bet · H901MJU21 · 2022-04-01 00:00:00 — När det gäller uppföljning av verksamheten har anfört att SLU Grogrund dels lämnar årsrapporter, dels ingår som en del av utvärderingen och uppföljningen av livsmedelsstrategin. Växtskyddsmedel är en typ av bekämpningsmedel som används för att skydda grödor mot skadegörare, sjukdomar eller konkurrerande växter. De används främst inom jordbruk, skogsbruk och trädgårdsbruk. Användningen av växtskyddsmedel kan orsaka skada på människors hälsa och miljön. De omfattas därför av strikta regler inom EU. EU:s direktiv /128/EG fastställer en ram för att uppnå en hållbar användning av bekämpningsmedel genom att minska de risker och konsekvenser som användningen av bekämpningsmedel innebär för människors hälsa och miljön. Det syftar till att främja användning av integrerat växtskydd och andra alternativa metoder eller tekniker såsom icke-kemiska alternativ till bekämpningsmedel. Direktivet är baserat på åtgärder som ska vidtas på medlemsstatsnivå, på grund av skillnaderna på jordbruksområdet inom EU. Medlemsstaterna ska bl.a. ta fram nationella handlingsplaner som fastställer kvantitativa mål, riktmärken, åtgärder och tidtabeller. Genom EU:s gröna giv, från jord till bord-strategin och strategin för biologisk mångfald ska användningen av och riskerna med kemiska bekämpningsmedel minska till 2030 (2019/20:FPM42). När det gäller framtagande nya växtskyddsmedel har anfört att grundprincipen är att nya produkter ska vara skonsamma mot naturen och snabbt brytas ned. Nationella godkännanden för GMO och nya livsmedel Utskottet konstaterar att regelverken för hantering av GMO och om nya livsmedel är harmoniserade inom EU. Beslut som gäller tillstånd för odling av genetiskt modifierade växter och godkännande av nya livsmedel tas gemensamt på EU-nivå, och tillstånden gäller i alla EU:s medlemsländer. Utgångspunkten för godkännandeförfarandet för GMO är att garantera att det inte utgör några risker för människors och djurs hälsa eller för miljön att släppa ut sådana produkter på marknaden. När det gäller nya livsmedel är det bl.a. ett villkor för godkännande att livsmedlet inte utgör en risk för människors hälsa. Utskottet har inget att invända mot denna ordning och avstyrker därmed motionerna 2021/22:2479 (SD) yrkande 26 och 2021/22:2454 (SD) yrkande 46. Utskottet tillmäter frågan om att modernisera lagstiftningen om genteknik och göra den teknikneutral stor betydelse och har därför riktat ett tillkännagivande till regeringen om detta. Utskottet vill återigen framhålla att växtförädlingen har en viktig roll att spela ur ett klimatperspektiv för att stärka tillgången på bra grödsorter som kan ge bättre skördar och bättre näringsinnehåll. anser utskottet att försiktighetsprincipen ska vara styrande för hanteringen av GMO. Utskottet välkomnar att kommissionen nu har aviserat en anpassning av regelverket för godkännande av produkter som tagits fram av vissa moderna växtförädlingstekniker. Utskottet utgår från att regeringen bevakar frågan inom EU. Utskottet anser därmed att det inte finns skäl att vidta några ytterligare åtgärder med anledning av regleringen av gentekniken CRISPR-Cas9 eller GMO-lagstiftningen i övrigt. Motionerna 2021/22:2454 (SD) yrkandena 44 och 45, 2021/22:3437 (M) yrkandena 63 och 65 samt 2021/22:3880 (KD) yrkande 53 avstyrks. Utskottet ser positivt på att SLU Grogrund har inrättats vid (). Kompetenscentret ska samla akademi och näringsliv och utveckla kompetens för att i enlighet med målen i livsmedelsstrategin säkra tillgången till växtsorter för en hållbar och konkurrenskraftig jordbruks- och trädgårdsproduktion i hela . I arbetet ska även frågorna om klimatförändringar och tillgång till biomassa för en cirkulär och biobaserad ekonomi beaktas. Verksamheten vid SLU Grogrund är ett viktigt inslag i arbetet med en ökad svensk livsmedelsproduktion och ökad konkurrenskraft. Utskottet välkomnar därför att uppföljningen av verksamheten ingår som en del av utvärderingen och uppföljningen av livsmedelsstrategin. Mot bakgrund av detta föreslår utskottet att motion 2021/22:3437 (M) yrkande 62 lämnas utan bifall. Användningen av växtskyddsmedel kan orsaka skada på människors hälsa och miljön. Det finns därför strikta regler inom EU för användningen av sådana produkter. När nya växtskyddsmedel tas fram är grundprincipen att dessa ska vara skonsamma mot naturen och snabbt brytas ned. Mot bakgrund av detta avstyrks motion 2021/22:3981 (L) yrkande 6. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om strategiskt arbete med kompetensförsörjning och anpassade utbildningar efter näringarnas behov. Jämför reservation 19 (M, C, KD) och 20 (SD). Enligt kommittémotion 2021/22:2454 av m.fl. (SD) yrkande 40 bör kompetensförsörjningen säkerställas för de areella näringarna genom att anpassa utbildningarna mer efter näringarnas behov, särskilt i fråga om bristyrken. Det måste bli attraktivt för elever att söka till naturbruksgymnasier och agronomutbildningen. Kommittémotion 2021/22:3650 av m.fl. (C) yrkande 21 tar upp vikten av att verka för ett mer systematiskt och strategiskt arbete med kompetensförsörjningen inom livsmedelskedjan. Motionärerna pekar på möjligheten att ta fram kompetensförsörjningsstrategier, på nationell nivå såväl som branschspecifika, där det ingår aktiviteter för att åstadkomma viktiga positionsförflyttningar. behandling och kompletterande uppgifter När det gäller kompetensförsörjning för företag inom livsmedelskedjan lyfter regeringen fram i livsmedelsstrategin att utbildning och kompetensförsörjning fortlöpande behöver anpassas och utvecklas för att möta företagarnas behov av arbetskraft. Regeringen betonar vikten av att relevanta utbildningsanordnare på olika nivåer noga följer utvecklingen i livsmedelssektorn och strävar efter att möta de kompetensbehov som finns. Regeringen har även gett i uppdrag att inom området kompetensförsörjning stärka samverkan mellan industrin och skolan för att öka industrirelevanta utbildningars attraktionskraft och att genom validering stärka företagens strategiska kompetensförsörjning (prop. 2017/18:1 utg.omr. Av budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 23) framgår att regeringen gav i uppdrag att stödja och underlätta etableringen av en samverkansarena för livsmedelssektorns företag och aktörer. Samverkansarenan ska bidra till att höja innovationskapaciteten i sektorn och säkra en långsiktig kompetensförsörjning, i syfte att öka konkurrenskraften för företag i livsmedelssektorn. Samverkansarenan lanserade etableringen av Arena , och slutrapporterade regeringsuppdraget , men uppdraget förlängdes . Därefter har företagen och organisationerna tagit över och driver Arena i egen regi. Även näringen arbetar med kompetensförsörjning inom lantbruket. Projektet mat – fler jobb är en gemensam satsning av Livsmedelsföretagen, Krinova, Arbetsförmedlingen, () och Arbetsförmedlingen. Projektet finansieras av Europeiska socialfonden och pågår t.o.m. . Målet är att öka svensk matproduktion genom att stärka företag och medarbetare, och ge arbetssökande och karriärbytare en väg in en spännande framtidsbransch. Regeringen har i ett beslut gett i uppdrag att analysera och bidra till att kompetensförsörjningsinsatser kommer till stånd inom livsmedelskedjan för att uppnå en hållbar och konkurrenskraftig livsmedelskedja (2019N2019/03240/JL). Uppdraget ska genomföras i två steg. Steg 1 är att analysera och ge förslag på åtgärder för att underlätta kompetensförsörjning inom livsmedelssektorn. Steg 2 ska bidra till kompetensförsörjningsinsatser för en hållbar och konkurrenskraftig livsmedelssektor. Med utgångspunkt i analysen i steg 1 ska , genom dialog med berörda myndigheter och andra aktörer, bidra till utveckling och etablering av relevanta utbildningar och andra kompetensförsörjningsinsatser. Uppdraget ska genomföras i nära samverkan med näringen, Kommuner och Regioner samt aktörer med regionalt utvecklingsansvar. Uppdraget pågår 2020–2025. I SLU:s regleringsbrev anges att utbildningsutbudet vid universitet och högskolor ska svara mot studenternas efterfrågan och arbetsmarknadens behov. SLU ska redovisa vilka bedömningar, prioriteringar och behovsanalyser som ligger till grund för beslut om utbildningsutbudet. SLU:s avvägningar när det gäller t.ex. fördelningen mellan program och kurser på olika nivåer, olika förkunskapskrav samt fördelningen mellan campus och nätbaserad undervisning ska redovisas. Därutöver ska en redovisning lämnas om hur SLU möter det omgivande samhällets behov av utbildning. Utskottet anser att kompetensförsörjningen inom de areella näringarna är grundläggande för att stärka livsmedelssektorns konkurrenskraft. I likhet med vad som framförs i livsmedelsstrategin anser utskottet att detta är en fråga för näringen, utbildningsanordnarna och det offentliga att arbeta vidare med. Utskottet noterar bl.a. att Arena ska arbeta med att säkra en långsiktig kompetensförsörjning. Utskottet noterar vidare med intresse näringens gemensamma satsning Mer mat – fler jobb. Utskottet ser fram emot resultatet av uppdrag att analysera och bidra till att kompetensförsörjningsinsatser kommer till stånd inom livsmedelskedjan för att uppnå en hållbar och konkurrenskraftig livsmedelskedja. Med hänvisning till det anförda anser utskottet att motion 2021/22:3650 (C) yrkande 21 kan lämnas utan vidare åtgärd. Som framgår av redogörelsen ovan ska SLU:s utbildningsutbud svara mot arbetsmarknadens behov, och SLU ska redovisa för regeringen bl.a. hur SLU möter det omgivande samhällets behov av utbildning. Utskottet utgår från att regeringen följer frågan om livsmedelssektorns behov av kompetens. Därmed avstyrker utskottet motion 2021/22:2454 (SD) yrkande 40. Gårdsslakterier och mobila slakterier Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om tillgången på mindre slakterier och ny teknik för dessa. Jämför reservation 21 (SD) och 22 (MP). Enligt kommittémotionerna 2021/22:2454 yrkande 31 och 2021/22:2479 yrkande 22 av m.fl. (SD) bör regeringen utreda vilka åtgärder som krävs för att öka tillgången på mindre, lokala slakterier och mobila slakterier. Mobila slakterier har positiva effekt på djurproduktionen, tar bort behovet av djurtransporter och ger stor flexibilitet. Det har dock varit svårt att driva sådana slakterier med tillräcklig lönsamhet. I kommittémotion 2021/22:4061 av m.fl. (MP) yrkande 27 anförs att mobila slakterier och ny teknik för gårdsslakterier bör fortsätta att utvecklas. Motionärerna vill utveckla en decentraliserad slakterinäring så att djurtransporterna kortas. Regelverket för slakt och köttbesiktning är harmoniserat och regleras av och rådets förordning (EG) nr 852/2004 om livsmedelshygien och och rådets förordning (EG) nr 853/2004 om fastställande av särskilda hygienregler för livsmedel av animaliskt ursprung. och rådets förordning (EG) nr 854/2004 av om fastställande av särskilda bestämmelser för genomförandet av offentlig kontroll av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel tillämpades tidigare, men har ersatts av den nya EU-förordningen om offentlig kontroll som började tillämpas (och rådets förordning (EU) nr 2017/625). Regeringen lämnade i proposition 2020/21:43 En anpassning av bestämmelser om kontroll i livsmedelskedjan till EU:s nya kontrollförordning förslag som syftar till att anpassa svensk lagstiftning till den nya EU-förordningen (bet. 2020/21:MJU6, rskr. 2020/21:198). Ett godkännande enligt EU-förordningen innebär att en anläggning står under kontroll av en behörig myndighet. I har kontrollansvaret för den här typen av anläggningar. Denna kontroll innefattar såväl djurskydd och djurhälsa som livsmedelshygien. Det innebär att konsumenterna kan vara säkra på att produkterna uppfyller de krav som finns i och i EU när det gäller både djurens välfärd och livsmedlens säkerhet, och kontrollen ger på så sätt ett mervärde till dessa produkter. Grunden i dessa regelverk är att djur som ska bli livsmedel ska slaktas hygieniskt i en godkänd livsmedelslokal och att en officiell veterinär besiktigar djuret både före och efter slakt för att köttet sedan ska kunna släppas ut på marknaden. Mobila slakterier är förenliga med regelverket. När det gäller gårdsslakt genomfördes en ändring av bilaga III till förordning (EG) nr 853/2004 som möjliggör att högst tre tama nötkreatur, högst sex tamsvin eller högst tre tama hästdjur får slaktas vid samma tillfälle på den jordbruksanläggning djuren kommer från. För att få genomföra en sådan slakt ska bl.a. en officiell veterinär närvara, och den mobila enhet som ska användas för avblodning och transport av de slaktade djuren till slakteriet måste möjliggöra hygienisk hantering och avblodning av djuren. Ändringarna i förordningen gäller direkt och kräver inte att kommer med föreskrifter. arbetar nu med att gå igenom förordningen dels internt, dels tillsammans med intressenter för att i dialog komma fram till en bra tillämpning av regelverket. redovisade för regeringen hur myndigheten –2020 planerade att effektivisera och modernisera den offentliga kontrollen vid slakterier och vilthanteringsanläggningar. tog fram en handlingsplan med åtgärder som syftar till att minska kostnaderna för den offentliga kontrollen vid slakterier och vilthanteringsanläggningar, stärka kommunikationen med företagen och öka förmåga att driva moderniseringsfrågor på EU-nivå. Åtgärder för att minska kostnaderna omfattar bl.a. att förbättra verksamhets- och ekonomistyrningen av kontrollen och införa ett mer riskbaserat arbetssätt som innebär ett minskat behov av kontroll. satsar på att utveckla dialogen och kommunikationen med slakterier och vilthanteringsanläggningar för att göra det enklare för företag att följa reglerna. Möjligheterna att använda moderna tekniska lösningar för kontroll är dock begränsade, exempelvis måste en veterinär vara närvarande på slakterier som ett djur slaktas. har i samarbete med SLU genomfört en vetenskaplig studie där slaktkontroller genomfördes på distans med hjälp av modern teknik för bild- och ljudöverföring. Projektet påbörjades och pågick till . Utskottet konstaterar att regelverket för slakt och köttbesiktning är harmoniserat inom EU. Under förutsättning att regelverket följs är det tillåtet att bedriva mobila slakterier. Utskottet välkomnar de nya EU regler som möjliggör småskalig slakt på gården och noterar att i dialog med intressenter arbetar med frågan om hur regelverket ska tillämpas på bästa sätt. Utskottet ser positivt på att satsar på att utveckla dialogen och kommunikationen med slakterier för att göra det enklare för företag att följa reglerna och att vetenskapliga studier har genomförts med slaktkontroller på distans med hjälp av modern teknik. Mot bakgrund av detta avstyrker utskottet motionerna 2021/22:2454 (SD) yrkande 31, 2021/22:2479 (SD) yrkande 22 och 2021/22:4061 (MP) yrkande 27. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om omarrondering, bevattning, utveckling av företagande, fädbobruk, djurhållning, ogräsbekämpning, ursprungsmärkning av blommor och blomsterodlingens miljöeffekter. Jämför reservation 23 (SD), 24 (C), 25 (M), 26 (SD, KD) och 27 (MP). Tilldelning av mark vid omarrondering I kommittémotion 2021/22:2462 av m.fl. (SD) yrkande 24 anförs att det vid omarronderingsprojekt måste säkerställas att mark som någon tilldelas inte innehåller områden som riskerar att bli reservat. Markägaren ska inte heller hindras i sitt brukande genom att beslut tas om nyckelbiotoper eller andra begränsningar. Motionärerna anför att det bör utredas hur markerna i samband med omarrondering ska inventeras för att sådana situationer ska kunna undvikas. Det bör även utredas om en period kan fastläggas under vilken ytterligare areella begränsningar inte får åläggas markägaren utan synnerliga skäl. I kommittémotion 2021/22:3650 av m.fl. (C) yrkande 13 framhålls att potentialen och behovet av nya regler och styrmedel bör utredas för att kommuner i ökad utsträckning ska kunna tillhandahålla renat avloppsvatten för företag, t.ex. inom trädgård och jordbruk. Motionärerna pekar på att det samlas in stora mängder avloppsvatten från reningsverk som innehåller en mängd resurser, i synnerhet kväve och fosfor, som skulle kunna tas tillvara mycket bättre. Utveckling av företagande i livsmedelskedjan I kommittémotion 2021/22:3689 av m.fl. (M) yrkande 20 tar motionärerna upp länsstyrelsernas roll samt myndigheternas roll när det gäller att samverka för utveckling av näringslivet och företagande. Motionärerna vill ge länsstyrelserna en tydlig uppgift att hitta lösningar för framtiden tillsammans med näringslivet. På så vis blir länsstyrelserna behjälpliga med att hitta lösningar för att främja hållbar utveckling. Det uppdrag som regeringen gav att , och länsstyrelserna i samråd ska ta fram konkreta tjänster för att effektivisera och förenkla för företag och andra verksamhetsutövare inom livsmedelskedjan bör utvidgas till ett generellt uppdrag att verka för att hitta hållbara lösningar. I kommittémotion 2021/22:3880 av m.fl. (KD) yrkande 27 framförs att minimiarealen för fäbodåtagande bör sänkas till . Motionärerna pekar på att ca 200 lantbrukare har ett fäbodåtagande där traditionen med mulbete och fritt bete i skog och utmarker hålls vid liv. Fäbodåtaganden måste omfatta . Många fäbodbrukare med mindre markareal saknar därför incitament att ha betesdjur vid sina fäbodar. I yrkande 28 i samma motion anförs att kunskapen om betesdriften som omfattas av fäbodbruk bör stärkas. Motionärerna menar att det behövs bättre statistik som visar vad som betas, vad som kan betas och vilka beten som kan återupptas eller utökas med hjälp av rätt incitament. I motion 2021/22:2094 av (C) yrkande 2 poängteras vikten av att kunna upprätthålla öppna landskap med betande får på landsbygden genom småföretag med djurhållning. ges bidrag till kostnaden för rovdjursavvisande stängsel via landsbygdsprogrammet för s.k. blocklagd mark, och det blir en miljöinvestering. Icke blocklagd mark ges stöd via Viltskadeanslaget. Motionären anser att det bör ske en översyn som bl.a. siktar på att återföra bidraget till viltskadeanslaget eller på annat sätt säkerställa att kostnaderna för att upprätthålla den gynnsamma bevarandestatusen för våra rovdjur tas gemensamt. Enskilda företagare måste hållas skadeslösa. Vissa frågor om odling av blommor I motion 2021/22:4100 av (MP) yrkande 1 framhålls att det bör införas obligatorisk ursprungsmärkning av blomster för att konsumenter ska kunna göra medvetna val. Enligt yrkande 2 i motionen bör importerade blomsters miljö- och klimatpåverkan utredas. Miljöpåverkan i samband med intensiv odling av färska blommor är stor, och odlingarna som ofta finns utomlands besprutas kraftigt samt är energi- och vattenkrävande. Dessutom orsakar transporten av blommorna till höga koldioxidutsläpp. I yrkande 3 anförs att samma regler ska gälla för såväl blomster som ätbara grödor när det gäller vilka bekämpningsmedel som får användas. Användning av kemiska bekämpningsmedel i blomsterodlingar är vanligt förekommande, och reglerna för vilka bekämpningsmedel som får användas är inte lika strikta som för ätbara grödor. Motion 2021/22:196 av (C) tar upp frågan om bekämpning av ogräsen stånds och renkavle. Motionären pekar på att både stånds och renkavle sprider sig, växer längs vägar och påverkar lantbruket negativt. Därför behöver också staten, vid sidan av jordbrukarna, ta ett större ansvar för att bekämpa dessa båda ogräs. Regeringen bör ge och i uppdrag att se över hur ogräsen stånds och renkavle kan bekämpas där staten ansvarar för kantklippning m.m. Tilldelning av mark vid omarrondering Omarronderingsområden kan beskrivas som mark bestående av kilometerlånga skiften på 25–100 meters bredd med flera ägare. Genom Jordfonden köper staten upp mark för att möjliggöra markbyten och skapa större fastigheter. Omarrondering av mark ger mer rationella brukningsenheter som antalet fastighetsägare minskar och ägandet i högre grad överlåts till aktiva brukare. En förbättrad fastighetsstruktur bidrar även till att förenkla för företag. Innan en omarrondering kan påbörjas undersöks vilka förutsättningar det finns för att genomföra den. genomför detta arbete i samverkan med Lantmäteriet. Det krävs att en ansökan om omarrondering från en eller flera markägare kommer in till Lantmäteriet för att en omarrondering ska komma till stånd. När en ansökan kommer in prövar Lantmäteriet om omarronderingen kan tillåtas. Detta sker genom en båtnadsutredning (5 kap. 4 § fastighetsbildningslagen, FBL) och en opinionsprövning (5 kap. 5 § FBL), dvs. åtgärderna måste medföra en vinst för fastighetsägarna, och det krävs att en majoritet av markägarna inte motsätter sig omarronderingen. Om det finns båtnad och inte flertalet av markägarna motsätter sig en omarrondering kan Lantmäteriet fatta ett beslut om att omarronderingen kan genomföras. Beslutet kan överklagas till mark- och miljödomstolen. I samband med omarronderingen ges alla markägare möjlighet att ange var de vill ha sitt nya skogsinnehav lokaliserat. När alla åtgärder är klara i omarronderingen tas beslut om fastighetsbildning enligt den slutgiltiga skiftesplanen. Det görs också en ekonomisk avräkning för samtliga markägare som visar hur mycket var och en ska betala eller få i ersättning i samband med att det sammanlagda skogsvärdet förändras. Kartor och beskrivningar över samtliga skiften upprättas, och omarronderingen avslutas. Enligt kommer mer extremt väder med större variationer i nederbörd att påverka förutsättningarna för livsmedelsproduktion i under de närmaste decennierna. Förändringarna märks och innebär utmaningar för både jordbruket och samhället. kan behovet av bevattning komma att öka, beroende på bl.a. jordbrukets lönsamhet och vilka grödor som odlas. arbetar med rådgivning och kompetenshöjande åtgärder för rådgivare, jordbrukare och andra myndigheter. Tillstånd enligt kan behövas för att vattna odlingar. I och rådets förordning (EU) 2020/741 av om minimikrav för återanvändning av vatten fastställs minimikrav för vattenkvalitet och övervakning samt bestämmelser om riskhantering för en säker användning av återvunnet vatten inom ramen för en integrerad vattenförvaltning. Förordningen innehåller EU-gemensamma minimikrav på kvalitet, kontroller och riskhantering för återanvändning av avloppsvatten för jordbruksbevattning. Regleringen innebär att återvunnet avloppsvatten avsett för jordbruksbevattning ska vara så säkert att miljö och människors och djurs hälsa skyddas från betydande påverkan från olika typer av föroreningar. Förordningen innebär att det ställs likartade och transparenta krav på kvalitet för återanvändning av vatten inom hela EU. Regeringen har gett i uppdrag att analysera behovet av författningsändringar eller andra åtgärder till följd av Europaparlaments och rådets förordning om minimikrav för återanvändning av vatten. Inom ramen för uppdraget ska bl.a. • redogöra för hur förprövningsplikten enligt 9 kap. förhåller sig till EU-förordningens krav på tillstånd för produktion av återvunnet avloppsvatten och tillhandahållande av sådant avloppsvatten för bevattning inom jordbruket • föreslå ett kostnadseffektivt och ändamålsenligt förfarande för tillståndsprövning av produktion av återvunnet avloppsvatten och tillhandahållande av sådant avloppsvatten för bevattning inom jordbruket • analysera om minimikraven för vattenkvalitet i EU-förordningen behöver kompletteras med ytterligare kvalitetskrav • utreda om ett anmälningsförfarande bör införas för jordbrukets användning av återvunnet avloppsvatten för bevattning inom jordbruket och om ett sådant förfarande behöver föreslås • föreslå de författningsändringar som behövs • bedöma vilka kostnader och övriga konsekvenser som förslagen kan medföra. Uppdraget ska redovisas . Utveckling av företagande i livsmedelskedjan