bet · H901SkU13 · 2022-03-10 00:00:00 — 2021/22:930 av m.fl. (S), 2021/22:1079 av (M), 2021/22:1083 av (M), 2021/22:1094 av (M), 2021/22:1183 av och (båda C), 2021/22:1386 av (KD) yrkandena 1 och 2, 2021/22:1605 av och (båda C) yrkande 1, 2021/22:1849 av (M), 2021/22:1880 av (M), 2021/22:2011 av och (båda M), 2021/22:2071 av (C), 2021/22:2324 av (L), 2021/22:2390 av m.fl. (SD) yrkande 31, 2021/22:2427 av m.fl. (SD) yrkande 10, 2021/22:2539 av m.fl. (SD) yrkandena 6 och 9, 2021/22:3077 av (S), 2021/22:3138 av (M), 2021/22:3325 av m.fl. (M) yrkande 16, 2021/22:3638 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3, 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkande 37, 2021/22:3675 av och (båda C), 2021/22:3685 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 23, 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkandena 6 och 27, 2021/22:4032 av m.fl. (M) yrkande 1, 2021/22:4166 av m.fl. (KD) yrkande 36, 2021/22:4195 av m.fl. (KD) yrkandena 20 och 21, 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkandena 19 och 20, 2021/22:4220 av m.fl. (L) yrkande 35 och 2021/22:4222 av m.fl. (KD) yrkande 7. Solkraft har stor potential att öka, på hustak och på andra ytor. Regeringen bör ta fram en nationell strategi för solenergi i och för produktion av el och värme. Jag och mitt parti anser att det bör upprättas kommunala solbruksplaner för att underlätta snabba processer. All nybyggnation och alla större renoveringar ska ha solenergi och det behöver bli enklare att vara både egen producent och delägare i solenergi. Det behöver också bli billigare och enklare för bostadsrättsföreningar, hyresrättshushåll och samfälligheter att investera i solceller och skattereduktionen bör därför utvidgas till att omfatta andelsägd förnybar el. Regeringen bör vidta åtgärder i enlighet med det jag anfört ovan. Expertskatt, punkt 3 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3687 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2021/22:3839 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2021/22:2850 av (M) yrkandena 1 och 2 samt 2021/22:3845 av m.fl. (M) yrkande 10. En viktig faktor för att företag ska kunna utvecklas är att de har tillgång till rätt kompetens. För ett litet men teknologiskt avancerat land som kommer det inte vara möjligt att all den kompetens som efterfrågas finns eller utbildas i . För att tillgodose efterfrågan av högutbildade personer krävs det att är ett attraktivt land för dessa att flytta till. För att förbättra möjligheterna att attrahera utländska experter, specialister och forskare till den svenska arbetsmarknaden och till svenska företag bör skattelättnaden för utländska experter, specialister, forskare och andra nyckelpersoner ses över både avseende den tidsperiod som skattelättnaden gäller och den inkomstgräns som gäller för ansökan om skattelättnad. Vi föreslår att inkomstgränsen sänks från 2 prisbasbelopp till 1,5 prisbasbelopp. Vi vill också att doktorandstudier i inte ska diskvalificera individer från att omfattas av skattelättnaden och att universitet och högskolor ska kunna besluta om skattelättnader för forskare. Regeringen bör se över detta. Styrelsearvoden, punkt 4 (M, C, KD, L) av (M), (M), (KD), Gulan Avci (L), (M), (C) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2072 av (C), 2021/22:3685 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 10 och 2021/22:3968 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkande 5. Att rekrytera externa styrelseledamöter är ett viktigt sätt för mindre och växande företag att knyta till sig viktig kompetens. slog 2017 fast att styrelsearvoden normalt ska beskattas som inkomst av tjänst, även om arvodena faktureras via eget bolag. Detta försvårar både för den enskilde och för de företag som vill förstärka styrelsen med en specifik kompetens. Domen skapar också stor osäkerhet för de som har styrelseuppdrag som huvudsaklig sysselsättning och inkomstkälla. Det finns därför anledning att tro att oklarheten kring hur styrelsearvode ska beskattas har negativa konsekvenser för förutsättningarna att driva företag. Det är uppenbart att attraktiviteten i att ta ett styrelseuppdrag minskar om beskattningen av detta uppfattas som oförmånlig eller osäker. Undersökningar och bedömningar från bl.a. banker gör gällande att aktiebolag som har externa styrelseledamöter utöver företagets ägare har bättre utveckling och lönsamhet än bolag som bara har ägare i sin styrelse. Det är således viktigt för tillväxten och utvecklingen i att det finns rimliga förutsättningar att ha styrelseuppdrag som sin huvudsakliga sysselsättning. Många styrelseuppdrag har en omfattning motsvarande något eller några basbelopp och många har ett flertal uppdrag som vart och ett innebär en eller ett par dagars arbete . Vid sjukdom finns ingen huvudarbetsgivare och det bolag i vilket man har styrelseuppdrag har inget sjuklöneansvar. Resultatet blir att den som har styrelseuppdrag som sin huvudsakliga sysselsättning hamnar utanför trygghetssystemen, vilket är en ohållbar situation. Oklarheten kring regelverket öppnar även upp för möjligheter att kringgå regelverket genom att upprätta konsultavtal så att styrelsearvodet i stället be-skattas som konsultarvode. Eftersom styrelsearvodet fyller en viktig styrande funktion för företagets aktieägare är den här utvecklingen problematisk och riskerar att undergräva grundläggande associationsrättsliga principer. Det är därför viktigt att lagen ändras så att den som har styrelseuppdrag kan fakturera för detta som näringsverksamhet från ett eget aktiebolag. Detta bör regeringen se över. Personaloptioner, punkt 5 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2428 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2021/22:2533 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkande 28 och 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 34. Villkoren för personaloptioner behöver förbättras och då främst i nya innovativa företag med hög risk. I ett företags tidiga skede kan det vara svårt att knyta till sig rätt kompetens, vilket ofta beror på lönerna och ytterligare ökar behovet av finansiering. Kapitalförsörjningen i nystartade företag är ofta ett hinder som resulterar i att många potentiella innovationer inte når ända fram, och finansieringsproblemen i bolagens tidiga faser skulle delvis kunna avhjälpas genom bättre villkor för personaloptioner. Det skulle innebära att de anställda får ta del av eventuella framtida vinster, att företagen inte behöver erbjuda lika hög lön och att de anställda får ett extra incitament att bidra till företagets framgångar. har nya villkor för beskattning av personaloptioner utvecklats men vi anser att det behöver utredas hur systemet kan harmoniseras, förenklas och optimeras ur ett skatteperspektiv. Vi har genom det gemensamma budgetförslaget med och som antogs av gjort beskattningen av personaloptioner förmånligare i vissa fall. Vi vill se över förutsättningarna ytterligare för personaloptioner i nystartade företag. Regeringen bör se över detta. Personaloptioner, punkt 5 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 34 och 2021/22:2428 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2021/22:2533 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkande 28. Jag och mitt parti vill göra det enklare och mer konkurrenskraftigt för små företag att rekrytera kompetent arbetskraft och att erbjuda anställda incitamentsprogram och delägarskap. Många småföretagare arbetar långa timmar med låg lön i början och har sällan möjlighet att erbjuda marknadsmässiga löner till nyckelpersoner. Regelverket bör förenklas och göras mer konkurrenskraftigt, som grundläggande skatterättsliga principer beaktas, så att det blir lättare för växande företag att attrahera och behålla centrala medarbetare. Jag och mitt parti har genom det gemensamma budgetförslaget med och som antogs av gjort beskattningen av personaloptioner förmånligare i vissa fall. Bestämmelsen är dock begränsad då den inkluderar företag med färre än 150 medarbetare och med en balansomslutning som uppgår till högst . Möjligheter för företagen att använda incitamentsprogram bör utvidgas till att omfatta företag med upp till 250 anställda med en omsättning på . Detta bör regeringen se över. Förmåner, punkt 6 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3803 av m.fl. (SD) yrkande 45 och 2021/22:312 av och (båda SD) yrkandena 7–9, 2021/22:696 av (SD), 2021/22:1090 av (M), 2021/22:1103 av och Kopparklint (båda M), 2021/22:1354 av och (båda M), 2021/22:1655 av (C) yrkande 4, 2021/22:2323 av (L), 2021/22:3198 av m.fl. (V) yrkandena 6 och 7, 2021/22:3226 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 11, 2021/22:3590 av (M), 2021/22:3663 av m.fl. (C) yrkande 29, 2021/22:3685 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 15, 2021/22:3879 av m.fl. (KD) yrkande 59, 2021/22:3969 av m.fl. (L) yrkande 14 och 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 23. erbjuds pedagogiska måltider för vårdanställda på de avdelningar i kommunernas äldreomsorg som är demensboenden. Detta erbjuds för att stimulera och motivera brukare med demenssjukdomar med risk för undernäring. Det är dock inte bara de demenssjuka som ligger i riskzonen för undernäring utan även brukare på somatisk avdelning kan av olika orsaker drabbas av smakbortfall eller minskad aptit. Enligt tolkning är personal som arbetar med ett tillsynsansvar för demenssjuka inom äldreomsorgen samt vårdpersonal som arbetar med personer som har psykiska funktionshinder undantagen från regeln om skattepliktig kostförmån om de intar sina måltider tillsammans med och vid samma bord som patienterna. Personal som däremot arbetar på somatisk avdelning omfattas inte av detta undantag som brukare på dessa avdelningar också har ett behov av pedagogiska måltider. Regeringen bör se över möjligheten att undanta personal på somatisk avdelning inom äldreomsorgen från skattepliktig kostförmån. Förmåner, punkt 6 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1655 av (C) yrkande 4, 2021/22:3226 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 11, 2021/22:3663 av m.fl. (C) yrkande 29 och 2021/22:3685 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 15 och 2021/22:312 av och (båda SD) yrkandena 7–9, 2021/22:696 av (SD), 2021/22:1090 av (M), 2021/22:1103 av och Kopparklint (båda M), 2021/22:1354 av och (båda M), 2021/22:2323 av (L), 2021/22:3198 av m.fl. (V) yrkandena 6 och 7, 2021/22:3590 av (M), 2021/22:3803 av m.fl. (SD) yrkande 45, 2021/22:3879 av m.fl. (KD) yrkande 59, 2021/22:3969 av m.fl. (L) yrkande 14 och 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 23. Under pandemin har arbete hemifrån prövats i stor omfattning och varit förenat med både utmaningar och fördelar. Utvecklingen av förutsättningarna för distansarbete ligger i tiden, som en del i digitaliseringens utveckling, ytterligare ett steg mot att göra arbetssituationen flexiblare för fler arbetstagare och arbetsgivare och för att skapa bättre förutsättningar för boende på annan ort som får hela att växa. blev det uppenbart för en bredare publik att systemet med förmånsbeskattning är komplicerat och i flera avseenden inte rättssäkert. De tillfälliga förändringar som genomförts, bl.a. när det gäller avdrag för gåvor, behöver utvärderas tillsammans med en större översyn av systemet med förmånsbeskattning. Det kan konstateras att exemplen där rättssäkerheten satts på prov är många . Förmånsbeskattning av fyrhjulingar som används i lantbruksverksamhet och av bygdegårdar för tid då lokalen inte används är några exempel som motiverar förändring. Enkelhet, rättssäkerhet och transparens måste vara ledord. Jag anser att miljöstyrningen måste öka även för förmånsbilar och att skattefriheten för förmån av fri parkering och trängselavgifter bör slopas. bör endast miljöbilar som faller inom ramen för att få en bonus enligt bonus–malus-systemet kvalificeras som förmånsbilar. En elbilsladdning på arbetet kostar inte mer än frukten i fikarummet, men om den ska förmånsbeskattas skapas onödig administration som är mångdubbelt dyrare och som skapar onödiga utgifter för de arbetsgivare som vill hjälpa sin personal att bli lite mer miljövänlig. Förmånsbeskattningen för elbilsladdning på arbetet bör därför slopas. Regeringen bör vidta åtgärder i enlighet med det jag anfört ovan. Förmåner, punkt 6 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3198 av m.fl. (V) yrkandena 6 och 7 samt 2021/22:312 av och (båda SD) yrkandena 7–9, 2021/22:696 av (SD), 2021/22:1090 av (M), 2021/22:1103 av och Kopparklint (båda M), 2021/22:1354 av och (båda M), 2021/22:1655 av (C) yrkande 4, 2021/22:2323 av (L), 2021/22:3226 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 11, 2021/22:3590 av (M), 2021/22:3663 av m.fl. (C) yrkande 29, 2021/22:3685 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 15, 2021/22:3803 av m.fl. (SD) yrkande 45, 2021/22:3879 av m.fl. (KD) yrkande 59, 2021/22:3969 av m.fl. (L) yrkande 14 och 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 23. är bilen norm för beskattning och planering av resor och transporter. Om de ekonomiska styrmedlen förändras så att de blir färdmedelsneutrala kan bättre möjligheter skapas för personer att välja kollektivtrafiken som färdsätt. Biltrafikens negativa påverkan på miljö och klimat skulle då kunna minskas. Incitamentet för kollektivtrafikkort som löneförmån bör stärkas. Sänkt kostnad för att resa kollektivt skulle stärka jämlikheten och jämställdheten. Konsultföretaget gjorde 2020 på uppdrag av branschorganisationen en analys av avskaffad förmånsbeskattning av kollektivtrafikkort i rapporten av förmånsbil, arbetsplatsparkering och kollektivtrafikkort. Åtgärden har analyserats eftersom det inom ramen för systemet med bilförmån finns en styrning mot miljövänliga bilar, i form av ett nedsatt förmånsvärde om den anställda väljer en mer miljövänlig bil. Motsvarande styrning saknas för den som väljer andra miljövänliga sätt att resa till arbetet, såsom kollektivtrafik. Enligt rapporten skulle effekten av avskaffad beskattning av kollektivtrafikkort medföra att kostnaden för kollektivtrafikkort för arbetstagare skulle sjunka med ca 50–och att åtgärden skulle medföra att resandet med kollektivtrafik skulle öka med , eller . Kostnaden för åtgärden (det totala skattebortfallet) bedöms, enligt WSP:s rapport, bli ca . Det är mot denna bakgrund angeläget att vidta åtgärder som sänker kostnaden för kollektivtrafikkort för arbetstagare som förmånsbeskattas för detta. Grundregeln är att förmån av fri arbetsplatsparkering ska göras till marknadsvärde. Problemet är en mycket låg regelefterlevnad. Enligt tidigare uppskattningar förmånsbeskattas mindre än en femtedel av dem som borde beskattas för fri parkering vid arbetsplatsen. Dessutom är förmånsbilar undantagna från denna förmånsbeskattning. Det leder till att det i praktiken ges en betydande subvention till de många som har fri parkering vid arbetsplatsen, vilket i sin tur ökar incitamenten att arbetspendla med bil. En fullt ut genomförd beskattning skulle medföra stärkt konkurrenskraft för kollektivtrafiken, minskade utsläpp av växthusgaser, förbättrad trafiksäkerhet samt stärkta inkomster för staten. bör systemet ses över så att den som på grund av bristande kollektivtrafik måste använda bil för att ta sig till arbetet inte beskattas enligt marknadsvärde för förmån av fri parkering eftersom det kan innebära en orättvis och tung beskattning för vissa yrkesgrupper. Efterlevnaden av reglerna om förmånsbeskattning vid arbetsplatsen bör stärkas och förmånsbeskattningen av kollektivtrafikkort bör slopas. Detta bör regeringen se över. Förmåner, punkt 6 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3879 av m.fl. (KD) yrkande 59 och 2021/22:312 av och (båda SD) yrkandena 7–9, 2021/22:696 av (SD), 2021/22:1090 av (M), 2021/22:1103 av och Kopparklint (båda M), 2021/22:1354 av och (båda M), 2021/22:1655 av (C) yrkande 4, 2021/22:2323 av (L), 2021/22:3198 av m.fl. (V) yrkandena 6 och 7, 2021/22:3226 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 11, 2021/22:3590 av (M), 2021/22:3663 av m.fl. (C) yrkande 29, 2021/22:3685 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 15, 2021/22:3803 av m.fl. (SD) yrkande 45, 2021/22:3969 av m.fl. (L) yrkande 14 och 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 23. Cykling behöver främjas hos barn, ungdomar och nya svenskar, grupper i vilka cyklingen minskar. På många håll i landet köper kommuner cykelkurser för att nå nya målgrupper och försöka förmå dem att börja cykla, för att öka cyklandet. Jag och mitt parti har genom det gemensamma budgetförslaget med och som antogs av infört en möjlighet till skattelättnad för cykelförmån. Den nya bestämmelsen innehåller dock vissa begränsningar varför det bör tillsättas en utredning om att skapa en möjlighet för arbetsgivare att subventionera cykel- och kollektivtrafikresor till och från arbetet utan att det räknas som en skattepliktig löneförmån. Detta bör regeringen se över. Förmåner, punkt 6 (L) av Gulan Avci (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3969 av m.fl. (L) yrkande 14 och 2021/22:312 av och (båda SD) yrkandena 7–9, 2021/22:696 av (SD), 2021/22:1090 av (M), 2021/22:1103 av och Kopparklint (båda M), 2021/22:1354 av och (båda M), 2021/22:1655 av (C) yrkande 4, 2021/22:2323 av (L), 2021/22:3198 av m.fl. (V) yrkandena 6 och 7, 2021/22:3226 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 11, 2021/22:3590 av (M), 2021/22:3663 av m.fl. (C) yrkande 29, 2021/22:3685 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 15, 2021/22:3803 av m.fl. (SD) yrkande 45, 2021/22:3879 av m.fl. (KD) yrkande 59 och 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 23. Hemarbetet har som en följd av pandemin ställt helt nya krav på både arbetsgivare och arbetstagare. Om en arbetstagare behöver utrustning som ska användas i hemmet krävs att arbetsgivaren har fungerande rutiner för hur utrustningen senare ska återlämnas till arbetsgivaren. Om arbetstagaren väljer att behålla utrustningen blir denna beskattad för förmånen. Arbetsgivare som vill tillgodose en god arbetsmiljö men undvika extra kostnader för arbetstagaren kan drabbas av ökad administration och det finns en risk att utrustning slängs i onödan för att uppfylla skattereglerna, vilket är negativt ur ett hållbarhetsperspektiv. Regeringen bör se över reglerna för förmånsbeskattning av utrustning som krävs för att säkra en god arbetsmiljö vid hemarbete. Förmåner, punkt 6 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 23 och 2021/22:312 av och (båda SD) yrkandena 7–9, 2021/22:696 av (SD), 2021/22:1090 av (M), 2021/22:1103 av och Kopparklint (båda M), 2021/22:1354 av och (båda M), 2021/22:1655 av (C) yrkande 4, 2021/22:2323 av (L), 2021/22:3198 av m.fl. (V) yrkandena 6 och 7, 2021/22:3226 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 11, 2021/22:3590 av (M), 2021/22:3663 av m.fl. (C) yrkande 29, 2021/22:3685 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 15, 2021/22:3803 av m.fl. (SD) yrkande 45, 2021/22:3879 av m.fl. (KD) yrkande 59 och 2021/22:3969 av m.fl. (L) yrkande 14. Det måste bli enkelt och billigare att resa med låg klimatpåverkan. Det kräver allt från stora investeringar i kollektivtrafikens och cykelns infrastruktur till ökad turtäthet, bättre punktlighet och informationsinsatser. Jag och mitt parti har i regering drivit igenom slopandet av förmånsbeskattningen för företagscyklar och kämpar vidare för att förmånsbeskattningen för kollektivtrafikkort ska slopas. Regeringen bör se över detta. Personalvårdsförmåner m.m., punkt 7 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:766 av Per Schöldberg och (båda C), 2021/22:3510 av m.fl. (C) yrkande 12, 2021/22:3511 av m.fl. (C) yrkande 3 och 2021/22:3685 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 24 och 2021/22:1075 av (M), 2021/22:1076 av (M), 2021/22:1085 av (M), 2021/22:1087 av (M), 2021/22:1088 av (M), 2021/22:1712 av (KD), 2021/22:1846 av (M), 2021/22:2876 av i (M), 2021/22:3109 av (M) yrkandena 6 och 7 samt 2021/22:4173 av m.fl. (KD) yrkande 8. Den svenska arbetsmiljön är bland världens bästa, men den kan trots det bli bättre. Att fortsätta med att förbättra arbetsmiljön skulle framför allt innebära att mycket mänskligt lidande skulle kunna undvikas men också medföra stora ekonomiska vinster för samhället genom minskade sjukskrivningstal. Flera saker kan göras för att förbättra det förebyggande arbetsmiljöarbetet. Trots att det är väl känt att fysisk aktivitet bidrar till hälsa och välmående får inte alla tillgång till friskvårdsbidraget. Egenföretagare som driver verksamhet i enskild firma omfattas inte av friskvårdsbidraget. Det är bara i aktiebolag som företagaren själv räknas som anställd och skattefritt kan få friskvård betald av företaget. Den som har en enskild firma får betala sina friskvårdsinsatser ur egen ficka utan möjlighet till avdrag. Många småföretagare arbetar hårt och har en pressad vardag som riskerar att skapa ohälsa. Det är en grupp som är i stort behov av friskvård för att balansera de negativa faktorerna. Jag och mitt parti anser att egenföretagare ska ha möjlighet till skattefri förmån i form av friskvård på lika villkor som anställda och anser att regeringen skyndsamt bör se över hur regelverket för friskvårdsbidrag kan anpassas till att omfatta ägaren till näringsverksamhet som bedrivs som enskild firma. Personalvårdsförmåner m.m., punkt 7 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1712 av (KD) och 2021/22:4173 av m.fl. (KD) yrkande 8 och 2021/22:766 av Per Schöldberg och (båda C), 2021/22:1075 av (M), 2021/22:1076 av (M), 2021/22:1085 av (M), 2021/22:1087 av (M), 2021/22:1088 av (M), 2021/22:1846 av (M), 2021/22:2876 av i (M), 2021/22:3109 av (M) yrkandena 6 och 7, 2021/22:3510 av m.fl. (C) yrkande 12, 2021/22:3511 av m.fl. (C) yrkande 3 och 2021/22:3685 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 24. Ekonomiska incitament är ett sätt att bidra till ökad fysisk aktivitet. Forskning visar att subventionen behöver vara tillräckligt stor för att få effekt, att höginkomsthushåll ofta är mer välinformerade om och bättre på att utnyttja exempelvis skatterabatter än hushåll med lägre inkomster. Det finns en risk för dödviktseffekter, dvs. att de som flitigast utnyttjar skattesubventionerad träning är de som redan är fysiskt aktiva. Det nuvarande friskvårdsbidraget anses gynna de som redan tränar. har många arbetstagare tillgång till friskvårdsbidrag via sin arbetsgivare. Enligt en Sifoundersökning erbjuds av arbetande i åldrarna 15–79 friskvårdsbidrag och av dessa uppger att de nyttjar möjligheten. Det innebär att friskvårdsbidraget når en relativt liten del av befolkning och framför allt når det bara den som har en arbetsgivare.