bet · H901SoU19 · 2022-04-22 00:00:00 — Regeringen bör ta initiativ till en nationell handlingsplan mot sexualiserat våld som omfattar dels förebyggande arbete med ungas värderingar för att motverka stereotypa könsroller, dels kompetensutveckling i bemötande inom rättsväsendet och komplettering av utbildningar om genuskunskap och sexualiserat våld m.m. för yrken som kommer i kontakt med våldsutövare och våldsutsatta. Handlingsplanen bör även innehålla förslag på åtgärder för att komma till rätta med problematiken. I syfte att skydda utsatta kvinnor och barn mot våldsamma män bör regeringen även ta initiativ till ett nationellt Sluta slå-program baserat på metoden Domestic Violence Intervention (DVI) som tillämpas i . Denna metod innebär att samhället successivt sätter in mer omfattande åtgärder baserat på hur en våldsutövare har misstänkts för partnervåld. Arbetet för jämställdhet och för att förändra stereotypa normer om kön och maktförhållanden är grundläggande för att förebygga mäns våld mot kvinnor. På nivå finns det goda erfarenheter av arbete enligt den socioekologiska modellen En kommun fri från våld, som bygger på riskidentifiering i kombination med förebyggande åtgärder för att bl.a. höja benägenheten att reagera vid övergrepp och kränkningar. Regeringen bör ta initiativ till en nationell implementering av modellen En kommun fri från våld eller liknande modeller som syftar till att förändra destruktiva normer och värderingar. Vidare bör regeringen ta initiativ till en ny kvinnofridskommission med uppdrag att utifrån ett helhetsgrepp föreslå åtgärder för att förebygga och motverka mäns våld mot kvinnor och barn. Även om det har vidtagits en rad åtgärder för att fördjupa kunskapen om och arbetet med frågor som rör våldsutsatthet och våldsutövande är det mycket svårt att få en samlad bild för att bedöma om åtgärderna är tillräckliga. Detta skulle kunna åtgärdas genom en ny kvinnofridskommission. För att regeringen, och myndigheterna ska kunna agera så snabbt som möjligt för att förhindra att fler kvinnor mördas av närstående behöver dödsfallsutredningar redovisas så snart de är gjorda. Regeringen bör vidta åtgärder för att en ska göras direkt efter att en kvinna har mördats och att varje dödsfallsutredning ska följas av en konkret åtgärdsplan. Det är också viktigt att kompetensutveckla personalen inom vården och i hur de ska göra riskbedömningar för att identifiera de våldsamma männen i ett tidigt skede. Regeringen bör därför ge lämplig myndighet i uppdrag att utveckla arbetet med att inom hälso- och sjukvården, , ungdomsmottagningarna och elevhälsan göra riskbedömningar för att hitta de våldsamma männen innan kvinnor dödas. Det är vidare viktigt att öka kunskapen om det psykiska våld som män utövar mot kvinnor, dess utbredning, särskilda mekanismer och följdverkningar. Regeringen bör därför ge lämplig myndighet i uppdrag att kartlägga det psykiska våldet och ta fram förslag på motverkande åtgärder och stödinsatser till de utsatta. Regeringen bör tillföra resurser till kommunerna för anställningen av fler socialsekreterare så att arbete mot mäns våld mot kvinnor kan stärkas. Resurser behöver även tillföras för att fler hjälpsökande kvinnor ska beviljas placering på skyddat boende och få stanna där som de behöver. I syfte att ge tillgång till stöd för fler våldsutsatta bör regeringen även ta initiativ för att säkerställa att det finns kvinnojourer i alla kommuner och att det i varje län ska finnas en mobil kvinnojour som kan rycka ut till den plats där den utsatta kvinnan befinner sig. Kvinnor med en beroendeproblematik löper en särskild risk att utsättas för ibland grovt fysiskt, psykiskt och sexuellt våld, som missbruket gör det svårare att söka och få stöd. För att åtgärda detta bör regeringen ge lämplig myndighet i uppdrag att utarbeta riktlinjer för stöd till och behandling av kvinnor med dubbel sårbarhet i form av beroende och våldsutsatthet. Stöd och insatser till unga är en förutsättning för att mäns våld mot kvinnor ska upphöra och insatserna måste vara uthålliga och preventiva i syfte att bryta destruktiva beteenden och handlingar hos unga innan de befästs. Regeringen bör dels tillföra resurser för att tillhandahålla en nationell stöd- och kunskapsplattform för unga, dels uppmuntra kommunerna att inrätta insatser för att upptäcka, minska och förhindra våld i ungas parrelationer. Våld i nära relationer, punkt 8 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2591 av m.fl. (V) yrkandena 4, 5 och 21, 2021/22:2599 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 8 och 14, 2021/22:3520 av m.fl. (C) yrkande 32, 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkandena 76 och 87 samt 2021/22:3973 av m.fl. (L) yrkande 30 och 2021/22:2155 av och (båda S), 2021/22:2591 av m.fl. (V) yrkandena 2, 3, 6, 7, 10, 29 och 30, 2021/22:3335 av m.fl. (S), 2021/22:3499 av Alireza Akhondi m.fl. (C), 2021/22:3514 av m.fl. (C) yrkandena 8 och 12, 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkande 50 och 2021/22:3810 av m.fl. (SD) yrkandena 51 och 52. Till socialnämndens uppgifter hör numera att verka för att personer som utsätter eller har utsatt närstående för våld eller andra övergrepp ska ändra sitt beteende. Detta är välkommet och det är viktigt att det nya uppdraget omsätts i konkreta, verkningsfulla och uppföljningsbara åtgärder. Det är också viktigt att ha i åtanke att våld mot närstående förekommer i alla slags familjer och att all personal inom behöver ha kompetens att fånga upp signaler om att det förekommer våld. I många kommuner finns det särskilda relationsvåldssamordnare med uppgift att koordinera det våldsförebyggande arbetet och fungera som en intern kunskapsresurs. Regeringen bör vidta åtgärder i syfte att alla kommuner ska inrätta en sådan funktion. För att fler ska få stöd och hjälp att förändra sin situation bör regeringen även ta initiativ till kompetenshöjande insatser riktade mot myndigheter och organisationer som möter människor som är eller har varit utsatta för våld eller andra övergrepp av närstående. I vårdnadsmål är det vanligt att det förs fram uppgifter om våld och övergrepp. Kriterierna för hur sådana uppgifter ska hanteras och bedömas är dock bristfälliga. För att åtgärda detta bör regeringen ge lämplig myndighet i uppdrag att införa metoder för riskbedömningar, ändamålsenliga handlingsplaner och adekvata stödinsatser för att motverka våld. Vidare bör regeringen ta initiativ till en nationell handlingsplan mot sexualiserat våld som omfattar dels förebyggande arbete med ungas värderingar för att motverka stereotypa könsroller, dels kompetensutveckling i bemötande inom rättsväsendet och komplettering av utbildningar om genuskunskap och sexualiserat våld m.m. för yrken som kommer i kontakt med våldsutövare och våldsutsatta. Handlingsplanen bör även innehålla förslag på åtgärder för att komma till rätta med problematiken. I syfte att skydda utsatta kvinnor och barn mot våldsamma män bör regeringen även ta initiativ till ett nationellt Sluta slå-program baserat på metoden Domestic Violence Intervention (DVI) som tillämpas i . Denna metod innebär att samhället successivt sätter in mer omfattande åtgärder baserat på hur en våldsutövare har misstänkts för partnervåld. För att regeringen, och myndigheterna ska kunna agera så snabbt som möjligt för att förhindra att fler kvinnor mördas av närstående behöver dödsfallsutredningar redovisas så snart de är gjorda. Regeringen bör vidta åtgärder för att en ska göras direkt efter att en kvinna har mördats och att varje dödsfallsutredning ska följas av en konkret åtgärdsplan. Det är också viktigt att kompetensutveckla personalen inom vården och i hur de ska göra riskbedömningar för att identifiera de våldsamma männen i ett tidigt skede. Regeringen bör därför ge lämplig myndighet i uppdrag att utveckla arbetet med att inom hälso- och sjukvården, , ungdomsmottagningarna och elevhälsan göra riskbedömningar för att hitta de våldsamma männen innan kvinnor dödas. Kvinnor med en beroendeproblematik löper en särskild risk att utsättas för ibland grovt fysiskt, psykiskt och sexuellt våld, som missbruket gör det svårare att söka och få stöd. För att åtgärda detta bör regeringen ge lämplig myndighet i uppdrag att utarbeta riktlinjer för stöd till och behandling av kvinnor med dubbel sårbarhet i form av beroende och våldsutsatthet. Hedersrelaterat våld, punkt 9 (M, KD, L) av Acko Ankarberg (KD), (M), (M), (L), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3985 av m.fl. (L) yrkande 3 och 2021/22:2562 av m.fl. (SD) yrkandena 12, 16–18 och 29 samt 2021/22:2956 av (M) yrkandena 3, 4 och 7. Att bryta det hedersrelaterade förtrycket är en av vår tids största frihetsfrågor och en fråga för hela . En central åtgärd är att säkerställa tillgången till statistik och tydliga arbetssätt i kommuner och myndigheter, inte minst när det gäller ärenden om bortförda barn. Vi anser att regeringen bör vidta åtgärder för att inrätta ett nationellt center för försvunna barn. Det nationella centret ska samla in statistik över hur många barn som är försvunna och samordna insatser för att förhindra bortföranden och underlätta hemtagandet. Centret ska också kunna tillhandahålla riktlinjer och metodstöd för att underlätta myndigheternas arbete med att förebygga bortföranden och för handläggningen av ärenden om bortförda barn. Hedersrelaterat våld, punkt 9 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2562 av m.fl. (SD) yrkandena 12, 16–18 och 29 samt 2021/22:2956 av (M) yrkandena 3, 4 och 7 samt 2021/22:3985 av m.fl. (L) yrkande 3. Kartläggningar och statistik om hedersrelaterat tvång och våld är viktiga underlag för att identifiera vilka insatser som behöver vidtas för att utveckla det akuta och det långsiktiga stödet till dem som är utsatta och för det förebyggande arbetet mot dessa företeelser. Regeringen bör vidta åtgärder för att tillhandahålla en årlig nationell statistik över antalet barn som lever under hedersrelaterade förhållanden i och över antalet barn som förs utomlands mot sin vilja. Det är också av största vikt att regeringen agerar för att intensifiera arbetet mot att barn försvinner och förs utomlands mot sin vilja. För att förbättra kunskapsunderlaget bör regeringen även ta initiativ till att det genomförs en systematisk och sammanhållen utvärdering och uppföljning av utförda samhällsinsatser till barn och ungdomar som utsatts för hedersrelaterat våld. Personer som har flytt från hedersförtryck har ofta en livslång hotbild och att tvingas bevisa att hotbilden kvarstår innebär för många utsatta en stor prövning. Regeringen bör av den anledningen återkomma till med förslag om att det ska vara möjligt att i särskilt svåra fall bevilja en person livslång skyddad identitet. Barn i skyddat boende, punkt 10 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: 2021/22:2562 av m.fl. (SD) yrkande 15, 2021/22:3444 av Kopparklint (M), 2021/22:3452 av Kopparklint (M), 2021/22:3652 av (C) yrkande 2, 2021/22:3778 av m.fl. (M) yrkande 10, 2021/22:3810 av m.fl. (SD) yrkande 46 och 2021/22:3973 av m.fl. (L) yrkande 26. Vi anser liksom utskottet att det är angeläget att stärka barnperspektivet på skyddade boenden. Regeringen avser att lämna en proposition till med förslag om stärkt kvalitet och barnrättsperspektiv i skyddat boende. Vi välkomnar detta och anser till skillnad från utskottet att inte bör föregripa regeringens förslag genom ett nytt tillkännagivande i frågan. Övriga frågor om skyddade boenden, punkt 11 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2562 av m.fl. (SD) yrkande 14 och 2021/22:3810 av m.fl. (SD) yrkandena 53 och 54 samt 2021/22:718 av (S), 2021/22:2591 av m.fl. (V) yrkandena 9, 11 och 12, 2021/22:3512 av m.fl. (C) yrkandena 15 och 16, 2021/22:3514 av m.fl. (C) yrkandena 9 och 10, 2021/22:3520 av m.fl. (C) yrkandena 37 och 38, 2021/22:3652 av (C) yrkande 1, 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkandena 51 och 52 samt 2021/22:3973 av m.fl. (L) yrkandena 20–22. har socialnämnden ansvar för att aktörer som erbjuder jourer och skyddat boende håller god kvalitet. Det skulle skapa tydlighet för nämnden om det fanns en nationell certifiering som visar att verksamheten är kvalitetsgranskad. En certifiering skulle också kunna innebära ett krav på aktörerna att upprätthålla kvalitet och kompetens i verksamheten. Regeringen bör återkomma med förslag om att skyddade boenden ska certifieras. Regeringen bör också utreda hur ett nationellt register över skyddade boenden kan upprättas. Vidare bör regeringen vidta åtgärder för att öka förskolans och skolans stöd och samverkan med övriga berörda aktörer kring barn i skyddat boende. Övriga frågor om skyddade boenden, punkt 11 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3512 av m.fl. (C) yrkandena 15 och 16, 2021/22:3514 av m.fl. (C) yrkandena 9 och 10, 2021/22:3520 av m.fl. (C) yrkandena 37 och 38, 2021/22:3652 av (C) yrkande 1 och 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkandena 51 och 52 samt 2021/22:718 av (S), 2021/22:2562 av m.fl. (SD) yrkande 14, 2021/22:2591 av m.fl. (V) yrkandena 9, 11 och 12, 2021/22:3810 av m.fl. (SD) yrkandena 53 och 54 samt 2021/22:3973 av m.fl. (L) yrkandena 20–22. För att säkerställa att insatsen skyddat boende tillhandahålls på ett likvärdigt sätt över hela landet och oavsett vilken verksamhet som bistår med insatsen är det angeläget att lagreglera den. Regeringen bör därför skyndsamt återkomma till med ett förslag som innebär att insatsen skyddat boende lagregleras, definieras och kvalitetssäkras. Regeringen bör även ge en utredare i uppdrag att lämna underlag för ett ställningstagande om att skyddade boenden ska vara en tillståndspliktig verksamhet, t.ex. för att kunna garantera barns rättigheter. Övriga frågor om skyddade boenden, punkt 11 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2591 av m.fl. (V) yrkandena 9, 11 och 12 samt 2021/22:718 av (S), 2021/22:2562 av m.fl. (SD) yrkande 14, 2021/22:3512 av m.fl. (C) yrkandena 15 och 16, 2021/22:3514 av m.fl. (C) yrkandena 9 och 10, 2021/22:3520 av m.fl. (C) yrkandena 37 och 38, 2021/22:3652 av (C) yrkande 1, 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkandena 51 och 52, 2021/22:3810 av m.fl. (SD) yrkandena 53 och 54 samt 2021/22:3973 av m.fl. (L) yrkandena 20–22. Många kommuner väljer att konkurrensutsätta skyddade boenden genom en upphandling. Det finns emellertid andra lösningar för driften av skyddade boenden, t.ex. genom ett idéburet offentligt partnerskap eller direktupphandling. För att kommunerna ska kunna behålla kvinnojourerna som ovärderliga aktörer i arbetet för att ge kvinnor skydd och stöd bör regeringen ta initiativ till att öka informationen till kommunerna om alternativa vägar för finansiering av skyddat boende utan upphandlingsprocess i konkurrens med privata aktörer. Kvinnor som är anhöriga till män i gängmiljön befinner sig ofta i en vardag kantad av hot och våld. Många kvinnojourer nekar att ta emot den typen av placeringar på grund av hotbilden och risken för att andra boende och personal ska drabbas. Metoderna för att hjälpa dessa kvinnor att ta steget ut ur den kriminella världen behöver utvecklas. Regeringen bör därför tillföra resurser för att inrätta ett nationellt skyddat boende för kvinnor som är våldsutsatta av gängkriminella. Våldsutsatta kvinnor behöver ges möjlighet till ett eget långsiktigt boende. Regeringen bör därför utöka stödet till kommunerna för att de ska kunna erbjuda stabilt boende till våldsutsatta kvinnor efter placering på skyddat boende. Övriga frågor om skyddade boenden, punkt 11 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3973 av m.fl. (L) yrkandena 20–22 och 2021/22:718 av (S), 2021/22:2562 av m.fl. (SD) yrkande 14, 2021/22:2591 av m.fl. (V) yrkandena 9, 11 och 12, 2021/22:3512 av m.fl. (C) yrkandena 15 och 16, 2021/22:3514 av m.fl. (C) yrkandena 9 och 10, 2021/22:3520 av m.fl. (C) yrkandena 37 och 38, 2021/22:3652 av (C) yrkande 1, 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkandena 51 och 52 samt 2021/22:3810 av m.fl. (SD) yrkandena 53 och 54. Kvinno- och tjejjourer får i dag årsvisa statliga och kommunala bidrag via flera olika kanaler. Även om stödet har byggts ut är det fortfarande ett problem att få en tillräckligt långsiktig och stabil finansiering. Det statliga bidraget kan dessutom inte sökas för att driva skyddade boenden, vilket utgör kärnan i såväl de utsattas behov som i jourernas verksamhet. Regeringen bör vidta åtgärder för att säkerställa en mer långsiktig bidragsgivning för finansieringen av skyddade boenden. Regeringen bör också agera för att underlätta för kommunerna att ingå ett ideellt–offentligt partnerskap med kvinno- och tjejjourer om att tillhandahålla skyddade boenden. Vidare bör regeringen bidra till att tillgodose jourverksamheternas behov av stöd för att leva upp till ändrade krav och ändrad lagstiftning för skyddat boende. Skydd till offer för prostitution, punkt 12 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3512 av m.fl. (C) yrkande 19, 2021/22:3579 av m.fl. (C) yrkande 64 och 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkande 106 och 2021/22:2591 av m.fl. (V) yrkande 33. Organisationer som erbjuder stöd och skydd till offer för prostitution har ofta svårt att planera sin verksamhet eftersom de saknar besked om verksamhetens långsiktiga finansiering. Regeringen bör därför vidta åtgärder för att säkerställa att dessa organisationer får ett stabilt och långsiktigt finansiellt stöd. Regeringen bör också agera för att säkerställa att offren för prostitution ges rätt till stöd och vård oavsett var i landet de befinner sig. Ett led i detta bör vara att ge eller annan lämplig myndighet i uppdrag att se över de insatser som erbjuds personer som är offer för prostitution eller som utsätts för kommersiell sexuell exploatering. Skydd till offer för prostitution, punkt 12 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2591 av m.fl. (V) yrkande 33 och 2021/22:3512 av m.fl. (C) yrkande 19, 2021/22:3579 av m.fl. (C) yrkande 64 och 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkande 106. har ett ansvar för att identifiera sexuell utsatthet eller prostitution och för att erbjuda stöd till offren och att vägleda dem till relevanta vård- eller omsorgsinsatser. För att säkerställa en likvärdig tillgång i hela landet till sociala insatser för stöd till personer som har sex mot ersättning bör regeringen förtydliga kommunernas ansvar i arbetet med att tidigt upptäcka prostitution och människohandel för sexuella ändamål. Motioner som bereds förenklat, punkt 13 (M) (M), (M) och (M) anför: Utskottet har efter förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. När det gäller dessa förslag hänvisar vi till de senaste ställningstaganden som gjorts av företrädare för vårt parti i motsvarande frågor. Vi vidhåller de synpunkter som förts fram men avstår från att ge uttryck för dem i detta betänkande. Motioner som bereds förenklat, punkt 13 (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: Utskottet har efter förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. När det gäller dessa förslag hänvisar vi till de senaste ställningstaganden som gjorts av företrädare för vårt parti i motsvarande frågor. Vi vidhåller de synpunkter som förts fram men avstår från att ge uttryck för dem i detta betänkande. Motioner som bereds förenklat, punkt 13 (C) (C) anför: Utskottet har efter förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. När det gäller dessa förslag hänvisar jag till de senaste ställningstaganden som gjorts av företrädare för mitt parti i motsvarande frågor. Jag vidhåller de synpunkter som förts fram men avstår från att ge uttryck för dem i detta betänkande. Motioner som bereds förenklat, punkt 13 (V) (V) anför: Utskottet har efter förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. När det gäller dessa förslag hänvisar jag till de senaste ställningstaganden som gjorts av företrädare för mitt parti i motsvarande frågor. Jag vidhåller de synpunkter som förts fram men avstår från att ge uttryck för dem i detta betänkande. Motioner som bereds förenklat, punkt 13 (KD) Acko Ankarberg (KD) och (KD) anför: Utskottet har efter förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. När det gäller dessa förslag hänvisar vi till de senaste ställningstaganden som gjorts av företrädare för vårt parti i motsvarande frågor. Vi vidhåller de synpunkter som förts fram men avstår från att ge uttryck för dem i detta betänkande. Motioner som bereds förenklat, punkt 13 (L) (L) anför: Utskottet har efter förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. När det gäller dessa förslag hänvisar jag till de senaste ställningstaganden som gjorts av företrädare för mitt parti i motsvarande frågor. Jag vidhåller de synpunkter som förts fram men avstår från att ge uttryck för dem i detta betänkande. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 2021/22:183 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att begränsa användningen av medel från välfärdssystemet och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:309 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bekämpa hemlöshet och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över socialtjänstlagen för att införa tydliga nationella prestationskrav i samband med utbetalning av försörjningsstöd och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att erbjuda högre försörjningsstöd till dem som väljer att deltidsarbeta men inte får en lön som överstiger ett hundraprocentigt försörjningsstöd och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjliggöra samhällstjänster för dem som saknar arbete och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka möjligheten till kontroller inom beroendevården och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:356 av (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stötta kommunerna i arbetet mot hemlöshet och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta för kommuner att samarbeta i arbetet mot hemlöshet och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:364 av och (båda SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om insatser för de äldre hemlösa och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:489 av (KD):