bet · H901NU12 · 2022-02-18 00:00:00 — Förvaltningsmyndigheters bemötande och service till företag ska vara företagsanpassat och väl fungerande. Andelen tjänster för företagens kontakter med det offentliga som är digitala och andelen enskilda ärenden som kan hanteras digitalt ska öka i syfte att förenkla företagens uppgiftslämnande och övriga myndighetskontakter – det långsiktiga målet är att företagen ska lämna en uppgift en gång och till ett ställe. Regeringen kommer att redogöra för arbetet med förenklingspolitiken i budgetpropositionen. Regeringen redogör vidare i skrivelsen för hur den avser att arbeta med att följa upp och nå de nya målen för förenklingspolitiken, bl.a. vilka typer av nya uppdrag som behöver lämnas till olika myndigheter och hur konsekvensutredningarna behöver vidareutvecklas för att nå de förenklingspolitiska målen. Skrivelsen bereds av utskottet. Regeringen beslutade om Smart industri – en nyindustrialiseringsstrategi för för att främja en digitaliserad, innovativ och hållbar produktion i . Strategin syftar till att stärka företagens omställningsförmåga och konkurrenskraft samt deras förutsättningar att dra nytta av den tekniska utvecklingen. Visionen för strategin är att ska vara världsledande inom innovativ och hållbar produktion av varor och tjänster. Målsättningen är att industrin i hela ska öka sin konkurrenskraft och sitt deltagande i främst de högkvalificerade delarna av de globala värdekedjorna. Målsättningen förutsätter att svensk industri ligger i täten av både den digitala omvandlingen och den gröna omställningen. I strategin identifierar regeringen följande fyra fokusområden som nödvändiga för industrins konkurrenskraft: – Industri 4.0: Företag i svensk industri ska vara ledande inom den digitala utvecklingen och i att utnyttja digitaliseringens möjligheter. – Hållbar produktion: Ökad resurseffektivitet, miljöhänsyn och en mer hållbar produktion ska bidra till industrins värdeskapande, jobbskapande och konkurrenskraft. – Kunskapslyft industri: Kompetensförsörjningssystemet ska möta industrins behov och främja dess långsiktiga utveckling. – Testbädd : ska vara ledande i forskning inom områden som bidrar till att stärka landets industriella produktion av varor och tjänster. presenterade regeringen en handlingsplan med 45 åtgärder på flera politikområden som stöder arbetet med Smart industri i form av genomförda, pågående och kommande insatser (N2016/04273/FÖF). Handlingsplanen innehåller åtgärder inom ramen för de fyra fokusområdena och har utarbetats efter dialog med arbetsmarknadens parter, företag och akademin. presenterade regeringen en andra handlingsplan med 37 nya åtgärder. En utgångspunkt för den andra handlingsplanen är att bygga vidare på de pilotsatsningar som initierades i den första handlingsplanen för att skala upp de satsningar som bedöms ha potential att ge goda resultat. I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 24) anför regeringen att arbetet inom strategin Smart industri (N2016/07305/FÖF) fortsatt syftar till näringslivets förnyelse genom stärkt digitalisering, hållbarhet, kompetensförsörjning samt forskning och innovation i industrin. har även slutfört regeringens uppdrag att –2018 verka för att nyindustrialiseringsstrategin genomförs på regional nivå och stötta aktörer med regionalt utvecklingsansvar i deras arbete för förnyelse i industrin (N2016/02958/FÖF). I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 24) anför regeringen att förutsättningarna har stärkts för en smartare industri genom ökad kunskap hos olika aktörer i länen om de små och medelstora företagens behov och utmaningar. Regeringen gör även bedömningen att det i alla län drivs projekt eller insatser som ligger i linje med strategins inriktning. Regeringen menar vidare att resultaten fungerat som ett viktigt kunskapsunderlag inför det fortsatta arbetet med att verka för industrins förnyelse regionalt. Regeringen beslutade därför att ge ett fortsättningsuppdrag, Smart industri i regionerna (N2018/00532/FÖF). skulle enligt uppdraget –2020 främja omställningen mot en smart industri på regional nivå och skapa goda förutsättningar för industrin i hela landet. Industriklivet är regeringens långsiktiga satsning för att minska industrins processrelaterade utsläpp och uppnå negativa utsläpp av växthusgaser. fick i regleringsbrevet i uppdrag att ansvara för Industriklivet (M2017/03180/S). Åtgärder inom ramen för initiativet ska bidra till att minska industrins processrelaterade utsläpp av växthusgaser eller negativa utsläpp genom avskiljning, transport och geologisk lagring av växthusgaser av biogent ursprung eller som tagits ut ur atmosfären. De stöd som kan sökas rör forsknings- och innovationsprojekt, genomförbarhetsstudier, pilot- och demonstrationsprojekt samt investeringsprojekt. har bl.a. beviljat stöd till Hybrit, som är , och initiativ för fossilfritt stål. I budgetpropositionen föreslog regeringen att ändamålet för anslaget 1:19 Industriklivet utvidgas till att även kunna finansiera forskning, förstudier och investeringar som rör andra växthusgasutsläpp, såsom vissa förbränningsutsläpp och diffusa utsläpp kopplade till processrelaterade utsläpp samt strategiskt viktiga insatser inom industrin som bidrar till klimatomställningen. Vidare föreslogs en ökning av anslaget med 2021 och en ökning med 2022 för att stärka möjligheten till insatser under Industriklivet. beslutade enligt regeringens förslag (bet. 2020/21:MJU1, rskr. 2020/21:142–143). Av regleringsbrevet för i fråga om anslaget 1:19 Industriklivet framgår att anslaget omfattar totalt ca 2022 och kan finansiera projekt som pågår (M2021/02392 [delvis]). Under föregående valperiod inrättade regeringen det nationella innovationsrådet. Statsministern är ordförande för rådet, och ytterligare statsråd kan utifrån behov medverka vid enskilda möten. har en rådgivande funktion och ska tillföra nya perspektiv på frågor av betydelse för innovationsklimatet och svensk konkurrenskraft på både kort och lång sikt. I budgetpropositionen anger regeringen att grunden för det nationella innovationsrådets verksamhet även fortsättningsvis bör vara rådets möten (prop. 2019/20:1 utg.omr. 24, bet. 2019/20:NU1). Vidare föreslog regeringen att skulle avsättas –2022 till . Medlen skulle ha en koppling till det nationella innovationsrådet och användas för strategiska insatser inom ramen för rådets arbete och prioriteringar. lade på eget initiativ fram ett förslag till ändringar i statens budget 2020, och beslutade i enlighet med finansutskottets förslag (bet. 2019/20:FiU49). förslag innebar att ramen för bl.a. utgiftsområde 24 Näringsliv ändrades. Ändringarna resulterade i att de som enligt regeringens förslag skulle avsättas inom utgiftsområde 24 Näringsliv till det nationella innovationsrådets verksamhet omfördelades till utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. Ledamöterna från Socialdemokraterna, avstod i betänkandet från ställningstagande och redovisade sina överväganden i ett särskilt yttrande. Verket för innovationssystem () har till uppgift att främja en hållbar tillväxt genom att finansiera behovsmotiverad forskning och utveckla effektiva innovationssystem. Myndigheten ska verka för att nyttiggöra forskning för att uppnå hållbar tillväxt och stärka konkurrenskraft. Därför gör olika insatser för att stimulera innovationssamarbeten mellan näringsliv, universitet och högskolor, forskningsinstitut och offentlig verksamhet. I likhet med ska även rapportera uppgifter till Tillväxtanalys mikrodatabas för statliga stöd. finansierar bl.a. insatser genom projekt mellan företag samt mellan företag, forskningsorganisationer och andra typer av innovationsrelaterade aktörer. har också i uppdrag att lämna statligt stöd till inkubation, där insatserna ska inriktas mot inkubatorer som uppvisar förmåga att framgångsrikt stödja utveckling av affärsidéer med hög kunskapsnivå och internationell marknadspotential till nya tillväxtföretag (N2013/3474/FIN). Regeringen anger i budgetpropositionen att utlysningen av medel för perioden –2024 har resulterat i att beslutat att utöka antalet inkubatorer i programmet till 29. Utvärderingen av ansökningarna visar att inkubatorerna ytterligare har professionaliserat sitt stöd för affärsutveckling och kapital- och kompetensförsörjning. ser även en positiv utveckling kring ekosystem för s.k. startup-företag, där inkubatorer i allt större utsträckning samarbetar med varandra och andra aktörer i systemet, t.ex. innovationskontor och teknikparker. fick 2017 även i uppdrag att etablera en nationell samordnande funktion för stärkt test- och demonstrationsverksamhet som en del av Testbädd (N2017/03280/IFK). Uppdraget innebär bl.a. att ska verka för framväxten av internationellt attraktiva test- och demonstrationsmiljöer med hög relevans för svensk tillväxt, tillhandahålla information om test- och demonstrationsmiljöer och främja samverkan kring testbäddar mellan olika samhällssektorer som näringsliv, offentlig sektor, berörda intresseorganisationer samt universitet och högskolor. fick ett uppdrag att etablera en nationell teknikparksfunktion i anslutning till European Spallation Source (ESS) och med ansvar för att samordna utvecklingen av innovationsmiljön och mötesplatsen vid ESS och i området i stadsdelen i (N2021/00841). Uppdraget delrapporterades till regeringen (dnr. Organisationen av teknikparksfunktionen ska vara operativ och uppdraget ska slutredovisas till regeringen . Regeringen anger i beslutet att målsättningen är att etablera ett internationellt ledande centrum för material- och livsvetenskaper med ESS och som hörnstenar. En nationell teknikparksfunktion inom detta centrum ska kunna erbjuda plats för universitet och högskolor, andra myndigheter, forskningsinstitut, stora och små företag och andra aktörer som önskar samarbeta och samverka i miljön kring forskningsanläggningarna. Teknikparksfunktionen ska även främja digitala och fysiska möten mellan olika intressenter i syfte att stimulera nätverksbyggande, forskning, utbildning och innovation. Svenska företag ska bidra till utvecklingen av forsknings- och innovationsmiljön som material-, tjänste- och högteknologileverantörer och som kvalificerade samverkansparter inom forskning och innovation. Regeringen anger vidare att det är viktigt för som ledande kunskapsnation att teknikparksfunktionen kring ESS och blir nationellt relevant, att verksamheten med sina olika funktioner får genomslag i regioner runt om i landet samt att teknikparken attraherar internationella samarbeten, etableringar och investeringar. Regeringen gav dessutom , () och () i uppdrag att genomföra insatser för att öka nyttiggörandet och kommersialiseringen av forskning och innovation och därigenom bidra till välfärd och näringslivets konkurrenskraft samt samhällets utveckling och omvandling (N2021/01194). Enligt uppdraget ska UHM inrätta en innovationsupphandlingsarena, genom vilken myndigheter och andra enheter som bedriver upphandlingar ska stimuleras att genomföra fler innovationsupphandlingar i syfte att skapa efterfrågan på innovationer som kan leda till mervärde för samhället. UHM ska, i samverkan med PRV, öka berörda aktörers kunskap om strategisk hantering av immateriella tillgångar vid upphandling i syfte att bl.a. undvika onödiga inlåsningseffekter av immateriella rättigheter. PRV ska stödja UHM med sakkunskap om strategisk hantering av immateriella rättigheter. UHM ska även genom arenan poängtera innovationsupphandlingens funktion i samhällets gröna omställning för att stärka utvecklingen av en resurseffektiv cirkulär ekonomi och upphandling av klimatneutrala varor och tjänster. Målgrupp för arenan ska vara upphandlande myndigheter och enheter, företag, organisationer, forskare, uppfinnare, beställarnätverk och andra relevanta aktörer inom upphandling och innovation. Vidare ska genom att utöka användningsområdet för innovationscheckar möjliggöra för aktörer att nyttja extern strategisk kompetens och specialiserad rådgivning när de egna resurserna eller kunskaperna inte är tillräckliga. Ökad kompetens inom innovationsledning, innovationsupphandling och strategisk hantering av immateriella tillgångar är exempel på områden där innovationscheckar kan bidra till ökad nytta. Innovationscheckarna ska rikta sig till små och medelstora företag, upphandlande myndigheter och enheter, forskare, organisationer, uppfinnare, beställarnätverk och andra relevanta aktörer i innovationskedjan. Uppdraget ska delrapporteras till regeringen av när det gäller innovationscheckarna och UHM när det gäller innovationsupphandling . Uppdraget ska slutredovisas . fick även i uppdrag av regeringen att etablera en innovationshubb för produktion av avancerade läkemedel såsom cell- och genterapier och vacciner (N2021/02613). Innovationshubben ska fungera som en samverkansmiljö där olika aktörer, såväl stora och små företag som universitet och högskolor, kan bedriva innovationsprojekt. Innovationshubben ska stödja den svenska livsvetenskapssektorn, särskilt mindre tillväxtbolag, genom att tillgängliggöra kompetens och storskalig processkapacitet i syfte att stärka näringslivets konkurrenskraft. Regeringen anför att det är av stor vikt att kan följa med i teknikutvecklingen som ledande livsvetenskapsnation. Dessutom stärks försörjningsberedskapen inklusive beredskapen för pandemier genom denna hubb. Vid etableringen av innovationshubben ska de synergieffekter som samverkan med näringslivet erbjuder nyttjas. Enligt uppdraget ska på lämpligt sätt tillvarata den kunskap och de erfarenheter som finns hos i och () samt andra berörda aktörer, såsom företag, innovationshubbar, universitet och högskolor, regioner och myndigheter. Innovationshubben ska vara operativ . En delredovisning av uppdraget ska lämnas till regeringen och uppdraget ska slutredovisas . Av regleringsbrev framgår vidare bl.a. att ska genomföra insatser för forskning och innovation för ett långsiktigt hållbart byggande. I uppdraget ingår att minska sårbarhet och beroenden av enskilda material samt att främja hållbarhet i bygg- och anläggningssektorn. Sammantaget ska insatserna minska miljö- och klimatpåverkan och bidra till genomförandet av den svenska strategin för en cirkulär ekonomi (M2020/01133). Uppdraget ska genomföras i samarbete med för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) och med hänsyn till relevanta regeringsuppdrag t.ex. till . Uppdraget ska redovisas till . Vidare framgår det av regleringsbrev att myndigheten ska genomföra minst två utvärderingar av genomförda insatser. De insatser som utvärderas ska vara av budget- och verksamhetsmässig betydelse och extern expertis ska nyttjas. Ett jämställdhetsperspektiv ska ingå i utvärderingen. ska vidare föra dialog med Tillväxtanalys om vilka insatser som utvärderas och metoder, inklusive utvärderingsbarhet, för detta. Utvärderingarna ska omfatta resultat och när det är möjligt effekter av stödet från myndigheten. Uppdraget ska redovisas till regeringen . Regeringen lanserade fem samverkansprogram med inriktning på fem områden: Nästa generations resor och transporter, Smarta städer, Cirkulär och biobaserad ekonomi, Livsvetenskap samt Uppkopplad industri och nya material. presenterade regeringen den fortsatta inriktningen för samverkansprogrammen. I budgetpropositionen anger regeringen att den genom samverkan mellan universitet och högskolor, näringsliv och det offentliga vill verka för att lösa problem och överbrygga de utmaningar som samhället står inför. Regeringen anger även att samverkansprogrammen utökas med en internationell dimension som ska koppla insatser och resultat till internationella innovationssamarbeten. Regeringens utsända innovations- och forskningsråd ska underlätta strategiska innovationssamarbeten. Samverkansprogrammen –2022 inriktas på fyra områden: Hälsa och livsvetenskap, Näringslivets digitala strukturomvandling, Näringslivets klimatomställning samt Kompetensförsörjning och livslångt lärande. Regeringen gör bedömningen att den digitala strukturomvandlingen, näringslivets klimatomställning och ambitionen att fortsätta vara ledande inom livsvetenskap ställer stora krav på kompetens, möjlighet till omställning och livslångt lärande för att människor ska fortsätta att verka på arbetsmarknaden och utveckla svensk konkurrenskraft. Regeringen gav i uppdrag att stödja arbetet med samverkansprogrammen –2022 och stödja offentliga aktörer i deras arbete med regel- och policyutveckling (N2019/03094/EIN). Uppdraget slutförs i samband med att samverkansprogrammen avslutas och ska slutredovisas till . Av regleringsbrev framgår att myndigheten fick i uppdrag att bistå regeringen med att genomföra regeringens fyra samverkansprogram. ska , , redovisa till regeringen hur myndigheten har bidragit till regeringens samverkansprogram. Regeringen gav i uppdrag att kartlägga och analysera behov av utvecklingsinsatser för datadelning (I2021/02737). Bakgrunden till uppdraget är att det inom ramen för samverkansprogrammet Näringslivets digitala strukturomvandling framkommit att behovet av kapacitetshöjande insatser för företag och organisationer behöver utredas. ska genomföra en kartläggning och analys av – behov av kompetensutvecklingsinsatser och vilka kapacitetshöjande insatser som finns för att underlätta för datahantering och datadelning – vilka testmiljöer som finns samt hur de är institutionaliserade – aktuell spetsforskning inom områdena datahantering och datadelning – tillgängliga standarder och arkitekturer för öppen och kontrollerad datadelning och datahantering – relevanta datamarknader och värderingsmodeller för data, – framgångsrika datadelningsexempel. ska lämna en delrapport till samt slutrapportera uppdraget . har pekat på vikten av att offentliga processer och regelverk bidrar till att skapa förutsättningar för utveckling av innovativa idéer. Inom samverkansprogrammet Näringslivets klimatomställning har effektivisering av tillståndsprocesserna också lyfts som en viktig åtgärd. En offentlig sektor med väl utvecklad innovationskraft kan bidra till att lösa samhällsutmaningar, däribland miljö- och klimatutmaningarna. Kvaliteten i samrådsprocessen enligt 6 kap. är en förutsättning för en effektiv och väl fungerande tillståndsprocess och en del i syftet med miljöbedömningar, dvs. att integrera miljöaspekter i planering och beslutsfattande så att en hållbar utveckling främjas. Effektiva, förutsägbara och väl fungerande tillståndsprocesser är i sin tur en förutsättning både för en vilja att investera i verksamheter i och för att stärka tillväxten och konkurrenskraften hos svenska företag. Effektivare prövningsprocesser för miljö- och klimatförbättrande investeringar i , i kombination med fortsatt höga miljökrav, kan underlätta en snabbare omställning till minskad klimat- och miljöpåverkan samt ett konkurrenskraftigt näringsliv. Regeringen gav därför länsstyrelserna i uppdrag att utvärdera nuvarande samrådsförfarande och utveckla metoder och samverkansformer som främjar en effektiv samrådsprocess enligt med avsikt att påskynda projekt som syftar till minskad miljö- och klimatpåverkan och därigenom stärka det hållbara företagandet och påskynda näringslivets klimatomställning (N2021/02286). i ska vara samordnande. I uppdragets genomförande ska särskilt fokus ligga på samrådsprocesserna med anledning av industriutvecklingen i , och . Vidare ska stödja länsstyrelserna i uppdragets genomförande och bidra med kompetens och processledning i myndigheternas arbete med regel- och policyutveckling. i ska och lämna en gemensam delredovisning av arbetet med uppdraget till . i ska lämna en gemensam slutredovisning av arbetet med uppdraget. Regeringen angav i sin forskningsproposition 2012 (prop. 2012/13:30, bet. 2012/13:UbU3, rskr. 2012/13:151) att strategiska innovationsprogram skulle inrättas. De strategiska innovationsprogrammen är ett tvärsektoriellt initiativ där insatser som genomförs ska delfinansieras av näringsliv och offentlig verksamhet. Näringslivet ska också vara delaktigt i planering och genomförande, och samtliga projekt som tilldelas medel ska utgå från samhällsutmaningar, ha tydliga mål, hålla hög vetenskaplig kvalitet i forskningsprojekt och kunna påvisa ny aktörs- eller områdesöverskridande samverkan. Fokus för arbetet är att det befintliga innovationssystemet ska nyttjas effektivare. Regeringen angav i propositionen att den inte ska avgöra vilka områden som kan bli aktuella för insatser utan att det bör avgöras utifrån gemensamma processer för problemformulering där bl.a. företag, universitet, högskolor och forskningsinstitut ingår. Vidare angav regeringen att användarna av forskningsresultat ska involveras redan i problemformuleringsstadiet. Forskningsmiljöer med hög kvalitet och konstellationer av företag eller offentliga verksamheter som tillsammans utgör en grund för innovation ska utgöra basen i satsningen, med delfinansiering från näringsliv och offentlig verksamhet. Enligt regeringen ska dock forskningsfinansierande myndigheter själva besluta vilka aktörer som tilldelas medel och vilken tidsram bidragen bör ges, beroende på resultaten av uppföljningar och utvärderingar. Syftet med de strategiska innovationsprogrammen är att skapa förutsättningar för att möta samhällsutmaningar och att öka den internationella konkurrenskraften genom ny, långsiktig och fördjupad samverkan, kraftsamling och förnyelse. Strategiska innovationsprogram genomförs av , och som har i uppdrag att utlysa program. hade totalt 17 program beviljats medel i fyra separata utlysningsprocesser. Dessa är Lättvikt, BioInnovation, Drive , Viable Cities, Metalliska Material, Innovair, Infra , Processindustriell IT and Automation (PiiA), Internet of Things , Medtech4Health, Produktion2030, SIO Grafen, RE:Source, Strategiska innovationsprogrammet för svensk gruv- och metallutvinnande industri (Strim), Smartare Elektroniksystem, Smart Built Environment och Swelife. Regeringen gav Formas, och i uppdrag att inom ramarna för strategiska innovationsområden, i samarbete, utveckla arbetet med de strategiska innovationsprogrammen med målsättningen att nya och befintliga program tydligare bidrar till transformativ omställning och hållbar utveckling, som grund för global konkurrenskraft och samhällsnytta (N2021/02520). Myndigheterna ska säkerställa att de strategiska innovationsprogrammen accelererar utvecklingen inom områden som är strategiskt viktiga för och som har bred samhällsrelevans utifrån Agenda . Programmen ska bidra till systemförändring för att uppnå samhällseffekter, med tydligare fokus på t.ex. fossilfrihet, giftfri cirkulär ekonomi och digital omställning som understöder klimatomställningen samt ökad kunskap och strategiska satsningar för stärkt internationell samverkan både inom EU och globalt. Vidare ska myndigheterna inom ramen för programmen verka för att stärka samverkan med andra finansiärer och expertmyndigheter, i syfte att skapa förutsättningar för att vidareutveckla och förnya aktörskonstellationer med särskilt fokus på samspel mellan teknisk utveckling och policy- och regelutveckling samt att länka idéutveckling med olika marknadsförutsättningar. Myndigheterna ska gemensamt delredovisa uppdraget till . Stöd och nätverk för startup-företag För den som funderar på att starta eller redan har ett startup-företag finns det flera nätverk som erbjuder olika typer av stöd. Ett urval listas exempelvis på . Startup initierades 2016 och drivs inom ramen för verksamhet. Startup hjälper mest lovande startup-företag inom teknik ut på den globala marknaden. Detta görs genom nationella och internationella aktiviteter där man utgår från entreprenörernas behov och utmaningar. Acceleratorprogrammen är öppna och kostnadsfria för alla typer av teknikbolag från hela , och Startup roll är att skapa mötesplatser som ska leda till en affär.