bet · H901UbU18 · 2022-04-01 00:00:00 — Regeringen konstaterar i skrivelsen att MYH bedriver utvecklingsarbete där det tas fram tydliga kvalitetskriterier och indikatorer för processen för ansökningar om att anordna en utbildning inom . Myndigheten ser också över dokumentationen av rutiner när det gäller jäv och hot mot oberoende i syfte att öka systematiken i arbetet med sådana frågor. Med skrivelsen anser regeringen att är slutbehandlad. beslutade att lägga regeringens skrivelse om till handlingarna (2021/22:UbU8, rskr. 2021/22:157). Kurser och kurspaket i form av korta utbildningar har införts inom och försöksverksamhet med yh-flex Kortare yrkeshögskoleutbildningar i form av kurser och kurspaket (korta utbildningar) infördes inom 2020 och resurserna till dessa korta utbildningar utökades kraftigt för att motverka covid-19-pandemins negativa effekter. startade 177 korta utbildningar och 5 300 studerande påbörjade sådana kurser och kurspaket , varav kvinnor och män. Vidare har MYH i uppdrag att genomföra en treårig försöksverksamhet med s.k. yh-flex i syfte att skapa snabbare och mer flexibla vägar till en yrkeshögskoleexamen. En yh-flexplats utformas som en extra studerandeplats på redan beslutade yrkeshögskoleutbildningar. Utbildningen inom yh-flex ska ha samma utbildningsplan som den ordinarie utbildningen, men individen ska tillgodoräknas reell kompetens och bedriva anpassade kompletterande studier. beviljades 382 platser på 33 utbildningar, varav 132 platser utnyttjades. I snitt fick de studerande tillgodoräkna sig av yrkeshögskoleutbildningen efter validering (prop. 2021/22:1 utg.omr. 16 s. 121). Pågående utredning – Framtidens yrkeshögskola – stabil, effektiv och hållbar En särskild utredare fick i uppdrag av regeringen att föreslå de förändringar som krävs i regelverk för att säkerställa den växande utbildningsformens effektiva funktion även för framtiden (dir. 2021:88). Syftet med utredningen är att förtydliga roll i utbildningssystemet och att skapa förutsättningar för att ska kunna fortsätta att utvecklas med bibehållen kvalitet. En särskild utredare ska föreslå de förändringar som krävs i regelverk för att säkerställa den växande utbildningsformens effektiva funktion även för framtiden. Syftet med utredningen är att förtydliga roll i utbildningssystemet och att skapa förutsättningar för att ska kunna fortsätta att utvecklas med bibehållen kvalitet. Utredaren ska bl.a.: – lämna förslag på hur ett gemensamt system för ansökan till kan utformas – föreslå hur ett förstärkt system för studiedokumentation för och konst- och kulturutbildningar bör utformas och införas – föreslå på vilka grunder en utbildningsinriktning inom ska kunna ha längre varaktighet och föreslå vilka utbildningsinriktningar som bör ingå i ett mer stadigvarande utbud – föreslå hur möjligheten till progression i yrkeshögskolesystemet genom att utbildningar kan bygga på annan eftergymnasial utbildning eller motsvarande kunskaper bör utformas – föreslå hur i högre grad kan bidra med kompetens för klimatomställning och ta ställning till om utbildning för klimatomställning på något sätt bör kunna prioriteras. Uppdraget ska redovisas . Kvalitet och organisation i vuxenutbildningen Utskottet vill inledningsvis framhålla den viktiga roll vuxenutbildningen har för vuxnas lärande. Vuxenutbildningen är för många en väg till arbete och tillgången till sådan utbildning måste därför vara god. När det gäller den kommunala vuxenutbildningen (komvux) vill utskottet påminna om att målen för den kommunala vuxenutbildningen är att vuxna ska stödjas och stimuleras i sitt lärande. Utbildningen ska ge vuxna möjlighet att utveckla sina kunskaper och sin kompetens i syfte att stärka sin ställning i arbets- och samhällslivet samt främja elevernas personliga utveckling. Utbildningen ska ge en god grund för elevernas fortsatta utbildning och utgöra en bas för den nationella och regionala kompetensförsörjningen till arbetslivet. Utgångspunkten för utbildningen ska vara den enskildes behov och förutsättningar. Utskottet kan konstatera att ett flertal yrkanden handlar om att kvaliteten i vuxenutbildningen ska förbättras på olika sätt. När det gäller yrkanden som behandlar komvux vill utskottet hänvisa till de stora reformer som genomförts de två senaste valperioderna. biföll proposition 2019/20:105 Komvux för stärkt kompetensförsörjning (bet. 2019/20:UbU22, rskr. 2019/20:348). De ändringar i skollagen som bifölls syftar bl.a. till att komvux i högre grad ska bidra till arbetslivets behov av kompetens och bättre möta vuxnas behov av utbildning i olika skeden av livet. De övergripande målen med utbildningen har därför kompletterats så att det framgår att utbildningen även ska utgöra en bas för den nationella och regionala kompetensförsörjningen till arbetslivet och ge en god grund för elevernas fortsatta utbildning. För att bl.a. minska arbetsbördan för lärare och öka genomströmningen har en förenklad betygsskala införts inom delar av komvux. De lagändringar som innebär en ny betygsskala i delar av komvux trädde i kraft och övriga lagändringar . gäller en utökad rätt att delta i komvux på gymnasial nivå för att uppnå behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå och vänder sig till nybörjare eller behörighet till utbildning inom (prop. 2016/17:5, bet. 2016/17:UbU6, rskr. 2016/17:65). Utskottet anser att de reformer och lagändringar som beslutats av är väl avvägda och ser inte skäl att föreslå ändringar. Därmed avstyrks motionerna 2021/22:3222 (C) yrkande 85, 2021/22:3224 (C) yrkande 10, 2021/22:3965 (L) yrkande 29, 2021/22:4066 (MP) yrkande 6, 2021/22:4163 (KD) yrkande 120 och 2021/22:4176 (M) yrkande 8. När det sedan gäller begäran om att det ska införas en nationell skolpeng för elever i vuxenutbildningen samt nytt upphandlingssystem, valfrihet inom komvux och liknade frågor vill utskottet hänvisa till att regeringen beslutade om tilläggsdirektiv (dir. 2022:11) till den pågående Utredningen om förutsättningar för ett statligt huvudmannaskap för skolan (U 2020:07). Utredaren har även fått i uppdrag att analysera hur statens ansvar för komvux kan stärkas. Av direktiven framgår bl.a. följande (s. 2–4). Syftet med utredningen om ett statligt huvudmannaskap är att skapa bättre förutsättningar för en mer likvärdig skola av hög kvalitet. Det syftet ska också omfatta komvux. Det är därför lämpligt att även komvux ingår i utredarens uppdrag att stärka statens ansvar för skolväsendet. Kvaliteten i vuxenutbildningen behöver stärkas. Kvalitetsbrister inom komvux har uppmärksammats bl.a. av Skolinspektionen och (SOU 2020:66). En del av dessa brister kan härledas till entreprenadförhållandet inom komvux. Kommunernas storlek, samarbete med närliggande kommuner och pendlingsavstånd mellan kommunerna påverkar möjligheterna för en kommun att erbjuda ett brett utbud av gymnasiala utbildningar inom komvux. En vuxenutbildning som utgår från individers behov och förutsättningar bör planeras så att individer vid behov kan studera inom olika delar av vuxenutbildningen och t.ex. kombinera allmänteoretiska kurser med yrkeskurser. För att åstadkomma ett bredare utbud behöver kommunerna samarbeta med varandra och tillgängliggöra utbildningar för medborgare i andra kommuner än den egna. Kommunerna behöver enligt regeringen även samverka med Arbetsförmedlingen, regionalt utvecklingsansvariga och arbetsgivarna för att skapa ett utbud anpassat till arbetsmarknadens behov. Ett ökat statligt ansvarstagande bedömer regeringen kunna underlätta planeringen av utbildningen och samverkan mellan olika aktörer. Det finns således enligt regeringen ett behov av att ta ett samlat grepp i fråga om styrningen och ansvarsfördelningen inom komvux för att skapa ett mer enhetligt system med högre kvalitet och en ökad likvärdighet. Uppdraget ska redovisas . Vidare vill utskottet hänvisa till propositionen Dimensionering av gymnasial utbildning för bättre kompetensförsörjning (2021/22:159) som regeringen överlämnat till och som behandlas . Propositionen innehåller förslag som syftar till att underlätta ungdomars och vuxnas etablering på arbetsmarknaden och att förbättra kompetensförsörjningen till välfärd och näringsliv. Regeringen föreslår bl.a. att arbetsmarknadens behov ska få betydelse vid planering och dimensionering av vissa utbildningar inom gymnasieskolan och komvux. Det förslås även att det ska vara möjligt att fritt söka till de yrkesutbildningar inom komvux som erbjuds i det primära samverkansområde som den sökande är hemmahörande i. De ändringar som behövs i skollagen föreslås träda i kraft och tillämpas första gången i fråga om utbildning som påbörjas . Utskottet ser inte skäl att föregripa det arbete som pågår. Mot ovanstående bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2021/22:3321 (M) yrkandena 4 och 7, 2021/22:4005 (L) yrkandena 2 och 3, 2021/22:4037 (båda M) yrkande 4, 2021/22:4163 (KD) yrkandena 117, 119, 120, 122 och 123 samt 2021/22:4176 (M) yrkande 12. spelar enligt utskottet en viktig roll för kompetensförsörjningen och för flexibla möjligheter till omställning på arbetsmarknaden. När det gäller yrkanden om vill utskottet hänvisa till den utredning som pågår om framtidens yrkeshögskola (dir. 2021:88). En särskild utredare ska föreslå de förändringar som krävs i regelverk för att säkerställa den växande utbildningsformens effektiva funktion även för framtiden. Syftet med utredningen är att förtydliga roll i utbildningssystemet och att skapa förutsättningar för att ska kunna fortsätta att utvecklas med bibehållen kvalitet. Uppdraget ska redovisas . Utskottet ser inte skäl att föregripa den pågående utredningen och avstyrker därför motionerna 2021/22:3222 (C) yrkande 63 och 2021/22:3987 (M) yrkandena 11 och 13. Utbud av vuxenutbildning m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om utbud av vuxenutbildning m.m. Jämför reservation 12 (C), 13 (V), 14 (KD), 15 (MP) och 16 (V, MP). I kommittémotion 2021/22:3222 av m.fl. (C) yrkande 62 begärs långsiktiga planeringsförutsättningar för yrkesvux. Enligt yrkande 65 behöver utbildningsutbudet öka för att bättre möta arbetsmarknadens efterfrågan på kompetens inom it-relaterade ämnen. I kommittémotion 2021/22:3242 av m.fl. (C) yrkande 21 anför motionärerna att det är av stor betydelse att det finns utbildningar av hög kvalitet inom besöksnäringsbranschen och möjlighet till kompetensutveckling och yrkesväxling samt information om de karriärmöjligheter som finns. I kommittémotion 2021/22:3243 av m.fl. (C) yrkande 18 föreslås att regeringen ser över hur de långsiktiga förutsättningarna för långsiktig planering av vård- och omsorgsutbildningar inom ramen för yrkesvux kan stärkas. Detsamma framförs i kommittémotion 2021/22:3244 av m.fl. (C) yrkande 35. I kommittémotion 2021/22:3245 av m.fl. (C) yrkande 32 understryks behovet av CSN-berättigade yrkesutbildningar, exempelvis yrkeshögskoleutbildningar, inom cybersäkerhet. Enligt kommittémotion 2021/22:3681 av m.fl. (C) yrkande 7 bör regeringen se över hur kapaciteten inom va-infrastrukturen kan stärkas genom riktade satsningar på yrkesutbildningar och kompetensutveckling inom va (vatten och avlopp). I partimotion 2021/22:496 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 1 anförs att regeringen bör ge en lämplig myndighet i uppdrag att ta fram nationella riktlinjer om samtliga utbildningar för undersköterskor. Med hänsyn till förväntad ökad förekomst av omfattande och sammansatta vårdbehov bland äldre personer som får vård och omsorg i kombination med ökade kvalitetskrav är det enligt motionärerna angeläget att undersköterskors kompetens regleras och säkerställs. Enligt kommittémotion 2021/22:2606 av m.fl. (V) yrkande 8 bör en utökad rätt för adopterade att studera sitt modersmål på komvux utredas. I kommittémotion 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 9 föreslår motionärerna att det inrättas ett yrkesexamensutbildningsprogram för barnskötare som riktar sig till de som har en gymnasieutbildning. I kommittémotion 2021/22:4212 av m.fl. (KD) yrkande 46 begärs att antalet platser inom regionalt yrkesvux utökas. I kommittémotion 2021/22:4219 av m.fl. (KD) yrkande 2 anförs att det krävs satsningar på fler utbildningar inom besöksnäringen som anordnas inom och yrkesvux samt av andra aktörer på lokal nivå. I kommittémotion 2021/22:4062 av m.fl. (MP) yrkande 18 anförs att ett kompetenslyft för va bör införas som en del av en bredare satsning på kompetenslyft för grön omställning, för att möta behovet av nyrekryteringar och även personal med specifik kompetens, särskilt på landsbygden. infördes en modell för statsbidrag för en regionaliserad yrkesutbildning för vuxna, s.k. regionalt yrkesvux. Syftet var att i högre grad möta arbetsmarknadens behov av kompetens genom yrkesutbildning på gymnasial nivå. Utbildningarna ska planeras och bedrivas i samverkan mellan flera kommuner under medverkan av arbetslivet i de samverkande kommunerna. Bestämmelser om statsbidraget regleras i förordningen (2016:937) om statsbidrag för regional yrkesinriktad vuxenutbildning. De samverkande kommunerna ska erbjuda kombinationer av nationella kurser i ämnen som är relevanta för ett yrkesområde, s.k. sammanhållna yrkesutbildningar, eller enstaka kurser. Utbildningen ska organiseras så att eleverna kan kombinera denna med annan utbildning inom vuxenutbildning och särskild utbildning för vuxna (4 § och 6–7 §§). Av budgetpropositionen framgår bl.a. följande. Satsningen på regionalt yrkesvux är en viktig del i regeringens politik för att motverka arbetslösheten som är en konsekvens av covid-19-pandemin. Denna satsning, som nådde sin största omfattning , föreslogs nu ligga kvar på en hög nivå. För att kommunerna ska kunna planera utbildningen behöver satsningen på regionalt yrkesvux vara långsiktig och stabil . Regeringens ambition är därför att nivån på satsningen ska vara stabil , även om statsbidraget kan behöva justeras för att kommunerna ska kunna möta de utbildningsbehov som finns. Kombinationsutbildningar inom komvux, dvs. utbildningar som kombinerar sfi eller svenska som andraspråk med en gymnasial yrkesutbildning, förkortar ofta vägen till arbete för nyanlända. Anledningen är att individen studerar svenska språket och ett yrke , vilket gör att den sammanlagda tiden i utbildning blir kortare. Utbildningarna är dock dyra att anordna. För att studierna ska bli framgångsrika behövs ofta dubbla lärarinsatser med både yrkes- och språklärare, oftast små elevgrupper samt stöd på elevernas modersmål och annat stöd som t.ex. särskild handledning av eleverna. inledde regeringen en satsning på högre ersättning till kommunerna för kombinationsutbildningar. Det krav på medfinansiering av utbildning som ställs för att statsbidrag ska lämnas för regionalt yrkesvux gäller inte heller för kombinationsutbildningarna. Regeringen föreslog att satsningen på dessa utbildningar skulle fortsätta (s.126–127). Statsbidraget för regionalt yrkesvux, inklusive kombinationsutbildningar, bör utökas och framåt. Regeringen föreslog att statsbidraget tillförs 2022. beräknas avsättas för statsbidraget. beslutade i enlighet med detta (prop. 2021/22:1 utg.omr. 16, bet. 2021/22:UbU1, rskr. 2021/22:108). har på uppdrag av regeringen tagit fram sammanhållna yrkesutbildningar, s.k. yrkespaket. De kan användas inom gymnasieskolans introduktionsprogram och komvux och kan fungera som påbyggbara utbildningar som stegvis kan leda till examen. Yrkespaketen består av en kombination av gymnasiala kurser som ska matcha de kompetenskrav som arbetsmarknaden ställer. Utbildningen kan därför variera i längd beroende på arbetslivets krav och individens förutsättningar och behov. Fler platser på specialistundersköterskeutbildning inom initierade en satsning på fler platser på specialistundersköterskeutbildning inom . För att satsningen ska kunna fortsätta föreslogs i budgetpropositionen ytterligare och . beslutade i enlighet med detta (prop. 2021/22:1 utg.omr. 16, bet. 2021/22:UbU1, rskr. 2021/22:108) Undersköterska blir en skyddad yrkestitel har beslutat att endast den som har ett bevis om rätt att använda yrkestiteln undersköterska ska få använda titeln i yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område och i verksamhet enligt socialtjänstlagen (2001:453) och enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. Den som saknar ett sådant bevis ska inte heller få använda en titel som kan förväxlas med yrkestiteln undersköterska. Grunden för att få en skyddad yrkestitel kommer att vara det nya utbildningsinnehållet i gymnasieskolans vård- och omsorgsprogram. Lagändringarna träder i kraft (prop. 2020/21:175, bet. 2020/21:SoU30, rskr. 2020/21:376). Regeringen har inrättat ett nationellt vårdkompetensråd som startade sin verksamhet vid . Rådet ska långsiktigt samordna, kartlägga och verka för att effektivisera kompetensförsörjning av personal inom vården (se pressmeddelanden från och och ). MYH:s uppdrag – kartlägga och föreslå fler vägar till vårdyrken MYH har fått i uppdrag av regeringen att tillsammans med och kartlägga och analysera hur gymnasieskolans, vuxenutbildningens, och högskolans utbildningsinsatser kan komplettera varandra för att bättre bidra till vårdenskompetensförsörjning. Uppdraget ska redovisas (U2021/00256). Propositionen Validering för kompetensförsörjning och livslångt lärande Regeringen överlämnade propositionen Validering för kompetensförsörjning och livslångt lärande (2021/22:123) till . Regeringen lämnar i propositionen förslag som syftar till att validering inom komvux i högre grad ska tillgodose de behov som finns på arbetsmarknaden och hos enskilda. avser att behandla propositionen . uppdrag – inledande kartläggning och validering inklusive fördjupad kartläggning inom komvux har i sitt regleringsbrev (U2020/06271 (delvis) U2021/01369 (delvis) U2021/02806 m.fl.) fått regeringens uppdrag att utforma stöd till kommunerna för genomförande av inledande kartläggning av presumtiva elevers kunnande och validering inklusive fördjupad kartläggning av kunnande för elever i komvux. ska också ge kommunerna stöd när det gäller hur kompletterande utbildning kan genomföras inom komvux. Myndigheten ska även följa upp utvecklingen av kartläggning, validering och kompletterande utbildning. Uppföljningen ska göras på individnivå där så är möjligt och lämpligt. Myndigheten ska löpande hålla () informerat om arbetet. Den del av uppdraget som avser stöd till kommunerna ska redovisas till () . Den del av uppdraget som avser uppföljning av utvecklingen av kartläggning, validering och kompletterande utbildning ska delredovisas till () och slutredovisas till () . Utskottet kan konstatera att inom kommunernas vuxenutbildning och prioriterar regeringen hög kvalitet i utbildningarna och att fler ska ha möjlighet att studera. Som framgår av avsnittet ovan pågår ett kontinuerligt reform- och utvecklingsarbete för att förbättra kvaliteten inom vuxenutbildningen. Regeringen har även gjort satsningar på utbildningsplatser inom ramen för i hela landet för att möta de behov pandemin har skapat. är enligt regeringen centralt både för att de som står utanför arbetsmarknaden ska kunna etablera sig och för att ge möjlighet till omställning för de som redan är etablerade men som vill gå vidare till mer kvalificerade arbeten. Regeringen föreslog i budgetpropositionen fortsatta satsningar inom för att möta de omfattande utbildningsbehov som finns. Vidare anser regeringen att satsningen på regionalt yrkesvux är en viktig del för att motverka arbetslösheten. Regeringen framhåller att kombinationsutbildningar inom komvux, dvs. utbildningar som kombinerar sfi eller svenska som andraspråk med en gymnasial yrkesutbildning, ofta förkortar vägen till arbete för nyanlända. inledde regeringen en satsning på högre ersättning till kommunerna för kombinationsutbildningar och regeringen föreslår att satsningen på dessa utbildningar fortsätter 2022. Statsbidraget för regionalt yrkesvux, inklusive kombinationsutbildningar, har utökats och framåt. Regeringen föreslog i budgetpropositionen att statsbidraget tillförs 2022. beräknas avsättas för statsbidraget. beslutade i enlighet med detta (prop. 2021/22:1 utg.omr. 16, bet. 2021/22:UbU1, rskr. 2021/22:108). har på uppdrag av regeringen tagit fram sammanhållna yrkesutbildningar, s.k. yrkespaket. De kan användas inom gymnasieskolans introduktionsprogram och komvux och kan fungera som påbyggbara utbildningar som stegvis kan leda till examen. Yrkespaketen består av en kombination av gymnasiala kurser som ska matcha de kompetenskrav som arbetsmarknaden ställer. Utbildningen kan därför variera i längd beroende på arbetslivets krav och individens förutsättningar och behov. Utskottet vill också hänvisa till att kortare yrkeshögskoleutbildningar i form av kurser och kurspaket (korta utbildningar) infördes inom 2020 och resurserna till dessa korta utbildningar utökades kraftigt för att motverka covid-19-pandemins negativa effekter. Vidare har MYH i uppdrag att genomföra en treårig försöksverksamhet med s.k. yh-flex i syfte att skapa snabbare och mer flexibla vägar till en yrkeshögskoleexamen. Det pågår således omfattande statliga satsningar på vuxenutbildningen. Några riktade insatser av det slag som efterfrågas i motionsyrkandena är utskottet inte berett att ställa sig bakom. Inte heller ser utskottet något behov av översyn eller andra åtgärder i fråga om vissa utbildningar. När det särskilt gäller undersköterskeutbildningar vill utskottet tillägga följande. har beslutat om en skyddad yrkestitel för undersköterskor. Endast den som har ett bevis om rätt att använda yrkestiteln undersköterska ska få använda titeln i yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område och i verksamhet enligt socialtjänstlagen och enligt lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade. Den som saknar ett sådant bevis ska inte heller få använda en titel som kan förväxlas med yrkestiteln undersköterska. Grunden för att få en skyddad yrkestitel kommer att vara det nya utbildningsinnehållet i gymnasieskolans vård- och omsorgsprogram. Lagändringarna träder i kraft (prop. 2020/21:175, bet. 2020/21:SoU30, rskr. 2020/21:376). initierade en satsning på fler platser på specialistundersköterskeutbildningar inom . För att satsningen ska kunna fortsätta föreslogs i budgetpropositionen ytterligare och . beslutade i enlighet med detta (prop. 2021/22:1 utg.omr. 16, bet. 2021/22:UbU1, rskr. 2021/22:108). Vidare har MYH fått i uppdrag av regeringen att tillsammans med och kartlägga och analysera hur gymnasieskolans, vuxenutbildningens, och högskolans utbildningsinsatser kan komplettera varandra för att bättre bidra till vårdens kompetensförsörjning. Uppdraget ska redovisas (U2021/00256). Mot ovanstående bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2021/22:496 (V) yrkande 1, 2021/22:2606 (V) yrkande 8, 2021/22:3222 (C) yrkandena 62 och 65, 2021/22:3242 (C) yrkande 21, 2021/22:3243 (C) yrkande 18, 2021/22:3244 (C) yrkande 35, 2021/22:3245 (C) yrkande 32, 2021/22:3681 (C) yrkande 7, 2021/22:4062 (MP) yrkande 18, 2021/22:4163 (KD) yrkande 9, 2021/22:4212 (KD) yrkande 46 och 2021/22:4219 (KD) yrkande 2. Svenska för invandrare m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om svenska för invandrare m.m. Jämför reservation 17 (M), 18 (SD), 19 (KD), 20 (L), 21 (SD, KD) och 22 (SD, L). I kommittémotion 2021/22:4176 av m.fl. (M) yrkande 11 begärs att de nationella proven i sfi ska vara obligatoriska inom samtliga kurser. Enligt yrkande 14 ska det huvudsakliga syftet med sfi vara att förkorta vägen till arbete som individen utvecklar sin kompetens till arbetsmarknadens kompetenskrav. Det behöver enligt motionärerna förtydligas i lagstiftningen att det är att komma i arbete som är målet med utbildningen. I kommittémotion 2021/22:2524 av m.fl. (SD) yrkande 17 anförs att kraven på sfi bör skärpas i fråga om närvaro, resultat och utbildningsinnehåll. Bland annat ska det ges obligatorisk undervisning om det svenska samhället och om rättigheter och skyldigheter för medborgare.