bet · H901UbU15 · 2022-04-01 00:00:00 — 283–284) anges att skolbiblioteken spelar en viktig roll för att stimulera elevernas intresse för läsning och litteratur samt för att tillgodose deras behov av material för utbildning. I skollagen finns inte någon definition av begreppet skolbibliotek, men i förarbetena förklaras att man vanligtvis brukar avse en gemensam och ordnad resurs av medier och information som ställs till elevernas och lärarnas förfogande och som ingår i skolans pedagogiska verksamhet med uppgiften att stödja elevernas lärande. Vidare måste tillgången till skolbibliotek enligt förarbetena kunna anordnas på olika sätt beroende på de lokala förhållandena vid varje skola. Som exempel anges att en liten skola i glesbygden eller en nystartad skola med få elever kan ha helt andra förutsättningar och behov av lösningar än en storstadsskola. Det är skolans huvudman som avgör hur elevernas tillgång till skolbibliotek ska lösas. I läroplanen för och läroplanen för gymnasieskolan förtydligas skolbibliotekens pedagogiska funktion och deras uppdrag att som en del av undervisningen stärka elevernas språkliga förmåga och digitala kompetens (Lgr 11 och Gy 11). Utredningen om stärkta skolbibliotek och läromedel Utredningen om stärkta skolbibliotek och läromedel (U2019:04) har haft i uppdrag att utreda och föreslå åtgärder dels för att stärka skolbiblioteken i syfte att ge alla elever likvärdig tillgång till skolbibliotek, dels för att öka tillgången till skolbibliotek med utbildade bibliotekarier. Utredaren har även haft i uppdrag att lämna förslag på åtgärder för att säkra tillgången till ändamålsenliga läromedel av hög kvalitet. I delbetänkandet Skolbibliotek för bildning och utbildning (SOU 2021:3) föreslogs bl.a. att Skollagen bör definiera att skolbibliotek ska vara en gemensam och ordnad resurs med ett utbud av digitala och analoga medier som ska präglas av allsidighet och kvalitet och ställas till elevernas och lärarnas förfogande. Skolbibliotekets syfte ska vara att främja elevernas läsande och medie- och informationskunnighet. Vidare föreslogs att det ska framgå av skollagen att skolbibliotek ska vara bemannade, i första hand med personal som har examen inom biblioteks- och informationsvetenskap. Skolbiblioteket bör i första hand finnas på den egna skolenheten men om det finns särskilda skäl kan skolbiblioteksverksamheten organiseras genom samverkan med ett folkbibliotek eller ett skolbibliotek på en annan skolenhet. I delbetänkandet finns även en redogörelse av studier och rapporter som rör s.k. fri läsning. Utredningen drar slutsatsen att det fria läsandet är väsentligt för läsintresset och att läsintresset i sin tur är väsentligt för läsförståelsen. Utredningen anför att skolbibliotekarier har en central plats, inte minst för det fria läsandet, och att elevers motivation för läsning kan öka genom samarbete mellan lärare och skolbibliotekarier (SOU 2021:3, s. 122 f.). I sitt slutbetänkande, – böckernas betydelse och elevernas tillgång till kunskap (SOU 2021:70), lämnade utredningen förslag på åtgärder som syftar till att säkra tillgången till läromedel av hög kvalitet. Bland annat föreslogs att elevers rätt till läromedel ska skrivas in i skollagen och att begreppet läromedel ska definieras, att det ska införas en ny bestämmelse i läroplanerna som klargör rektors ansvar för att ge lärare goda förutsättningar att välja läromedel och att det ska inrättas en läromedelsnämnd vid . Nämnden ska verka för att alla elever får tillgång till läromedel av god kvalitet och att lärare använder läromedel för att stärka elevernas kunskapsutveckling. föreslås också ta fram kvalitetskriterier för läromedel. Utredningen lämnade även förslag om att införa ett statligt produktionsstöd som ska fördelas inom områden där det råder brist – exempelvis inom modersmål, nationella minoritetsspråk och yrkesämnen – samt att Specialpedagogiska skolmyndigheten ska få i uppdrag att utreda förutsättningarna för att främja innovation av läromedel för elever med funktionsnedsättningar. Utredningens förslag bereds inom (). Utskottet vill inledningsvis understryka att läromedel av god kvalitet – såväl digitala som tryckta – är väsentliga för att lärare ska kunna utforma en ändamålsenlig undervisning och för att elever ska kunna tillgodogöra sig kunskap. Utskottet konstaterar även att skollagens bestämmelser tydliggör att alla elever utan kostnad ska ha tillgång till böcker och andra lärverktyg. Vidare framgår av läroplanerna för grund- och gymnasieskolan att rektorn har ett särskilt ansvar för att eleverna får tillgång till läromedel av god kvalitet och andra lärverktyg för en tidsenlig utbildning. Av skollagens förarbeten framgår att skolorna ska ha en pedagogisk frihet att utforma undervisningen och välja läromedel. Vidare framgår av skollagen att alla elever ska ha tillgång till skolbibliotek och i läroplanerna förtydligas skolbibliotekens funktion och uppdrag att stärka elevernas språkliga förmåga och digitala kompetens. Utskottet välkomnar de förslag som utredningen om stärkta skolbibliotek och läromedel lämnade . När det gäller läromedel lämnade utredningen bl.a. förslag om att skriva in elevers rätt till läromedel i skollagen och att införa en läromedelsnämnd med uppdrag att ta fram kvalitetskriterier för läromedel. Utredningen föreslog även att det ska införas ett statligt produktionsstöd för läromedel. När det gäller skolbibliotek föreslog utredningen bl.a. att skolbibliotekens syfte ska vara att främja elevers läsande och medie- och informationskunnighet och att skolbiblioteken ska vara bemannade. Utredningens förslag bereds inom . Utskottet vill inte föregripa det arbete som pågår och avstyrker därmed motionerna 2021/22:2358 (L), 2021/22:2542 (SD) yrkande 9, 2021/22:4118 (MP) yrkande 3, 2021/22:4162 (KD) yrkande 5 och 2021/22:4163 (KD) yrkandena 79–81. Tillgången till kvalitetssäkrade läromedel För att elevernas tid i skolan ska spela så stor roll som möjligt anser utskottet att det är viktigt att det finns god tillgång till läromedel. Enligt en rapport från , , Elevråd och Elevkårer om läromedelssituationen i saknar var femte lärare nödvändiga läromedel för att kunna bedriva en hållbar undervisning. Mot denna bakgrund föreslår utskottet att ställer sig bakom ett tillkännagivande om varje skolas skyldighet att säkerställa god tillgång till kvalitetssäkrade läromedel. Regeringen bör vidta åtgärder i enlighet med detta. Utskottet tillstyrker därmed motion 2021/22:4178 (M) yrkande 8. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om modersmålsundervisning. Jämför reservation 30 (M) och 31 (KD). I partimotion 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkande 54 lämnar motionärerna förslag om att modersmålsundervisningen inte ska konkurrera med andra ämnen. Modersmålsundervisningen ska inte prioriteras på bekostnad av undervisningen i exempelvis svenska eller matematik och bör därför ske utöver ordinarie lektionstid, menar motionärerna. Enligt kommittémotion 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 94 bör man tillsätta en utredning med fokus på ökad likvärdighet, lärarbehörighet, ökad statlig finansiering, där även fjärr- och distansundervisningens möjligheter tas till vara. Enligt förslaget är syftet att reformera modersmålsundervisningen, men även att se över vem som ska ha rätt till modersmålsundervisning. Skollagen och förordningar om modersmålsundervisning Av 14 § språklagen (2009:600) framgår att den som har ett annat modersmål än svenska ska ges möjlighet att utveckla och använda sitt modersmål. I 8 kap. 10 § och 9 kap. 10 § skollagen regleras att förskolan respektive förskoleklassen ska medverka till att barn med annat modersmål än svenska får möjlighet att utveckla både det svenska språket och sitt modersmål. I 10 kap. 7 § skollagen anges det att en elev i som har en vårdnadshavare med ett annat modersmål än svenska ska erbjudas modersmålsundervisning i detta språk om språket är elevens dagliga umgängesspråk i hemmet och eleven har grundläggande kunskaper i språket. Motsvarande bestämmelser finns även för de övriga obligatoriska skolformerna. För de nationella minoritetsspråken (finska, jiddisch, meänkieli, chib och samiska) finns det inte längre ett krav på att en vårdnadshavare har språket som modersmål eller att eleven har grundläggande kunskaper i språket för rätt till modersmålsundervisning (prop. 2013/14:148, bet. 2013/14:UbU21). I 5 kap. 7–13 §§ skolförordningen (2011:185) förtydligas att modersmålsundervisning kan anordnas som språkval, elevens val, skolans val eller undervisning utanför garanterad undervisningstid. En huvudman är skyldig att anordna modersmålsundervisning i ett språk om minst fem elever i språket önskar undervisning och om det finns en lämplig lärare. Bestämmelsen om att det ska finnas minst fem elever gäller inte de nationella minoritetsspråken. Den generella rätten till modersmålsundervisning utanför den garanterade undervisningstiden kan begränsas till högst sju läsår om inte eleven har ett särskilt behov av sådan undervisning. Begränsningen gäller dock inte modersmålsundervisningen i nationella minoritetsspråk eller i ett nordiskt språk. trädde nya regler i kraft i skollagen om fjärrundervisning och distansundervisning (prop. 2019/20:127, bet. 2019/20:UbU23, rskr. 2019/20:348). De nya reglerna innebär att fjärrundervisning får användas bl.a. om det för viss undervisning inte finns någon lärare inom huvudmannens skolenhet som uppfyller skollagens krav på legitimation och behörighet och huvudmannen trots upprepade ansträngningar inte har lyckats anställa en sådan lärare eller om elevunderlaget för en viss skolenhet är så begränsat att närundervisning inom skolenheten leder till betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter för huvudmannen (21 kap. 2 och 3 §§ skollagen). Distansundervisning får användas för en elev som inte kan delta i närundervisning på grund av en dokumenterad medicinsk, psykisk eller social problematik och, i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan, även för en elev som av andra särskilda skäl inte kan delta i närundervisning (22 kap. 2, 5 och 7 §§). Enligt lagändringarna är det möjligt att lämna över fjärrundervisning och distansundervisning på entreprenad (23 kap. 16 och 17 §§). Bestämmelserna tillämpas på utbildning och annan verksamhet . Utredningen om modersmål och studiehandledning på modersmål tillsatte regeringen en särskild utredare för att dels kartlägga tillgången till, organisationen av samt deltagandet i modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmål i och motsvarande skolformer och analysera vilka faktorer som eventuellt påverkar detta, dels analysera och bedöma om och hur studier i ämnet modersmål respektive studiehandledning på modersmål förbättrar elevernas studieresultat, bl.a. elevernas behörighet till gymnasieskolans nationella program. Utredaren skulle även vid behov lämna förslag på åtgärder och författningsförslag (U 2018:04, dir. 2018:38 och 2018:103). Utredaren överlämnade betänkandet För flerspråkighet, kunskapsutveckling och inkludering – modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmål till regeringen (SOU 2019:18). I betänkandet föreslogs bl.a. en förstärkt rätt till studie-handledning på modersmålet för nyanlända elever som tas emot i samt att ska få i uppdrag att samordna och driva utvecklingen av studiehandledning på modersmålet. Utredningen har remitterats (U2019/01794/S) och bereds inom . Inledningsvis vill utskottet betona att rätten till modersmålsundervisning i de obligatoriska skolformerna är viktig för såväl barns och elevers språkutveckling som övrig kunskapsinlärning och identitetsskapande. Enligt 10 kap. 7 § skollagen erbjuds modersmålsundervisning till elever i som har en vårdnadshavare med ett annat modersmål än svenska och om språket är elevens dagliga umgängesspråk i hemmet. Vidare framgår av skolförordningens 5 kap. att modersmålsundervisning kan anordnas som språkval, elevens val, skolans val eller som undervisning utanför garanterad undervisningstid. är det även möjligt att anordna modersmålsundervisning som fjärrundervisning om det inte finns någon behörig lärare att tillgå eller om elevunderlaget är begränsat. Utskottet anser att gällande regelverk är väl avvägt. Utskottet vill även påminna om att de förslag som lämnades av utredningen om modersmål och studiehandledning på modersmål fortsätter att beredas inom . Mot denna bakgrund avstyrks motion 2021/22:4033 (M) yrkande 54 och 2021/22:4163 (KD) yrkande 94. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om rätten till fritidsverksamhet och om införandet av läxfritids. Jämför reservation 32 (M) och 33 (MP). I motion 2021/22:1665 av (S) lämnar motionären förslag om att se över möjligheten att stärka rätten till fritids för barn vars föräldrar inte förvärvsarbetar, studerar eller är föräldralediga. I motion 2021/22:1760 av (S) föreslås att fritidsverksamheten byggs ut och blir likvärdig över landet så att alla barn och elever möjliggörs att få en meningsfull och aktiv fritid som det bidrar till en jämlik skola och ett livslångt lärande. I partimotion 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkande 53 lämnas förslag om att införa läxfritids inom ramen för ordinarie fritidsverksamhet för elever i utsatta områden i årskurs 1–3. Motionärerna framhåller att det är viktigt att elever som kommer från studieovana hem får tillräckligt med stöd. Enligt förslag i motion 2021/22:4209 av och (MP) yrkande 4 bör alla barn få rätt till fritidsverksamhet. Motionärerna framför att kvaliteten och likvärdigheten i fritidshem bör stärkas och det bör säkerställas att även de barn vars föräldrar inte arbetar har tillgång till fritids. Fritidshemmet är en del av skolväsendet, och verksamheten omfattas av bestämmelser i 1–6 kap. samt 14 kap. skollagen. Utbildningen i fritidshemmet har till syfte att komplettera utbildningen i förskoleklassen, , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan och de särskilda utbildningsformer som skolplikten kan fullgöras i. Fritidshemmet ska stimulera elevernas utveckling och lärande och erbjuda dem en meningsfull fritid. Utbildningen ska utgå från en helhetssyn på eleven och elevens behov. Fritidshemmet ska vidare främja allsidiga kontakter och social gemenskap (14 kap. 2 § skollagen). Utöver att stimulera elevernas utveckling och lärande ska fritidshemmet alltså även erbjuda elever en meningsfull fritid och rekreation. En förutsättning för att eleverna ska uppleva fritiden som meningsfull är att verksamheten utformas med deras behov, intressen och erfarenheter som grund (prop. 2009/10:165 s. 404). Undervisningen i fritidshemmet ska stärka elevers möjligheter att ta del av ett aktivt förenings-, kultur- och friluftsliv i närmiljön. Den ska även behandla bl.a. närsamhällets och föreningslivets utbud av aktiviteter och platser för kultur, fritid och rekreation (Lgr 11). Varje kommun ska erbjuda utbildning i fritidshem för elever i kommunens förskoleklass, grundskola och grundsärskola. Staten ska erbjuda utbildning i fritidshem för elever i specialskola och sameskola. Elevens hemkommun är skyldig att erbjuda utbildning i fritidshem för elever som går i en fristående skola i de fall huvudmannen inte erbjuder sådan utbildning (14 kap. 3 §). En elev ska erbjudas utbildning i fritidshemmet i den omfattning som behövs med hänsyn till föräldrarnas förvärvsarbete eller studier eller om eleven har ett eget behov på grund av familjens situation i övrigt (5 §). Vidare ska elever även i andra fall erbjudas utbildning i fritidshem, om de av fysiska, psykiska eller andra skäl behöver särskilt stöd i sin utveckling i form av sådan utbildning (6 §). Fritidshem ska erbjudas t.o.m. vårterminen det år då eleven fyller . Från och med höstterminen det år då eleven fyller får öppen fritidsverksamhet erbjudas i stället för fritidshem, om eleven inte på grund av fysiska, psykiska eller andra skäl är i behov av sådant särskilt stöd i sin utveckling som endast kan erbjudas i fritidshem (7 §). Av detta följer att det inte finns någon automatisk rätt till fritidshem för elever vars förälder är sjukskriven, arbetslös eller föräldraledig. Av 14 kap. 5 § följer dock att en elev ska erbjudas fritidsverksamhet om eleven har ett eget behov på grund av familjens situation i övrigt. Detta avser exempelvis elever som har ett annat modersmål än svenska, elever som bor i glesbygden eller elever vars föräldrar är arbetslösa, sjukskrivna eller deltar i arbetsmarknadspolitiska åtgärder (prop. 2009/10:165 s. 774). Läroplanen för , förskoleklassen och fritidshemmet För fritidshemmet gäller del 1, 2 och 4 av läroplanen för , förskoleklassen och fritidshemmet (Lgr 11). Läroplanens första del beskriver skolans värdegrund och uppdrag, och den andra delen innehåller övergripande mål och riktlinjer. I den fjärde delen förtydligas fritidshemmets uppdrag, syftet med undervisningen och vilket centralt innehåll som eleverna ska få ta del av. Undervisningen i fritidshemmet ska enligt läroplanen behandla följande centrala innehåll: språk och kommunikation, skapande och estetiska uttrycksformer, natur och samhälle samt lekar, fysiska aktiviteter och utevistelse. Regeringen tillsatte en utredning med uppdrag att kartlägga och analysera vilka utvecklingsområden som finns i fritidshemmet och vid behov föreslå åtgärder för att öka kvaliteten och likvärdigheten och stärka fritidshemmets kompensatoriska uppdrag. I tilläggsdirektiv fick utredaren bl.a. även i uppdrag att föreslå åtgärder för att förbättra lärmiljön i fritidshemmet, föreslå åtgärder och ge goda exempel på hur fritidshemmet kan stärka elevers möjligheter att ta del av ett aktivt förenings-, kultur- och friluftsliv (dir. 2018:102 och dir. 2019:67). I betänkandet Stärkt kvalitet och likvärdighet i fritidshem och pedagogisk omsorg (SOU 2020:34) framförde utredningen att faktorer som har betydelse för lärmiljön i fritidshemmet bl.a. är elevgruppernas storlek, personaltäthet, personalens kompetens och hur lokalerna ser ut och används. Utredningen föreslog därför att ska ges i uppdrag att ta fram riktmärken för gruppstorlekar i fritidshemmet och att utveckla stödmaterial om systematiskt kvalitetsarbete i fritidshemmet. Vidare föreslogs att det ska införas förtydligade krav om ändamålsenliga lokaler. Regeringen överlämnade proposition 2021/22:78 Stärkt kvalitet och likvärdighet i pedagogisk omsorg till . Utredningens förslag som avser stärkt kvalitet och likvärdighet i fritidshem fortsätter att beredas inom (). Fritidshemmens verksamhet kompletterar skolan, bl.a. genom att ge eleverna förutsättningar för lärande, och bidrar därigenom till skolans kompensatoriska uppdrag. Fritidshemmen ska även stimulera elevernas utveckling och lärande och erbjuda eleverna en meningsfull fritid och rekreation. Utskottet anser att fritidshemmens verksamhet är av stor betydelse för många barn och elever. När det gäller förslag om införande av läxfritids för elever i årskurs 1–3 i utsatta områden vill utskottet påminna om att regeringen i proposition 2021/22:111 Mer tid till lärande – extra studietid och utökad lovskola bl.a. har lämnat förslag om att elever i årskurs 4–9 ska erbjudas extra studietid då eleven kan få hjälp med läxor och annat skolarbete. Utskottet planerar att behandla propositionen . När det sedan gäller yrkanden med förslag om att utöka rätten till fritidsverksamhet för alla elever hänvisar utskottet till att gällande regelverk där det framgår att elever ska erbjudas fritidsverksamhet i den omfattning som behövs med hänsyn till föräldrarnas förvärvsarbete eller studier eller familjens situation i övrigt. Enligt utskottet är nu gällande regelverk väl avvägt. Utskottet vill avslutningsvis även påminna om att de förslag om fritidshem som lämnades i betänkandet Stärkt kvalitet och likvärdighet i fritidshem och pedagogisk omsorg fortsätter att beredas inom . Den pågående beredningen bör avvaktas. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2021/22:1665 (S), 2021/22:1760 (S), 2021/22:4033 (M) yrkande 53 och 2021/22:4209 (MP) yrkande 4. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motionsyrkanden som beretts i förenklad ordning. Jämför särskilt yttrande 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (V), 5 (KD) och 6 (L). I betänkandet behandlas motionsyrkanden som rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare . Under /19 har detta gjorts i betänkande 2018/19:UbU8, under /20 i betänkande 2019/20:UbU11 och under /21 i betänkandena /21:UbU1, 2020/21:UbU11, 2020/21:UbU12 och 2020/21:UbU13. har avslagit motionsyrkandena i enlighet med utskottets förslag. Utskottet ser ingen anledning att nu göra någon annan bedömning och avstyrker därför de motionsyrkanden som finns upptagna i bilaga 2. Övergripande värdegrundsfrågor, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2563 av m.fl. (SD) yrkande 7 och 2021/22:814 av m.fl. (S, -) yrkande 2, 2021/22:1539 av (S), 2021/22:1629 av och (båda C) yrkande 14, 2021/22:2591 av m.fl. (V) yrkande 1, 2021/22:3963 av m.fl. (L) yrkande 7, 2021/22:3965 av m.fl. (L) yrkandena 53 och 55 samt 2021/22:4210 av m.fl. (KD) yrkande 52. Det finns en ökande tendens att inom svenskt skolväsen göra avkall på grundläggande likabehandling av flickor och pojkar. Det är oroväckande. Detta kan ta sig uttryck genom att exempelvis ordna könssegregerade aktiviteter eller acceptera och i vissa fall till och med införskaffa klädesplagg som begränsar flickors frihet. I vårt land ska våra värderingar gälla. Det är inte upp till skolväsendet eller samhället i övrigt att rätta sig efter skillnader i när eller hur olika högtider på grund av olika religionstillhörighet firas. Lika oroväckande är det faktum att pojkars skolresultat har legat väsentligt lägre än flickors, vilket måste ses som ett misslyckande när det gäller skolans uppdrag att rusta barn . Vi anser att behovet av att särskilt beakta ovannämnda problem är av yttersta vikt. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt det som anförts ovan. Övergripande värdegrundsfrågor, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2591 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2021/22:814 av m.fl. (S, -) yrkande 2, 2021/22:1539 av (S), 2021/22:1629 av och (båda C) yrkande 14, 2021/22:2563 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2021/22:3963 av m.fl. (L) yrkande 7, 2021/22:3965 av m.fl. (L) yrkandena 53 och 55 samt 2021/22:4210 av m.fl. (KD) yrkande 52. Främjande av jämställdhet och arbete för att förändra stereotypa normer om kön och maktförhållanden är grundläggande för att förebygga mäns våld mot kvinnor. Genusförändrande insatser har visat sig ha effekt för förändring av attityder och beteenden, särskilt vid en bred insats som vänder sig till hela samhället. Vidare har insatser som vänder sig till pojkar och män som grupp visat sig vara mer effektiva än utbildningsinsatser som enbart adresserar flickor och kvinnor, utifrån att män är primära våldsutövare. Våldsförebyggande arbete med pojkar och män, som har fokus på att förändra normer kring manlighet som understödjer våld och som möjliggör en positiv plats för män i arbetet mot våld, har med andra ord visat sig vara framgångsrika. Enligt behöver det våldsförebyggande arbetet prioriteras för att nå det övergripande jämställdhetspolitiska målet om att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Mitt parti har alltid fört en politik både för ökad jämställdhet och för att bekämpa mäns våld mot kvinnor och vill därför särskilt framhålla vikten av ett sådant genomgripande arbete i hela samhället. Mot denna bakgrund anser jag att regeringen bör ge kommunerna i uppdrag att utveckla förebyggande insatser inom förskolor, skolor, fritidsverksamheter och inom idrottsrörelsen för ett aktivt normkritiskt arbete mot våld.