma till bred nationell nytta inom såväl offentlig som privat verksamhet och göra säkrare genom att höja den samlade förmågan att möta cyberhoten och öka förmågan att effektivt stödja offentliga och privata aktörer. Verksamheten i centret ska utvecklas stegvis 2021–2023. Regeringen avser att ta ställning till hur cybersäkerhetscentrets verksamhet fortsatt bör inriktas och bedrivas efter 2023. Inom ramen för cybersäkerhetscentret ska myndigheterna enligt regeringsbeslutet (dnr Fö2019/01330) • koordinera arbetet för att förebygga, upptäcka och hantera cyberangrepp och andra it-incidenter • förmedla råd och stöd avseende hot, sårbarheter och risker • utgöra en nationell plattform för samverkan och informationsutbyte med privata och offentliga aktörer inom cybersäkerhetsområdet. Samverkan inom ramen för cybersäkerhetscentret ska utvecklas stegvis 2021–2023 för att • samlokalisera relevanta förmågor från myndigheterna • stötta vid hantering av cyberangrepp och andra it-incidenter samt upprätta en plan för samlad hantering på nationell nivå vid allvarliga cyberangrepp • tillhandahålla anpassade och aggregerade lägesbilder och analyser avseende hot, sårbarheter och risker • rikta och samordna varningar avseende hot och cyberangrepp • samordna stödet till förebyggande skyddsåtgärder, exempelvis tekniska säkerhetsanalyser, och kartlägga verksamheters beredskap vid it-incidenter • samordna och utgöra kontaktpunkt för internationella samarbeten på myndighetsnivå inom cybersäkerhetscentrets verksamhet • verka för kunskaps-, kompetens- och informationsutbyte och samverkan med offentliga och privata aktörer, exempelvis avseende detektion, sårbarheter, hot, risker, analys, verktyg och metoder samt internationellt samarbete • föra dialog med aktörer inom forsknings-, kunskaps- och kompetensuppbyggnad • erbjuda kompetenshöjande insatser, exempelvis övningar och utbildningar för identifierade målgrupper. Av budgetpropositionen framgår att myndigheterna inom ramen för samarbetet gemensamt publicerat tre externa rapporter: Cybersäkerhet i – hot, metoder, brister och beroenden, Cybersäkerhet i – rekommenderande skyddsåtgärder och Cybersäkerhet i – i skuggan av en pandemi. lämnade de ovannämnda myndigheterna en uppdaterad redovisning av den gemensamma handlingsplanen för myndigheternas arbete. Regeringen gör i budgetpropositionen bedömningen att den gemensamma handlingsplanen för informations- och cybersäkerhet ger värdefull information till regeringen. Samverkan mellan de sju myndigheterna är nödvändig och viktig för att få en samlad bild. Regeringen bedömer att etableringen av ett nationellt cybersäkerhetscenter är ett centralt och viktigt steg i det fortsatta arbetet med att stärka informations- och cybersäkerheten i . Utredningen , ledning och samordning inom civilt försvar (dir. 2018:79) fortsatte . redovisade utredningen sitt betänkande Struktur för ökad motståndskraft (SOU 2021:25). Utredningen föreslår bl.a. inrättandet av nya beredskapssektorer och beredskapsområden, en indelning av landet i större geografiska områden för civil ledning och samordning samt ett övergripande ansvar för MSB för planeringen av civilt försvar. Enligt () planeras de delar som inte kräver lagändringar utan som regleras i förordning alltså beredskapsmyndigheter, sektorer, civilområden och MSB beslutas . Utöver tio beredskapssektorer har utredningen identifierat fyra särskilda beredskapsområden som omfattar samhällsviktiga verksamheter och funk-tioner som är av särskild betydelse att upprätthålla i kris, höjd beredskap och då ytterst krig. Utredningens bedömning är att dessa områden bör vara en del av beredskapssystemet. Cybersäkerhet (i ett samarbete mellan Säkerhetspolisen, MSB, Försvarsmakten och FRA) identifieras som ett sådant område. Utredningen delar Försvarsberedningens bedömning att ett systematiskt arbete med informations- och cybersäkerhet spelar en avgörande roll för att en trovärdig totalförsvarsförmåga ska kunna uppnås. Detta gäller hos såväl staten, kommunerna och regionerna som näringslivet. Det behöver finnas en nationell funktion med uppgift att stödja myndigheter och samhället i övrigt i arbetet med att förebygga och hantera angrepp inom informations- och kommunika-tionsområdet samt upprätthålla en aktuell lägesbild över samhällets digitala miljö. Verksamheten är viktig för det civila försvaret. Utredningen föreslår alltså att cybersäkerhet ska vara ett särskilt beredskapsområde. Utredningen bedömer att det inte är möjligt att föreslå verksamheten som en beredskapssektor eftersom både Försvarsmakten och FRA ingår i arbetet med cybersäkerhetscentret samt att regeringen inte har pekat ut någon samordnande myndighet för cybersäkerhetsområdet. Det finns ett etablerat samarbete och samverkan mellan myndigheterna inom cybersäkerhetsområdet genom bl.a. Samfi. Formerna för samverkan med de föreslagna beredskapssektorerna kommer att behöva byggas upp när dessa etablerats, enligt utredningen. Det behöver även etableras samverkansformer med de övriga särskilda beredskapsområden som föreslås. En översyn av cybersäkerhetsområdet Utskottet instämmer med regeringen i att flera åtgärder vidtagits för en förbättrad informations- och cybersäkerhet i samhället men att uppdraget långt ifrån är slutfört. Bland annat mot bakgrund av vad Försvarsberedningen uttryckte i sina rapporter Motståndskraft (Ds 2017:66) och Värnkraft (Ds 2019:8), t.ex. om behovet av en högre grad av samordning på cybersäkerhetsområdet, välkomnar utskottet skapandet av det nya nationella cybersäkerhetscentret och framtagandet av en gemensam handlingsplan. Sammantaget finner utskottet att regeringen har vidtagit flera åtgärder för en förbättrad informations- och cybersäkerhet. Vidare ser utskottet fram emot beredningen av betänkandet från Utredningen om civilt försvar med dess förslag med bäring på området. Eftersom Försvarsberedningen dessutom tämligen kan sägas ha utrett cybersäkerhet och utmaningar förknippade med detta område finner utskottet sammantaget inte skäl att för tillfället vidta några ytterligare åtgärder i fråga om en översyn av cybersäkerhetsområdet. Motionerna 2021/22:3639 (M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:3368 (M) yrkande 20, 2021/22:2531 (SD) yrkande 42 i denna del och 2021/22:2579 (SD) yrkande 17 i denna del avstyrks därmed. Då samverkan med både privata och offentliga aktörer är satt att vara en central del i det nationella cybercentrets uppdrag och ambitionen är att satsa mer resurser på kunskapshöjande aktiviteter finner utskottet för tillfället inte heller skäl att vidta ytterligare åtgärder i fråga om civilsamhällets möjligheter att delta i utvecklingen av policyer som påverkar medborgarnas digitala rättigheter. Motion 2021/22:3245 (C) yrkande 24 avstyrks därmed. Vikten av att utreda och dra lärdom av större it-relaterade incidenter kan inte underskattas. Utskottet konstaterar att regeringen gett cybersäkerhetscentret i uppdrag att bl.a. koordinera arbetet för att förebygga, upptäcka och hantera cyberangrepp och andra it-incidenter, stötta vid hantering av cyberangrepp och andra it-incidenter samt upprätta en plan för samlad hantering på nationell nivå vid allvarliga cyberangrepp. Då denna samverkan inom ramen för cybersäkerhetscentret är tänkt att utvecklas stegvis 2021–2023 finner utskottet inte skäl att vidta några ytterligare åtgärder när det gäller utredandet av allvarliga it-händelser. Motionerna 2021/22:3639 (M) yrkande 6, 2021/22:3227 (C) yrkande 22 och 2021/22:3245 (C) yrkande 20 avstyrks därmed. I fråga om hot-, sårbarhets- och riskbedömningar ingår det bl.a. också i det nya nationella cybersäkerhetscentrets uppgifter att förmedla råd och stöd i fråga om hot, sårbarheter och risker, att samordna stödet till förebyggande skyddsåtgärder, exempelvis tekniska säkerhetsanalyser, och att kartlägga verksamheters beredskap vid it-incidenter. Utskottet ser inte skäl att i detta tidiga skede av centret vidta några ytterligare åtgärder inom området. Motionerna 2021/22:3639 (M) yrkande 5, 2021/22:2934 (SD) yrkande 6, 2021/22:3245 (C) yrkandena 26 och 29, och 2021/22:624 (SD) avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om cyberförsvar. Jämför reservation 8 (M, KD), 9 (SD), 10 (C), 11 (L), 12 (M, KD), 13 (C) och 14 (C). m.fl. (M) föreslår i kommittémotion 2021/22:3639 yrkande 10 att ska upprätta en cyberdoktrin för den defensiva och offensiva cyberförmågan. Cyberdoktrinen ska enligt motionärerna slå fast hur ser på principerna för användandet av den aktiva cyberförmågan. I kommittémotion 2021/22:2531 yrkande 42 i denna del föreslår m.fl. (SD) att ska fortsätta att stärka sin förmåga att genomföra såväl defensiva som offensiva cyberoperationer. m.fl. (SD) föreslår i kommittémotion 2021/22:2579 yrkande 17 i denna del att ska skaffa sig ett aktivt informationsteknologiskt försvar (aktiv cyberförmåga). I kommittémotion 2021/22:3245 av m.fl. (C) föreslår motionärerna • att tydligare än ska uttala vilket land som står bakom cy-berangrepp mot när det är möjligt att avgöra detta (yrkande 2) • att Försvarsmaktens förmåga till både defensiva och offensiva cyberoperationer ska utvecklas (yrkande 12) • att kopplingen mellan cyberförsvar och psykologiskt försvar ska utvecklas förmågemässigt (yrkande 13) • att en utredning ska tillsättas för att se över ett eventuellt behov av att göra cyberförsvar till en egen försvarsgren (yrkande 15). m.fl. (L) lyfter i kommittémotion 2021/22:3998 yrkande 10 upp cyberhotet från och anför att behöver en politik som bemöter både den militära hotbilden och underrättelsehotet. m.fl. (M) föreslår i kommittémotion 2021/22:3639 yrkande 11 att användandet av tjänstgörande personal från näringslivet och från hemvärnet ska utvecklas för att stärka cyberförsvaret ytterligare. I yrkande 13, föreslår motionärerna att Försvarsmakten och () ska ges ett särskilt uppdrag att föreslå en process och struktur för att ta fram nya tekniska lösningar inom cyberförsvaret. I kommittémotion 2021/22:3245 yrkande 10 framhåller m.fl. (C) att det bör övervägas att skapa ett cybervärn som står på två ben – ett ben för att bidra till att stärka samhällets förmåga att hantera stora cyberattacker och ett ben för att stå emot otillbörlig informationspåverkan under höjd beredskap och ytterst krig. Cybervärnet ska med andra ord också ha uppgifter inom det psykologiska försvaret. I samma motion yrkande 11 framhålls vikten av fler cybervärnpliktiga för att stärka Försvarsmaktens egen kompetens men också för att stärka cyberkompetensen i samhället i stort. m.fl. (C) föreslår i kommittémotion 2021/22:3245 yrkande 14 att en utredning tillsätts för att se över ett eventuellt behov av förfogandelagstiftning som träder i kraft vid höjd beredskap eller krig och som inkluderar digitala resurser för krigsföring i cyberdomänen. Bakgrund och tidigare behandling I betänkande 2020/21:FöU4 lade utskottet stor vikt vid att cyberförmåga stärks och att samhällets cybersäkerhet förbättras. Att en cyberförsvarsförmåga hade etablerats av Försvarsmakten med stöd av FRA uttrycktes som centralt för att ska kunna skydda kritiska samhällsfunktioner och försvara sig mot cyberangrepp från kvalificerade motståndare. Ändringar i lagstiftningen och utökad tillsynsverksamhet angavs som andra exempel på redan vidtagna åtgärder som innebär ett starkare skydd för säkerhet. Utskottet uttryckte det som mycket angeläget att den påbörjade utvecklingen fortsätter och att förmåga på området stärks. Utskottet instämde därmed i regeringens bedömning att cyberförsvarsförmåga bör stärkas ytterligare och att det inkluderar defensiva och offensiva opera-tioner i cyberdomänen. Teknikutvecklingen på området går snabbt och utskottet delade regeringens mening att kontinuerlig forskning krävs för att bidra till att vidmakthålla och utveckla cyberförsvarsförmågan samt att kvalificerad personal behövs för att långsiktigt kompetensförsörja och stärka förmågan. I likhet med regeringens syn, som den kommer till uttryck i försvarsinriktningspropositionen –2025 (prop.