bet · H901UbU17 · 2022-02-18 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden om gymnasieskolan med hänvisning till gällande bestämmelser, pågående arbeten och vidtagna åtgärder. Motionerna tar upp frågor om bl.a. vissa övergripande frågor om gymnasieskolan, gymnasial yrkesutbildning och lärlingsutbildning och särskilda kunskapsområden. I betänkandet finns åtta reservationer (SD, C, V, KD) och sex särskilda yttranden (M, SD, C, V, KD, L). Cirka 80 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Vissa övergripande frågor om gymnasieskolan Gymnasial yrkesutbildning och lärlingsutbildning m.m. Planering av gymnasial utbildning samt koppling till arbetsmarknaden Motioner som bereds förenklat 1.Vissa övergripande frågor om gymnasieskolan, punkt 1 (C) 2.Gymnasial yrkesutbildning och lärlingsutbildning m.m., punkt 2 (SD) 3.Gymnasial yrkesutbildning och lärlingsutbildning m.m., punkt 2 (C) 4.Planering av gymnasial utbildning samt koppling till arbetsmarknaden, punkt 3 (SD) 5.Planering av gymnasial utbildning samt koppling till arbetsmarknaden, punkt 3 (C, KD) 6.Särskilda kunskapsområden, punkt 4 (SD) 7.Särskilda kunskapsområden, punkt 4 (V) 8.Särskilda kunskapsområden, punkt 4 (KD) 1.Motioner som bereds förenklat, punkt 5 (M) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 5 (SD) 3.Motioner som bereds förenklat, punkt 5 (C) 4.Motioner som bereds förenklat, punkt 5 (V) 5.Motioner som bereds förenklat, punkt 5 (KD) 6.Motioner som bereds förenklat, punkt 5 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrkts av utskottet i förslagspunkt 5 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Vissa övergripande frågor om gymnasieskolan 2021/22:2160 av (S) yrkandena 1–3, 2021/22:2830 av (M) och 2021/22:3224 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 11. Reservation 1 (C) Gymnasial yrkesutbildning och lärlingsutbildning m.m. 2021/22:2427 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2021/22:2524 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2021/22:3222 av m.fl. (C) yrkande 64. Reservation 2 (SD) Reservation 3 (C) Planering av gymnasial utbildning samt koppling till arbetsmarknaden 2021/22:2524 av m.fl. (SD) yrkandena 5 och 6 samt 2021/22:3222 av m.fl. (C) yrkande 50. Reservation 4 (SD) Reservation 5 (C, KD) 2021/22:209 av (C), 2021/22:1305 av (S), 2021/22:2501 av m.fl. (SD) yrkande 15 och 2021/22:4210 av m.fl. (KD) yrkande 63. Reservation 6 (SD) Reservation 7 (V) Reservation 8 (KD) Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (L), (M), (S), (M), (SD), (S), (C), (V), (M), (SD), (S), (SD), (MP), (L), (S), (S) och (KD). Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlar utbildningsutskottet 82 motionsyrkanden om gymnasieskolan från allmänna motionstiden /22. Av dessa bereds 67 motionsyrkanden förenklat eftersom de tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . En förteckning över de behandlade förslagen finns i bilaga 1. Motionsyrkanden som bereds förenklat finns i bilaga 2. Motionsyrkandena tar upp frågor som rör bl.a. övergripande frågor om gymnasieskolan, gymnasial yrkesutbildning och lärlingsutbildning och särskilda kunskapsområden. Vissa övergripande frågor om gymnasieskolan Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om övergripande frågor om gymnasieskolan. Jämför reservation 1 (C). Enligt motion 2021/22:2160 av (S) yrkandena 1 och 2 bör behovet av en tydlig lagstiftning om det kommunala aktivitetsansvaret och att alla kommuner upprättar en handlingsplan för det lokala arbetet med det kommunala aktivitetsansvaret övervägas. I yrkande 3 anförs att möjligheten att vitesförelägga kommuner som inte följer lagen när det gäller det kommunala aktivitetsansvaret bör övervägas. I motion 2021/22:2830 av (M) betonas behovet av att utvärdera vilken effekt och vilka resultat styrdokumenten med betoning på utbildning för hållbar utveckling har fått för undervisningen i gymnasieskolan. I kommittémotion 2021/22:3224 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 11 anförs att det behöver göras en uppföljning av det kommunala ansvaret om uppsökande verksamhet, och initiativ bör tas för att kommunerna på egen hand eller tillsammans med civilsamhället systematiskt kontaktar ungdomar som förekommit i brottsutredningar eller i kriminella sammanhang för att diskutera situationen och erbjuda vägar till fortsatta studier och arbete. Bakgrund och gällande rätt Kommunernas aktivitetsansvar för ungdomar Genom det kommunala aktivitetsansvaret () är kommunerna skyldiga att uppmärksamma och erbjuda insatser till ungdomar som inte studerar i gymnasieskolan eller genomför någon motsvarande utbildning. 29 kap. 9 § skollagen anger följande: ”En hemkommun ska löpande hålla sig informerad om hur de ungdomar i kommunen är sysselsatta som 1. inte har fyllt , 2. har fullgjort sin skolplikt eller har blivit folkbokförda i landet då de inte har skolplikt, 3. inte genomför utbildning i gymnasieskola eller gymnasiesärskola eller motsvarande utbildning, 4. inte har en gymnasieexamen, 5. inte har ett gymnasiesärskolebevis, och 6. inte har fullföljt utbildning som motsvarar gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan med godkänt resultat. Hemkommunen ska erbjuda de ungdomar som avses i första stycket lämpliga individuella åtgärder. Åtgärderna ska i första hand syfta till att motivera den enskilde att påbörja eller återuppta en utbildning. Kommunen ska dokumentera sina insatser på lämpligt sätt. Kommunen ska föra ett register över de ungdomar som avses i första stycket. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om den dokumentation och den behandling av personuppgifter som är nödvändig för att kommunen ska kunna fullgöra sina skyldigheter enligt första–tredje styckena.” SKR:s projekt fullföljd utbildning Regeringen och Kommuner och Regioner (SKR) har tecknat en överenskommelse om delfinansiering av projektet fullföljd utbildning som syftar till att öka andelen ungdomar med fullföljda gymnasiestudier. För överenskommelsen har regeringen avsatt . SKR ska lämna en delredovisning av arbetet och en slutredovisning (prop. 2020/21:1 utg.omr. 16 s. 91 och 101 samt regeringens pm ). SKR:s projekt fullföljd utbildning syftar till att genom en bred och tvärvetenskaplig ansats utveckla ett mer sammanhållet och hållbart nationellt arbete och stöd för en ökad andel ungdomar med fullföljda gymnasiestudier. Inom projektet erbjuder SKR bl.a. processtöd och kompetensutvecklings-insatser. Målgruppen är huvudmän som vill göra en medveten och strategisk satsning för att förbättra det förebyggande arbetet och ge fler unga möjlighet att bli behöriga till gymnasieskolan och fullfölja sina studier. Projektet genomförs i samverkan med myndigheter och andra aktörer. Insatserna som regeringen delfinansierar inom ramen för Uppdrag fullföljd utbildning ska inriktas på att utveckla övergångarna mellan skolformerna och erbjuda verksamhetsnära stöd till huvudmän i form av bl.a. processtöd och kompetensutvecklingsinsatser. Uppdrag till Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor Av budgetpropositionen framgår bl.a. följande (prop. 2021/22:1 utg.omr. 17 s.152 och 154). Regeringen har vidtagit ett flertal åtgärder för att stärka ungas möjligheter inom skolan och på arbetsmarknaden, bl.a. genom att ge ett uppdrag till Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) att tillsammans med Arbetsförmedlingen, Delegationen mot segregation, , , och analysera och utveckla ett nationellt samordnat stöd till unga som varken arbetar eller studerar (Ku2020/01216). Rapporteringen av uppdraget visar bl.a. att gruppen är heterogen, med en överrepresentation av exempelvis unga med funktionsnedsättning. En betydande andel är i behov av tvärsektoriella insatser för att etablera sig i arbete eller studier och det krävs individanpassade och flexibla stöd som ställer krav på samverkan av offentliga aktörers insatser (Nationellt samordnat stöd till unga som varken arbetar eller studerar, MUCF 2021). Av MUCF:s regleringsbrev (Ku2021/01889, Ku2021/02377 [delvis]) framgår att myndigheten särskilt ska prioritera ungas sociala inkludering och etablering på arbetsmarknaden. Vidare har myndigheten fått i uppdrag att stödja de aktörer, i första hand kommuner, som arbetar i verksamheter som bidrar till etablering av unga som varken arbetar eller studerar. Myndigheten ska även utifrån sin roll som stödfunktion för myndighetssamordning för de nationella aktörer som bidrar till etablering av unga som varken arbetar eller studerar tillvarata det arbete som sker på lokal och nationell nivå och sprida goda exempel. Myndigheten ska fortsatt vara samordnande i den nationella stödfunktionen och i detta uppdrag inhämta kunskaper och erfarenheter från Arbetsförmedlingen, Delegationen mot segregation, , , , , Specialpedagogiska skol-myndigheten och . Uppdraget ska genomföras i nära dialog med SKR. Myndigheten ska löpande hålla informerat om hur arbetet fortskrider. Uppdraget ska redovisas till . Miljö och hållbar utveckling har ett starkt stöd i skolväsendets styrdokument. I den inledande delen av läroplanerna för , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och vuxenutbildning anges miljö och hållbar utveckling som ett av de fyra perspektiv som ska genomsyra all undervisning. Dessutom talas om lärande för hållbar utveckling ur olika perspektiv i kursplaner och ämnesplaner. I samband med framtagande av en ny läroplan för förskolan, Lpfö 18, introducerades också begreppet hållbar utveckling i styrdokumenten för förskolans verksamhet. Det innebär att det finns en samsyn inom området från förskoleverksamhet till vuxenutbildning. har haft i uppdrag av regeringen att synliggöra hur de globala målen i Agenda och de nationella miljömålen (det s.k. generationsmålet och miljökvalitetsmålen som fastställt) är kopplade till styrdokumenten för skolväsendet. Syftet med uppdraget är att ge huvudmän och personal i skolväsendet ökad kännedom om Agenda 2030 och de nationella miljömålen och därmed förbättra förutsättningarna för att utbildning för hållbar utveckling med dess tre dimensioner (ekonomisk, social och ekologisk) kan ingå i undervisningen. Uppdraget redovisades till regeringen genom Slutredovisning av regeringsuppdraget Ökad kännedom om hur Agenda 2030 och de nationella miljömålen kopplar till undervisningen (U2019/01622/S). Av redovisningen framgår bl.a. följande. I kunskapsöversikt över arbetet med lärande för hållbar utveckling i skolväsendet (2018) konstateras att det finns ett betydande stöd och ett antal olika stödmaterial som täcker en bredd av konkret kunskapsinnehåll och olika perspektiv av lärande för hållbar utveckling, framtagna av myndigheter, lärosäten och organisationer och som riktar sig till lärare, förskollärare och annan personal i skolväsendet. är delaktig i det arbete som utförs av exempelvis andra myndigheter eller organisationer. Många myndigheter, exempelvis , och Kemikalieinspektionen, har riktade uppdrag inom området hållbar utveckling mot målgruppen förskola och skola. Inom ramen för för barn- och ungdomsfrågor, arbetsgruppen Hållbar utveckling, bidrar med kunskaper om skolväsendets organisation och styrdokument i andra myndigheters arbete med hållbar utveckling och utbildning. När det gäller eget arbete inom området kan omnämnas utmärkelsen för hållbar utveckling samt de moduler för lärande för hållbar utveckling som finns för högstadiet och gymnasieskolan. När det gäller motionsyrkanden om det kommunala aktivitetsansvaret för ungdomar instämmer utskottet i att detta är en viktig fråga. Regeringen har vidtagit ett flertal åtgärder för att stärka ungas möjligheter inom skolan och på arbetsmarknaden. Bland annat har den gett ett uppdrag till Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) att tillsammans med andra berörda myndigheter analysera och utveckla ett nationellt samordnat stöd till unga som varken arbetar eller studerar (Ku2020/01216). Av MUCF:s regleringsbrev (Ku2021/01889, Ku2021/02377[delvis]) framgår att myndigheten fått i uppdrag att stödja i första hand kommuner men även andra aktörer som har verksamheter som bidrar till etablering av unga som varken arbetar eller studerar. Myndigheten ska även utifrån sin roll som stödfunktion för myndighetssamordning för de nationella aktörer som bidrar till etablering av unga som varken arbetar eller studerar tillvarata det arbete som sker på lokal och nationell nivå och sprida goda exempel. Uppdraget ska redovisas till () . Vidare vill utskottet hänvisa till SKR:s projekt fullföljd utbildning, som syftar till att öka andelen ungdomar med fullföljda gymnasiestudier. Regeringen och SKR har tecknat en överenskommelse om delfinansiering av projektet. Det pågår således ett omfattande arbete inom området. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2021/22:2160 (S) yrkandena 1–3 och 2021/22:3224 (C) yrkande 11. När det gäller motionsyrkandet om hållbar utveckling vill utskottet hänvisa till att miljö och hållbar utveckling har starkt stöd i skolväsendets styrdokument. Som framgår av redogörelsen ovan pågår ett ständigt arbete med dessa frågor. Mot denna bakgrund avstyrks motion 2021/22:2830 (M). Gymnasial yrkesutbildning och lärlingsutbildning m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om gymnasial yrkesutbildning och lärlingsutbildning m.m. Jämför reservation 2 (SD) och 3 (C). I kommittémotion 2021/22:2427 av m.fl. (SD) yrkande 9 betonas vikten av kompetensförsörjning och lokala utbildningar. Motionärerna anför bl.a. att lokala utbildningar med anknytning till lokalt företagande ska bevaras och utvecklas, gärna i direkt samarbete med företagen. I kommittémotion 2021/22:2524 av m.fl. (SD) yrkande 4 menar motionärerna att lärlingsutbildningarna måste reformeras. Motionärerna vill bl.a. ha fler gymnasieutbildningar till hantverksyrken inom ramen för lärlingsutbildning och att de ska avslutas med ett gesällprov. De vill även att det ska införas möjligheter till anställning . I kommittémotion 2021/22:3222 av m.fl. (C) yrkande 64 begärs att förordningen för branschskolor justeras så att det på ett ännu bättre sätt kan bidra till angelägen kompetensutveckling för företagen. Förslaget grundar sig på att redovisning av försöksverksamheten med branschskolor /20 bl.a. visar att bidraget för branschskolor var kraftigt underutnyttjat. infördes lärlingsutbildning som en ordinarie utbildningsform inom gymnasieskolan (prop. 2008/09:199, bet. 2009/10:UbU3, rskr. 2009/10:8). Enligt 16 kap. 11 § skollagen får det inom yrkesprogrammen finnas en gymnasial lärlingsutbildning som börjar det första, andra eller tredje läsåret. Den gymnasiala lärlingsutbildningen ska i huvudsak vara förlagd till en eller flera arbetsplatser. En elev som genomgår en gymnasial lärlingsutbildning inom ett av gymnasieskolans yrkesprogram ska kunna vara anställd i en särskild anställningsform, gymnasial lärlingsanställning. Avvikelser från lagen får göras genom kollektivavtal som har slutits eller godkänts av en central arbetstagarorganisation. Arbetstagare som omfattas av lagen om gymnasial lärlingsanställning undantas från tillämpningsområdet för lagen (1982:80) om anställningsskydd. Lagändringarna trädde i kraft (prop. 2013/14:80, bet. 2013/14:UbU18, rskr. 2013/14:265). infördes ändringar i skollagen som innebär att omfattningen av det arbetsplatsförlagda lärandet för en elev som går gymnasial lärlingsutbildning tydligare framgår av det utbildningskontrakt som ska tecknas för eleven. Motsvarande bestämmelser om utbildningskontrakt infördes även för lärlingsutbildning i gymnasie-särskolan (prop. 2017/18:24, bet. 2017/18:UbU9, rskr. 2017/18:155). Den ersättning som en arbetsgivare kan få från huvudmannen uppgår per elev och läsår till totalt högst . Ytterligare i ersättning kan lämnas till arbetsgivare för varje elev som har en anställning enligt lagen (2014:421) om gymnasial lärlingsanställning (3 § förordningen [2011:947] om statsbidrag för gymnasial lärlingsutbildning). har i uppdrag att (se bl.a. U2019/03315/GV [delvis]) genomföra utbildning för handledare och stärka kvaliteten i det arbetsplatsförlagda lärandet (APL). Inom ramen för uppdraget, som redovisades , skulle även informera om utbildningen till huvudmän och direkt till arbetsplatser som tar emot elever i APL. har erbjudit en mängd olika insatser inom ramen för uppdraget. För att utbilda handledare har en webbaserad handledarutbildning tagits fram. För yrkeslärare och andra i skolan som arbetar med APL har en APL-utvecklarutbildning erbjudits via ett antal lärosäten. Utbildningen ersätts med en modul för kollegialt lärande. Vidare har erbjudit kompetensutvecklingsdagar riktade till alla i skolan som arbetar med APL. Tillkännagivande om breddad och förstärkt gymnasial lärlingsutbildning ställde sig bakom ett tillkännagivande om att regeringen ska utreda om en breddad och förstärkt gymnasial lärlingsutbildning kan införas och vilka konsekvenser det skulle medföra (bet. 2015/16:UbU13 punkt 6, rskr. 2015/16:169). Regeringen behandlade tillkännagivandet i propositionen En försöksverksamhet med branschskolor (prop. 2016/17:161) och framförde där att tillkännagivandet får anses slutbehandlat. därefter framfört att den alltjämt anser att en lärlingsutbildning är en viktig del i utbildningssystemet och att tillkännagivandet inte är slutbehandlat (bet. 2017/18:KU21, rskr. 2017/18:326). Regeringen konstaterade i budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 16 avsnitt 4.3.3 s. 110) att punkten åter är öppen. Regeringen har därför gett i uppdrag att redovisa en analys av utvecklingen av den gymnasiala lärlingsutbildningen. ska också om det bedöms lämpligt föreslå hur lärlingsutbildningen kan utvecklas vidare samt lämna förslag på fortsatt hantering (Regleringsbrev U2020/00527/S). Regeringen framför i skrivelse 2020/21:75 skrivelser till regeringen – åtgärder att punkten inte är slutbehandlad. redovisade uppdraget till regeringen . Bland de huvudsakliga resultaten av undersökningen kan följande nämnas: – Andelen gymnasieelever som väljer lärlingsutbildning har ökat sedan den infördes permanent 2011. /20 uppgick andelen lärlingar till av samtliga elever på yrkesprogram. – Huvudmännens erbjudande och utbud av lärlingsutbildning beror på elevintresset, möjligheterna att engagera arbetsgivare samt organisatoriska förutsättningar hos huvudmännen. – Elever som under första utbildningsåret påbörjat lärlingsutbildning har en förhöjd genomströmning jämfört med andra elever på yrkesprogram. Lärlingar från yrkesprogram med inriktning mot bygg, tillverkning och industri är i något högre grad än elever från motsvarande skolförlagda program i en relevant verksamhet efter utbildningarna. Av undersökningen framkommer även att lärlingsutbildningen, där lärandet är omväxlande arbetsplatsförlagt och skolförlagt, är krävande för eleverna. Detta kräver ett engagemang av eleverna som inte passar alla. För de elever som lärlingsutbildning passar för, som valt och som stannat kvar på en lärlingsutbildning, innebär denna form däremot ett effektivt lärande. Vidare framförs i undersökningen att informationen och studie- och yrkesvägledningen om lärlingsutbildningen är otillräcklig, vilket får till följd att många elever som lärlingsformen skulle passa för inte väljer den som andra elever väljer lärlingsformen fast den inte är rätt för dem. Med anledning av resultaten föreslår bl.a. att lärlingsutbildningen huvudsakligen fortsätter oförändrad. Däremot bör man överväga att inleda lärlingsutbildningen under det första utbildningsåret. Vidare föreslås att information och vägledning om lärlingsutbildning utvecklas för att öka kunskapen om lärlingsformen. föreslår även att statsbidraget för gymnasial lärlingsutbildning justeras så att utbetalda medel i fortsättningen fördelas jämnt mellan terminerna. Detta skulle underlätta för huvudmännen att planera och bedriva lärlingsutbildning samt främja relationerna till arbetsgivare och tillgången till för eleverna (, Lärlingsutbildningen i gymnasieskolan, dnr 2020:438). Ärendet bereds inom . I sitt betänkande Välja yrke (SOU 2015:97) diskuterade frågan om en bättre matchning mellan ungdomars val av utbildning och arbetsmarknadens efterfrågan. Utredningen föreslog olika typer av insatser för att öka yrkesutbildningarnas attraktivitet genom att ge bättre beslutsunderlag inför gymnasievalet, öka tillgången till yrkesutbildning och förbättra utbildningarnas kvalitet genom en stärkt samverkan med arbetslivet. Utifrån utredningens förslag inleddes en försöksverksamhet med branschskolor. Syftet med försöksverksamheten är att öka attraktiviteten och förbättra tillgången till yrkesutbildning inom små yrkesområden. Försöksverksamheten ska pågå t.o.m. (lagen [2017:571] om försöksverksamhet med branschskolor och förordningen [2017:623] om försöksverksamhet med branschskolor och statsbidrag till vissa huvudmän). Enligt förordningen ska redovisa omfattningen och vunna erfarenheter av försöksverksamheten till . Redovisningen av regeringsuppdraget ska lämnas in och lämnades . I regleringsbrevet kom ett tillägg om ett uppdrag att skulle utvärdera försöksverksamheten med branschskolor, bl.a. i vilken utsträckning som dessa har bidragit till att tillgång till yrkesutbildning inom små yrkesområden som efterfrågas på arbetsmarknaden förbättras. Denna utvärdering skulle redovisas till () . I av försöksverksamheten med branschskolor /2020 enligt förordning (2017:623) om försöksverksamhet med branschskolor och statsbidrag till vissa huvudmän (dnr 2020:644, ) redogjordes för det andra årets omfattning och vunna erfarenheter av försöksverksamheten med branschskolor som pågår – . Statsbidraget som ska stödja försöksverksamheten var kraftigt underutnyttjat precis som föregående år. Anslaget för /20 var och vid ansökan utbetalades . Endast fem av de tio branschskolorna hade tagit emot elever i sin verksamhet under läsåret. I med branschskolor – En utvärdering av (dnr 2018:1288) som publicerades beskrivs resultaten av utvärdering av den pågående försöksverksamheten med branschskolor. har utfört utvärderingen på regeringens uppdrag och rapporten syftar till att ge en samlad bild av verksamhetens tre första läsår. konstaterar i rapporten att antalet branschskoleelever i försöksverksamheten har varit betydligt lägre än vad regeringen förväntat. Eleverna har dessutom haft en ojämn spridning över försöksverksamhetens olika yrkesområden. har branschskoleutbildningarna medfört ett ökat utbud av yrkesutbildning för elever på olika platser i landet, enligt de huvudmän som har anlitat branschskolor. Huvudmännen bedömer också att branschskoleutbildningarna är värdefulla och av god kvalitet för berörda elever. övergripande bedömning är därmed att försöksverksamheten, om än i begränsad utsträckning, har bidragit till att stärka den nationella kompetensförsörjningen inom små yrkesområden. Samverkan mellan arbetsmarknadens branschorganisationer och utbildningsanordnare är enligt utskottet en förutsättning för att garantera yrkesutbildning av god kvalitet och att arbetslivets behov av rätt utbildad arbetskraft kan tillgodoses. Enligt utskottet är lärlingsutbildningen en viktig del i utbildningssystemet. Utskottet kan konstatera att det kontinuerligt pågår arbete som syftar till att på olika sätt förbättra lärlingsutbildningen; bl.a. infördes en särskild anställningsform för elever inom lärlingsutbildningar, s.k. gymnasial lärlingsanställning. Vidare infördes ändringar i skollagen som innebär att omfattningen av det arbetsplatsförlagda lärandet tydligare framgår av ett utbildningskontrakt. Här kan även särskilt nämnas det arbete som har redovisat, att analysera utvecklingen av den gymnasiala lärlingsutbildningen. redovisning visar att fortsatta insatser är viktiga för att utveckla lärlingsutbildningarna. Ärendet bereds inom .