bet · H901JuU22 · 2022-04-29 00:00:00 — av (KD), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 38 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3974 av m.fl. (L) yrkande 79 och 2021/22:4190 av m.fl. (KD) yrkande 57. Antalet anmälda drograttfylleribrott har kontinuerligt ökat , vilket resulterar i att många människor omkommer i trafiken . Enligt det befintliga regelverket kan polisen slumpmässigt, genom s.k. sållningsprov, testa bilförare för alkohol men inte för droger. Att polisen ska ges möjlighet att använda sållningsprov för narkotika föreslogs av Utredningen om effektivare kontroller av yrkestrafik på väg , men det har ännu inte lett till några lagstiftningsåtgärder från regeringens sida. Vi anser att det är angeläget att regeringen skyndsamt återkommer till med ett lagförslag som gör det möjligt för polisen att använda sådana sållningsprov för narkotika. Myndigheter i samverkan mot den organiserade brottsligheten, punkt 40 (KD, L) av (KD), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 40 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3974 av m.fl. (L) yrkande 28 och 2021/22:4190 av m.fl. (KD) yrkande 42. För att lyckas knäcka gängkriminaliteten krävs snabba och resoluta insatser. Vi menar att detta bäst genomförs genom att stärka arbetet som bedrivs inom ramen för myndigheter i samverkan mot den organiserade brottsligheten, som har redovisat goda resultat sedan starten . Vi vill att varje myndighet som ingår i den gemensamma samverkan mot organiserad brottslighet ska ha ett tydligt uppdrag i regleringsbrevet som säger att arbetet är prioriterat. Detta skulle bidra till att myndigheterna avsätter resurser och prioriterar arbetet högt i förhållande till andra uppgifter. Det är hög tid för regeringen att återkomma till med en redovisning av styrningen och uppföljningen av det myndighetsgemensamma arbetet med anledning av det tillkännagivande som riktade till regeringen . Det finns också anledning att överväga ytterligare lagstiftningsåtgärder i syfte att effektivisera arbetet. Vidare föreslår vi att de nio s.k. nätverksmyndigheterna ska ingå i samarbetet, vilket möjliggör ökad informationsdelning. Regeringen bör vidta åtgärder som tillgodoser det anförda. Uppgiftsskyldighet vid samverkan mot den organiserade brottsligheten, punkt 41 (KD, L) av (KD), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 41 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3974 av m.fl. (L) yrkande 29 och 2021/22:4190 av m.fl. (KD) yrkande 43. Vi anser att de nio s.k. nätverksmyndigheterna bör ingå i samarbetet och därmed även omfattas av lagen om uppgiftsskyldighet, vilket innebär att myndigheterna får större möjligheter till informationsdelning än vad de har . Det finns också anledning att i övrigt göra en översyn av lagen om uppgiftsskyldighet i detta syfte, bl.a. huruvida information ska kunna delas mellan fler myndigheter eller avse all brottslighet som begås av en viss grupp av individer eller ett nätverk. Enligt vår uppfattning är det viktigt att arbetet inte endast avser att förhindra felaktiga utbetalningar från statliga välfärdssystem till kriminella, utan att även utbetalningar från kommunala system omfattas. Regeringen bör vidta åtgärder som tillgodoser det anförda. Samarbete med myndigheter och andra aktörer, punkt 42 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 42 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3579 av m.fl. (C) yrkandena 17 och 18 samt 2021/22:2997 av (SD) yrkandena 6 och 8 samt 2021/22:3974 av m.fl. (L) yrkande 21. Samverkan mellan polisen och andra myndigheter är av största vikt för att komma till rätta med brottslighetens utveckling. om myndighetsgemensamt arbete mot organiserad brottslighet (RiR 2019:11) visar på brister i uppföljningen och styrningen av det myndighetsgemensamma arbetet mot organiserad brottslighet, vilket är angeläget att åtgärda. Jag anser att det även i övrigt finns utrymme för ytterligare förbättringar av det samordnade arbetet och i informationsutbytet mellan myndigheter i brottsbekämpande syfte. Varje statlig myndighet bör rimligen också ha ett allmänt brottsbeivrande uppdrag i sin verksamhet och uppmärksamma brottsutredande myndigheter vid misstanke om brott. Samarbete med myndigheter och andra aktörer, punkt 42 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 42 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3974 av m.fl. (L) yrkande 21 och 2021/22:2997 av (SD) yrkandena 6 och 8 samt 2021/22:3579 av m.fl. (C) yrkandena 17 och 18. Det brottsförebyggande arbetet behöver långsiktighet och förankring i den lokala miljön där arbetet bedrivs. Därför har kommunerna och andra lokala aktörer en nyckelroll i det brottsförebyggande arbetet. Polisens samarbete med andra aktörer på lokalplanet behöver enligt min mening utvecklas och både polis och kommuner behöver i sin tur öka samarbetet med civilsamhället. Brottsförebyggande arbete och stöd till brottsoffer är områden där frivilligkrafter gör ovärderliga insatser. Min uppfattning är att samtliga kommuner ska ha samarbete med en lokal brottsofferjour och arbeta för att utöka samarbetet med volontärkrafter, både föreningar och enskilda personer. Vidare menar jag att kommuner ska samarbeta mer med föreningslivet, församlingar och samfälligheter i det brottsförebyggande arbetet, oavsett om detta sker inom ramen för ett lokalt brottsförebyggande råd eller på annat sätt. Regeringen bör vidta åtgärder i enlighet med det anförda. Kommuners brottsförebyggande ansvar, punkt 43 (L, MP) av (L) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 43 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:456 av (C) yrkande 2, 2020/21:3272 av m.fl. (L) yrkande 16 och 2021/22:3974 av m.fl. (L) yrkande 23, 2020/21:456 av (C) yrkande 1 och 2021/22:4159 av m.fl. (KD) yrkande 14. God samverkan mellan kommun och polis är en förutsättning för att skapa och upprätthålla trygghet i området. Det finns dock skilda uppfattningar bland kommunerna om hur långtgående kommunens ansvar för brottsförebyggande insatser är, vilket är ett stort problem. Vi har länge varit av uppfattningen att kommunernas ansvar måste förtydligas i lag och ser därför positivt på att förslag om detta presenterades i betänkandet Kommuner mot brott. Mot bakgrund av att betänkandet överlämnades till regeringen anser vi att det är angeläget att regeringen nu vidtar åtgärder för att lagstiftning ska komma på plats . Kommuners brottsförebyggande ansvar, punkt 43 (KD) av (KD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 43 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4159 av m.fl. (KD) yrkande 14 och 2020/21:456 av (C) yrkandena 1 och 2, 2020/21:3272 av m.fl. (L) yrkande 16 och 2021/22:3974 av m.fl. (L) yrkande 23. I betänkandet Kommuner mot brott föreslås att en ny lag, kommuners ansvar för brottsförebyggande arbete, ska träda i kraft . Utredningen kom fram till att det som alla kommuner kan och bör åläggas att göra för att förebygga brott inte handlar om att vidta vissa specifika brottsförebyggande åtgärder utan om att arbeta med och ta ansvar för de brottsförebyggande frågorna på ett sätt som främjar effektivitet i samhällets samlade brottsförebyggande arbete. Vi välkomnar utredningens förslag men vill, baserat på narkotikans utpräglade koppling till kriminalitet, betona vikten av att det ANDT-preventiva arbetet blir en självklar del av det ålagda brottsförebyggande arbetet. myndigheter, punkt 44 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 44 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3642 av m.fl. (M) yrkande 21 och 2021/22:3216 av m.fl. (C) yrkande 28. , , , och Försvarsmakten har snarlika uppgifter när det gäller t.ex. övervakning, brottsbekämpning och räddningsuppdrag. Dock skiljer sig de olika myndigheterna åt när det gäller befogenheter samt tillgång till personella och materiella resurser, t.ex. flygplan och fartyg. Utredningen samverkan presenterade förslag på hur verksamheten hos myndigheterna skulle kunna samordnas bättre, men flertalet av dessa förslag har inte genomförts. I ljuset av ett nytt säkerhetsläge och ett ökat tryck från den organiserade brottsligheten anser vi att frågan bör genomlysas på nytt. Vi föreslår därför att det ska göras en uppdaterad översyn av hur samordningen mellan dessa myndigheter kan bli bättre, bl.a. när det gäller personella och materiella resurser. Översynen bör också innefatta frågan om huruvida den befintliga lagstiftningen som ger respektive myndighet befogenhet att agera är ändamålsenlig. myndigheter, punkt 44 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 44 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3216 av m.fl. (C) yrkande 28 och 2021/22:3642 av m.fl. (M) yrkande 21. finns flera myndigheter med liknande uppdrag; t.ex. har både sjöpolisen och i uppgift att kontrollera fart och nykterhet till sjöss, och såväl polisen som har polisiära uppgifter. En ändamålsenlig statlig förvaltning är grunden för en effektiv offentlig verksamhet och för att undvika att olika myndigheters uppdrag överlappar varandra. Jag föreslår därför att en utredning ska ges i uppdrag att göra en översyn av möjligheten att minska antalet myndigheter. I utredningens uppdrag bör också ingå att bedöma vilka arbetsuppgifter som kan utföras av andra myndigheter. Det är särskilt viktigt att noggranna bedömningar görs när det gäller arbetsuppgifter som kan innebära våld mot enskilda. Översyn av sekretesslagstiftningen, punkt 45 (KD) av (KD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 45 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4184 av m.fl. (KD) yrkande 3. Myndigheter som gör utbetalningar inom ramen för välfärdssystemet är ovetande om att utbetalningen baseras på felaktiga grunder, trots att informationen för att komma till rätta med avancerade upplägg sammantaget finns inom statsförvaltningen. När välfärdsmyndigheterna fick i uppgift att göra en lista på antalet ändringar som behöver göras för att skapa en fungerande informationsöverföring mellan dem resulterade den i 130 olika förslag. För att effektivt upptäcka och förhindra felaktiga utbetalningar menar vi att sekretesslagstiftningen måste reformeras i grunden, i syfte att lösa upp de 130 knutarna. Vår uppfattning är att det krävs ett helt nytt förhållningssätt till frågan om sekretess mellan myndigheter, som tar en tydlig utgångspunkt i att motverka välfärdsbrottslighet. Vi föreslår därför att det görs en total översyn av dagens sekretesslagstiftning, i syfte att ge direktåtkomst till uppgifter i större utsträckning än . Vi ser också positivt på att sådan lagstiftning kan gynna den enskilde i vissa fall på så sätt att dennes uppgiftsbörda minskar när uppgifter delas direkt mellan myndigheterna. Åtgärder i utsatta områden, punkt 47 (KD, L) av (KD), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 47 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3965 av m.fl. (L) yrkande 39 och 2021/22:3985 av m.fl. (L) yrkande 28 och 2021/22:1347 av och (båda S), 2021/22:2333 av (L) och 2021/22:2994 av m.fl. (SD). Att invånare känner förtroende för samhällets institutioner är en viktig demokratisk fråga. Bristfälliga eller negativa relationer till polis och rättsväsende uppmärksammas som ett grundläggande problem i utsatta områden i den omfattande studien vända utvecklingen – från utsatta områden till trygghet och delaktighet . Utöver fler poliser och brottsbekämpande åtgärder menar vi att det är angeläget att polisen ges resurser att i ökad utsträckning arbeta relationsbyggande. I utsatta områden behövs poliser som känner till området och dess invånare och som arbetar med att långsiktigt bygga upp förtroendet bland de boende, t.ex. genom regelbundna besök på skolor. Det är av stor vikt att polisen är synlig och närvarande även vid andra tillfällen än vid utryckningar. I de mest utsatta områdena utmanas samhällets institutioner av parallella strukturer med egen normbildning, ekonomi och rättsskipning. För att stoppa parallella strukturer anser vi att det behövs en kontinuerlig polisiär närvaro och uthålliga riktade insatser i områdena. I flera kommuner har det gjorts utredningar om i vilken mån parallella samhällen finns som tillämpar informell rättsskipning eller utövar andra former av makt på individer. Staten måste reagera kraftfullt mot förekomsten av detta. Vi föreslår därför bl.a. att en nationell kartläggning av förekomsten av parallella samhällen ska göras och att en nationell strategi ska antas med tydliga direktiv till myndigheter om hur detta ska motverkas. Nationell strategi för att omvandla utsatta områden, punkt 48 (C, L) av (L) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 48 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3511 av m.fl. (C) yrkande 14 och 2021/22:4137 av Aphram (C) yrkande 1 och 2021/22:4137 av Aphram (C) yrkande 2. Avgörande för att vända utvecklingen i ett utsatt område är att de grundläggande funktionerna i området fungerar lika väl som i andra delar av kommunen eller stadsdelen. Därför är det olyckligt att så många satsningar på utsatta områden görs i kortare projekt. Ett helhetsgrepp behöver tas för att lösa de stora utmaningar som finns i de utsatta områdena, där mer än en halv miljon invånare bor. Därför föreslår vi att det ska tas fram en nationell strategi för att omvandla dessa områden till säkra och trygga stadsdelar . Trygghetsstråk, punkt 49 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 49 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4032 av m.fl. (M) yrkande 36.1. Enligt det befintliga regelverket kan kommuner anlita ordningsvakter i ett visst område om polisen bedömer att det finns ett särskilt behov. Sådana områden, s.k. paragraf 3-områden, kan avse platser där det ofta uppstår bråk eller finns problem med gängkriminalitet. Som ett komplement till detta föreslår vi att det ska kunna inrättas trygghetsstråk i stadskärnorna, med en tydligt fastställd utformning, i syfte att ordningsvakter ska patrullera där. Vi menar att detta skulle kunna vara ett snabbspår för kommunerna att få tillstånd att anlita ordningsvakter, utöver paragraf 3-områdena. Ordningsvakter, punkt 53 (S, C, V) av (V), (S), (S), (S), (S), (C) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 53 borde ha följande lydelse: 2021/22:1182 av (C) yrkande 1, 2021/22:1383 av Kopparklint (M), 2021/22:2985 av (KD) yrkandena 2 och 3, 2021/22:3097 av (M), 2021/22:3485 av Kopparklint (M), 2021/22:3781 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2021/22:3974 av m.fl. (L) yrkande 16. Vi anser att beredningen av betänkande, som utgör en omfattande översyn av regelverket för ordningsvakter, inte bör föregripas. När det gäller samarbetet mellan polisen och ordningsvakter i trygghetsskapande insatser instämmer vi i uppfattning att den kommande ordningsvaktsstrategin och ett nytt digitalt stöd, som bl.a. visar antalet ordningsvakter i tjänst och var de befinner sig, kan förväntas bidra till att polisen tar tillvara på den resurs som ordningsvakter utgör i större utsträckning än . Mot denna bakgrund ser vi inte anledning för att göra ett sådant tillkännagivande till regeringen som motionärerna efterfrågar. EU:s yttre gräns och Frontex, punkt 54 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 54 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:448 av m.fl. (V) yrkande 18. har det publicerats åtskilliga rapporter som visar att vissa EU-länder har förhindrat människor från att söka asyl i unionen genom s.k. push-backs, där asylsökande förts ut ur landets och därmed även EU:s territorium, vilket är otillåtet enligt internationell rätt. Även Frontex har anklagats för att ägna sig åt push-backs. Mot bakgrund av detta menar jag att regeringen bör motsätta sig en fortsatt militarisering av EU:s yttre gränser och bidra till att de uppgifter som framkommit om push-backs begångna av Frontex skyndsamt utreds. Europol och internationellt polissamarbete, punkt 55 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 55 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3775 av m.fl. (M) yrkandena 20 och 21 samt 2021/22:3974 av m.fl. (L) yrkande 37. Den organiserade brottsligheten i har blivit mer sammankopplad, internationell och digital. Det handlar bl.a. om trafficking, smuggling av migranter, vapensmuggling, cyberbrottslighet, narkotikahandel, ekonomisk brottlighet och penningtvätt. Eftersom de enskilda länderna får allt svårare att på egen hand bekämpa den grova, organiserade internationella brottsligheten menar vi att Europol och Eurojust bör förstärkas samt att informationsutbytet mellan de nationella polismyndigheterna och EU:s informationssystem bör förbättras. Vidare föreslår vi att en operativ europeisk polisstyrka inrättas inom ramen för Europol, i syfte att stävja den gränsöverskridande brottsligheten. All operativ verksamhet ska bedrivas under befäl av polismyndigheten i den aktuella medlemsstaten. Europol och internationellt polissamarbete, punkt 55 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 55 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3974 av m.fl. (L) yrkande 37 och 2021/22:3775 av m.fl. (M) yrkandena 20 och 21. Den grova organiserade och gränsöverskridande brottsligheten blir ett allt större problem i , vilket gör att betydelsen av Europols arbete ökar. Jag anser att Europol bör ges befogenhet att lägga in information i SIS på samma villkor som de nationella myndigheterna i medlemsstaterna. Europol har en mer begränsad befogenhet, vilket motverkar en effektiv brottsbekämpning. Nordiskt polissamarbete, punkt 56 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 56 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2528 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2021/22:1669 av (M) yrkande 2. Den gränsöverskridande brottsligheten växer, vilket innebär att behovet av samverkan med rättsväsendets myndigheter i våra nordiska grannländer ökar, när det gäller polisiärt samarbete men även andra frågor, t.ex. tullfrågor. Vi anser att de befintliga möjligheterna till samarbete, t.ex. avtalet som ingicks 2019 med om samarbete mellan särskilda insatsgrupper i krissituationer, inte är tillräckliga. Därför anser vi att det bör tillsättas en utredning som ser över möjligheterna till nordisk samverkan i brottsbekämpande syfte. Inre utlänningskontroll, punkt 57 (M, SD, KD) av (KD), (M), (SD), (M), (SD), (SD), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 57 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2552 av i m.fl. (SD) yrkande 9 och 2021/22:3840 av m.fl. (M) yrkandena 20 och 26–28. Det är inte ovanligt att personer undanhåller identitetshandlingar från myndigheter efter råd från smugglare eller andra migranter. och Säkerhetspolisen har i flera sammanhang påtalat att det finns ett behov av att vid inresa, inre utlänningskontroll och verkställighet kunna omhänderta och tömma digitala medier i syfte att utreda en utlännings identitet och medborgarskap. Vi instämmer i att frågan är såväl angelägen som brådskande och föreslår därför att regeringen ska tillsätta en utredning om detta. När det gäller inre utlänningskontroller anser vi att de lagändringar som trätt i kraft är långt ifrån tillräckligt ingripande för att motsvara polisens behov av effektivare verktyg och utökade befogenheter, inte minst mot bakgrund av att har präglats av migrationskris och bristfälliga gränskontroller. Vi föreslår därför att en utredning ska tillsättas i syfte att lämna förslag om polisens möjligheter att ta dna-prov och göra husrannsakan i samband med inre utlänningskontroll. Vidare anser vi att bestämmelserna i 9 kap. 8–9 § utlänningslagen ska ändras på så sätt att polisen ska vara skyldig att ta fotografi och fingeravtryck vid en inre utlänningskontroll. Dessutom anser vi att bör få mer resurser för inre utlänningskontroll. befogenheter, punkt 58 (S, C, V) av (V), (S), (S), (S), (S), (C) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 58 borde ha följande lydelse: 2021/22:2510 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2021/22:2856 av (M) yrkande 3, 2021/22:3130 av (M), 2021/22:3786 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2021/22:4190 av m.fl. (KD) yrkande 51. har återkommande riktat tillkännagivanden till regeringen om att befogenheter måste utökas, särskilt när det gäller åtgärder mot utförsel av stöldgods. Vi noterar att alldeles har fått ett tilläggsdirektiv om utvidgning av uppdraget när det gäller just befogenheter i detta avseende. I avvaktan på utredningens förslag och med hänsyn till tidigare tillkännagivanden anser vi att det saknas anledning för att göra ett sådant tillkännagivande till regeringen som motionärerna efterfrågar. Smuggling av narkotika och vapen, punkt 60 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 60 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:470 av m.fl. (V) yrkandena 5 och 7. publicerade Brå rapporten (2021:10) som bl.a. visar att smugglingen av narkotika har professionaliserats och bygger på gränsöverskridande samarbeten mellan aktörer i kriminella miljöer, att distributionsleden blivit färre och att de krypterade kommunikationslösningarna är centrala för utvecklingen. En förutsättning för den illegala handeln med narkotika är att narkotikan kan föras in över gränsen till och det är därför angeläget att får bättre förutsättningar att arbeta mot den gränsöverskridande brottsligheten genom ett förstärkt gränsskydd och samverkan med polisen. En förutsättning för att och polisen ska ha insyn i de delar av distributionskedjan som föregår smugglingen till är att myndigheterna får tillgång till information om svenska och utländska gärningspersoners agerande i andra länder. I rapporten anger Brå att ett sätt att förbättra kunskapsläget kan vara att inrätta fler sambandspersoner i centrala transit- och produktionsländer. Mot denna bakgrund anser jag att regeringen bör ge i uppdrag att inrätta fler sambandspersoner i centrala transit- och produktionsländer i syfte att kartlägga distributionskedjor för narkotikasmuggling. Två journalister har gjort en omfattande granskning av de illegala vapnens väg genom till , som publicerades i boken . Granskningen visar bl.a. att det ofta rör sig om icke fungerande vapen och vapendelar som förs in i landet för att sedan göras om till fungerande vapen. Det är tydligt att polisen behöver mer resurser för att kunna kartlägga vapensmugglingen och hanteringen av illegala vapen.