bet · H901FiU48 · 2022-06-17 00:00:00 — Regeringen anser trots det att lantbrukarna inom animaliesektorn kan kompenseras på ett adekvat och effektivt sätt i enlighet med kommissionens meddelande (2022/C 131 I/01) och förordning (EU) nr 1408/2013. Regeringen anser därmed att tillkänna-givandet är tillgodosett i denna del. Tillkännagivandet är inte färdigbehandlat. Med anledning av kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/467 av om extraordinärt anpassningsstöd till producenter inom jordbrukssektorn har tilldelats ytterligare medel från EU:s krisreserv. Regeringen föreslår därför att anslaget 1:18 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel ökas med och att det får användas för utgifter motsvarande EU:s finansiering för ekonomiskt stöd till jordbrukare som drabbats av höjda priser på insatsvaror 2022. Förslag till lag om kompensation för höga drivmedelskostnader Regeringen föreslår att det ska införas en lag om kompensation för höga drivmedelskostnader. Enligt förslaget ska ersättning lämnas med per ersättningsberättigad person. Ersättning med ytterligare ska lämnas till en ersättningsberättigad person som enligt vägtrafikregistret hade sin adress i en kommun i ett gles- och landsbygdsområde. De aktuella kommunerna specificeras i en bilaga till lagen. För att få full effekt ska ersättningen enligt förslaget vara skattefri. Enligt förslaget ska en fysisk person som är antecknad i vägtrafikregistret som ägare av en personbil klass 1 få ersättning för en bil. Ersättning ska även ges till den som på grund av kreditköp med förbehåll om återtaganderätt eller med nyttjanderätt för en bestämd bil om var innehavare av en personbil klass 1. Om ägaren till en personbil klass 1 är och saknar förarbehörighet för en personbil, ska ersättningen i stället ges till en förmyndare för ägaren som är registrerad i vägtrafikregistret. Undantag ska göras för personbilar som var avställda eller belagda med kör- eller användningsförbud . Undantag ska även göras för personbilar som då användes i yrkesmässig trafik, taxitrafik eller personbilsuthyrningsrörelse eller trafikskola. Enligt förslaget ska den myndighet som regeringen bestämmer pröva frågor om och ansvara för utbetalning av drivmedelskompensationen. Regeringen bedömer att det är lämpligt att Transportstyrelsen ansvarar för beslut om och utbetalning av drivmedelskompensation. Beslut enligt lagen ska enligt förslaget få överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd ska krävas vid överklagande till kammarrätten. Vidare kan drivmedelskompensationen enligt förslaget betalas ut automatiserat, utan föregående ansökan. Lagen föreslås träda i kraft och upphöra att gälla vid utgången av . Den upphävda lagen ska fortsätta att gälla för mål och ärenden som har inletts före utgången av . Regeringen bedömer att stödkostnaden för drivmedelskompensationen innebär ökade utgifter om på statens budget. Vidare bedöms 3,7 miljoner fysiska personer vara berättigade till drivmedelskompensationen och därmed få en engångsförstärkning av sin köpkraft på eller . Förslaget innebär ytterligare arbetsuppgifter för Transportstyrelsen, och myndighetens totala kostnader för administrationen av utbetalningen beräknas till . Dessa kostnader bedöms inte kunna hanteras inom myndighetens befintliga ekonomiska ramar. Regeringen bedömer att drivmedelskompensationen totalt innebär ökade utgifter om . I kommittémotion 2021/22:4765 av m.fl. (M) yrkandena 1–3 anser motionärerna att införandet av en specifik drivmedelskompensation för att ge bättre förutsättningar för människor att kunna betala regeringens höga skatter väcker frågor om regeringens förståelse för de negativa konsekvenser som deras ekonomiska politik medför. Motionärerna anser att regeringen bör prioritera att uppfylla beslut, bl.a. om att kostnaderna för drivmedel ska sänkas i flera steg, i stället för att lägga fram förslag på nya bidrag som är tänkta att tillfälligt lindra effekterna av deras egen undermåliga politik. Mot bakgrund av detta anser motionärerna att regeringens förslag till drivmedelskompensation ska avslås. I kommittémotion 2012/22:4763 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3 anför motionärerna att regeringens förslag om stöd för drivmedelskompensation är felkonstruerat. Enligt motionärerna är förslaget i grunden ett kontantbidrag för den som är innehavare av en eller flera bilar och har ingenting att göra med kostnaden för användandet av bilen. Motionärerna anser att kompensationen i stället bör ha en direkt koppling till konsumtion av drivmedel och faktisk användning av en bil. Därför anser motionärerna att regeringens förslag om drivmedelskompensation inte ska införas. I partimotion 2021/22:4762 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 1–3 är motionärerna kritiska till den föreslagna utformningen av drivmedelskompensationen. Att kostnaderna för drivmedel har ökat innebär inte att det blivit dyrare att äga en bil. Enligt motionärerna har stödet dålig träffsäkerhet och innebär stora ökade kostnader för staten. Motionärerna anser att regeringen borde ha utformat stödet i linje med tidigare förslag från . Därför anser motionärerna att regeringens förslag om drivmedelskompensation inte ska genomföras. I fråga om jordbruket och yrkesfisket delar motionärerna regeringens bedömning att det behövs stöd till följd av prisökningarna. De är dock kritiska till hur tidigare stöd utformats och vilka som gynnats av dem. Motionärerna anser att regeringen i utformningen av stödet till jordbruket bör säkerställa att det gynnar hållbara jordbruk (yrkande 4). De anser också att regeringen i utformningen av stödet till yrkesfisket bör säkerställa att det gynnar det hållbara och regionala fisket (yrkande 5). I kommittémotion 2021/22:4766 av m.fl. (KD) yrkandena 1–3 anser motionärerna att regeringens förslag till drivmedelskompensation i grunden innebär en ohållbar och oseriös ekonomisk politik. har enligt motionärerna blivit ett land där regeringen inför kompensationsbidrag för att medborgarna ska kunna hantera den höga skattenivå som regeringen själv har beslutat om. Motionärernas uppfattning är att regeringen borde prioritera att uppfylla beslut, bl.a. om att kostnaderna för drivmedel ska sänkas i flera steg, i stället för att lägga fram förslag på nya bidrag för att tillfälligt lindra effekterna av deras egen politik. Motionärerna anser därför att förslaget om att införa en drivmedelskompensation ska avslås. I kommittémotion 2021/22:4764 av m.fl. (L) yrkandena 1–3 anser motionärerna att regeringen försöker köpa sig ur problemen med höga energipriser och missar målet eftersom alla, oavsett behov, får drivmedelskompensationen utbetald. missar stödet många av de hårdast drabbade, inte minst åkerinäringen. Motionärerna anser att regeringens förslag är dyrt och att det inte löser de utmaningar som de höjda drivmedelspriserna skapar. Det kommer dessutom . Motionärerna hade hellre velat se en annan modell för åtgärder mot prischockerna i ekonomin. Mot bakgrund av detta anser de att regeringens modell för drivmedelskompensation ska underkännas. I motion 2021/22:4767 av (MP) anser motionären att det är anmärkningsvärt att regeringen lämnar ett förslag om kompensation för höga drivmedelskostnader som enligt motionären både ökar utsläppen och spär på klyftorna. Enligt motionären är regeringens stödåtgärder otillräckliga för de som behöver dem och onödiga för många som inte behöver dem. Motionären hade hellre velat se en annan utformning av stödet och anser att regeringens förslag ska avslås (yrkande 1). I fråga om det föreslagna stödet till jordbruket anser motionären att det bör inkludera vallstöd och för att nå de mindre lantbruken bör jordbruk med mindre än tre djurenheter inkluderas (yrkande 2). Motionären anser vidare att stödet bör fördelas så att en högre nivå ges för djur som betar, bökar eller pickar utomhus (yrkande 3). Vidare bör de medel som tilldelats från EU:s krisreserv gynna ekologiska brukningsmetoder (yrkande 4). Slutligen bör stödet till yrkesfisket gynna det kustnära fisket (yrkande 5). Proposition 2021/22:258 Extra ändringsbudget – Åtgärder i samband med rekapitalisering av Regeringen föreslår att godkänner ändrade ramar och utgiftsområden och anvisar ändrade och nya anslag enligt bilaga 2. Situationen i SAS och bolagets plan för framtiden Svenska och danska staten är SAS största ägare och har en ägarandel på vardera i bolaget[1]. SAS har liksom flygbranschen i stort drabbats hårt av den utdragna pandemin. Minskat resande till följd av den omfattande spridningen av sjukdomen covid-19 har i kombination med ökad konkurrens sammantaget inneburit en kraftigt försämrad ekonomisk situation för SAS. Svenska staten har under pandemin gett stöd till SAS om sammanlagt , varav betalats tillbaka. presenterade en plan för en omfattande rekonstruktion av verksamheten (den s.k. forward-planen) i syfte att uppnå konkurrenskraftiga kostnader och en hållbar framtid för bolaget. Planen bygger på omfattande kostnadsbesparingar, konvertering av bolagets existerande skulder och hybridkapital om ca till eget kapital samt ny kapitalanskaffning om . Vidare planeras förändringar av bolagets flygplansflotta för att bättre anpassas till nya resmönster med ökat fritidsresande och minskat affärsresande. Bolagets plan innehåller även förslag för ökad hållbarhet, t.ex. investeringar i moderna och bränsleeffektiva flygplan. SAS tog emot statligt stöd som godkänts av kommissionen på grundval av det tillfälliga ramverket för statliga stödåtgärder med anledning av pandemin. Bolagets nuvarande rekonstruktionsplan är enligt regeringens bedömning inte möjlig att genomföra utan att bryta mot de villkor som finns i kommissionens tidigare beslut om godkännande av statligt stöd till SAS, eftersom de t.ex. förutsätter återbetalning av stödbeloppen, medan bolagets plan förutsätter att alla borgenärer och intressenter, inklusive staterna, i varierande grad ger upp sina anspråk. Sammantaget innebär detta att forward-planen kommer att påverka tidigare beviljat statligt stöd. En rekonstruktion av bolaget måste därför godkännas av kommissionen innan den kan genomföras. Regeringens förslag om ändringar i statens budget Regeringen anför att flygtrafiken har stor betydelse för att fungerande kommunikationer i hela landet ska kunna upprätthållas. SAS är den största aktören på den svenska flygtrafikmarknaden och är en drivkraft i klimat-omställningen av flygbranschen. Svenska staten är i egenskap av innehavare av hybridinstrument och utställare av en låneram en av bolagets kreditgivare. Staten har utestående lånefordringar på konsortiet som uppgår till . Vidare innehar staten hybridinstrument i SAS till ett nominellt belopp om [3]. Hybridinstrumenten innebär att staten har en fordran på SAS med motsvarande belopp plus ränta. SAS har bl.a. föreslagit att befintliga fordringar på bolaget konverteras till aktier. En fullständig konvertering av hybridinstrumenten respektive lånefordringarna skulle innebära att staten skriver ned sina fordringar till och i stället erhåller aktier i . Regeringens samlade bedömning är att staten bör stödja bolagets plan genom att, helt eller delvis, konvertera statens fordringar enligt befintliga hybridinstrument och utestående lånefordringar. En konvertering innebär att staten erhåller aktier. Vidare innebär en konvertering, sett som en isolerad händelse, att statens röst- och ägarandel ökar. I ett fall som detta, då även andra fordringsägare konverterar sina fordringar på SAS till aktier i bolaget, kommer dock statens ägande i SAS med mycket stor sannolikhet att minska, enligt regeringen. De närmare villkoren för konverteringarna är ännu inte fastställda utan kommer att fastställas senare genom förhandling med bolaget. Vid en konvertering av hybridinstrumenten och lånen till aktier kommer en teckningskurs per aktie att fastställas i överenskommelse mellan SAS och staten. Regeringen har för avsikt att förhandla fram bästa möjliga villkor för statens räkning för konverteringarna. Syftet med de föreslagna konverteringarna är inte att öka ägandet i bolaget utan att möjliggöra dess fortlevnad. Regeringen avser fortfarande, när marknadsförutsättningarna återigen tillåter det, att minska ägandet i SAS i enlighet med tidigare bemyndiganden (prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35, rskr. 2009/10:220 samt prop. 2015/16:1, bet. 2015/16:NU1, rskr. 2015/16:90). Mot den här bakgrunden föreslår regeringen att bemyndigar regeringen att för statens räkning, helt eller delvis, konvertera svenska statens fordringar enligt befintliga hybridinstrument i SAS till nya aktier i bolaget. Dessa hybridinstrument uppgår till ett belopp om plus upplupen ränta. Regeringen föreslår också att den bemyndigas att för statens räkning, helt eller delvis, konvertera svenska statens utestående lånefordringar på konsortiet, som uppgår till ett belopp om , till nya aktier i . Anslaget 1:17 Kapitalinsatser i statligt ägda företag föreslås därför ökas med . Slutligen föreslår regeringen att den bemyndigas att vidta de åtgärder i övrigt som behövs för att genomföra konverteringarna. De åtgärder som regeringen föreslår förutsätter godkännande. De ökade utgifterna påverkar inte statens finansiella sparande eller lånebehov, då kapitaltillskottet kommer att användas till att konvertera statens utestående lånefordringar på konsortiet till nya aktier i . Inte heller konverteringen av hybridinstrumenten påverkar det finansiella sparandet, eftersom aktier erhålls i utbyte. I motion 2021/22:4770 av och (båda MP) anförs att bör avslå de föreslagna åtgärderna i samband med rekapitalisering av SAS (yrkande 1). Motionärerna ifrågasätter att konverteringen av lån till aktier innebär att staten avvecklar sitt ägande i SAS. Motionärerna menar vidare att det stöd staten tidigare gett SAS inte lett till att göra bolaget lönsamt. Det förefaller enligt motionärerna otroligt att ytterligare engagemang från den svenska staten skulle vara lösningen på SAS strukturella problem. Motionärerna anser också att regeringen ska avveckla statens ägande i SAS (yrkande 2). Det är, menar motionärerna, svårt att se hur SAS ska bli ett miljömässigt hållbart bolag – något som borde vara självklart för ett statligt ägt bolag i ett land med ambitioner om att vara en global ledare inom arbetet med ekologisk hållbarhet. Utskottet ställer sig med undantag för regeringens förslag om kompensation för höga drivmedelskostnader bakom förslagen i de två propositioner som behandlas i betänkandet. Därmed tillstyrks 16 motionsyrkanden och 8 avstyrks. När det gäller proposition 2021/22:252 Extra ändringsbudget – Stöd till jordbruket och fiskerinäringen samt kompensation för höga energipriser ställer sig utskottet bakom regeringens förslag med undantag för förslaget om drivmedelskompensation som nämndes ovan. Utskottets uppfattning är att förslaget om kompensation för höga drivmedelskostnader inte bör genomföras eftersom det skulle innebära en ohållbar kompensationspolitik som inte löser grundproblemet med en alltför hög skattenivå. Förslagen i övrigt i propositionen, som utskottet alltså ställer sig bakom, innebär bl.a. att medel tillförs för stöd till jordbruket och yrkesfisket för att minska konsekvenserna av prisökningar på drivmedel och insatsvaror. Därutöver tillförs också medel för att skyddssökande från skyndsamt ska kunna erbjudas möjligheter att stärka sina kunskaper i svenska och om samhället samt för att främja deras deltagande i samhället. I ett par av motionerna föreslås vissa avgränsningar av de ändringar av anslagsändamål som regeringen föreslår. Utskottet ser inte något behov av några sådana avgränsningar. Utskottet ställer sig vidare bakom proposition 2021/22:258 Extra ändringsbudget – Åtgärder i samband med rekapitalisering av . SAS har liksom flygbranschen i stort drabbats hårt av den utdragna pandemin. Minskat resande i kombination med ökad konkurrens har sammantaget inneburit en kraftigt försämrad ekonomisk situation för SAS och bolaget har därför lanserat en ny plan för att refinansiera och omstrukturera sig. För att regeringen ska kunna agera ansvarsfullt i statens roll som aktieägare anser utskottet liksom regeringen att den för statens räkning bör bemyndigas att konvertera svenska statens befintliga hybridinstrument i SAS och utestående lånefordringar på konsortiet till nya aktier i . Med anledning av vad som framförs i en motion kan utskottet konstatera att syftet med de föreslagna konverteringarna är att möjliggöra SAS fortlevnad. Det handlar alltså inte om en åtgärd i syfte att öka ägandet i SAS, utan regeringen avser fortfarande att minska ägandet i enlighet med tidigare bemyndiganden. Utskottet lägger vidare med stöd av sin initiativrätt fram förslag om ändringar i statens budget som gäller utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik. Utskottets förslag innebär ökade medel till dels anslaget 1:7 Energieffektivisering och renovering av flerbostadshus och utomhusmiljöer, dels anslaget 1:8 Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande. Ändringarna framgår av utskottets förslag till ändrade ramar för utgiftsområden och ändrade anslag i bilaga 4. Genom beslut om statens budget stoppades beviljandet av nya stöd för energieffektivisering av flerbostadshus och för investeringar för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande. anslog dock medel för att kunna betala ut stöd som redan hade beviljats och för ansökningar som inkommit till behörig länsstyrelse /22 men som ännu inte hunnit beviljas. Anslagsnivåerna fastställdes baserat på underlag från och . Stoppet för nya ansökningar fick dock till följd att många nya ansökningar lämnades in , och behovet av anslag för att betala ut stöd för ansökningar som inkommit före blev större än förväntat. Något förslag med anledning av detta fanns dock inte med i den proposition om vårändringsbudget som lämnades till . uppmärksammades utskottet på det ökade behovet av medel vid en genomgång av . För att hantera detta bör därför de aktuella anslagen höjas i enlighet med bedömningar. Ambitionen från utskottets och sida har varit att det ska finnas tillräckligt med medel för att ska kunna betala ut stöd för ansökningar som inkommit före . Utskottets förslag innebär att anslagen på statens budget ökar med 2022. Inkomsterna i statens budget beräknas öka med . De ökade utgifterna med anledning av rekapitaliseringen av SAS påverkar inte statens finansiella sparande eller lånebehov eftersom kapitaltillskottet ska användas till att konvertera statens utestående lånefordringar på konsortiet till nya aktier i . Inte heller konverteringen av hybridinstrumenten påverkar det finansiella sparandet eftersom aktier erhålls i utbyte. Sammantaget beräknas därmed utskottets förslag öka statens lånebehov och försämra statens finansiella sparande med 2022. Extra ändringsbudgetar – Stöd till jordbruket och fiskerinäringen, kompensation för höga energipriser samt rekapitalisering av () av (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: Ändrad inkomstberäkning samt ändrade utgiftsramar och nya och ändrade anslag a) ändrade ramar för utgiftsområden och anvisar ändrade och nya anslag i enlighet med reservanternas förslag i bilaga 5, Därmed bifaller propositionerna 2021/22:252 punkterna 7 och 8 samt 2021/22:258 punkt 4 och avslår motionerna 2021/22:4762 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 3, 2021/22:4763 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2021/22:4764 av m.fl. (L) yrkande 3, 2021/22:4765 av m.fl. (M) yrkande 3, 2021/22:4766 av m.fl. (KD) yrkande 3, 2021/22:4767 av (MP) yrkande 1 i denna del och 2021/22:4770 av och (båda MP) yrkande 1 i denna del. e) godkänner regeringens föreslagna användning av anslaget 1:12 Transportstyrelsen inom utgiftsområde 22 Kommunikationer. Därmed bifaller proposition 2021/22:252 punkterna 2–6 och avslår motionerna 2021/22:4762 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 2, 4 och 5, 2021/22:4763 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2021/22:4764 av m.fl. (L) yrkande 2, 2021/22:4765 av m.fl. (M) yrkande 2, 2021/22:4766 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2021/22:4767 av (MP) yrkandena 1 i denna del och 2–5. Kompensation för höga drivmedelskostnader antar regeringens förslag till lag om kompensation för höga drivmedelskostnader. Därmed bifaller proposition 2021/22:252 punkt 1 och avslår motionerna 2021/22:4762 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 1, 2021/22:4763 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2021/22:4764 av m.fl. (L) yrkande 1, 2021/22:4765 av m.fl. (M) yrkande 1, 2021/22:4766 av m.fl. (KD) yrkande 1 och 2021/22:4767 av (MP) yrkande 1 i denna del. Bemyndiganden i samband med rekapitalisering av SAS Drivmedelspriserna har ökat kraftigt, främst på grund av att oljepriset har stigit, bl.a. till följd av invasion av . De höga drivmedelspriserna påverkar privatpersoner som är beroende av bilen. Särskilt kännbara är kostnaderna för personer som bor i områden som är glest befolkade och med stora transportavstånd, dvs. i gles- och landsbygdsområden. För att minska konsekvenserna av de höga drivmedelspriserna bör en särskild, tillfällig drivmedelskompensation införas. Det är också önskvärt att kompensationen kommer de ersättningsberättigade till del . Även om kompensationen kan utformas på andra sätt uppfyller förslaget sitt syfte. Ett system där kompensationen relateras till faktisk användningen av bil skulle innebära betydande administration och kostnader för den myndighet som ska hantera systemet. För att kompensationen ska få bäst effekt och systemet inte ska bli onödigt komplicerat bör kompensationen betalas till fysiska personer som äger en personbil. Det är viktigt att även i fortsättningen ligger längst fram i klimatomställningen och att omställningen fortsätter i oförminskad takt. Den drivmedelskompensation som föreslås är ett sätt att stödja de privatpersoner som äger en bil utan att minska incitamenten att t.ex. välja en bränslesnål bil eller ta tåget i stället för bilen på semestern. En direkt ekonomisk kompensation innebär en allmän förstärkning av stödmottagarnas köpkraft som inte har en direkt koppling till konsumtionen av drivmedel eller användningen av bilar. Extra ändringsbudgetar – Stöd till jordbruket och fiskerinäringen, kompensation för höga energipriser samt rekapitalisering av () av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: Ändrad inkomstberäkning samt ändrade utgiftsramar och nya och ändrade anslag Därmed bifaller proposition 2021/22:258 punkt 4 och motionerna 2021/22:4762 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 3, 2021/22:4763 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2021/22:4764 av m.fl. (L) yrkande 3, 2021/22:4765 av m.fl. (M) yrkande 3, 2021/22:4766 av m.fl. (KD) yrkande 3 och 2021/22:4767 av (MP) yrkande 1 i denna del, bifaller delvis proposition 2021/22:252 punkterna 7 och 8 samt avslår motion 2021/22:4770 av och (båda MP) yrkande 1 i denna del. b) ställer sig bakom det som anförs i reservationen om den föreslagna användningen av anslaget 1:12 Stödåtgärder för fiske och vattenbruk inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel och tillkännager detta för regeringen, c) ställer sig bakom det som anförs i reservationen om den föreslagna användningen av anslaget 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel och tillkännager detta för regeringen, d) ställer sig bakom det som anförs i reservationen om den föreslagna användningen av anslaget 1:18 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel och tillkännager detta för regeringen, Därmed bifaller proposition 2021/22:252 punkt 2 och motionerna 2021/22:4762 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 2, 4 och 5, 2021/22:4763 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2021/22:4764 av m.fl. (L) yrkande 2, 2021/22:4765 av m.fl. (M) yrkande 2, 2021/22:4766 av m.fl. (KD) yrkande 2 och