bet · H901MJU21 · 2022-04-01 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets betänkande Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden om jordbrukspolitik från allmänna motionstiden /22. Motionsyrkandena handlar bl.a. om den gemensamma jordbrukspolitiken, jordbrukets påverkan på miljön och klimatet, biologisk mångfald i odlingslandskapet, växtnäringsläckage och forskningsfrågor. Utskottet hänvisar i huvudsak till pågående arbete. I betänkandet finns 27 reservationer (M, SD, C, KD, L, MP) och fem särskilda yttranden (M, SD, C, KD, L). Cirka 220 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Biologisk mångfald i odlingslandskapet Gårdsslakterier och mobila slakterier Motioner som bereds förenklat 1.Den gemensamma jordbrukspolitiken, punkt 1 (SD) 2.Den gemensamma jordbrukspolitiken, punkt 1 (MP) 3.Jordbrukets klimatpåverkan, punkt 2 (MP) 4.Den ekologiska produktionens klimat- och miljönytta, punkt 3 (SD) 5.Den ekologiska produktionens klimat- och miljönytta, punkt 3 (MP) 6.En reviderad livsmedelsstrategi, punkt 4 (MP) 7.Kriterier för återvätningsprojekt, punkt 5 (L) 8.Biologisk mångfald i odlingslandskapet, punkt 6 (C) 9.Biologisk mångfald i odlingslandskapet, punkt 6 (L) 10.Växtnäringsläckage från jordbruket, punkt 7 (MP) 11.Hållbar livsmedelsproduktion, punkt 8 (L) 12.Hållbar livsmedelsproduktion, punkt 8 (MP) 13.Nationella godkännanden för GMO och nya livsmedel, punkt 9 (SD) 14.Lagstiftningen om genteknik, punkt 10 (M, C) 15.Lagstiftningen om genteknik, punkt 10 (SD) 16.Lagstiftningen om genteknik, punkt 10 (KD) 17.SLU Grogrund, punkt 11 (M, KD) 18.Biologiskt nedbrytbara bekämpningsmedel, punkt 12 (L) 19.Strategiskt arbete med kompetensförsörjning, punkt 13 (M, C, KD) 20.Anpassade utbildningar, punkt 14 (SD) 21.Gårdsslakterier och mobila slakterier, punkt 15 (SD) 22.Gårdsslakterier och mobila slakterier, punkt 15 (MP) 23.Tilldelning av mark vid omarrondering, punkt 16 (SD) 24.Bevattning, punkt 17 (C) 25.Utveckling av företagande i livsmedelskedjan, punkt 18 (M) 26.Fäbodbruk och djurhållning, punkt 19 (SD, KD) 27.Vissa frågor om odling av blommor, punkt 20 (MP) 1.Motioner som bereds förenklat, punkt 22 (M) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 22 (SD) 3.Motioner som bereds förenklat, punkt 22 (C) 4.Motioner som bereds förenklat, punkt 22 (KD) 5.Motioner som bereds förenklat, punkt 22 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2021/22:1048 av (S), 2021/22:2454 av m.fl. (SD) yrkandena 19 och 25, 2021/22:2637 av (M), 2021/22:2763 av (M), 2021/22:4061 av m.fl. (MP) yrkandena 6, 38 och 40 samt 2021/22:4211 av m.fl. (MP) yrkande 17. Reservation 1 (SD) Reservation 2 (MP) 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 57 och 2021/22:4079 av (MP) yrkandena 1–5. Reservation 3 (MP) Den ekologiska produktionens klimat- och miljönytta 2021/22:2454 av m.fl. (SD) yrkande 29, 2021/22:4062 av m.fl. (MP) yrkande 54 och 2021/22:4081 av (MP). Reservation 4 (SD) Reservation 5 (MP) 2021/22:4060 av (MP), 2021/22:4062 av m.fl. (MP) yrkande 52 och 2021/22:4079 av (MP) yrkande 6. Reservation 6 (MP) 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 91. Reservation 7 (L) Biologisk mångfald i odlingslandskapet 2021/22:3650 av m.fl. (C) yrkandena 7 och 8 samt 2021/22:3981 av m.fl. (L) yrkandena 8, 10 och 13. Reservation 8 (C) Reservation 9 (L) 2021/22:4062 av m.fl. (MP) yrkandena 51, 53 och 55. Reservation 10 (MP) 2021/22:2341 av (L) yrkande 1, 2021/22:3857 av m.fl. (S), 2021/22:4069 av m.fl. (MP) yrkande 3 och 2021/22:4197 av m.fl. (MP) yrkande 20. Reservation 11 (L) Reservation 12 (MP) Nationella godkännanden för GMO och nya livsmedel 2021/22:2454 av m.fl. (SD) yrkande 46 och 2021/22:2479 av m.fl. (SD) yrkande 26. Reservation 13 (SD) 2021/22:2454 av m.fl. (SD) yrkandena 44 och 45, 2021/22:3437 av m.fl. (M) yrkandena 63 och 65 samt 2021/22:3880 av m.fl. (KD) yrkande 53. Reservation 14 (M, C) Reservation 15 (SD) Reservation 16 (KD) 2021/22:3437 av m.fl. (M) yrkande 62. Reservation 17 (M, KD) 2021/22:3981 av m.fl. (L) yrkande 6. Reservation 18 (L) Strategiskt arbete med kompetensförsörjning 2021/22:3650 av m.fl. (C) yrkande 21. Reservation 19 (M, C, KD) 2021/22:2454 av m.fl. (SD) yrkande 40. Reservation 20 (SD) Gårdsslakterier och mobila slakterier 2021/22:2454 av m.fl. (SD) yrkande 31, 2021/22:2479 av m.fl. (SD) yrkande 22 och 2021/22:4061 av m.fl. (MP) yrkande 27. Reservation 21 (SD) Reservation 22 (MP) Tilldelning av mark vid omarrondering 2021/22:2462 av m.fl. (SD) yrkande 24. Reservation 23 (SD) 2021/22:3650 av m.fl. (C) yrkande 13. Reservation 24 (C) Utveckling av företagande i livsmedelskedjan 2021/22:3689 av m.fl. (M) yrkande 20. Reservation 25 (M) 2021/22:2094 av (C) yrkande 2 och 2021/22:3880 av m.fl. (KD) yrkandena 27 och 28. Reservation 26 (SD, KD) Vissa frågor om odling av blommor 2021/22:4100 av (MP) yrkandena 1–3. Reservation 27 (MP) 2021/22:196 av (C). Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (C), (MP), (M), (S), (S), (M), (V), (SD), (S), (KD), (L), (SD), (C), (S), Kopparklint (M), (SD) och (S). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet ca 220 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /22. Motionsyrkandena handlar bl.a. om den gemensamma jordbrukspolitiken, jordbrukets påverkan på miljön och klimatet, biologisk mångfald i odlingslandskapet, växtnäringsläckage och forskningsfrågor. Ett antal yrkanden tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare , och de behandlas därför i förenklad ordning. Förslagen i motionerna finns i bilaga 1. Motionsyrkanden som behandlas i förenklad ordning redovisas i bilaga 2. Vid utskottets sammanträde informerade (), och () utskottet om frågan om lönsamheten hos lantbrukare. Vid utskottets sammanträde informerade (), och () utskottet om hur kriget i påverkar förutsättningarna för lantbrukare. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om den gemensamma jordbrukspolitikens utformning och om jordbruksstöd. Jämför reservation 1 (SD) och 2 (MP). I kommittémotion 2021/22:2454 av m.fl. (SD) yrkande 19 anförs att regeringen bör arbeta för att möjliggöra stöd för riktade naturvårdsåtgärder som inte ryms inom den gemensamma jordbrukspolitiken, oavsett om de blir en del av strategiska plan för jordbrukspolitiken eller inte. Det kan enligt motionärerna handla om viktiga insatser för biologisk mångfald även om de inte utförs på stora arealer, t.ex. naturvårdsbränning och bevarande skötsel av särskilda biotoper. Enligt yrkande 25 i samma motion bör regeringen arbeta för att påverka i EU för att skapa möjligheter att införa en djurvälfärdsersättning för mjölkkor på bete och att sänka slakteriavgifter. Motionärerna anför att de svenska mjölkbönderna behöver kompenseras för merkostnader på grund av högre krav på djurskydd. I kommittémotion 2021/22:4061 av m.fl. (MP) yrkande 6 anförs att EU:s jordbrukspolitik ska främja en förbättrad djurhållning och att EU-bidrag snabbt bör kunna dras tillbaka från dem som inte uppfyller kraven i EU:s djurskyddsdirektiv. Enligt yrkande 38 i motionen bör ett investeringsstöd införas som påskyndar omställningen till lösdrift även på mindre mjölkgårdar. Fler och fler ladugårdar inreds för lösdrift, vilket är ett krav vid nyproduktion. Trots detta står fortfarande 20–av korna uppbundna . I yrkande 40 anförs att man bör stimulera ökad betesdrift för mjölkkor utöver lagkravet och därför införa en djurvälfärdsersättning för bete. Enligt motion 2021/22:4211 av m.fl. (MP) yrkande 17 bör regeringen driva på inom EU för att avveckla subventionerna för industriella icke-ekologiska jordbruk. I motion 2021/22:2637 av (M) anförs att beräkningsgrunderna för investeringsstöd för att minska klimatgaserna bör ses över. Enligt motion 2021/22:2763 av (M) bör en översyn göras av regelverket för fånggrödor. Motionären menar att ansökningstiden för att odla fånggrödor behöver förlängas till . måste lantbrukare bestämma var de ska odla sina fånggrödor. Detta kan ställa till med problem för planeringen för lantbrukarna. Enligt motion 2021/22:1048 av (S) bör regeringen verka för att skolmjölksstödet bibehålls eller utökas och att ansökningsförfarandet förenklas. Motionären vill uppmärksamma att har meddelat att en översyn av skolmjölksstödet ska göras i samband med arbetet med den nya livsmedelsstrategin Jord till bord. En översyn ska bl.a. göras av vilka stödmottagare och produkter som ska omfattas. behandling och kompletterande uppgifter EU:s gemensamma jordbrukspolitik (GJP) är gemensam för alla medlemsländer. Den förvaltas och finansieras genom EU:s budget. Målen med den gemensamma jordbrukspolitiken är att – det ska finnas säkra livsmedel av hög kvalitet till rimliga priser – jordbrukarna ska ha en skälig levnadsstandard – naturresurserna och miljön bevaras och skyddas – främja sysselsättning, tillväxt och lokal utveckling på landsbygden. Den gemensamma jordbrukspolitiken omfattar bl.a. direktstöd och marknadsåtgärder (den s.k. första pelaren). Direktstöden sörjer för stabila inkomster och ersätter lantbrukarna för att de tar miljöhänsyn och ger kollektiva nyttigheter som inte går att sälja på marknaden. Den gemensamma jordbrukspolitiken stöder även landsbygdssamhällenas livskraft genom landsbygdsåtgärder (den s.k. andra pelaren). Åtgärderna lägger en grund för jordbrukspolitikens marknadsinterventioner och inkomststöd med hjälp av strategier och finansiering som stärker EU:s livsmedels- och skogssektorer, förbättrar miljöhållbarheten och ökar landsbygdsområdenas välmående i största allmänhet. De tre långsiktiga målen för landsbygdsutveckling i EU är att – främja jordbrukets konkurrenskraft – garantera klimatåtgärder och en hållbar förvaltning av naturresurser – bidra till en välbalanserad utveckling av landsbygdens ekonomier och samhällen samt bevara och skapa nya jobb. presenterade Europeiska kommissionen sitt lagstiftningsförslag om en reform av den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) efter 2020. Reformpaketet omfattar tre förordningar, COM(2018) 3921, COM(2018) 3932 och COM(2018) 3943. En av de väsentliga delarna i reformen av GJP är förslaget om en ny förvaltningsmodell. Kommissionens utgångspunkt är att politiken ska bli mer resultatorienterad och fokusera mindre på regelefterlevnad. Medlemsländerna ska få ett ökat ansvar för politikens genomförande. I faktapromemoria 2017/18:FPM140 Reformpaket för den gemensamma jordbrukspolitiken efter 2020 anges att kommissionens reformförslag innebär ett ökat inflytande för medlemsländerna i valet av åtgärder samt regler och villkor för åtgärderna. Medlemsländerna får själva välja åtgärder utifrån hur man anser att åtgärderna bäst leder till att de EU-gemensamma målen kan uppnås. Politiken ska även bli mer resultatorienterad och fokusera mindre på regelefterlevnad. Medlemsländerna ska få ett ökat ansvar för politikens genomförande. Skillnaden jämfört med är att medlemsländerna i större utsträckning ska ansvara för utformningen av administration och regler kopplade till de åtgärder som väljs av respektive land. Av faktapromemorian framgår vidare att regeringen har som målsättning att den nya politiken ska vara enklare för myndigheter att genomföra och enklare för stödmottagare att följa. De åtgärder som politiken omfattar bör vara effektiva och åstadkomma en högre måluppfyllelse än . Vidare anges att regeringen är positiv till kommissionens ansats att ge medlemsländerna en ökad flexibilitet i genomförandet och att politiken i högre grad än ska vara resultatorienterad. Regeringen anser att det krävs ett fokus på effektiva riktade åtgärder på miljö- och klimatområdet för att de ambitiösa målen ska kunna uppnås. Regeringen är positiv till kommissionens ambition att stärka GJP:s miljönytta. I en resultatorienterad politik behöver medlemsländerna kunna utforma miljöåtgärder som hanterar regionala och lokala utmaningar för att möta gemensamma klimat- och miljömål. Regeringen anger i promemorian att den är tveksam till generella villkor som riskerar att påverka enskilda brukare hårt utan att ge någon säkerställd miljö- eller klimatnytta. Vidare anser regeringen att det är viktigt att stöden utformas på ett sätt som inte resulterar i att lågt ställda nationella klimat- och miljökrav skapar konkurrensfördelar för enskilda medlemsländer. EU:s ministrar i jordbruks- och fiskerådet nådde en överenskommelse om reformpaketet för den gemensamma jordbrukspolitiken. Överenskommelsen innebär en ökad miljö- och klimatambition jämfört med . Den viktigaste skillnaden är att en del av direktstöden öronmärks för miljöåtgärder. Detta är en viktig förändring för att öka miljö- och klimatambitionen eftersom fler medlemsländer kommer att behöva göra mer för miljön och klimatet. En annan viktig del i överenskommelsen är grundvillkoren för miljö och klimat som jordbrukarna måste följa för att kunna ta del av stöden och ersättningarna. Med de förändringar som görs innebär överenskommelsen en förenkling för jordbrukarna. Bland annat har de tidigare tvärvillkoren för djurmärkning och djurregistrering tagits bort, och man kan i fortsättningen rikta kravet på att avsätta arealer till miljönytta till områden där de leder till en ökad miljönytta. får medlemsstaterna nya möjligheter att utforma villkoren utifrån regionala förhållanden, vilket ger förutsättning för en ökad positiv effekt för miljön. Regeringen har uppgett att överenskommelsen innebär ett ökat inflytande för att utforma politiken utifrån sin specifika situation. Varje land ska arbeta fram sin egen nationella plan, vilket innebär att åtgärder och insatser kan riktas till områden där de kan göra störst skillnad eller ge bäst effekt. har enligt regeringen arbetat hårt för att säkerställa en fortsatt marknadsorienterad jordbrukspolitik. Flera medlemsstater har drivit på för ökade möjligheter till produktionskopplade stöd, vilket skulle innebära ett stort avsteg från den marknadsorientering som jordbrukspolitiken har genomgått genom tidigare reformer. Rådet har enats om en till delar oförändrad nivå jämfört med , vilket är en kompromiss som regeringen har ansett att kan acceptera, givet det tryck som varit för en ökning av de produktionskopplade stöden. Regeringen har även anfört att har drivit på i förhandlingarna för att GJP ska ha en ökad miljö- och klimatambition jämfört med , för att reformen ska värna konkurrenskraften för EU:s och jordbrukare och för att GJP ska bli enklare och effektivare. Regeringen anser att den har nått framsteg i dessa frågor. Utskottet har tidigare behandlat frågan om GJP, bl.a. i betänkande 2020/21:MJU17. Utskottet anförde då bl.a. följande: Utskottet har med stort engagemang följt arbetet med reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken. Utskottet har haft överläggningar med regeringen och fått information inför rådsmöten. Därutöver har en kontaktgrupp med ledamöter från olika partier haft regelbundna möten om den framtida jordbrukspolitiken med statssekreterare och tjänstemän från , vilket har varit mycket värdefullt. Utskottet vidhåller sin tidigare ståndpunkt att EU:s gemensamma jordbrukspolitik ska utformas så att den stöder ökad produktivitet och konkurrenskraft i livsmedelskedjan. Utskottet delar regeringens bedömning att det behövs en fortsatt marknadsorientering av den gemensamma jordbrukspolitiken. Förenklingar, lägre utgifter, avregleringar, rättvis konkurrens och en ökad ambition för miljön och klimatet är enligt utskottet några viktiga utgångspunkter för en framgångsrik gemensam jordbrukspolitik. Utskottet noterar att en överenskommelse om reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken nu har nåtts i rådet. Utskottet välkomnar att överenskommelsen innebär ett ökat inflytande för medlemsstaterna att utforma politiken utifrån sin specifika situation. Varje land ska arbeta fram en egen nationell plan, vilket innebär att åtgärder och insatser kan riktas till områden där de kan göra störst skillnad eller ge bäst effekt. Arbetet med att ta fram nationella plan pågår och planen ska beskriva vilka stöd och ersättningar som har behov av. Utskottet ser positivt på detta arbete. Utskottet välkomnar vidare att överenskommelsen i rådet innebär en ökad miljö- och klimatambition jämfört med , bl.a. att en del av direktstöden öronmärks för miljöåtgärder. Startdatumet för den nya jordbrukspolitiken är . Efter tilldelningen av medel till jordbrukspolitiken –2027 från EU:s långtidsbudget har man enats om en övergångsförordning . Övergångsförordningen innebär att de flesta av reglerna –2020 förlängs, som man inför mer långtgående miljö- och klimatmål och säkrar en smidig övergång till den framtida jordbrukspolitiken. Enligt regeringen innebär detta för del att landsbygdsprogrammet förlängs och att vissa åtgärder förstärks för att lättare uppnå målen i den svenska livsmedelsstrategin. Insatserna för investeringar och för unga jordbrukare stärks liksom åtgärder för innovation, rådgivning och kompetensutveckling. Även insatserna för att bevara betesmarker och för att anlägga nya våtmarker förstärks. I programmet ingår nya satsningar för landsbygdsföretags digitala omställning, besöksnäringen och landsbygdskommuners utvecklingskraft. Inför den nya reformperioden för jordbrukspolitiken 2023–2027 ska medlemsländerna ta fram en strategisk plan. Den strategiska planen ska beskriva vilka stöd och ersättningar som har behov av, hur de ska vara utformade och hur de bidrar till att uppnå den gemensamma jordbrukspolitikens allmänna och särskilda mål. Grunden för strategiska plan är en s.k. SWOT-analys som beskriver vilka styrkor, svagheter, möjligheter och hot som finns, i detta fall i de gröna näringarna och på landsbygder. Utifrån SWOT-analysen har tagit fram en behovsanalys som beskriver vilka behov som kan mötas med den nya jordbrukspolitiken. Dessa behov utgör en obligatorisk och viktig del av den strategiska planen. lämnade in ett förslag på utformning av stöd och ersättningar i den strategiska planen till . kompletterade förslaget med den del som rör betesmarker och slåtterängar. kompletterades det tidigare lämnade förslaget om stöd för kompetensutveckling med området Hållbart skogsbruk. De förslag har lämnat in bygger på noggranna utvärderingar och bred samverkan. har också levererat ytterligare underlag till kopplat till ettåriga miljö- och klimatersättningar. beslutade regeringen om ett förslag till en strategisk plan. Den strategiska planen omfattar stöd och ersättningar som motsvarar dagens jordbrukarstöd, sektorsspecifika stöd samt stöden och ersättningarna i nuvarande landsbygdsprogram. Stöden till jordbruket styrs mer direkt till aktiva jordbrukare, och det blir större fokus på hållbarhet. Det blir också satsningar på kunskap och innovation samt stöd till investeringar och till unga jordbrukare. Regeringen uppger att ett viktigt mål för den strategiska planen är att bidra till att den nationella livsmedelsstrategins mål kan nås. En ökad livsmedelsproduktion i linje med strategin kommer att leda till fler gröna jobb i livsmedelskedjan och bidra till hållbar utveckling i hela landet. Totalt omfattar den strategiska planen 2023–2027 , där ca utgör medel från EU och ca är svensk finansiering. Utöver dessa medel satsar regeringen ca på nationella insatser för jordbruket, miljön och utvecklingen i landsbygder . I regeringens arbete med den strategiska planen har det också varit viktigt att förenkla stödsystemen och att höja ambitionen inom miljö- och klimatområdet. Arbetet med att skapa enklare stödsystem och regelverk samt att åstadkomma en mer fokuserad politik har lett till att vissa av dagens stödformer kommer att hanteras nationellt i stället för att ingå i den strategiska planen. Exempel på sådana kommande nationella stödformer med nationell finansiering är stöd till bredband, kommersiell service, rovdjursavvisande stängsel, restaurering och röjning av betesmarker och slåtterängar och särskild skötsel av myrslåtterängar. beslutade regeringen att ge i uppdrag att inrätta ett samlat nationellt program för ersättning till restaurering av ängs- och betesmarker och naturvårdsbränning i vissa ängs- och betesmarker. Programmet omfattar även lövtäkt i ängs- och betesmarker samt slåtter av vissa hävdberoende myrmarker. Ersättningarna ska kunna sökas av lantbrukare och andra markförvaltare och betalas ut . Några av de ersättningar som omfattas av den strategiska planen är ettåriga miljö- och klimatersättningar, t.ex. ersättning för ekologisk produktion där syftet är att öka den ekologiska produktionen samt att främja odlingslandskapets ekosystemtjänster genom att uppmuntra varierande brukningsmetoder. Syftet är också att bidra till att uppfylla de svenska miljömålen och att möta konsumenternas efterfrågan på livsmedel med särskilda egenskaper. Regeringen föreslår även fleråriga miljöersättningar, t.ex. ersättning för skötsel av betesmarker och slåtterängar. Syftet med detta stöd är att bevara och förstärka hävdgynnad biologisk mångfald och synliggöra kulturmiljöer och därmed öka variationen i odlingslandskapet. Vidare föreslås djurvälfärdsersättningar för får, kor och suggor. Med undantag för höjning av den planerade ersättningsnivån är djurvälfärdsersättningen för kor och suggor oförändrad jämfört med . Stöd till kompetensutveckling föreslås också, bl.a. för temaområdet konkurrenskraft och djurvälfärd. Den strategiska planen har skickats till . kommer att granska förslag. Därefter kan det bli ändringar i de stöd och ersättningar som har föreslagits innan kommissionen slutligen godkänner planen. När det gäller investeringsstöd omfattas detta stöd av det förlängda landsbygdsprogrammet 2021–2022. Förlängningen innebär en förstärkning av programmet med . förstärks investeringsstödet till jordbruk med för energisatsningar och med för satsningar inom klimatområdet. anger att de flesta av de investeringsstöd som ingår i den strategiska planen 2023–2027 motsvarar de som finns i dagens landsbygdsprogram. Kommande stöd kommer att likna dagens stöd, även om stödnivåer och villkor har justerats. När det gäller odling av fånggröda kan miljöersättning betalas ut för detta. Med fånggröda menas växtlighet som har sin huvudsakliga tillväxt mellan två huvudgrödor och som odlas i syfte att minska växtnäringsförlusterna efter huvudgrödans skörd. Syftet med ersättningen är att minska kväveutlakning och fosforförluster från och att lagra in kol i marken. För att få ersättning för odling av fånggröda behöver lantbrukaren ha ett åtagande att sköta marken eller djuren enligt vissa villkor. Enligt är som man kan söka ersättning 2022 . Om ansökan kommer in efter minskas ersättningen per arbetsdag som ansökan är försenad. Om ansökan kommer in efter får lantbrukaren ingen ersättning alls . Enligt finns det inga specifika datum för när olika fånggrödor senast måste ha såtts. Däremot ska fånggrödan sås in i växande gröda , så att den kan utvecklas väl och ta upp kväve , efter skörd av huvudgrödan. EU:s skolprogram stöder leveranser av frukt, grönsaker, mjölk och vissa mjölkprodukter. I kan ett skolmjölksstöd sökas av alla skolor, från förskolor till gymnasier. Syftet med detta EU-stöd är att ge fler elever möjlighet att dricka mjölk i skolan. För att få ta del av skolmjölksstödet måste skolan bl.a. undervisa barnen om jordbruk, miljö eller hållbar och bra mat. Regelverket för stödet finns i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2017:13) om stöd för mjölk till skolelever med . Föreskrifterna är beslutade med stöd av 20 § förordningen (2011:926) om EU:s förordningar om pris- och marknadsreglering av jordbruksprodukter.