bet · H901TU12 · 2022-04-08 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår motionsyrkanden om olika sjöfartsfrågor, bl.a. om svensk sjöfarts konkurrenskraft, organisationsfrågor inom sjöfarten, sjöfartsavgifter och vissa miljö- och klimatfrågor. Utskottet avstyrker motionsyrkandena främst med hänvisning till planerade eller redan vidtagna åtgärder och pågående utrednings- och beredningsarbete. I betänkandet finns 53 reservationer (M, SD, C, V, KD, L). Cirka 130 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Konkurrensförhållanden och samverkan inom sjöfarten Vissa frågor om hamnar Vissa miljö- och klimatfrågor Vissa frågor om snabbgående fritidsbåtar och vattenskotrar 1.Samverkan inom sjöfarten, punkt 1 (SD, KD) 2.Samverkan inom sjöfarten, punkt 1 (M) 3.Samverkan inom sjöfarten, punkt 1 (C) 4.Samverkan inom sjöfarten, punkt 1 (V) 5.Samverkan inom sjöfarten, punkt 1 (L) 6.Särskilt om sjöfartsstöd, punkt 2 (M, SD) 7.Sjöfartsverkets verksamhetsform och finansiering, punkt 3 (SD) 8.Sjöfartsverkets verksamhetsform och finansiering, punkt 3 (KD) 9.Sjöfartsverkets verksamhetsform och finansiering, punkt 3 (L) 10.Farleds- och lotsavgifter, punkt 4 (SD) 11.Farleds- och lotsavgifter, punkt 4 (C) 12.Farleds- och lotsavgifter, punkt 4 (L) 13.Farledsavgifternas miljöstyrande effekt, punkt 5 (M, SD, L) 14.Farledsavgifternas miljöstyrande effekt, punkt 5 (C) 15.Isbrytning, punkt 6 (M, KD) 16.Isbrytning, punkt 6 (SD) 17.Isbrytning, punkt 6 (C, L) 18.Främjande av inlands- och kustsjöfart, punkt 7 (SD) 19.Främjande av inlands- och kustsjöfart, punkt 7 (V) 20.Främjande av inlands- och kustsjöfart, punkt 7 (KD) 21.Främjande av inlands- och kustsjöfart, punkt 7 (L) 22.Pråmtrafik, punkt 8 (M) 23.Pråmtrafik, punkt 8 (SD) 24.Pråmtrafik, punkt 8 (L) 25.Strategisk plan för hamnverksamhet, punkt 9 (C, KD) 26.Vissa övriga hamnfrågor, punkt 10 (SD) 27.Vissa övriga hamnfrågor, punkt 10 (C) 28.Farleder och sjötrafikrelaterade åtgärder, punkt 11 (M) 29.Farleder och sjötrafikrelaterade åtgärder, punkt 11 (V) 30.Främjande av hållbara förnybara drivmedel, punkt 12 (M) 31.Främjande av hållbara förnybara drivmedel, punkt 12 (C) 32.Främjande av hållbara förnybara drivmedel, punkt 12 (V) 33.Främjande av hållbara förnybara drivmedel, punkt 12 (L) 34.Elektrifiering inom sjöfarten, punkt 13 (M) 35.Elektrifiering inom sjöfarten, punkt 13 (C) 36.Elektrifiering inom sjöfarten, punkt 13 (KD) 37.Elektrifiering inom sjöfarten, punkt 13 (L) 38.Sjöfartens klimatpåverkan, punkt 14 (M, C, L) 39.Sjöfartens klimatpåverkan, punkt 14 (SD) 40.Sjöfartens klimatpåverkan, punkt 14 (V) 41.Vissa åtgärder mot utsläpp i vatten, punkt 15 (V) 42.Vissa åtgärder mot utsläpp i vatten, punkt 15 (KD) 43.Vissa åtgärder mot utsläpp i vatten, punkt 15 (L) 44.Mottagning av barlastvatten, punkt 16 (KD) 45.Bemanning och arbetsförhållanden, punkt 17 (M) 46.Bemanning och arbetsförhållanden, punkt 17 (SD) 47.Bemanning och arbetsförhållanden, punkt 17 (V) 48.Vissa internationella frågor, punkt 18 (SD) 49.Båtregister, punkt 20 (C) 50.Båtregister, punkt 20 (V) 51.Sjömätning, punkt 21 (SD) 52.Vissa frågor om snabbgående fritidsbåtar och vattenskotrar, punkt 22 (V) 53.Vissa frågor om snabbgående fritidsbåtar och vattenskotrar, punkt 22 (L) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Konkurrensförhållanden och samverkan inom sjöfarten 2021/22:920 av m.fl. (V) yrkande 8, 2021/22:936 av m.fl. (S), 2021/22:1443 av Boriana (M), 2021/22:2954 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2021/22:3102 av (M) yrkande 3, 2021/22:3394 av m.fl. (L) yrkande 32, 2021/22:3663 av m.fl. (C) yrkande 25, 2021/22:3679 av m.fl. (C) yrkandena 29 och 34, 2021/22:3758 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 6 samt 2021/22:3879 av m.fl. (KD) yrkande 39. Reservation 1 (SD, KD) Reservation 2 (M) Reservation 3 (C) Reservation 4 (V) Reservation 5 (L) 2021/22:2954 av m.fl. (SD) yrkande 31 och 2021/22:3758 av m.fl. (M) yrkande 1. Reservation 6 (M, SD) 2021/22:1440 av Boriana (M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:2954 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2021/22:3394 av m.fl. (L) yrkande 30 i denna del och 2021/22:3879 av m.fl. (KD) yrkande 45. Reservation 7 (SD) Reservation 8 (KD) Reservation 9 (L) 2021/22:1190 av och (båda C) yrkandena 1 och 2, 2021/22:2954 av m.fl. (SD) yrkandena 2–4, 12 och 18, 2021/22:3102 av (M) yrkande 4, 2021/22:3394 av m.fl. (L) yrkande 30 i denna del och 2021/22:3679 av m.fl. (C) yrkandena 35 och 36. Reservation 10 (SD) Reservation 11 (C) Reservation 12 (L) 2021/22:2954 av m.fl. (SD) yrkande 27, 2021/22:3394 av m.fl. (L) yrkande 31, 2021/22:3663 av m.fl. (C) yrkande 26, 2021/22:3758 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 38. Reservation 13 (M, SD, L) Reservation 14 (C) 2021/22:2954 av m.fl. (SD) yrkande 29, 2021/22:3394 av m.fl. (L) yrkande 38, 2021/22:3679 av m.fl. (C) yrkande 37, 2021/22:3758 av m.fl. (M) yrkande 15 och 2021/22:4131 av m.fl. (C) yrkande 10. Reservation 15 (M, KD) Reservation 16 (SD) Reservation 17 (C, L) Främjande av inlands- och kustsjöfart 2021/22:2596 av m.fl. (V) yrkande 3, 2021/22:2954 av m.fl. (SD) yrkande 13, 2021/22:3102 av (M) yrkandena 1, 2 och 5, 2021/22:3394 av m.fl. (L) yrkande 35, 2021/22:3879 av m.fl. (KD) yrkande 44 och 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 37. Reservation 18 (SD) Reservation 19 (V) Reservation 20 (KD) Reservation 21 (L) 2021/22:1484 av Boriana (M), 2021/22:2954 av m.fl. (SD) yrkande 10, 2021/22:3394 av m.fl. (L) yrkande 34 och 2021/22:3758 av m.fl. (M) yrkandena 13 och 14. Reservation 22 (M) Reservation 23 (SD) Reservation 24 (L) Vissa frågor om hamnar Strategisk plan för hamnverksamhet 2021/22:3679 av m.fl. (C) yrkande 30, 2021/22:3879 av m.fl. (KD) yrkande 38 och 2021/22:4131 av m.fl. (C) yrkande 11. Reservation 25 (C, KD) 2021/22:353 av (KD), 2021/22:950 av m.fl. (S), 2021/22:1672 av (M) yrkande 2, 2021/22:2954 av m.fl. (SD) yrkande 17, 2021/22:3663 av m.fl. (C) yrkande 23 och 2021/22:3679 av m.fl. (C) yrkande 31. Reservation 26 (SD) Reservation 27 (C) Vissa miljö- och klimatfrågor Farleder och sjötrafikrelaterade åtgärder 2021/22:2596 av m.fl. (V) yrkandena 5 och 6 samt 2021/22:3435 av m.fl. (M) yrkande 8. Reservation 28 (M) Reservation 29 (V) Främjande av hållbara förnybara drivmedel 2021/22:1210 av (C), 2021/22:2596 av m.fl. (V) yrkande 1, 2021/22:3663 av m.fl. (C) yrkandena 20 och 45, 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkande 58, 2021/22:3758 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkandena 41–43. Reservation 30 (M) Reservation 31 (C) Reservation 32 (V) Reservation 33 (L) 2021/22:1672 av (M) yrkande 3, 2021/22:3022 av m.fl. (SD) yrkande 10, 2021/22:3294 av (MP) yrkande 2, 2021/22:3394 av m.fl. (L) yrkande 36, 2021/22:3663 av m.fl. (C) yrkande 22, 2021/22:3758 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2021/22:3879 av m.fl. (KD) yrkande 46. Reservation 34 (M) Reservation 35 (C) Reservation 36 (KD) Reservation 37 (L) 2021/22:2596 av m.fl. (V) yrkandena 2, 4 och 7, 2021/22:2954 av m.fl. (SD) yrkandena 22–25, 2021/22:3436 av m.fl. (M) yrkande 32, 2021/22:3663 av m.fl. (C) yrkande 21.2, 2021/22:3758 av m.fl. (M) yrkande 12 och 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkandena 39 och 40. Reservation 38 (M, C, L) Reservation 39 (SD) Reservation 40 (V) Vissa åtgärder mot utsläpp i vatten 2021/22:2596 av m.fl. (V) yrkande 8, 2021/22:3881 av m.fl. (KD) yrkandena 33–35 och 2021/22:3982 av m.fl. (L) yrkande 4. Reservation 41 (V) Reservation 42 (KD) Reservation 43 (L) 2021/22:3881 av m.fl. (KD) yrkande 36. Reservation 44 (KD) 2021/22:920 av m.fl. (V) yrkandena 1–7, 2021/22:2596 av m.fl. (V) yrkande 9, 2021/22:2954 av m.fl. (SD) yrkande 14, 2021/22:3524 av (C) yrkandena 1–3 och 2021/22:3758 av m.fl. (M) yrkande 7. Reservation 45 (M) Reservation 46 (SD) Reservation 47 (V) 2021/22:2954 av m.fl. (SD) yrkandena 8 och 20. Reservation 48 (SD) 2021/22:227 av (KD). 2021/22:1269 av (S) yrkande 2, 2021/22:1414 av m.fl. (S), 2021/22:3279 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 41 och 2021/22:3665 av m.fl. (C) yrkande 29. Reservation 49 (C) Reservation 50 (V) 2021/22:2845 av (M) yrkandena 2 och 3 samt 2021/22:2954 av m.fl. (SD) yrkande 21. Reservation 51 (SD) Vissa frågor om snabbgående fritidsbåtar och vattenskotrar Vissa frågor om snabbgående fritidsbåtar och vattenskotrar 2021/22:2596 av m.fl. (V) yrkandena 10 och 11, 2021/22:3394 av m.fl. (L) yrkande 41 och 2021/22:3934 av (SD) yrkandena 1–3. Reservation 52 (V) Reservation 53 (L) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (KD), (S), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), (S), (L), (SD), (C), (M), (V), (SD) och Axel (MP). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet 127 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22 om sjöfartsfrågor. En förteckning över behandlade förslag finns i bilagan. Vid utskottssammanträdet informerade parterna i samarbetet Blå tillväxt om aktuella sjöfartsfrågor. Konkurrensförhållanden och samverkan inom sjöfarten Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om svensk sjöfarts konkurrenskraft och samverkan inom sjöfarten. Utskottet hänvisar bl.a. till att flera satsningar har genomförts och att olika uppdrag har lämnats för att stärka sjöfartens konkurrenskraft, främja en överflyttning av godstransporter på väg till sjöfart och ta till vara sjöfartens fördel utifrån ett miljöperspektiv. Jämför reservation 1 (SD, KD), 2 (M), 3 (C), 4 (V), 5 (L) och 6 (M, SD). I kommittémotion 2021/22:3758 yrkande 2 efterlyser m.fl. (M) förenklade myndighetskontakter för svensk sjöfartsnäring. Motionärerna menar att den administrativa bördan för aktörer verksamma inom sjöfartsnäringen riskerar att hämma utvecklingen och därför bör en s.k. one-stop shop för myndighetskontakter, där det räcker med en enda kontakt in i myndighetsvärlden, övervägas. I yrkande 6 föreslår motionärerna en översyn som säkerställer att sjötrafikens olika särregler, avgifter och skatter inte sammantaget försämrar svensk sjöfarts konkurrensvillkor. Motionärerna påpekar att frågan är central och att regeringen bör intensifiera detta arbete och göra en sammantagen bedömning av svensk sjöfarts konkurrenskraft i en internationell kontext. I kommittémotion 2021/22:2954 yrkande 1 föreslår m.fl. (SD) att ett sjöfartsråd inrättas med en allsidig sammansättning från den maritima industrin, fackliga parter, berörda myndigheter samt forsknings- och utbildningsinstitutioner, men även internationell kompetens bör ingå. Rådet skulle arbeta för att stärka den långsiktiga konkurrenskraften och säkerställa en positiv utveckling inom den maritima näringen. I kommittémotion 2021/22:3679 yrkande 29 framför m.fl. (C) att möjligheterna till en stärkt konkurrenskraft samt en mer effektiv och bättre analyserad miljöstyrning inom sjöfarten bör ses över, vilket också inkluderar intermodala transportlösningar som stimulerar ett transportslagsövergripande godsflöde och överflyttning av gods till sjöfarten. Motionärerna menar att alltmer gods ska flytta över från lastbil till bl.a. sjöfart. I yrkande 34 föreslår motionärerna att regeringen tar fram en grön svensk kustfartsstrategi som lyfter fram både den svenska maritima strategin och den nationella godshandlingsplanen. Motionärerna lyfter i sammanhanget fram den norska kuststrategin och framhåller att borde eftersträva ett liknande helhetsgrepp för en grön utveckling av branschen. Ett likalydande förslag finns även i kommittémotion 2021/22:3663 yrkande 25 av m.fl. (C). I kommittémotion 2021/22:920 yrkande 8 framför m.fl. (V) att regeringen skyndsamt bör återkomma med ett förslag för en sammanhållen lagstiftning för sjöfartscabotage i svenska vatten, i vilken alla fartyg som utför cabotage i svenska vatten lyder under svenska lagar och regler och svenska myndigheters tillsyn oavsett flaggstat. Utifrån bl.a. konkurrensvillkor men även utifrån ett sjösäkerhetsperspektiv anser motionärerna att fartyg under utländsk flagg i svensk inrikestrafik ska omfattas av svenska regler. I kommittémotion 2021/22:3879 yrkande 39 föreslår m.fl. (KD) att det tillsätts ett partsöverskridande sjöfartsråd där rederier, fackförbund, utrustningsföretag, hamnar, skolor, akademi m.fl. samverkar med politiska institutioner och myndigheter för att bidra med kompetens och förslag på åtgärder för utveckling. I kommittémotion 2021/22:3394 yrkande 32 föreslår m.fl. (L) att ges i uppdrag att utreda en administrativ avgift för att täcka hanteringskostnaden vid registrering av nya fartyg. Motionärerna anser att den nuvarande modellen med stämpelskatt påverkar inregistreringen av nya fartyg i den svenska fartygsflottan negativt då våra största konkurrenter saknar denna typ av skatt och att stämpelskatten dessutom slår mot de ägare som vill investera extra i grön teknik. I motion 2021/22:936 yrkar m.fl. (S) att förutsättningarna för att stärka sjöfarten och överflyttningen av gods från väg till sjöfart ses över. Motionärerna påpekar att sjöfarten har en avgörande betydelse för svensk export och den gröna omställningen av transportsektorn. I motion 2021/22:1443 efterfrågar (M) en översyn av möjligheterna att tillsätta ett sjöfartsråd. Motionären konstaterar att har ett samverkansråd som framgångsrikt bidrar till utvecklingen av sektorn genom samarbete mellan staten och industrin och menar att ett svenskt sjöfartsråd skulle kunna ges mandat att arbeta långsiktigt för en gemensam strategi i syfte att stärka hela den maritima näringens konkurrenskraft. I motion 2021/22:3102 yrkande 3 föreslår (M) att en strategi för konkurrenskraften för sjöfarten i förhållande till andra transportslag tas fram. Motionären menar att regeringen måste ta till vara den klimat- och miljömässiga konkurrenskraften och stärka svensk insjöfart. I kommittémotion 2021/22:3758 yrkande 1 påtalar m.fl. (M) behovet av förhandsbesked om sjöfartsstöd. Motionärerna påpekar att sjöfartsstödet för rederier är en förutsättning för de fartyg som finns i det och att en försvårande omständighet är att rederier inte på förhand kan få besked om huruvida de är stödberättigade. I kommittémotion 2021/22:2954 yrkande 31 framför m.fl. (SD) att regeringen bör utreda en modell som ger förhandsbesked om sjöfartsstöd. Motionärerna påpekar att en försvårande omständighet med sjöfartsstödet är att rederierna inte på förhand kan få besked om huruvida de är berättigade till stödet, och motionärerna menar därför att stödet bör utformas på ett sådant sätt att besked ges för en rimligt . Den havsgående sjöfarten regleras i stor utsträckning av internationella bestämmelser och konventioner som har införlivats i svensk lagstiftning. Det finns ett drygt hundratal nationella lagar, förordningar och föreskrifter för sjöfarten. Att sjöfarten i stor utsträckning styrs av folkrättsliga regler och internationellt samarbete innebär att flagg- och kuststaterna har begränsade möjligheter att påverka hur sjöfarten ska bedrivas. har varit aktivt i arbetet med att genomdriva regionala regelverk som bl.a. utsläppskontrollområden för kvävedioxider (nitrogen oxides emission control area, NECA) och svaveldioxider (sulphur oxides emission control area, SECA) och förbud mot toalettvattenutsläpp. Dessa regelverk utarbetas och drivs fram regionalt och beslutas sedan av Internationella sjöfartsorganisationen (, IMO). , som antogs 1982 och trädde i kraft , reglerar olika aspekter på havens och havsbottnens fredliga användning, inte minst på miljöområdet. Internationella regler för sjösäkerhet, sjöfartsskydd och skydd för den miljön utarbetas framför allt inom IMO, men även på EU-nivå tas olika instrument fram som påverkar den europeiska sjöfartsnäringen, fartyg som framförs inom EU och fartyg som är registrerade i någon av EU:s medlemsstater. För sjötrafik inom Sveriges sjöterritorium och ekonomiska zon gäller de internationella sjövägsreglerna samt de tillägg till och undantag från dessa regler som finns föreskrivna. Det ligger administrativt under Transportstyrelsen. I processerna för registrering och certifiering av fartyg som varit registrerade i ett annat land, s.k. inflaggning, ingår olika steg såsom säkerställande av att ägare och fartyg uppfyller relevanta krav, inflaggningsbesiktning av fartyget och inflaggningsmöte. När sedan fartyget är registrerat och har ansetts sjövärdigt utfärdas certifikat och fartyget kan tas i drift. För att ett skepp (fartyg med en längd överstigande ) ska kunna registreras i det måste äganderätten till skeppet kunna härledas till den som senast var inskriven ägare i ett lands officiella inskrivningsregister för fartyg. Därför behöver Transportstyrelsen få ett avregistreringsintyg från skeppets tidigare hemland. Om skeppet aldrig har varit registrerat i ett utländskt register krävs ett icke-registreringsintyg från skeppets tidigare hemland. Om skeppet aldrig har varit registrerat tidigare krävs dessutom ett s.k. builder’s certificate, eftersom äganderätten måste kunna härledas till tillverkningsvarvet. Det krävs också ett beslut om säkerhetsbesättning eller, för de fartyg som inte ska ha säkerhetsbesättning, att kraven i Transportstyrelsens bemanningsföreskrifter är uppfyllda. Tillstånd, tillsyn och registerhållning i fråga om svenskregistrerade fartyg är en avgiftsfinansierad verksamhet . Huvudprincipen är att varje enskild tillståndshavare betalar de kostnader som ärendet genererar. Avgifterna ska beräknas så att full kostnadstäckning uppnås. I propositionen Regelförenkling för sjöfarten (prop. 2016/17:205, bet. 2017/18:TU3, rskr. 2017/18:25) föreslogs vissa lagändringar i syfte att underlätta för sjöfartsnäringen, t.ex. att definitionen av skepp ändras, att registreringen av mindre skepp förenklas och att en villkorad registrering möjliggörs i syfte att underlätta överföringen av skepp som förvärvats i utlandet till det . De nya reglerna började gälla . I den nationella godstransportstrategin framhåller regeringen att det är viktigt med fler svenskregistrerade fartyg för sysselsättningen och för att behålla kompetensen inom hela sjöfartsklustret. Regeringens målsättning är att ska ha en konkurrenskraftig sjöfartsnäring. Det finns en outnyttjad potential på sjön som regeringen vill ta till vara. Regeringens ambition är att öka antalet svenskregistrerade fartyg genom bl.a. en gemensam inflaggningsportal och förhandsbesked om sjöfartsstöd. Regeringen anser att sjöfarten också kan bidra än mer till stärkt svensk export eftersom den är en livsnerv för handel med omvärlden och därmed för välstånd. En stark sjöfart skapar jobb och tillväxt både till sjöss och på land. måste dock även sjöfarten minska sin klimat- och miljöpåverkan. Regeringen anför att den därför arbetar aktivt med detta inom både FN och EU. Allmänt om svensk sjöfart Regeringen framhåller i budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 22) att en väl fungerande sjöfart är viktig för bl.a. handel och näringsliv och för att realisera de delar av regeringens transport- respektive klimatpolitik som handlar om överflyttning av gods till sjöfart. I den senaste infrastrukturpropositionen (prop. 2020/21:151) slår regeringen fast att sjöfarten är en viktig del av godstransportlösningarna. Överflyttning av godstransporter från väg till bl.a. sjöfart är en viktig del av godstransportstrategin och kan bidra till att minska transportsektorns klimatutsläpp. Regeringen har som ambition att få till en överflyttning av godstransporter från väg till sjöfart. Flera åtgärder som kan stärka sjöfarten har därför initierats i den beslutade nationella planen. uppger i Handlingsplan för svensk sjöfart att sjöfarten är internationell till sin karaktär och har en viktig roll i för transporter av import- och exportgods. av alla utrikes godstransporter transporteras sjövägen. har tillväxten i världsekonomin och den internationella varuhandeln drivit på efterfrågan av sjötransporter. transporterades över gods med fartyg världen över, vilket motsvarar av den internationella varuhandeln. presenterade regeringen den maritima strategin och sin vision för det fortsatta arbetet: konkurrenskraftiga, innovativa och hållbara maritima näringar som kan bidra till ökad sysselsättning, minskad miljöbelastning och en attraktiv livsmiljö. har en åtgärdslista avrapporterats och en rad regeringsuppdrag gått ut. Exempel på ämnen som uppdragen hanterat är de integrerade maritima indikatorerna för strategin, en analys av sjöfartens konkurrensvillkor och senast en genomgång av nytta och förutsättningar för att reglera sjöfartens utsläpp av skrubbervatten (rökgastvättar). Med anledning av den maritima strategin beslutade regeringen om olika uppdrag. Ett av dessa gick till Havs- och vattenmyndigheten (HaV) som fick i uppdrag att dels vidareutveckla ett begränsat antal indikatorer för en årlig uppföljning av utvecklingen inom perspektiven och de olika åtgärdsområdena i strategin, dels genomföra en fördjupad uppföljning . HaV redovisade uppdraget . Regeringen lämnade ett nytt uppdrag till HaV i vilket det ingick att följa upp maritima strategi och vidareutveckla det uppföljningssystem och de indikatorer som tagits fram för årlig och fördjupad uppföljning, inom ramen för tidigare regeringsuppdrag. Uppdraget genomfördes i samarbete med ett stort antal nationella myndigheter och en rapport redovisades . beslutade regeringen om en nationell godstransportstrategi, Effektiva, kapacitetsstarka och hållbara godstransporter – en nationell godstransportstrategi (dnr N2018/03939/TS). Av strategin framgår att ett nationellt godstransportråd inrättas, med ett fyraårigt uppdrag. Det nationella godstransportrådet ska bl.a. bidra till arbetet för effektiva, kapacitetsstarka och hållbara godstransporter och till genomförandet av godstransportstrategin. Verksamheten inom det nationella godstransportrådet ska bidra till att de transportpolitiska målen nås, stärka näringslivets konkurrenskraft och främja en överflyttning av godstransporter från väg till järnväg och sjöfart. Nationell samordnare inrikes sjöfart och närsjöfart Inom ramen för godstransportstrategin gav regeringen i uppdrag att utse och inrätta en nationell samordnare för inrikes sjöfart och närsjöfart med ett tidsbegränsat uppdrag (N2018/04482/TS). Samordnaren ska bl.a. utarbeta och bidra till att verkställa en handlingsplan som främjar inrikes sjöfart och närsjöfart och som också främjar energieffektiva lösningar med låga utsläpp av växthusgaser och föroreningar till såväl luft som vatten. Samordnaren som tillträdde har bl.a. tagit fram en handlingsplan med 62 förslag till åtgärder för en stärkt sjöfart. Till de parter som har gjort åtaganden i handlingsplanen hör bl.a. , , , , , Kommuner och Regioner (SKR), samt Fossilfritt . Förslagen till åtgärder omfattar bl.a. områden som rör forskning och innovation, regler, infrastruktur och informations- och kunskapsspridning. Handlingsplanen kommer att uppdateras av i samråd med berörda aktörer. Regeringen gav i uppdrag att verka för bättre förutsättningar för godstransporter på järnväg och med fartyg (N2018/04481/TS), se vidare i avsnittet om inlandssjöfart och kustsjöfart. Regeringen beslutade därefter om tillägg i uppdraget till samordnaren (dnr I2020/03042) enligt nedan: – Samordnaren ska, genom att lyfta fram goda exempel och sänka trösklarna för att flera ska följa efter, utmana hamnar att verka för att konkreta åtgärder vidtas som leder till att de hamnavgifter som tas ut skapar incitament för överflyttning av godstransporter från väg till sjöfart och i större utsträckning gynnar sjöfartens omställning till fossilfrihet, främjar fossilfria transporter inom alla trafikslag och stärker sjöfartens konkurrenskraft. – Samordnaren ska föra en dialog med främst de allmänna hamnarnas hamnbolag och ägare, SKR och andra aktörer verksamma i hamnarna i syfte att etablera ett gemensamt arbete kring de olika avgifter som tas ut och hur sjöfartens omställning till fossilfrihet, ökad miljöstyrning och stärkt konkurrenskraft för sjöfarten ska kunna stärkas. ska vid behov inhämta information om avgifter och sjöfartens konkurrenssituation från Trafikanalys. redovisade samordnaren uppdraget i rapporten hamnar (2021:172).