bet · H901MJU15 · 2022-02-21 00:00:00 — I promemorian föreslås bl.a. undantag från tillstånds- och anmälningsplikt enligt 29 kap. miljöprövningsförordningen för åtgärder som vidtas med icke-förorenad jord eller annat icke-förorenat naturligt förekommande material som schaktas ur i samband med en byggverksamhet där det är säkerställt att materialet kommer att användas i sitt naturliga tillstånd för anläggningsändamål i anslutning till den plats där schaktningen utfördes. Sådana massor föreslås även undantas från förordningen (2001:512) om deponering av avfall. Promemorian har remissbehandlats. Ärendet är nu under beredning i () och en proposition kan väntas . Utskottet konstaterar att frågan om vem som är skadeståndsskyldig respektive berättigad till skadestånd får avgöras med tillämpning av allmänna skadeståndsrättsliga principer. Om staten är skadeståndsberättigad kommer dessa skadestånd in till statskassan och dessa medel kan fördelas i samband med behandlingen av statens budget. Mot denna bakgrund föreslår utskottet att motionerna 2021/22:705 (C), 2021/22:2104 (C) yrkande 2 och 2021/22:3665 (C) yrkande 33 avslås. När det gäller frågan om sanering av förorenade mark kan utskottet konstatera att vid behandlingen av statens budget anslog medel som får användas för ett antal åtgärder med anknytning till sanering och återställning av förorenade områden. I det praktiska arbetet kan SGI:s publikation fungera vägledande. Mot denna bakgrund är utskottet inte berett att föreslå det slags uppdrag som efterfrågas i motion 2021/22:3681 (C) yrkande 32. Yrkandet bör därför avslås. Utskottet noterar att har utarbetat en vägledning om hanteringen av förorenade massor. När det gäller frågan om hur kunskapen om saneringsmetoder kan förbättras har utskottet förtroende för att berörda myndigheter utvecklar metoderna, bl.a. genom jämförelser och erfarenhetsutbyten med relevanta aktörer i andra länder. Därmed föreslår utskottet att motion 2021/22:4062 (MP) yrkande 44 avslås i denna del. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden (från S, M, SD, C, V, KD, L och MP) om cirkulär ekonomi i frågor som har behandlats tidigare . Jämför särskilt yttrande 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (V), 5 (KD) och 6 (L). De motionsförslag som tas upp i bilaga 2 rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat i betänkandena /19:MJU5 Cirkulär ekonomi, 2018/19:MJU13 Vattenvård, 2018/19:MJU18 Miljömålen – med sikte , 2019/20:MJU12 Övergripande miljöfrågor, 2019/20:MJU13 Cirkulär ekonomi, 2020/21:MJU19 Cirkulär ekonomi och 2021/22:MJU4 Producentansvar och straffansvar för nedskräpning. har beslutat i enlighet med utskottets förslag. Utskottet ser inte någon anledning att nu på nytt pröva de motionsyrkanden som tas upp i bilaga 2 och avstyrker därför motionsförslagen. Resursförbrukning och resurseffektivitet, punkt 1 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3665 av m.fl. (C) yrkande 53 och 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 11. Insatser för en resurseffektiv ekonomi och cirkulära materialflöden tenderar att spridas ut på många olika myndigheter och utan ett reellt helhetsgrepp, vilket leder till att det cirkulära tankesättet inte genomsyrar samtliga politikområden. Vi är stolta över att ha varit med och tagit fram en nationell strategi för cirkulär ekonomi men vill gå ett par steg längre genom att se över möjligheten att upprätta en dedikerad expertmyndighet för cirkularitet och resurseffektivitet. Dess främsta uppdrag ska vara att utforma framtidens styrmedel för hur vi ska uppnå högre resurseffektivitet, tillsammans med näringslivet och akademin, något som är utspritt på ett flertal myndigheter. En sådan myndighet skulle kunna ta över eller ersätta delar av det som andra sektorsmyndigheter som t.e.x. , och gör – det är inte en fråga om att skapa ytterligare en myndighet och parallella processer. Likt det kan en specialiserad expertmyndighet också säkerställa att cirkulära principer genomsyrar all annan lagstiftning och alla regelverk, vilket ökar den gröna omställningstakten i samhällets alla delar. Resursförbrukning och resurseffektivitet, punkt 1 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 11 och 2021/22:3665 av m.fl. (C) yrkande 53. Svenskarnas konsumtionsutsläpp är bland de högsta i världen och har under använt en oproportionerligt och orättvist stor andel av världens snabbt krympande koldioxidbudget. Att som gör förbruka resurser som om det fanns drygt fyra jordklot går inte att på något vis betrakta som hållbart. Med mitt parti i regering har Miljömålsberedningen fått i uppdrag att ta fram en strategi för att minska utsläpp av växthusgaser från konsumtion av varor och tjänster, inklusive den offentliga sektorns konsumtion. Mitt parti verkar för att målet för de konsumtionsbaserade utsläppen ska vara vetenskapligt baserat och beakta rättviseaspekten i linje med . Det mest effektiva sättet att minska klimatpåverkan från konsumtion är att konsumera färre resursintensiva varor och tjänster. Det leder även till minskade avfallsmängder och minskad miljöpåverkan i övrigt. vill främja en cirkulär ekonomi där resurser fortsätter att cirkulera även när en produkt nått slutet av sin livscykel. Med mitt parti i regering har en strategi för cirkulär ekonomi, men strategin behöver kompletteras med konkreta mål och kraftfulla styrmedel. är precis som ett land med stor produktion av råvaror, men också en föregångare vad gäller cirkulär ekonomi. Till skillnad från har antagit ett flertal tidssatta mål som bl.a. anger att förbrukningen av primära råvaror för inhemsk konsumtion 2035 inte ska överstiga nivå. bör föreslå ett nationellt mål, lagkrav och andra styrmedel för att minska resursförbrukningen så att den ryms inom planetens gränser. Återvinning av returpapper, punkt 2 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3368 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2021/22:3277 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 24. Vi anser att den nuvarande insamlingen av returpapper genom kommunernas försorg fungerar väl och därför inte bör ersättas med ett system som lägger ett större ansvar för returpappershanteringen på dagspressen. Återvinning av returpapper, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3277 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 24 och 2021/22:3368 av m.fl. (M) yrkande 5. Jag och mitt parti anser att den bärande principen i miljöpolitiken bör vara att förorenaren betalar. Trots rådande klimatkris som ökar behovet av åtgärder som stärker denna princip för att begränsa användningen av naturresurser frångår regeringen principen och har beslutat att avskaffa producentansvaret för returpapper. får landets kommuner ansvaret för insamling och återvinning av returpapper. I stället för att den näring som belastar miljön tar sitt ekonomiska ansvar läggs därmed kostnaden på kommuninvånarna genom avfallstaxan. Jag och mitt parti anser att detta är förkastligt av både miljö- och rättviseskäl och är särskilt anmärkningsvärt av en regering som anser sig sträva efter att ska bli ett av de första fossilfria välfärdsländerna. Regeringen anför som skäl att man genom beslutet vill avlasta tidningsbranschen ekonomiskt. Det är enligt min uppfattning ett mycket anmärkningsvärt ställningstagande. Det är inte första gången regeringen åsidosätter miljö- och klimathänsyn till förmån för branscher. Det finns enligt min och mitt partis uppfattning ett flertal goda skäl att stödja tidningsbranschen, men det är helt orimligt att detta ska ske genom att frångå en bärande princip i miljöpolitiken, producentansvaret, och i stället lägga kostnaden på kommunerna för att tidningar och trycksaker kan cirkuleras. Ur miljösynpunkt innebär det att tillverkarna av papper inte längre har krav på att återanvända råvaran och fördelningspolitiskt riskerar hushåll med låga inkomster att genom höjd avfallstaxa få sämre ekonomi, även om de inte prenumererar på en tidning och tackat nej till direktreklam. Med detta beslut omintetgör regeringen hela grundtanken med cirkulär ekonomi, dvs. producentansvaret, och beslutet försämrar miljörättvisan. Jag och mitt parti anser att den enda rimliga principen för att realisera cirkulär ekonomi i praktiken är att den som sätter ut en vara på marknaden också ska bära ansvar för att den kan återvinnas. Det ansvaret bör inte läggas på konsumenterna. Regeringen bör därför upphäva beslutet om att ta bort producentansvaret för returpapper. Återvinning av fosfor och kväve, punkt 3 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2461 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 7. Det finns enligt vår uppfattning potential för återvunnen fosfor och kväve i mineralgödsel. Marknaden för dessa är dock mycket liten , och det krävs därför en strategi på EU-nivå. Vi anser också att en kvotplikt inom EU i råga om inblandning av återvunnen fosfor och kväve bör utredas närmare. Återvinning av elektronik, punkt 4 (C, KD, MP) av (C), (MP), (C) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3665 av m.fl. (C) yrkande 38. Producentansvarssystem är ett effektivt och ändamålsenligt sätt att skapa ekonomiska drivkrafter och incitament att göra produkter lättare att återbruka och återvinna. Genom att stärka befintliga system och utveckla nya kan företag och branscher få tillbaka sina produkter och material i slutet av livscykeln och på så sätt sluta kretsloppen. presenterades en utredning om att öka återvinningen och recirkuleringen av mobiltelefoner och annan småelektronik (SOU 2021:26). Detta är produktgrupper för vilka återvinningen är alldeles för låg eftersom många konsumenter låter telefoner och småelektronik ligga kvar i byrålådorna hemma i stället för att lämna in dem för återbruk eller återvinning. Utredningen har lämnat ett välmotiverat förslag om ett skärpt och reviderat producentansvarssystem som skulle leda till konkreta och omfattande förändringar sett till insamlings- och återvinningsvolymer. Ytterst vore det önskvärt om ett EU-gemensamt producentansvarssystem togs fram, men bör gå före med ett eget som också kan fungera som en modell för övriga EU. Det är vår mening att genomförandet av utredningens förslag om ett skärpt och utvecklat producentansvar skulle få positiva långvariga effekter för miljön och kunna drivas framåt av branscherna själva, vilket är betydligt mer effektivt än olika statliga lösningar. Återvinning av metaller och , punkt 5 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2431 av m.fl. (SD) yrkande 16 och 2021/22:3665 av m.fl. (C) yrkande 54, 2021/22:4076 av m.fl. (MP) yrkande 2 och 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 78. Vi har ett moraliskt och etiskt ansvar för att tillvarata de metaller och vi en gång brutit ur marken. En ökad kunskap och förmåga till materialåtervinning kan vara positiv såväl ur miljösynpunkt som i ett företagsekonomiskt hänseende. Modern forskning pekar på att det finns stora möjligheter till en ökad grad av materialåtervinning inom gruvnäringen. är det emellertid i många fall inte lönsamt för företagen att återvinna material ur exempelvis slagghögar, trots att det finns tekniker för att återvinna en rad olika metaller och . Vi menar att företag som ligger i framkant inom detta område måste främjas. Även om återvinning och utvinning av råvara ur tidigare deponier inte kommer att kunna ersätta behovet av att bryta jungfruligt material betraktar vi detta som ett mycket viktigt komplement till vår råvaruförsörjning. Vi föreslår därför att de regelverk som reglerar möjligheten till en effektiv återvinning och tillståndsgivningar för utvinning ur exempelvis slagghögar och deponier måste genomlysas i syfte att förbättra möjligheterna att ta till vara de metaller och som redan brutits ur marken. Återvinning av metaller och , punkt 5 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3665 av m.fl. (C) yrkande 54 och 2021/22:2431 av m.fl. (SD) yrkande 16, 2021/22:4076 av m.fl. (MP) yrkande 2 och 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 78. En säker tillgång till olika typer av råmaterial är helt central för ett hållbart samhälle. I takt med att vår ekonomiska tillväxt har ökat och att teknikutvecklingen ständigt gör nya landvinningar ökar också efterfrågan på många slags råmaterial, både i och globalt. Produkter som vi gjort till ett inslag i vardagen – mobiltelefoner, platta skärmar och led-lampor – och sådana vi är beroende av för framtidens gröna omställning – vindkraftverk, solceller, batterier till elbilar samt elektrifierade motorvägar – har gjort att efterfrågan på fler ämnen och materialslag ökat lavinartat. För att vi ska nå målen inom Agenda 2030 och även krävs det att vi ställer om till ett fossilfritt samhälle och ökar mängden förnybara energikällor. Och för att vi ska lyckas med elektrifieringen och en grön samhällsomställning är det av stor vikt att tillgången till, och försörjningen av, nödvändiga råmaterial säkras. Innovationskritiska råmaterial, ett begrepp som härrör från , är grundämnen som med befintliga teknologier inte har några gångbara substitut men som vi är helt beroende av för vår tids konsumentprodukter och förnybara energikällor och vars utvinning och export domineras av ett fåtal länder. EU står för av världens förbrukning av innovationskritiska material men endast för av den globala produktionen. Den stora merparten av dessa material importeras från , , och där de bryts eller utvinns med avsevärd negativ miljöpåverkan och till höga kostnader i form av oerhört mänskligt lidande. Att stärka den europeiska och svenska återvinningen av redan upptagna råmaterial är en mycket viktig prioritering. Många kritiska råmaterial är metaller och av olika slag som sällan utgör stora volymer men som vi måste bryta allt större mängder berg och malm för att komma åt, som den totala tillgången förstås är begränsad. I återfinns dessa material främst i våra produkter, både de i bruk och uttjänta, men också i gamla deponier och gruvavfall. är den funktionella återvinningsgraden för vissa kritiska råmaterial väldigt låg. Sällsynta jordartsmetaller har t.ex. en återvinningsgrad på men är också nyckelkomponenter i mycket miljöteknik. Att öka återvinningstakten, även marginellt, kan bidra till att uppnå högre resurseffektivitet och slutna kretslopp, stärka arbetet mot en giftfri cirkulär ekonomi, minska miljöpåverkan i tredje-länder och främja svensk återvinningsindustri, tillväxt och miljöinnovationer. För att ska ha en god möjlighet att ligga i framkant vad gäller denna utveckling vill vi att det tillsätts en eller flera utredningar som får i uppdrag att utreda och kartlägga samtliga fysiska, juridiska och skatterelaterade hinder som motverkar en ökad återvinning av innovationskritiska material i samt inom EU. Konkreta förslag på vad som behöver ändras för att öka återvinningen bör presenteras i en nationell handlingsplan som kompletterar den redan existerande för cirkulär ekonomi. Den bör i hög utsträckning utvecklas tillsammans med de branscher som redan ligger långt fram i den tekniska utvecklingen. Återvinning av metaller och , punkt 5 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 78 och 2021/22:2431 av m.fl. (SD) yrkande 16, 2021/22:3665 av m.fl. (C) yrkande 54 och 2021/22:4076 av m.fl. (MP) yrkande 2. Vår konsumtion har stor klimatpåverkan. En stor del av konsumtionsutsläppen uppstår i andra länder där klimatomställningen går långsammare än i . Det kommer därmed, precis som för det transporteffektiva samhället, att ge klimatvinster att arbeta för en cirkulär ekonomi. Grundtanken är att produkter ska användas , och när de inte kan användas ska de gå att återvinna i princip fullständigt. På så sätt kan både resursuttag och klimatpåverkan minskas. Det är dock viktigt att minnas att det kommer att krävas uttag av naturresurser även vid en fullständig återvinning. Till exempel kommer det att behövas stora uttag av batterimetaller, då antalet batterier kommer att växa kraftigt. Jag och mitt parti anser dock att återvinningsgraden av sällsynta jordartsmetaller ska vara mycket hög. Återvinning av metaller och , punkt 5 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4076 av m.fl. (MP) yrkande 2 och 2021/22:2431 av m.fl. (SD) yrkande 16, 2021/22:3665 av m.fl. (C) yrkande 54 och 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 78. De högerkonservativa partierna pratar sig varma om nästan tusenåriga historia av gruvdrift. Jag och mitt parti anser att minerallagen måste lyftas in , för vad finns det i svensk gruvhistoria? Undanträngda samer, förorenade vatten och gruvbolag som har gått i konkurs så att staten tvingats gå in och städa upp med skattebetalarnas pengar. Mineralfrågan är inte enkel. Cementakrisen är högaktuell med behovet av kalk, som grundvattnet på redan är ytterst ansträngt. Innovationskritiska metaller och behövs till elbilar, vindkraftverk och andra produkter som behövs för att minska klimatutsläppen. Flera rapporter visar på scenarier med ett kraftigt ökat behov av omställningsmineral. är det en enkel matematik att jordens resurser är begränsade. Vi har en planet men konsumerar som om vi hade fyra. Flera av mineralen är också ändliga resurser. Det är en tidsfråga innan ändliga material kommer att behöva fasas ut, och det är att föredra att göra en sådan utfasning ordnat och . En klimatsmart mineralåtgärd är att återanvända produkter eller att återvinna material. Det finns en betydande potential i mineralåtervinning. Till skillnad från många andra material behåller metallatomen oftast sin kvalitet och kan cirkuleras gång på gång. För detta behövs forskning och teknikutveckling, men också lagstiftning och stimulanser som kan skynda på processen. Mitt parti har tagit initiativ till att ska ta fram en forskningsöversikt gällande bl.a. barriärer och styrmedel för att främja återvinning av innovationskritiska metaller och . Regeringen har tillsatt en utredning för att säkerställa en hållbar försörjning av innovationskritiska metaller och från återvinning och ny gruvverksamhet. Utredaren ska föreslå ändrade regelverk så att bättre hänsyn kan tas till både ett projekts lokala miljöpåverkan och dess samhällsnytta, t.ex. minskad global klimatpåverkan. Utredaren ska också lämna förslag på hur en större andel av det värde som gruv- och mineralnäringen genererar kan komma hela landet till del. Regeringen har också gett SGU i uppdrag att arbeta för att öka möjligheterna till hållbar utvinning av och metaller från sekundära resurser. Arbetet ska bidra till omställningen till en mer cirkulär och resurseffektiv ekonomi. Återvinning och återanvändning av textilier, punkt 6 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2453 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3 samt 2021/22:3665 av m.fl. (C) yrkandena 35 och 37. Ansvaret för omhändertagande av textilier som inte ska återanvändas ligger på kommunerna, då det i rättslig mening betraktas som hushållsavfall. är intresset för att ta hand om gamla textilier stort inom branschen, och det har uppmärksammats att flera klädkedjor brutit mot lagstiftningen när de tagit initiativ till insamling av textilier i sina butiker. För att stimulera till ökad återvinning och produktutveckling behöver ett producentansvar införas även för textilier. Det bör även sättas upp nationella mål för insamling och återanvändning av textilier. Återvinning och återanvändning av textilier, punkt 6 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3665 av m.fl. (C) yrkandena 35 och 37 samt 2021/22:2453 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3. Producentansvarssystem är ett effektivt och ändamålsenligt sätt att skapa ekonomiska drivkrafter och incitament att göra produkter lättare att återbruka och återvinna. Genom att stärka befintliga system och utveckla nya kan företag och branscher få tillbaka sina produkter och material i slutet av livscykeln och på så sätt sluta kretsloppen. presenterades en utredning om ett utvecklat producentansvar för textilier (SOU 2020:72). Utredningen landade i ett flertal kloka och välavvägda slutsatser och drog lärdom från tidigare producentansvarssystem som fungerat både väl och mindre väl. Det är en mycket viktig åtgärd för en cirkulär ekonomi som vårt parti drivit på för . Vi vill se att utredningens förslag bereds och genomförs för att kraftigt minska mängden textilier som slängs i restavfallet och istället markant öka den andel textilier och kläder som samlas in separat. Det är av vikt att dagens befintliga insamlingssystem bevaras men utökas med nya lösningar, vilket i praktiken innebär att insamlingen kan ske i butiker, på återvinningscentraler och återvinningsstationer eller hushållsnära. Det primära är att det är anpassat efter lokala förutsättningar och gör det enkelt för den enskilda individen att lämna in sitt textilavfall. Vi ser det också som angeläget att införa successivt ökande krav på att det insamlade textilavfallet ska kunna förberedas för återanvändning eller materialåtervinning. Även för det behövs etappmål så att vi till 2028 kan återbruka eller återvinna av det insamlade textilavfallet. Om dessa mål nås har det stor potential att höja statusen på s.k. remake och fiberåtervinning som en ny industrigren, vilket är helt i linje med den cirkulära ekonomi som vi vill se. Att förlänga livslängden och hållbarheten på textilier innebär en stor miljö- och klimatnytta då det minskar beroendet av jungfruligt material och öppnar för att använda svensk skogsråvara i högre utsträckning. Återvinning och återanvändning av byggmaterial, punkt 7 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3419 av och (båda MP) yrkande 2. Vi behöver minska mängden byggavfall och etablera ett system så att mer av det material som anses vara avfall i stället kan återanvändas. Det vore bra att överväga ett system för tillstånd för avfall och lagring som komplement till det som finns och gäller avfall, speciellt då materialet inte alltid behöver vara avfall. Ett system som gör att tredje part kan få ett kvalitetssäkrat intyg på vad det är för byggmaterial och att det därmed kan säljas vidare vore önskvärt. Då skulle också mer material kunna återanvändas. Insamling och återvinning av kommunalt avfall, punkt 9 (C) av (C) och (C).