bet · H901UbU33 · 2022-06-09 00:00:00 — I kommittémotion 2021/22:4581av m.fl. (SD) yrkande 1 begärs avslag på propositionen. Motionärerna anser bl.a. att regeringens förslag kommer att slå hårt mot rätten att välja skola. Bussning och lottning skulle enligt motionärerna bli instrument som används för att få till stånd en allsidig social sammansättning av skolor och klasser. Utbildningspolitiken bör enligt motionärerna präglas av ett starkt fokus på kunskap och bildning och inte på att göra eleverna till ett integrationsprojekt. Lika viktigt är det enligt motionärerna att skolplaceringarna är förutsägbara och rättssäkra. I kommittémotion 2021/22:4602 av och (båda C) yrkande 1 begärs avslag på propositionen. Motionärerna anser att regeringens intentioner är goda, men att utfallet av förslagen snarare kommer att innebära att elever och vårdnadshavares rätt att välja skola inskränks samt medföra minskad likvärdighet. Vidare anser motionärerna att regeringens förslag om allsidig social sammansättning är otydligt och att det är bekymmersamt att det inte framgår tydligt i propositionen hur huvudmännen ska arbeta med detta. Därtill anser motionärerna att kösystemet behöver reformeras med en gräns för när man ska få ställa sitt barn i kö, att det behövs bättre information och att det ska kombineras med andra urvalsgrunder för att inte missgynna de som flyttar in sent till en kommun. I kommittémotion 2021/22:4562 av m.fl. (KD) yrkande 1 begärs avslag på propositionen. Motionärernas bedömning är att propositionen fokuserar för mycket på elevers sociala bakgrund och för lite på enskilda människors möjlighet att påverka sin situation. Motionärerna motsätter sig exempelvis förslaget att strävan efter allsidig social sammansättning ska göras till det övergripande målet när skolorna ska använda sig av urvalskriterierna för antagning. Motionärerna anser att regeringens proposition sammantaget har alltför stora brister. I kommittémotion 2021/22:4567 av m.fl. (L) yrkande 1 begärs avslag på propositionen. Motionärerna anser bl.a. att regeringen använder begrepp som social sammansättning utan vidare förklaring, vilket flera remissinstanser menar kommer att skapa betydande svårigheter för huvudmännen att tyda vilka lämpliga åtgärder som är förenliga med regeringsformen, och diskrimineringslagen. Därtill blir Skolinspektionens möjligheter att granska hur huvudmän uppfyller kravet betydligt svårare att genomföra om det inte råder klarhet vad kravet de facto innebär. Regeringen föreslår i propositionen ändringar i skollagen om urvalsgrunder för förskoleklass, grundskola och grundsärskola. Det föreslås bl.a. att huvudmän för förskoleklass och grundskola så långt det är möjligt aktivt ska verka för en allsidig social sammansättning av elever på sina skolenheter och, om en sådan är uppnådd, vidta sådana åtgärder som behövs och är möjliga att vidta för att upprätthålla en sådan sammansättning. Vidare föreslås att de urvalsgrunder som ska få användas vid urval till skolenheter med och enskild huvudman för förskoleklass, grundskola och grundsärskola ska regleras i skollagen. Regeringen menar att förslagen i propositionen syftar till att öka likvärdigheten i skolan och att minska skolsegregationen. Utfallet av förslagen kommer att innebära att elevers och vårdnadshavares rätt att välja skola inskränks. Förslagen innehåller enligt utskottet allvarliga brister och skulle skapa problem om de antogs. Regeringens förslag om allsidig social sammansättning är otydligt. Begreppet och tillämpningen skapar en godtycklig lagstiftning som kommer att leda till stor osäkerhet för huvudmän och rektorer. Den inriktning som regeringen valt kommer dessutom att beskära föräldrars möjlighet att välja skola. Vidare är det viktigt att skolplaceringarna är förutsägbara och rättssäkra för den enskilde individen. Så kommer det inte att bli i det fall regeringens förslag skulle gå igenom. En för utskottet separat fråga är propositionens förslag om att kommunala resursskolor med förskoleklass och fristående resursskolor med förskoleklass, grundskola och grundsärskola ska tillämpa samma urvalsgrund som föreslagits i proposition 2021/22:156 Resursskolor och tilläggsbelopp för särskilt stöd för kommunala resursskolor inom och grundsärskolan. Utskottet har tillstyrkt proposition 2021/22:156. Urvalsgrunden innebär att om det inte finns plats för alla sökande ska ett urval göras. Vid urval ska de elever som har störst behov av det särskilda stöd som resursskolan erbjuder prioriteras. Denna del i den aktuella propositionen anser utskottet vara av stor betydelse för att ge goda förutsättningar för de elever som har störst behov av stöd och för resursskolorna. Utskottet anser att regeringens förslag sammantaget har allt för stora brister och avstyrker därför propositionen förutom i den del som handlar om urvalsgrund för kommunala resursskolor med förskoleklass och fristående resursskolor med förskoleklass, grundskola och grundsärskola som tillstyrks. I ärendet föreslår utskottet en följdändring i skollagen med anledning av att delar av regeringens lagförslag i den aktuella propositionen avstyrks. Mot denna bakgrund tillstyrker utskottet delvis motionerna 2021/22:4562 (KD) yrkande 1, 2021/22:4567 (L) yrkande 1, 2021/22:4581 (SD) yrkande 1, 2021/22:4602 (C) yrkande 1 och 2021/22:4614 (M) yrkande 1. Ett nytt förslag om ett utvecklat skolval Utskottets förslag i korthet tillkännager för regeringen att den ska återkomma med förslag på ett utvecklat skolval som baseras på rimliga och förutsägbara kriterier, obligatoriskt skolval, bättre information och där bl.a. kötid finns med som möjlig urvalsgrund. Jämför reservation 2 (S, V, MP). Enligt kommittémotion 2021/22:4614 av m.fl. (M) yrkande 2 är frågan om att få till ett utvecklat och bättre fungerande skolval angelägen för alla föräldrar och alla landets kommuner. Det borde finns möjlighet till breda lösningar och med det arbetsro för svensk skola. Motionärerna begär därför att regeringen ges i uppdrag att återkomma med ett nytt förslag på ett utvecklat skolval som baseras på rimliga och förutsägbara kriterier. I kommittémotion 2021/22:4581 av m.fl. (SD) yrkande 2 framgår att motionärerna inte delar regeringens uppfattning att ett kösystem är orättvist. Däremot instämmer motionärerna i att det finns brister i dagens system, såtillvida att barn som föds får en fördel gentemot dem som föds . Regeringen bör därför återkomma med förslag om lämplig tidpunkt för när föräldrar ska kunna ställa sina barn i kö till en fristående förskola eller skola. I kommittémotion 2021/22:4602 av och (båda C) yrkande 2 begärs att regeringen ska återkomma med ett nytt förslag på ett utvecklat skolval som baseras på rimliga och förutsägbara kriterier. Att hitta en gemensam och långsiktig väg framåt för att utveckla friskolereformen hade enligt motionärerna tjänat svensk skola väl. I kommittémotion 2021/22:4562 av m.fl. (KD) yrkande 2 föreslås att regeringen ska återkomma med ett nytt förslag på ett utvecklat skolval baserat på rimliga och förutsägbara kriterier. Utskottet har ovan avstyrkt regeringens förslag om skolval. Frågan om ett utvecklat och bättre fungerande skolval är emellertid angelägen för alla elever och föräldrar och för alla landets kommuner. Utskottet anser att det fria skolvalet ska värnas. Som utskottet anfört ovan är det viktigt att skolvalet är förutsägbart och rättssäkert. Vidare anser utskottet att det finns behov av att reformera dagens kösystem. Det är enligt utskottet inte rimligt och likvärdigt att vårdnadshavare kan ställa sina barn i kö till vissa skolor redan vid barnets födsel. Regeringen bör därför analysera och föreslå en rimlig och väl avvägd tid för när man ska få ställa sina barn i kö. Det borde enligt utskottet finnas möjlighet till breda lösningar och med det arbetsro för svensk skola. Att hitta en gemensam och långsiktig väg framåt för att utveckla friskolereformen hade tjänat svensk skola väl. Utskottet vill därför att regeringen ges i uppdrag att återkomma med ett nytt förslag för ett utvecklat skolval som baseras på rimliga och förutsägbara kriterier, obligatoriskt skolval, bättre information och där bl.a. kötid finns med som möjlig urvalsgrund. Detta bör ge regeringen tillkänna. Utskottet tillstyrker därmed delvis motionerna 2021/22:4562 (KD) yrkande 2, 2021/22:4581 (SD) yrkande 2, 2021/22:4602 (C) yrkande 2 och 2021/22:4614 (M) yrkande 2. Övriga frågor om skolval Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om övriga frågor om skolval. Jämför reservation 3 (SD, KD), 4 (MP) och 5 (KD). I kommittémotion 2021/22:4562 av m.fl. (KD) yrkande 3 anförs att urvalsgrunder ska regleras i skollagen och att ett urval ska göras om det inte finns plats för alla sökanden. Motionärerna betonar vikten av att skolval och regler för antagning baseras på rimliga och förutsägbara kriterier. I yrkande 4 anförs att vårdnadshavares önskemål, närhetsprincipen och syskonförtur ska finnas som urvalsgrunder och bör vara de överordnade bestämmelserna vid placering vid kommunala skolenheter. Enligt yrkande 5 ska vårdnadshavares önskan, kötid, syskonförtur, geografisk närhet, placering i förskoleklass samt verksamhetsmässigt samband m.m. finnas som urvalsgrunder vid urval till fristående skolor. För att öka jämlikheten föreslås i yrkande 6 ett aktivt och obligatoriskt skolval som säkerställer att elever och föräldrar informeras om den valfrihet som finns innan skolvalet äger rum. I ett sådant system bär kommunerna enligt förslaget ansvar för att informera alla föräldrar om valfriheten och de skolor som finns att välja inom kommunen. På så vis ökar enligt motionärerna föräldrars möjlighet att välja skola utifrån likvärdiga förutsättningar. I yrkande 7 anser motionärerna att skolvalet ska öppna . Syftet med ett aktivt och obligatoriskt skolval är enligt motionärerna att fler ska kunna göra ett informerat val av skola för sina barn. I yrkande 8 anförs att skolvalet och antagningen bör ske genom en kommunalt samordnad antagning där alla huvudmän har full insyn i skolvals- och antagningssystemet. På så vis säkerställs enligt motionärerna att det är eleverna som väljer skola, och inte att skolor väljer elever. I kommittémotion 2021/22:4567 av m.fl. (L) yrkande 2 vill motionärerna införa en gemensam och inkluderande skolvalsplattform. Genom att samordna skolvalet på en digital plattform där alla skolor ingår, oavsett huvudman, kan skolvalet enligt motionärerna bli både enklare och mer tillgängligt för fler. Genom plattformen, som även ska innehålla information, statistik och verktyg för jämförelser, ska vårdnadshavare kunna rangordna vilka skolor de önskar åt sina barn. Plattformen ska även överta ansvaret för de kösystem som vissa fristående aktörer använder som urvalsmetod. I yrkande 3 begärs att regeringen ska återkomma med förslag på åtgärder som förbättrar skolvalet utan lottningsmetoder. Om syftet är att få fler att delta aktivt i skolvalet efterfrågar motionärerna större fokus på åtgärder som t.ex. bättre information till underrepresenterade grupper, förläggning av svenska för invandrare och modersmålsundervisning till skolans lokaler och förändringar av regler för skolskjutsar. Därtill menar motionärerna att även friskolor bör åta sig ett ansvar för elever som kommer som nya till kommunen eller behöver omplaceras. I yrkande 4 vill motionärerna att alla huvudmän ska få i uppdrag att motverka segregation men anför att en viktig principiell skillnad jämfört med regeringens förslag är att sådana åtgärder bör fokusera på hur skolsystemet utformas och hur det kan reformeras i syfte att möjligheterna att välja skola når alla elever och familjer. Det handlar snarare om att vidta strukturella åtgärder, som bättre information, mer kompensatorisk resursfördelning och riktade insatser för skolor i utsatta områden, än att försöka styra vissa elever till vissa skolor. I yrkande 5 anser motionärerna att kötiden bör behållas som möjlig urvalsgrund till fristående skolor men begränsas till . I motion 2021/22:4608 av (MP) begärs att regeringen ska återkomma till med förslag om ett gemensamt skolvalssystem. Ett sådant skolvalssystem där alla skolor finns i samma system skulle enligt motionären underlätta för alla föräldrar att göra ett aktivt skolval på lika villkor. Motioner från allmänna motionstiden I partimotion 2021/22:2609 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 3 anförs att möjligheten för fristående skolor att använda sig av kösystem vid antagning av elever bör tas bort. För att skolvalets segregerande effekter ska upphöra måste de antagningsregler som gäller för fristående skolor enligt motionärerna förändras. I motion 2021/22:4209 av och (båda MP) yrkande 2 vill motionärerna göra skolvalet fritt och rättvist för alla. förstärker skolvalet enligt motionärerna segregationen. Motionärerna vill bl.a. inrätta ett gemensamt antagningssystem för skolan. Ett sådant system bör administreras av på regional nivå. Alla barn ska få samma chans att gå i önskad skola, oavsett föräldrar och bakgrund. Därför vill motionärerna ta bort kötid som urvalsgrund. När det gäller ytterligare yrkanden som handlar om att på olika sätt och med olika åtgärder utveckla skolvalet, vill utskottet hänvisa till det tillkännagivande som utskottet ovan tillstyrker om att regeringen ska återkomma till med förslag på ett utvecklat skolval som baseras på rimliga och förutsägbara kriterier. Utskottet ser inte skäl till att föregripa det arbetet. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2021/22:2609 (V) yrkande 3, 2021/22:4209 (MP) yrkande 2, 2021/22:4562 (KD) yrkandena 3–8, 2021/22:4567 (L) yrkandena 2–5 och 2021/22:4608 (MP). Lagförslaget i övrigt, punkt 2 (S, V, MP) av (S), (S), (S), (V), (S), (MP) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) i de delar som inte omfattas av utskottets förslag ovan under förslagspunkt 1. Därmed bifaller proposition 2021/22:158 i denna del och avslår motionerna 2021/22:4562 av m.fl. (KD) yrkande 1, 2021/22:4567 av m.fl. (L) yrkande 1, 2021/22:4581 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2021/22:4602 av och (båda C) yrkande 1 och 2021/22:4614 av m.fl. (M) yrkande 1. Att barn med olika bakgrunder möts i skolan har historiskt varit en av skolans stora framgångsfaktorer och en anledning till den stora reformen som genomfördes i och med införande. Så ser det tyvärr inte ut längre. Därför finns det nu ett väl genomarbetat förslag från regeringen om att förändra skolvalets urvalsgrunder i syfte att uppnå mer blandade klasser och skolor. För att skolvalets segregerande effekter ska upphöra måste de antagningsregler som gäller för fristående skolor förändras. Framför allt är det den flitigt utnyttjade möjligheten att använda köer som antagningskriterium som har stora segregerande effekter. I många fall kan kötid krävas för antagning, något som är till fördel för elever som kommer från socioekonomiskt starkare hem. Elever födda i får dessutom en fördel gentemot utlandsfödda elever, något som vi menar är helt oacceptabelt och som skyndsamt måste motverkas. Det är obegripligt att majoriteten av partierna i utskottet fortsätter att stötta de vinstdrivande skolföretagens rätt att välja ut de mest självgående eleverna. Ett nytt förslag om ett utvecklat skolval, punkt 3 (S, V, MP) av (S), (S), (S), (V), (S), (MP) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: 2021/22:4562 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2021/22:4581 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2021/22:4602 av och (båda C) yrkande 2 och 2021/22:4614 av m.fl. (M) yrkande 2. Med regeringens förslag tillgodoses önskemålet om ett nytt skolvalssystem som kommer att öka likvärdigheten och minska segregationen och något tillkännagivande behövs därför inte. Övriga frågor om skolval, punkt 4 (SD, KD) av (SD), (SD), (KD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4562 av m.fl. (KD) yrkandena 3–5 och 7 samt 2021/22:2609 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 3, 2021/22:4209 av och (båda MP) yrkande 2, 2021/22:4567 av m.fl. (L) yrkandena 2–5 och 2021/22:4608 av (MP). Vi anser liksom regeringen att ett urval ska göras om det inte finns plats för alla sökanden och att urvalsgrunder ska regleras i lag. Det gäller såväl vid placering på skolor med huvudman som vid mottagande vid skolor med enskild huvudman. Vi vill dock betona vikten av att skolval och regler för antagning baseras på rimliga och förutsägbara kriterier. Vårdnadshavares önskemål, närhetsprincipen och syskonförtur ska finnas som urvalsgrunder och bör vara de överordnade bestämmelserna vid placering vid kommunala skolenheter. Vårdnadshavares önskan, kötid, syskonförtur, geografisk närhet, placering i förskoleklass samt verksamhetsmässigt samband ska dessutom finnas som urvalsgrunder vid urval till fristående skolor. anser vi att skolvalet bör öppna . Syftet med ett aktivt och obligatoriskt skolval är att fler ska kunna göra ett informerat val av skola för sina barn. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Övriga frågor om skolval, punkt 4 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4209 av och (båda MP) yrkande 2 och 2021/22:4608 av (MP) samt 2021/22:2609 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 3, 2021/22:4562 av m.fl. (KD) yrkandena 3–5 och 7 samt 2021/22:4567 av m.fl. (L) yrkandena 2–5. förstärker skolvalet segregationen. Det måste inte vara så. Alla barn ska få samma chans att gå i önskad skola, oavsett föräldrar och bakgrund. Jag vill ha ett fritt och rättvist skolval för alla. Kötid som urvalsgrund ökar skolsegregationen. Skolvalets segregerande effekter behöver minskas genom att möjligheten att på förhand paxa plats på vissa skolor slopas. Kösystemet ger dessutom barn olika chans att få gå på den skola som deras föräldrar önskat. Jag anser att alla barn ska ha samma chans att gå i önskad skola, oavsett föräldrarnas inkomst, utbildningsnivå eller adress. Därför vill jag ta bort kötid som urvalsgrund. Urvalsgrunder som syskonförtur och verksamhetsmässiga samband ska få användas av alla skolor och jag vill att skolhuvudmännen ska verka för en allsidig social sammansättning av elevgrupperna. Det är viktigt att regeringen nu lägger fram förslag som kan motverka skolvalets segregerande effekter. avstår regeringen från att lägga fram en helt central del av Utredningen om en mer likvärdig skolas (SOU 2020:28) förslag när det gäller skolvalet, nämligen ett gemensamt skolvalssystem. Det är angeläget att få på plats ett sådant system som bör administreras av på regional nivå. Alla föräldrar ska önska skola till sina barn i ett system som inkluderar alla skolor, såväl kommunala som fristående. Det skulle underlätta för föräldrar att göra ett aktivt skolval och delta i det fria skolvalet på lika villkor. Vidare skulle huvudmännens planering inför läsårsstart underlättas eftersom samma elev inte skulle kunna uppta mer än en plats vid något givet tillfälle. Det skulle dessutom undanröja möjligheterna att fuska med urval och antagning eftersom allt skulle hanteras i ett transparent system som omfattas av offentlighetsprincipen. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Samordnad antagning m.m., punkt 5 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4562 av m.fl. (KD) yrkandena 6 och 8. Jag anser att skolvalet och antagningen ska ske genom en kommunalt samordnad antagning där alla huvudmän har full insyn i skolvals- och antagningssystemet. På så vis säkerställs att det är eleverna som väljer skola, och att skolor inte väljer elever. För att öka jämlikheten föreslår jag ett aktivt och obligatoriskt skolval som säkerställer att elever och föräldrar informeras om den valfrihet som finns innan skolvalet äger rum. I ett sådant system bär kommunerna ansvar för att informera alla föräldrar om valfriheten och de skolor som finns att välja inom kommunen. På så vis ökar föräldrars möjlighet att välja skola utifrån likvärdiga förutsättningar. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2021/22:158 Ett mer likvärdigt skolval: antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800). 2021/22:4562 av m.fl. (KD): 1.Riksdagen avslår proposition 2021/22:158. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med ett nytt förslag på ett utvecklat skolval baserat på rimliga och förutsägbara kriterier och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att urvalsgrunder ska regleras i skollagen och att ett urval ska göras om det inte finns plats för alla sökande och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vårdnadshavares önskan, närhetsprincip och syskonförtur ska finnas som urvalsgrunder vid placering vid kommunala skolenheter och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vårdnadshavares önskan, kötid, syskonförtur, geografisk närhet, placering i förskoleklass, verksamhetsmässigt samband m.m. ska finnas som urvalsgrunder vid urval till fristående skolor och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett aktivt och obligatoriskt skolval och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skolvalet ska öppna än och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skolval och antagning bör ske genom en kommunalt samordnad antagning, där alla huvudmän har full insyn i skolvalssystemet, och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4567 av m.fl. (L): 1.Riksdagen avslår propositionen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en gemensam skolvalsplattform och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med förslag på åtgärder som förbättrar skolvalet utan lottningsmetoder och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att alla huvudmän ska få i uppdrag att motverka segregation och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att behålla kötid som möjlig urvalsgrund till fristående skolor men begränsa kötiden till och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4581 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen avslår propositionen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med förslag om lämplig tidpunkt för när föräldrar ska kunna ställa sina barn i kö till en fristående förskola eller skola och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4602 av och (båda C): 1.Riksdagen avslår proposition 2021/22:158. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med ett nytt förslag på ett utvecklat skolval som baseras på rimliga och förutsägbara kriterier och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4608 av (MP): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag om gemensamt skolvalssystem och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4614 av m.fl. (M): 1.Riksdagen avslår propositionen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med ett nytt förslag på ett utvecklat skolval som baseras på rimliga och förutsägbara kriterier och tillkännager detta för regeringen. Motioner från allmänna motionstiden /22 2021/22:2609 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V):