bet · H901UU10 · 2022-06-08 00:00:00 — I kommittémotion 2021/22:3996 av m.fl. (L) yrkande 16 föreslås ett tillkännagivande om en fortsatt utvidgning av EU, där motionärerna anser att medlemskapsförhandlingarna med helt bör avslutas med anledning av den rådande politiska situationen i landet. Anslutningen av nya medlemsstater Enligt artikel 49 i får varje europeisk stat som respekterar och förbinder sig att främja de värden som avses i fördragets artikel 2 (se ovan om grundläggande värden) ansöka om att bli medlem av unionen. Ansökan ska ställas till rådet, som beslutar om ansökan med enhällighet efter att ha hört kommissionen och efter godkännande av . De villkor som har enats om ska beaktas. Av artikel 49 framgår vidare att villkoren för att upptas som medlem och nödvändiga anpassningar av ska fastställas i ett avtal mellan medlemsstaterna och den ansökande staten. Avtalet ska föreläggas samtliga avtalsparter för ratifikation i överensstämmelse med deras konstitutionella bestämmelser. enades vid sitt möte i om ett antal krav som ska ställas på blivande medlemsstater. De s.k. Köpenhamnskriterierna handlar om att kandidatlandet ska uppvisa • stabila institutioner som kan garantera demokrati, rättsstatens principer, mänskliga rättigheter och respekt för och skydd av minoriteter • en fungerande marknadsekonomi och kapacitet att hantera konkurrenstryck och marknadskrafter inom unionen • förmåga att fullgöra de skyldigheter som följer av medlemskapet, inklusive anslutningen till målen om politisk, ekonomisk och monetär union. I Europeiska rådets slutsatser framhålls även unionens förmåga att ta emot nya medlemsstater som takten i den europeiska integrationen upprätthålls som en viktig sak att ta i beaktande. Vid mötet den 16–enades , mot bakgrund av att tio nya medlemsstater välkomnats tidigare , om förfarandet för framtida anslutningsförhandlingar. Bland annat angavs att förhandlingarna med enskilda kandidatstater ska föras inom en förhandlingsram som fastställts av rådet. I förhandlingsramen ska kapitelindelningen av förhandlingarna anges liksom riktmärken, i form av anpassning och genomförande av regelverket, för att öppna och preliminärt stänga kapitel. I förhandlingsramen kan även övergångsperioder, undantag och permanenta skyddsklausuler anges. enades också om att förhandlingarna ska vara en öppen process vars resultat inte kan garanteras och att de finansiella aspekterna av en kandidatstats anslutning måste ha beaktats i den tillämpliga finansieringsramen. enades vid sitt möte den 14–om en utvidgningsstrategi som grund för en förnyad konsensus om utvidgning. • konsolidering av unionens åtaganden i utvidgningsprocessen • strikt villkorlighet i alla förhandlingsskeden där takten i anslutningsprocessen avgörs av resultaten i reformarbetet och där varje land bedöms efter egna meriter • öppenhet och kommunikation för att säkerställa brett och varaktigt stöd från allmänheten • hänsyn till unionens kapacitet att absorbera nya medlemmar. ställde sig Europeiska rådets medlemmar i ett gemensamt uttalande bakom de slutsatser som rådet hade godkänt om utvidgningen och stabiliserings- och associeringsprocessen. I dessa slutsatser ställde sig rådet bakom den reviderade utvidgningsmetod som kommissionen presenterat i meddelande COM(2020) 57 om en förbättrad anslutningsprocess. Genom meddelandet gavs nya impulser till anslutningsprocessen genom att göra den mer förutsägbar, trovärdig och dynamisk samt underställa den en starkare politisk styrning på grundval av objektiva kriterier och strikt positiv och negativ villkorlighet samt reversibilitet med grundläggande demokratiska, rättsstatliga och ekonomiska reformer som huvudmål (rådets dokument 7002/20). Enligt den reviderade utvidgningsmetoden ska förhandlingarna om de grundläggande principerna inledas först, avslutas sist och bestämma den övergripande takten i förhandlingarna. För att öka dynamiken i förhandlingsprocessen ska de 33 förhandlingskapitlen delas in i sex tematiska kluster som öppnas i sin helhet när riktmärken för detta har uppnåtts. I slutsatserna om västra från Europeiska rådets möte i den 19–uttalade att samtliga länder i regionen är potentiella kandidater för EU-medlemskap. I slutsatserna från mötet i den 20–tydliggjorde att västra har sin framtid i EU och unionen åtog sig att fullt ut stödja ländernas strävanden att befästa demokrati och stabilitet samt att främja ekonomisk utveckling. Detta bekräftades vid det efterföljande toppmötet då ställde sig bakom Thessalonikiagendan för västra . Nordmakedonien ansökte om medlemskap (rådets dokument 8077/04) och beviljades status som kandidatland av vid dess möte den 15–. Rådet beslutade att inleda anslutningsförhandlingar (rådets dokument 7002/20) men har efter det inte kunnat enas om förhandlingsramen. ansökte om medlemskap (rådets dokument 9055/09). Vid sitt möte den 16–enades om att ge status som kandidatland. Anslutningsförhandlingarna inleddes efter antagandet av förhandlingsramen. Den reviderade utvidgningsmetod som rådet godkände tillämpas på anslutningsförhandlingarna (rådets dokument 8536/21). ansökte om medlemskap (rådets dokument 9229/09). godkände vid sitt möte den 26–rådets slutsatser om , i vilka rådet beviljade landet kandidatstatus (rådets dokument 11281/14). Rådet beslutade att inleda anslutningsförhandlingar med (rådets dokument 7002/20) men har efter det inte kunnat enas om förhandlingsramen. ansökte om medlemskap (rådets dokument 17811/09). beslutade vid sitt möte den 1–att ge status som kandidatland. Vid mötet den 27–beslutade att inleda anslutningsförhandlingar, som sedan öppnades efter att EU antagit förhandlingsramen . Den reviderade utvidgningsmetod som rådet godkände tillämpas på anslutningsförhandlingarna (rådets dokument 8536/21). ansökte om medlemskap (rådets dokument 6135/16). antog kommissionen sitt yttrande över medlemskapsansökan i form av en färdplan för grundläggande reformer (COM(2019) 261). Rådet bekräftade EU-perspektivet för Bosnien och som ett odelat, enat och suveränt land senast i slutsatser som godkändes (rådets dokument 15033/21). Bosnien och betecknas alltjämt som potentiellt kandidatland. Som potentiellt kandidatland betraktas även Kosovo. ansökte om medlemskap 1987, beviljades kandidatstatus 1999 och inledde anslutningsförhandlingar efter att vid sitt möte den 16–enats om att i tillräckligt hög grad uppfyllde de politiska Köpenhamnskriterierna för att inleda anslutningsförhandlingar. Rådet konstaterade att avlägsnat sig alltmer från EU och att anslutningsförhandlingarna med därför i praktiken har avstannat och att det inte kan övervägas att öppna eller avsluta några ytterligare förhandlingskapitel (rådets dokument 10555/18). Rådet påminde om detta ställningstagande senast i slutsatser som godkändes , i vilka rådet konstaterade att fortsätter att avlägsna sig ännu mer från EU (rådets dokument 15033/21). ansökte om medlemskap och rådet fattade beslut om att inleda anslutningsförhandlingar (rådets dokument 11636/10). Efter ett regeringsskifte pausade förhandlingarna och inledde en översyn av landets anslutningsprocess. I ljuset av denna översyn meddelade att den inte hade för avsikt att återuppta anslutningsförhandlingarna, att den inte ansåg sig bunden av åtaganden som gjorts i förhandlingarna av den föregående regeringen och att följaktligen inte bör betraktas som ett kandidatland (rådets dokument 7226/15). har dock inte officiellt dragit tillbaka sin medlemskapsansökan. lämnade in en ansökan om EU-medlemskap. lämnade in en medlemskapsansökan och gjorde även det. Rådet underrättade i enlighet med artikel 49 i och de övriga nationella parlamenten om ansökningarna (rådets dokument CM 2003/22, CM 2065/22 och CM 2077/22). I Versaillesförklaringen från det informella mötet mellan EU:s stats- och regeringschefer den 10–anges att rådet har handlat snabbt och uppmanat kommissionen att lämna sina yttranden om ansökningarna. När det särskilt gäller framhåller stats- och regeringscheferna att landet är en del av den europeiska familjen och att banden, i avvaktan på kommissionens yttrande, ska stärkas och partnerskapet fördjupas för att stödja på dess fortsatta europeiska väg. Stöd inför anslutningen – IPA III antogs förordning (EU) 2021/1529 om inrättande av instrumentet för stöd inför anslutningen (IPA III). Förordningen tillämpas retroaktivt från och reglerar föranslutningsstödet inom den gällande fleråriga budgetramen som löper ut . Det allmänna målet är enligt förordningens artikel 3 att stödja kandidatländerna och de potentiella kandidatländerna vid antagandet och genomförandet av de politiska, institutionella, rättsliga, administrativa, sociala och ekonomiska reformer som krävs för att efterleva unionens värden och successivt anpassa sig till unionens regler, normer, politik och praxis med sikte på framtida medlemskap i unionen, och därigenom bidra till ömsesidig stabilitet, säkerhet, fred och välstånd. De berörda länderna anges i förordningens bilaga 1 med en förklaring i skälsats 11 om deras respektive status. Länderna är , och , , , , , och . De specifika målen med föranslutningsstödet är bl.a. att stärka rättsstatsprincipen, demokratin och respekten för de mänskliga rättigheterna samt att stärka miljöskyddet, öka motståndskraften mot klimatförändringar och påskynda övergången till en koldioxidsnål ekonomi. Finansieringsramen för perioden –2027 är (artikel 4). I förordningens artikel 6.2 anges att klimatförändringar, miljöskydd, mänskliga rättigheter och jämställdhet är horisontella prioriteringar som ska integreras i program och åtgärder för att uppnå de specifika målen. Av artikel 8 framgår att stödet ska differentieras i fråga om omfattning och intensitet i enlighet med prestationerna hos anslutningsländerna, särskilt vad gäller deras engagemang för och framsteg med att genomföra reformer, samt utifrån deras behov. Vid bedömningen av prestationerna ska särskild uppmärksamhet fästas vid de ansträngningar som görs på områdena rättsstatsprincipen och grundläggande rättigheter, demokratiska institutioner och reform av den offentliga förvaltningen samt ekonomisk utveckling och konkurrenskraft. Vid en betydande tillbakagång eller ihållande brist på framsteg inom dessa områden ska stödets omfattning och intensitet ändras, bl.a. genom att medlen minskas proportionellt och omfördelas på ett sätt som inte äventyrar stöd till förbättring av situationen i fråga om grundläggande rättigheter, demokrati och rättsstatsprincipen, inbegripet stöd till det civila samhället. Kommissionen har kompletterat IPA III-förordningen genom den delegerade förordningen (EU) 2021/2128 som fastställer vissa specifika mål och tematiska prioriteringar för stöd. Kommissionen har även i ett genomförandebeslut antagit en programplaneringsram för genomförandet av specifika mål och tematiska prioriteringar, med en indikativ fördelning av medel mellan prioriteringarna (C(2021) 8914). Granskning av stöd för rättsstaten på västra Europeiska revisionsrätten granskade ändamålsenligheten i EU:s stöd för rättsstaten på västra –2020 (särskild rapport 01/2022). Revisionsrättens övergripande slutsats är att EU:s insatser visserligen har bidragit till reformer på tekniska och operativa områden, såsom att förbättra rättsväsendets effektivitet och utvecklingen av relevant lagstiftning, men att de har haft liten övergripande inverkan på grundläggande rättsstatliga reformer i regionen, som framför allt uteblivit på grund av otillräcklig nationell politisk vilja att driva på reformerna. Vidare anser revisionsrätten att den reviderade metod för anslutningsförhandlingar som infördes är ett steg i rätt riktning, eftersom klusterindelningen av förhandlingskapitel gör det möjligt att behandla alla områden med anknytning till rättsstaten under anslutningsförhandlingarna. Rådet godkände slutsatser om revisionsrättens särskilda rapport (rådets dokument 8452/22). Mot bakgrund av revisionsrättens rekommendationer uppmanar rådet kommissionen och utrikestjänsten att • stärka främjandet av rättsstatliga reformer i utvidgningsprocessen, bl.a. genom att fastställa strategiska mål per stödmottagare • intensifiera stödet till och stärka kapaciteten hos den del av civilsamhället som arbetar med reformer av rättsstaten och mediefrihet • fullt ut utnyttja möjligheten att ändra ekonomiskt stöd i enlighet med IPA III-förordningen • stärka ett resultatorienterat genomförande och övervakning av projekt. Utskottet har efter anslutning till EU behandlat godkännande av anslutningen av ytterligare 13 medlemsstater. , , , , , , , , och blev medlemmar (prop. 2003:04:25, bet. 2003/04:UU4, rskr. 2003/04:114). och blev medlemmar (prop. 2005/06:106, bet. 2005/06:UU19, rskr. 2005/06:238). blev medlem i EU (prop. 2012/13:6, bet. 2012/13:UU14, rskr. 2012/13:16). Utskottet behandlade motionsyrkanden om EU:s fortsatta utvidgning senast i anslutning till regeringens skrivelse om verksamheten i Europeiska unionen . Utskottet avstyrkte motionsyrkandena. beslutade i enlighet med utskottets förslag (skr. 2020/21:115, bet. 2020/21:UU10, rskr. 2020/21:357–358). I utlåtande /22:UU17 redovisade utskottet sin granskning av , och ansökningar om medlemskap i . Kammaren debatterade utlåtandet , varpå utlåtandet lades till handlingarna (prot. 2021/22:89). anger i sitt yttrande att utvidgningen och stabiliserings- och associeringsprocessen hör till de frågor som stod i fokus för allmänna rådets arbete och att det funnits majoritet i . EU:s utvidgningspolitik är enligt utskottet ett viktigt instrument för att främja stabilitet och utveckling i EU:s närområde. Utsikterna till medlemskap i unionen är en betydelsefull drivkraft för kandidatländerna och de potentiella kandidatländerna i deras reformarbete, och det leder till positiva demokratiska, politiska, ekonomiska och sociala förändringar. Utskottet stöder därför ett tydligt EU-perspektiv för länderna på västra och framhåller vikten av att fortsätta arbetet med att uppmuntra deras EU-närmanden. En trovärdig utvidgningspolitik förutsätter enligt utskottet att EU står fast vid ingångna åtaganden och för anslutningsprocessen framåt i takt med att respektive land fördjupar sitt engagemang i enlighet med principerna om villkorlighet och framsteg på egna meriter på grundval av tydliga kriterier där EU:s grundläggande värden intar en central plats. Utskottet välkomnar att den reviderade utvidgningsmetoden med bl.a. ett ännu större fokus på grundläggande reformer har integrerats i de pågående förhandlingarna med och . Utskottet noterar Brdoförklaringen från toppmötet mellan EU och länderna på västra , där EU å sin sida bekräftar sitt odelade stöd för partnerländernas europeiska perspektiv och engagemang för utvidgningsprocessen, och partnerländerna å sin sida bekräftar sin uppslutning bakom de grundläggande värdena och sina åtaganden att genomföra reformer. Utskottet beklagar att rådet fortfarande efter överenskommelsen om att inleda anslutningsförhandlingar med och Nordmakedonien inte har kunnat anta förhandlingsramarna. Det är som utskottet tidigare anfört inte acceptabelt att en bilateral oenighet tillåts blockera förhandlingsstarten, och utskottet förutsätter att regeringen även fortsättningsvis arbetar med likasinnade medlemsstater för att bryta dödläget i rådet. Det är enligt utskottet avgörande för att upprätthålla trovärdigheten i utvidgningspolitiken, vilket har blivit ännu viktigare i och med krig mot . Utskottet bedömer att de förslag om utvidgningsprocessen och västra som förs fram i motionerna i huvudsak ligger i linje med den förda politiken. Med hänvisning till det avstyrker utskottet motionerna 2021/22:3775 (M) yrkande 27 och 2021/22:3996 (L) yrkande 16 i denna del. lämnade in en ansökan om medlemskap i . Utskottet konstaterar att motionsyrkandet om hur en medlemskapsansökan från bör hanteras därmed är hypotetiskt betingat. EU bör enligt utskottet ge ett tydligt medlemskapsperspektiv. Som ett potentiellt kandidatland bör även ges tillgång till allt reformstöd som EU har att erbjuda blivande medlemsstater. Rådet har på ett skyndsamt sätt inlett förfarandet för anslutningen av en ny medlemsstat enligt artikel 49 i genom att begära att kommissionen ska yttra sig över medlemskapsansökan. Europeiska rådets ordförande förklarade efter sitt möte med president att nästa steg i processen kommer att övervägas när kommissionen har lämnat sitt yttrande . Utskottet ser mycket positivt på den snabba behandlingen av medlemskapsansökan. Det är emellertid viktigt att tillämpa gällande regler och förfaranden, inklusive den reviderade utvidgningsmetoden. Att träda in som medlemsstat i EU innebär ett omfattande åtagande som förutsätter stabila demokratiska institutioner och respekt för rättsstatens principer, administrativ förmåga och en fungerande marknadsekonomi. Utskottet ser fram emot kommissionens yttrande som underlag för ett ställningstagande om en realistisk fortsatt process. I avvaktan på detta måste EU och medlemsstaterna upprätthålla det politiska, finansiella, militära och humanitära stödet till i landets ansträngningar att stå emot den ryska aggressionen. Med anledning av invasionskrig mot och de sanktioner som EU infört som svar på detta, ser utskottet skäl till att särskilt uppmärksamma att rådet i sina slutsatser om utvidgningen betonar unionens förväntningar på de anslutande länderna att bättre anpassa sig till EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik, särskilt i frågor där större gemensamma intressen står på spel, såsom restriktiva åtgärder och hanteringen av hybridhot (rådets dokument 15033/21). Utskottets uppfattning är att EU redan nu behöver göra ett tydligt, långsiktigt och omfattande åtagande om stöd till återuppbyggnaden av ett fritt och demokratiskt . Mot bakgrund av det välkomnar utskottet kommissionsordförandens besked till om att kommissionen ska inleda arbetet med att utforma ett ambitiöst återhämtningspaket som kan lägga grunden för en hållbar långsiktig tillväxt och bereda vägen för en ukrainsk framtid inom EU (Speech/22/2785). Utskottet välkomnar även aviseringen av förvaltingsfonden för solidaritet med i samband med den givarkonferens som och stod värd för och i enlighet med uppdraget från Europeiska rådets möte den 24–. Utskottet noterar förvaltningsfondens tredelade inriktning på humanitärt stöd, löpande likviditetsstöd och långsiktigt stöd för återuppbyggnad. Vidare noterar utskottet kommissionens inledande förslag om hur återuppbyggnadsarbetet kan organiseras och finansieras (COM(2022) 233). Vad utskottet i det föregående sagt om ett tydligt medlemskapsperspektiv för som potentiellt kandidatland gäller även för och , enligt vad som framförts i utskottets utlåtande /22:UU17 om granskningen av de tre ländernas ansökningar om medlemskap i . När det gäller behandlingen av motionsyrkandet konstaterar utskottet sammanfattningsvis att medlemskapsansökan är föremål för en skyndsam behandling i kombination med ett omfattande stöd. Utskottet ser därför inte anledning för att göra ett tillkännagivande om detta till regeringen. Därmed avstyrks motion 2021/22:3996 (L) yrkande 16 i denna del. När det gäller anslutningsprocessen för konstaterar utskottet att denna i praktiken har avstannat. Utskottet anser att processen inte bör återupptas förrän visar en uppriktig vilja att engagera sig för ett EU-medlemskap genom att uppvisa konkreta och påtagliga förändringar när det gäller den negativa utvecklingen i fråga om demokrati, rättsstatens principer och de mänskliga rättigheterna. Som utskottet anförde i betänkande 2020/21:UU10 har en viktig uppgift i att rikta EU:s uppmärksamhet mot att vända den allvarliga negativa utvecklingen i . Enligt utskottet måste EU agera kraftfullt, tydligt och enigt genom olika åtgärder, som bör inkludera överväganden om sanktioner. Utskottet vidhåller uppfattningen att en förutsättning för att förmå att vända utvecklingen är att hålla olika kommunikationsvägar öppna och att EU bör sträva efter att upprätthålla en dialog som rymmer såväl skarp kritik som samarbete. Att upprätthålla medlemskapsperspektivet är ett av EU:s mest kraftfulla reforminstrument, och utskottet noterar att utrikesministern i ett interpellationssvar uttryckte sig i linje med detta (ip. 2021/22:181, prot. 2021/22:58). Vidare anser utskottet att EU:s förmedlemskapsstöd är en viktig del av EU:s engagemang för kandidatländernas och de potentiella kandidatländernas reformarbete men att stödet måste vara ett styrmedel som återspeglar ländernas ansträngningar och reformvilja. Utskottet välkomnar att föranslutningsstödet för perioden –2027 är tydligt kopplat till mottagarländernas reformresultat i fråga om rättsstaten, grundläggande rättigheter och demokrati. Mot bakgrund av detta avstyrker utskottet motionerna 2021/22:2572 (SD) yrkande 6, 2021/22:3777 (M) yrkande 8, 2021/22:3883 (KD) yrkande 12, 2021/22:3996 (L) yrkande 16 i denna del samt 2021/22:4471 (V) yrkandena 7 och 8. Utrikes-, säkerhets- och försvarspolitik Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om EU:s utrikes- och säkerhetspolitik, beslutsordningen inom utrikes- och säkerhetspolitiken, sanktioner och EU:s säkerhets- och försvarspolitik. Jämför reservation 9 (M), 10 (C), 11 (M, C, KD, L), 12 (SD), 13 (C) och 14 (M). Regeringen redogör i skrivelsen för prioriteringarna i arbetet med genomförandet av den globala strategin för EU:s utrikes- och säkerhetspolitik (avsnitt 20.1). Inom säkerhet och försvar har det omfattat framtagandet av en strategisk kompass för det fortsatta samarbetet på området. inrättades även den europeiska fredsfaciliteten för finansiering av militära krishanteringsinsatser och kapacitetshöjande stöd till tredjeländer. Regeringen uppmärksammar också framsteg i genomförandet av den civila och de slutsatser som rådet godkände med framåtblickande prioriteringar för arbetet (avsnitt 20.2.1). Vidare redogör regeringen för EU:s militära och civila GSFP-insatser, vilka bl.a. omfattar en rådgivande insats i med inriktning på den civila säkerhetssektorn, en civil observatörsinsats i för att övervaka eldupphöravtalet och en militär krishanteringsinsats i för att bidra till efterlevnaden av FN:s vapenembargo mot (avsnitt 20.2.3). I samarbetet med Nato framgår av skrivelsen att bl.a. hybridfrågor, operativt samarbete, cyberfrågor och förmågeutveckling har stått i fokus för det fortsatta genomförandet av de 74 aktiviteter och samarbetsområden som omfattas av den s.k. Warszawadeklarationen (avsnitt 20.2.4). När det gäller det internationella arbetet för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer beskriver regeringen att EU bedrivit detta såväl gentemot specifika länder som utifrån tematiska frågor. Rådet godkände slutsatser om EU:s agerande i FN:s forum för mänskliga rättigheter och om en rättighetsbaserad återhämtning från covid-19-pandemin. En första strategisk dialog mellan EU och FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter genomfördes, och beslutade rådet om de första listningarna inom EU:s nya sanktionsregim mot allvarliga kränkningar av och brott mot de mänskliga rättigheterna (avsnitt 20.5). Om sanktioner anges vidare att EU har förstärkt, förlängt eller på annat sätt justerat ett stort antal av de befintliga geografiska och tematiska sanktionsregimerna samt beslutat om en ny sanktionsregim med anledning av situationen i (avsnitt 20.9). I partimotion 2021/22:4039 av m.fl. (M) yrkande 12 föreslås ett tillkännagivande om ett mer geopolitiskt EU. I yrkande 14 föreslår motionärerna ett tillkännagivande om samarbete med likasinnade länder. I kommittémotion 2021/22:3774 av m.fl. (M) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att utrikes- och handelspolitik ska prioritera internationellt samarbete för att öka flödessäkerheten. I kommittémotionerna 2021/22:3775 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2021/22:3776 av m.fl. (M) yrkande 10 föreslås ett tillkännagivande om att stärka EU som utrikespolitisk aktör.