bet · H901MJU21 · 2022-04-01 00:00:00 — Stödet regleras i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/39 av om tillämpningsföreskrifter för och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 vad gäller unionsstöd till utdelning av frukt och grönsaker, bananer och mjölk vid utbildningsanstalter samt kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/40 av om komplettering av och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 vad gäller unionsstöd till utdelning av frukt och grönsaker, bananer och mjölk vid utbildningsanstalter och om ändring av kommissionens delegerade förordning (EU) nr 907/2014. Från jord till bord-strategin för ett rättvisare, hälsosammare och miljövänligare livsmedelssystem (COM(2020) 381) ingår i den europeiska gröna given som anger hur ska bli den första klimatneutrala världsdelen till 2050. Syftet med strategin är att göra EU:s livsmedelssystem till en global standard för hållbarhet. En handlingsplan medföljer strategin där kommissionen avser att se över relevant lagstiftning och vid behov föreslå ny lagstiftning. Som en del av detta arbete ser kommissionen nu över EU:s program för frukt, grönsaker och mjölk i skolan. Initiativet är ute på samråd . Enligt landsbygdsdepartementet hanteras skolprogrammen fortlöpande i förvaltningskommittéer och expertgrupper, t.ex. när det gäller budgetuppföljning och tekniska ändringar i delegerade akter. Om kommissionen föreslår substantiella förändringar kan frågan komma att lyftas upp till en högre politisk nivå, t.ex. till ett råd. Regeringen har då möjlighet att ta ställning till ett eventuellt förslag. När det gäller slakteriavgifter har utskottet behandlat motioner om detta i betänkande 2021/22:MJU14 Livsmedelspolitik. Utskottet anförde att när det gäller kontrollen på slakterier och vilthanteringsanläggningar infördes ett nytt avgiftssystem . Syftet med det nya avgiftssystemet är att det ska bidra till konkurrenskraftiga villkor för den svenska livsmedelssektorn, underlätta småskalig slakt och ge incitament till en effektiv slakt och kontroll. Utskottet noterade vidare att nedsättning av slakteriavgifter kan göras bl.a. för anläggningar med liten produktion och för regelefterlevnad. Utskottet anförde vidare att det således redan finns möjlighet att minska kostnaderna för köttkontrollen av de anledningar som togs upp i den då aktuella motionen, vilket bl.a. var en differentiering av avgiftsmodellen så att den antingen riktas mot företag med liten produktion eller företag med god regelefterlevnad. Med anledning av detta och eftersom det nya avgiftssystemet har kommit på plats avstyrkte utskottet motionsyrkandet. Utskottet har tidigare välkomnat att överenskommelsen om reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken innebär ett ökat inflytande för medlemsstaterna att utforma politiken utifrån sin specifika situation. Utskottet har även framhållit att EU:s gemensamma jordbrukspolitik bör utformas så att den stöder ökad produktivitet och konkurrenskraft i livsmedelskedjan. Utskottet har i likhet med regeringen bedömt att det behövs en fortsatt marknadsorientering av den gemensamma jordbrukspolitiken. Utskottet vidhåller sin tidigare uppfattning och vill framhålla att viktiga utgångspunkter för en framgångsrik gemensam jordbrukspolitik är förenklingar, lägre utgifter, avregleringar, rättvis konkurrens och en ökad ambition för miljön och klimatet. Den strategiska planen –2027 som regeringen fattade beslut om omfattar stöd och ersättningar som motsvarar dagens jordbrukarstöd, sektorsspecifika stöd och stöden och ersättningarna i det nuvarande landsbygdsprogrammet. Utskottet noterar att den strategiska planen ska bidra till att den nationella livsmedelsstrategins mål kan nås. En ökad livsmedelsproduktion i linje med strategin väntas leda till fler gröna jobb i livsmedelskedjan och bidra till en hållbar utveckling i hela landet. Utskottet välkomnar att regeringen i planen har arbetat för att förenkla stödsystemen och för att höja ambitionerna inom miljö- och klimatområdet. Utskottet ser vidare positivt på att stöden styrs mer direkt till aktiva jordbrukare och att det blir ett större fokus på hållbarhet. Det är också positivt att regeringen i planen har föreslagit satsningar på kunskap och innovation samt stöd till investeringar och stöd till unga jordbrukare. kommer att granska förslag. Med anledning av motionsyrkandena om olika stödformer vill utskottet peka på att det i den strategiska planen finns förslag om bl.a. ettåriga miljö- och klimatersättningar, t.ex. ersättning för ekologisk produktion. Syftet är att öka den ekologiska produktionen och att främja odlingslandskapets ekosystemtjänster genom att uppmuntra varierande brukningsmetoder. Planen innehåller även förslag om fleråriga miljöersättningar, t.ex. ersättning för skötsel av betesmarker och slåtterängar samt förslag till djurvälfärdsersättningar. Stöd till kompetensutveckling föreslås också, bl.a. för temaområdet konkurrenskraft och djurvälfärd. Även investeringsstöd ingår i den strategiska planen. Vissa av dagens stödformer kommer att hanteras nationellt i stället för att ingå i den strategiska planen, bl.a. för att förenkla stödsystemen. Utskottet ser positivt på detta och noterar i sammanhanget att regeringen har beslutat att ge i uppdrag att inrätta ett samlat nationellt program för bl.a. ersättning till restaurering av ängs- och betesmarker och naturvårdsbränning i vissa ängs- och betesmarker. När det gäller nuvarande system med miljöersättning för odling av fånggröda krävs ett visst åtagande för att få ersättning, och ansökan måste lämnas in till senast . Utskottet har inget att invända mot denna ordning. Kommissionen ser nu över EU:s program för frukt, grönsaker och mjölk i skolan. Programmet hanteras fortlöpande inom EU i förvaltningskommittéer och expertgrupper. Utskottet utgår från att regeringen bevakar frågan. När det gäller slakteriavgifter har som framgår av redovisningen ovan utskottet behandlat detta område och inte funnit skäl att vidta någon åtgärd. Det nu aktuella motionsyrkandet föranleder ingen annan bedömning från utskottets sida. Utskottet finner mot denna bakgrund inte skäl att vidta någon åtgärd med anledning av motionerna 2021/22:1048 (S), 2021/22:2454 (SD) yrkandena 19 och 25, 2021/22:2637 (M), 2021/22:2763 (M), 2021/22:4061 (MP) yrkandena 6, 38 och 40 samt 2021/22:4211 (MP) yrkande 17. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om kolinlagring i jordbruksmark, regenerativa jordbruksmetoder, ekologisk produktions klimat- och miljönytta, uppdatering av livsmedelsstrategin och återvätning av mark. Jämför reservation 3 (MP), 4 (SD), 5 (MP), 6 (MP) och 7 (L). I kommittémotion 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 57 anför motionärerna att kolinlagringen i jordbruksmark måste öka och att förlusten av måste stoppas. Motionärerna vill bl.a. öka tillgången till rådgivning och ekonomiska stöd som gynnar ökad kolinlagring i jordbruksmark. I motion 2021/22:4079 av (MP) yrkande 1 anförs att svenskt jordbruk bör ha integrerat regenerativa odlingsmetoder i större skala till 2035 för att säkerställa att jordbruket skapar livsmedel, bidrar till att minska halterna av föroreningar i vatten och mark, minskar växthusgaser i atmosfären, ökar den biologiska mångfalden och skapar kolsänkor. Regenerativt jordbruk går ut på att bibehålla god jordhälsa, vilket bl.a. innebär att återställa den naturliga kolbalansen i marken, undvika insatsmedel såsom handelsgödsel med stor klimatpåverkan och kemiska bekämpningsmedel samt främja biodiversitet och synergier mellan växter och djur. Enligt yrkande 2 i samma motion bör ett gemensamt ramverk skapas för hur kolinlagring i jordbruksmark ska mätas och verifieras. Motionären pekar på arbetet i ett utvecklingsprojekt i , det s.k. , och menar att ett sådant mätnings- och verifieringssystem som tas fram i projektet är något som skulle behöva etableras innan ett ekonomiskt kompensationssystem genomförs. Enligt yrkande 3 bör ett system för ekonomisk kompensation till jordbrukare som ökar kolinlagringen i marken utredas. I yrkande 4 i motionen anförs att en satsning bör göras på utbildning, rådgivning och utvecklingsstöd till jordbrukare för integrering av regenerativa jordbruksmetoder. I yrkande 5 anförs att en plattform bör utvecklas för samarbete mellan statliga myndigheter, näringslivet och lantbrukare om kolinlagring i jordbruksmark, i likhet med den finska plattformen Carbon Action. Inom ramen för en sådan plattform kan samverkan utvecklas när det gäller regenerativa jordbruksmetoder. Samverkan behövs för att utveckla finansiering, initiera innovation, för informationsutbyte och för att skapa lokal och nationell affärsutveckling. Den ekologiska produktionens klimat- och miljönytta I kommittémotion 2021/22:2454 av m.fl. (SD) yrkande 29 anförs att regeringen bör verka för att den ekologiska produktionens miljönytta och produktivitet ska öka. Motionärerna menar att ekologisk produktion bör konkurrera genom sina egna styrkor snarare än att föras framåt av politiken. Därför bör det allmänna stödja utvecklingen av miljönyttan. I kommittémotion 2021/22:4062 av m.fl. (MP) yrkande 54 anförs att bör ges i uppdrag att i rådgivning inkludera möjligheten till ekologisk produktion i känsliga områden vid dricksvattentäkter för att minska negativ miljöpåverkan och undvika risker med oönskade kemikalier i vattnet. Enligt motion 2021/22:4081 av (MP) finns det ett behov av ökad kunskap om klimatvinsterna med ekologisk produktion, med tanke på den lägre kvävetillförseln och avsaknaden av nyproducerat reaktivt kväve som insatsmedel. En lämplig myndighet bör enligt motionären få i uppdrag att undersöka detta närmare. I kommittémotion 2021/22:4062 av m.fl. (MP) yrkande 52 anförs att det behövs en tydligare koppling till förvaltningen av sötvattensresursen när livsmedelsstrategin uppdateras. Motionären pekar på att det nu finns ett tydligare myndighetssamarbete kring dricksvatten eftersom har fått ett samordningsansvar. Ett motsvarande myndighetssamarbete behövs också för sötvattensresursen, inklusive avloppsvatten, dagvatten samt uppströmsarbetet. I motion 2021/22:4060 av (MP) anförs att det bör utredas hur livsmedelsstrategin kan revideras och utvecklas. Motionären framhåller att det sker mycket i omvärlden som gör att det behövs ett omtag för att inte strategin ska upplevas som förlegad och gammaldags. Sedan strategin togs fram har bl.a. ett ökat fokus riktats mot klimatkrisen och förlusten av biologisk mångfald. Den svenska livsmedelsstrategin bör uppdateras för att ligga i linje med Från jord till bord. I motion 2021/22:4079 av (MP) yrkande 6 anser motionären att livsmedelsstrategin bör revideras i syfte att utveckla ett hållbart och mer miljö- och klimatanpassat jordbruk. Motionären menar att det är samhällsekonomiskt lönsamt att genomföra åtgärder som bidrar till ökad kolinlagring i jordbruksmark. Eftersom samhällets nytta av åtgärden är stor som kostnaden drabbar lantbrukare, kan det finnas skäl att kompensera lantbrukaren med mer utvecklade miljöstöd, eller främja starkare marknadsutveckling för mer hållbart producerade livsmedel. Detta behöver man ta hänsyn till i utvecklingsarbetet kring livsmedelsstrategin. Partimotion 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 91 behandlar frågan om olika sätt att binda in kol för . I yrkandet anförs att kriterier behöver utvecklas för att välja ut återvätningsprojekt. Enligt motionärerna bör inriktningen vara att ta fram underlag för identifiering av lämplig mark för återvätning så att åtgärderna styrs till den mark som ger mest klimatnytta och nytta för andra mål, t.ex. biologisk mångfald och minskad övergödning, till lägst kostnad. behandling och kompletterande uppgifter Enligt uppgift från har nettoutsläppen av växthusgaser från åkermarken i genomsnitt varit drygt koldioxidekvivalenter –2020. Variationerna följer främst variationen i upptag och utsläpp av kol i mineraljord. Utsläppen från mineraljorden var i snitt knappt koldioxidekvivalenter under nästan hela perioden, men har resulterat i ett litet upptag. Variationerna i åkermarkens mineraljord beror främst på vad som odlas och på hur stora arealer olika grödor odlas samt på hur stor andel av åkermarken som ligger i träda. Till detta kommer även variationen i vädret, som både påverkar skördarnas storlek och nedbrytningen av organiskt material i marken. Utsläppen från s.k. organogen har minskat från ca koldioxidekvivalenter 1990 till ungefär koldioxidekvivalenter 2020 på grund av att arealen har minskat. Organogen jordbruksmark är åker- eller betesmark som ligger på mullrik mark, dvs. mark med hög halt organiskt material. Utsläppen sker dock från s.k. organogen jord när det organiska materialet bryts ned. Organogen jordbruksmark har kommit till genom dikning av torvmarker och sjöar där kol lagrats in sedan den senaste istiden. Trots att organogen jordbruksmark endast utgör en liten andel av den totala jordbruksarealen står dessa marker för en stor del av det svenska jordbrukets utsläpp av växthusgaser. Enligt för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) bidrar den svenska jordbrukssektorn till klimatförändringarna bl.a. genom utsläpp av lustgas och koldioxid från jordbruksmark. binder de odlade växterna in koldioxid och lagrar den i marken. Förändrade eller förbättrade brukningsmetoder, t.ex. varierade växtföljder och val av grödor, har potential att öka inlagringen av organiskt kol och näringsämnen i jordbruksmark, öka avkastningen, förbättra jordens biologiska och fysiska egenskaper samt öka den biologiska mångfalden. Formas anför att forskning behövs för att förbättra kunskapen om kolinlagringens potential utifrån svenska förhållanden samt beskriva samband och förstå hur kolinlagring kan främjas. För att den svenska jordbrukssektorn ska kunna minska sina utsläpp av växthusgaser behöver man utveckla och tillämpa metoder för att öka lagringen av kol i ekosystemet, exempelvis genom att binda mer kol i odlingsmarker. I Formas systematiska kunskapsöversikt av området (Växtföljders påverkan på inlagring av organiskt kol i jordbruksmark, 2021) anges att inlagring av organiskt kol i jordbruksmark även kan ha andra fördelar, t.ex. ökad bördighet, förbättrade biologiska och fysiska egenskaper hos jorden, ökad biologisk mångfald i marken, förbättrad cirkulation av näringsämnen samt bättre motståndskraft mot skadedjur och växtsjukdomar. Formas har utlyst ett nytt forskningsprojekt inom detta område: Kolinlagring som klimatåtgärd i jordbruksmark. arbetar för att uppnå miljömålet Begränsad klimatpåverkan bl.a. genom att ge råd om hur lantbrukare kan minska utsläppen av växthusgaser från sin verksamhet. stimulerar även produktionen och användningen av förnybar energi. anför att klimatarbetet inom sektorn handlar om att minska utsläppen från jordbruket, men också om att öka upptaget av koldioxid i mark. Greppa Näringen är ett samarbetsprojekt mellan , () och länsstyrelserna som bl.a. erbjuder klimatrådgivning till lantbrukare. Rådgivningen om hur man minskar jordbrukets klimatpåverkan handlar främst om hur man minskar utsläppen av lustgas och metan men också om hur man minskar utsläppen av koldioxid från energi- och drivmedelsanvändning och från odling av organogena jordar. Regeringen lämnade ett uppdrag till och att strategiskt planera arbetet, inklusive att vidareutveckla metoder, för att minska avgången av växthusgaser från jord- och skogsbrukets organogena jordar och öka kolinlagringen i åker- och betesmark, som bidrar till negativa utsläpp av växthusgaser och kan bidra till kompletterande åtgärder i det klimatpolitiska ramverket. Myndigheterna ska samråda med och berörda länsstyrelser. ska samordna redovisningen av uppdraget och redovisa till regeringen . I den strategiska plan som regeringen fattade beslut om och som beskriver jordbrukspolitik 2023–2027 anför regeringen att jordbruket står för av de svenska utsläppen av växthusgaser. Andelen har ökat något , eftersom jordbrukets utsläpp varit i stort sett oförändrade som utsläppen från andra sektorer har minskat. De klimatpåverkande utsläppen från jordbrukssektorn kan minska men inte tas bort helt. Jordbruket kan bidra i klimatarbetet genom att bli resurseffektivare per producerad enhet, genom att öka kolinlagringen i mark samt genom att bidra till en ökad produktion av förnybar energi. Möjligheterna till kolinlagring skiljer sig dock mellan olika delar på grund av skillnader i klimat, jordart och tidigare markanvändning samt tillgång till organiskt material som stallgödsel eller rötslam. Regeringen föreslår i planen en ersättning för kolinlagring och minskat kväveläckage. Ersättning ska kunna betalas för odling av mellangröda för kolinlagring, odling av fånggröda och vårbearbetning för minskat kväveläckage. Syftet är att minska växtnäringsläckaget från och att lagra in kol i marken samt att förbättra markbördigheten. Mellangrödor odlas och har sin huvudsakliga tillväxt mellan två huvudgrödor. De kan ha flera olika funktioner som t.ex. att minska växtnäringsläckaget, öka inlagringen av kol i marken eller att fungera som erosionsskydd. Fånggrödor är en typ av mellangröda som odlas med huvudsyfte att ta upp kväve ur marken och därmed minska kväveläckaget. Mellangrödor innebär en ökad mängd inlagrad kol i biomassa, vilket ger en ökad mullbildning i marken och därmed ökar kolmängden i marken. Den ökade inlagringen sker efter skörd när det annars inte finns någon växande gröda. Ersättningen till vårbearbetning innebär att jordbrukaren inte kan jordbearbeta efter skörd utan först efter stödåret. Att jordbearbetningen senareläggs leder till att mindre kväve och kol frigörs från markens organiska substans. Genom att inte jordbearbeta marken och vinter utan lämna stubb och dylikt kvar minskar också risken för fosforförluster genom erosion. Den strategiska planen är ännu inte godkänd av . I ett meddelande från till och rådet, Hållbara kretslopp för kol (COM(2021) 800), beskrivs behovet av att utveckla både naturliga och tekniska system för upptag, infångning, återanvändning och lagring av kol i stor skala för att nå EU:s mål om klimatneutralitet. betonar vikten av att skapa incitament och affärsmodeller för att åstadkomma ökade koldioxidupptag både i naturliga kolsänkor i ekosystem (carbon farming) och genom koldioxidinfångning (bio-CCS/DACCS). De mest framträdande delarna i meddelandet handlar om ett certifieringssystem för kolinlagringskrediter som ska tas fram samt regelverk och stödfunktioner för att främja upptag, kolinfångning och återanvändning av koldioxid. I faktapromemoria 2021/22:FPM56 anför regeringen att den stöder ambition för mer hållbara kolcykler genom upptag, infångning, lagring och återanvändning av kol. När det gäller den del av meddelandet som gäller markanvändningssektorn anför regeringen bl.a. följande. I markanvändningssektorn ser regeringen en potential att minska avgången av växthusgaser från jord- och skogsbrukets organogena jordar och öka kolinlagringen i åker- och betesmark. Regeringen anser att det finns en tydlig skiljelinje mellan å ena sidan industriell kolinfångning och kollagring och å andra sidan så kallad carbon farming. Regeringen anser att carbon farming bör genomföras på ett sätt som inte missgynnar den biologiska mångfalden, naturmiljön, livsmedelsproduktion, landsbygdsutveckling och utvecklingen av bioekonomin. Regeringen instämmer i analys att både kolupptag och kolinlagring i markanvändningssektorn samt i akvatiska miljöer är förknippad med flera osäkerheter och svårigheter som exempelvis mätning, rapportering, verifiering, trovärdighet, additionalitet, permanens och höga kostnader. Regeringen vill särskilt peka på behovet av en mer långtgående analys om hur certifieringen och verifieringen av kolinlagringskrediter inom markanvändningssektorn ska hantera de vitt skilda förutsättningarna för permanens som gäller vid olika former och platser för kolinlagring. Regeringen anser att ett system för kolinlagringskrediter måste ha en hög miljöintegritet samt omfatta kvalitetskrav och systemkontroller för att säkerställa att utsläppsminskningen inte tillgodoräknas mer än en gång. Regeringen ser utmaningar i att bedöma och övervaka kolflöden på markägar- och fältnivå och . Att skapa ett system för bokföring som möjliggör en transparent resultatuppföljning som utesluter dubbelräkning får inte leda till orimlig administrativ börda. Försiktighetsprincipen, vetenskaplig grund och att systemet ska leda till kostnadseffektiva åtgärder bör vara vägledande i arbetet med att införa ett system och godkänna kolinlagringskrediter. Regeringen efterfrågar fördjupade konsekvensbedömningar av vilka ekonomiska och miljömässiga effekter, inklusive risken för koldioxidläckage, som en storskalig implementering av carbon farming kan leda till om markförvaltare eller vattenområden skiftar fokus från produktion av till exempel livsmedel, träråvara och biomassa till förmån för ökad kolinlagring. Det är viktigt att värna bioekonomin som en del i klimatomställningen. Regeringen anser också att växthusgasbalansberäkningar bör ligga till grund för insatser för kolinlagring där den sammanlagda långsiktiga nettoeffekten avseende begränsning av utsläpp av växthusgaser har avgörande betydelse. Nationella och regionala förutsättningar måste beaktas för att säkerställa att åtgärder får en långsiktigt positiv klimateffekt och inte medför signifikanta negativa effekter för andra miljö- och samhällsvärden. Subsidiaritet och nationell kompetens ska därför vara utgångspunkt vid genomförandet. Regeringen anser att det behövs en analys av samspelet mellan ett certifieringsramverk och klimatramverkets sektorer ESR, ETS och LULUCF avseende bokföring och effekter för aktörerna som nyttjar certifieringssystemet. hade utskottet en överläggning med klimat- och miljöminister om kommissionens meddelande om hållbara kolcykler. Regeringen presenterade sin ståndpunkt i enlighet med faktapromemorian. BSAG () är en oberoende ideell stiftelse baserad i som arbetar för att återställa den ekologiska balansen i . BSAG introducerade 2017 ett initiativ kallat Carbon Action som innefattar forskningssamarbete och samarbete med företag och lantbrukare. Inom Carbon Action-plattformen utvecklas sätt att främja kolinlagring från atmosfären i åkermarken och att vetenskapligt påvisa inlagringen. Carbon Action-plattformen innehåller flera projekt med finansiärer, bönder, rådgivare, forskare och företag. I Carbon Actions MULTA-projekt utvecklas ett mätnings- och verifieringssystem för att bestämma mängden kol som binds i marken. Kolinlagring i marken har tidigare undersökts med hjälp av skilda simulationer och mätningar. I skapas ett nytt verifieringssystem som behandlar mätdata, modellering och informationssystem. Syftet är att verifieringssystemet ska vara effektivt och fungera pålitligt under olika förhållanden i olika länder. Verifieringen av kolinlagring testas i , och man planerar att metoderna senare ska kunna skalas upp till åtgärder på annat håll. Projektets resultat kan bl.a. ligga till grund för att skapa en modell för hur jordbrukare kan få ersättning för kolsänkor i form av krediter och kompensationer. Den ekologiska produktionens klimat- och miljönytta När det gäller ekologisk produktion har utskottet behandlat denna fråga, senast i betänkande 2020/21:MJU17. Utskottet anförde då bl.a. följande. Ekologisk produktion bidrar bl.a. till de nationella miljömålen Giftfri miljö, Ett rikt odlingslandskap och Ingen övergödning. Ekologisk produktion ger också positiva effekter på djurhälsa och landsbygdsutveckling. Utskottet delar regeringens bedömning att en ökad efterfrågan på den ekologiska marknaden kan bidra till hållbar tillväxt och konkurrenskraft i svenskt jordbruk och svensk livsmedelsproduktion. Utskottet noterar därför med tillfredsställelse att det görs insatser på flera områden för att främja ekologisk produktion och konsumtion, och konstaterar att dessa insatser har bidragit till en ökning både av den ekologiska odlingen och av marknaden för ekologiska produkter.