bet · H901UbU17 · 2022-02-18 00:00:00 — Lika viktig som en stark ekonomi är för att vi ska ha ett starkt och självständigt är en stark privatekonomi viktig för att vi ska ha starka och självständiga familjer. Men är trenden att svenska hushålls skulder ökar mer än inkomsterna. Våra skulder ligger långt över EU-snittet, enligt siffror från SCB. Vi är näst mest skuldsatta i . Så sent som i går presenterade en plan för att stoppa lånehajarna, hejda skuldfällorna och bryta den negativa utvecklingen med skuldsättning. Men vi behöver också stärka motståndskraften bland våra barn och unga när det gäller att skuldsätta sig. ingår privatekonomi i samhällskunskapen på gymnasiet, men anser att frågor om privatekonomi måste ta större plats. Man bör exempelvis behandla aktiemarknaden, investeringar, hur pensionssystemet är uppbyggt och så vidare. Något annat som är viktigt för såväl som land som alla människor som bor här är att vi har ett företagsklimat i världsklass. står dock inför en stor kompetensbrist inom många branscher, inte minst industri och hantverk. Inom dessa områden skulle det kunna skapas många fler jobb. Det finns stor potential för fler arbetstillfällen, men tyvärr är det alltför få unga som väljer att gå ett yrkesinriktat program på gymnasiet. Vi menar bland annat att studie- och yrkesvägledarnas uppdrag behöver förändras. tycks det till stor del uppfattas som att det går ut på att ge eleven vägledning för att nå sitt drömyrke, oavsett vilka egentliga förutsättningar man har eller hur arbetsmarknadens behov ser ut. Arbetsmarknadens behov behöver spela större roll; båda perspektiven ska vägas in. Vi tror att det skulle kunna vägleda ungdomarna mer rätt. Många unga har inte någon tydlig uppfattning eller har kanske rent av en felaktig uppfattning av vad det innebär att jobba på en verkstad eller i en industri. Därför är det viktigt att man får göra prao och studiebesök genom skolan. Men studievägledarna måste också vara tydliga med hur det ser ut på arbetsmarknaden och med vilka utbildningar som faktiskt leder till att ungdomarna får jobb. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Gymnasieskolan En annan viktig sak för att motverka kompetensbrist och för att stärka företagsklimatet är att göra högskolebehörighet till norm på landets yrkesprogram. har tidigare ansett att den behörigheten inte skulle vara huvudregel. Anledningen var att vi såg att många ungdomar var skoltrötta. De orkade inte fullfölja gymnasiet. Vi hade en förhoppning om att fler kanske skulle orka fullfölja sin gymnasieutbildning och klara skolan ifall de kunde fokusera på yrkeskunskaperna. Men har vi sett att söktrycket till den typen av utbildningar har minskat eftersom behörigheten till högskolan inte har varit norm på yrkesprogrammen. Mot bakgrund av det har bytt position. Vi vill att gymnasiala yrkesprogram ska utökas till sitt innehåll för att också kunna ge högskolebehörighet, men möjligheten att välja bort högskolebehörigheten ska finnas. På det sättet gör vi också de höga förväntningarna till norm. Vi vill att höga förväntningar ska vara norm i svensk skola, och vi gör det enklare för dem som vill ha högskolebehörighet att välja ett yrkesprogram. På det sättet kan vi bidra till att motverka kompetensbristen och stärka företagsklimatet. Också jag vill markera att vi naturligtvis står upp för internationell rätt och för solidaritet med folket i . Det känns märkligt att stå här och debattera. Men som någon sa tidigare: att ha en öppen debatt i vårt demokratiska system, som vi alla står bakom, kanske är det enda rätta att göra. Den här debatten handlar om gymnasieskolan, och i betänkandet behandlas en rad motioner. Jag ska vara lika tråkig som vanligt och yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på reservationerna. Jag ska motivera varför vi avslår motionerna och gå in på regeringens prioriteringar och pågående arbete. I går beslutade att ämnesbetyg i stället för kursbetyg ska införas i gymnasieskolan. Det är en stor och efterlängtad reform som innebär att man nu kommer att få betyg utifrån de kunskaper man har vunnit i stället för enbart utifrån hur det har gått i en enskild kurs i årskurs 1. Det är en stor förändring. Det kommer att krävas mycket arbete med en översyn av examensmål, programmål, programstrukturer och ämnesplaner - you name it. Jag vill bara påminna om det. När vi kommer med en massa nya, innovativa förslag på vad vi ska putta in i gymnasieskolan behöver man verkligen titta över det tillsammans med , lärare och så vidare. Det här kommer att stärka elevernas lärande och minska risken för betygsstress och psykisk ohälsa. Man kan inte tala om gymnasieskolan utan att tala om alla dem som inte kommer in på ett nationellt program. Gymnasieutbildningen är verkligen biljetten ut i livet, ut på arbetsmarknaden och ibland in till högre utbildning. Att inte klara gymnasiet ökar risken för att hamna i arbetslöshet och social utsatthet, med allt vad det innebär. ser vi att alltför många blir obehöriga till att gå ett nationellt gymnasieprogram. Mellan brukar hamna i introduktionsprogrammen. Mer måste göras för att förhindra utslagning innan gymnasiet ens har börjat. Här har regeringen satsat stora resurser på att öka kunskap och likvärdighet i . Det är helt avgörande. Man har också aviserat att vi ska se över den hårda gränsen för godkänt, för betyget E, som vi känner till. Det är välkommet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Gymnasieskolan Att alla partier nu står bakom att vi ska införa ämnesbetyg är en stor förbättring som innebär att man faktiskt kommer att få på sig att inhämta kunskaper för att bli sitt allra bästa jag innan det är dags att få sitt slutbetyg. Detta är konkret politik som ger fler unga en rättvis chans att bedömas utifrån vad de faktiskt lärt sig i gymnasiet. De kan inte slås ut innan de ens har kommit in. Det är många saker som behöver göras, och det här är några av dem. Fler måste också klara sin gymnasieexamen. Förra mandatperioden beslutade om en proposition om bland annat bättre övergångar mellan grundskola och gymnasieskola. Det handlade om utvecklat stöd till eleverna på gymnasiet och tydligare ansvar för rektor att följa upp frånvaro samt om förbättringar av introduktionsprogrammens struktur och kvalitet med krav på garanterad undervisningstid. En annan viktig pusselbit är de yrkespaket som kan läsas på introduktionsprogrammen. De har tagits fram tillsammans med arbetsmarknadens parter. Men vi måste göra mer. Vi måste fortsätta framåt. Ett bra exempel är den utredning som regeringen tillsatt - Fler unga ska nå målen med sin gymnasieutbildning. En utredare har fått i uppdrag att föreslå åtgärder för att fler ska nå målen samt att utreda möjligheterna till bättre övergångar mellan gymnasieskola och komvux. En mer flexibel lösning är något att fundera över. Alla är inte stöpta i samma form. Utredaren ska också analysera hur yrkespaketen används och hur de kan utvecklas för att skapa utbildningar av hög kvalitet och med hög relevans för arbetsmarknaden. Utredningen ska läggas fram , och jag ser verkligen fram mot att få se förslagen. Några motionärer lyfter fram att vi måste planera och dimensionera gymnasieutbildningen bättre och att vi måste knyta gymnasieutbildningen närmare arbetsmarknaden. Jag håller fullständigt med. kommer vi att få möjlighet att besluta om ett regeringsförslag där själva grundtanken är att bättre anpassa utbudet efter behoven på arbetsmarknaden. Förslaget kommer också att medföra en bättre samverkan mellan kommunerna. Vidare handlar det om det viktiga med att huvudmännen måste bli bättre på att informera om utbildningens inriktning och vad utbildningen kan leda till. Planeringsunderlag kommer att tas fram. Det här är större än vad vi tror. Även förslaget om att förstärka regionernas utvecklingsansvar är välkommet. Det finns många fina exempel på samverkan runt om i landet, men med det här förslaget får vi äntligen en struktur på plats och kan utveckla samverkan överallt. Det är ett enormt steg om vi antar förslaget . Inom både offentlig och privat sektor är tillgången till rätt kompetens en förutsättning för att garantera tillväxt, jobb och välfärd i hela landet. Efterfrågan på yrkesutbildad personal är enorm. Enligt SCB kommer efterfrågan att öka . Så kan vi inte ha det. Den negativa trenden när det gäller antalet sökande till gymnasieskolans yrkesprogram behöver vändas . Yrkesprogrammens status måste höjas. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Gymnasieskolan Flera åtgärder behövs. En avgörande fråga för att öka attraktiviteten på yrkesutbildningarna är ökade möjligheter till högskolebehörighet. Om fler unga ska se yrkesutbildningarna som ett klokt val kan vi inte ha ett system som stänger dörrar, eller som uppfattas som att det stänger dörrar. Den här reformen är starkt efterfrågad från arbetslivet, och jag ser fram emot att få debattera och besluta om den . Det blir en högtidsdag. För att fler ska välja en yrkesutbildning och fler ska vilja känna stolthet i en yrkeskarriär måste yrkesarbete uppvärderas och yrkesskicklighet synliggöras. Vi vill fortsätta satsa på World Skills tillsammans med LO och . Statusen måste också höjas genom att utveckla yrkescollege, lärlingsutbildningar och branschskolor. Frågor om studie- och yrkesvägledningen har varit uppe. Jag tror att även den kommer att förändras med de nya förslagen, det vill säga göra tydligt att arbetsmarknadens behov också spelar in. Det finns mycket att göra, och har jag också pratat längre än min angivna talartid. Jag tackar för ordet. Det finns mycket i vad sa som vi kan skriva under på. Jag tror att förslaget om ämnesbetyg kommer att bli bra. Både Socialdemokraterna och oppositionen har länge kämpat i denna fråga. Det är viktigt att landa rätt i betygssystemen så att det inte blir hastiga förändringar. Men ibland kan det ta lite än vad man vill. Vi hade gärna sett att förslaget hade genomförts tidigare. blir det ändå ett antal skolstarter som kommer att tvingas att gå med det system som vi nu tycker är stressigt och svårt innan ämnesbetygen införs . Det är tre kullar till som ska gå med det stressiga systemet. Hade inte hellre sett att förslaget kunde genomföras lite fortare eftersom vi ändå har haft så att förbereda oss? Jag tycker att mycket av det som sas om statusen för yrkesprogrammen var bra, även om vi inte riktigt delar uppfattning om den exakta utformningen. Jag tycker ändå att det är viktigt att säga att vi sverigedemokrater inte tycker att man ska utestänga elever. Vi tycker inte att den som vill läsa in högskolebehörighet inte ska få göra det. Däremot ser vi en fara i att skapa ett system där man utgår från att högskolebehörigheten ska läsas in i stället för att vara en möjlighet. Man kan läsa och sedan få tillägg. Den parlamentariska gruppen hade också den diskussionen. Skulle inte se en fördel med att göra så och därmed inte stänga elever ute från möjligheten att läsa in behörighet? Jag tackar för frågan. Det är bra att vi har samsyn i olika saker. Jag kan direkt svara på frågan om jag hellre sett att ämnesbetygen införts tidigare. Svaret är ja. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Gymnasieskolan Redan i samband med Gy 2007 gjordes en parallell utredning om hur ämnesbetyg skulle införas i en kursutformad gymnasieskola. Det fanns med i jobbet. Sedan blev utbildningsminister, och han kastade utredningen i papperskorgen och införde Gy 2011 i stället. Det fanns mycket bra i Gy . Dock kom ämnesbetygen inte med. Däremot kom uppdelningen mellan yrkesprogram och högskoleförberedande program. Det finns inget tydligare än det som hände där. Det blev inte attraktivt för ungdomarna att söka. Framför allt var det för att deras studie- och yrkesvägledare samt deras föräldrar vid köksborden sa att de inte skulle gå ett yrkesprogram utan att de i stället skulle gå samhällsprogrammet. Reslow var själv inne på att programmet har vuxit enormt. Jag tänker att det här som Reslow berättar om och tycker, det finns ju . Alla har ju rätt till möjligheten att få högskolebehörighet i ett yrkesprogram i gymnasieskolan. Men vi har sett att det inte fungerar för alla överallt, så det här förslaget är bättre. Då ingår det, och man väljer bort det om man av någon anledning behöver det. Problemet är ju att dagens system inte riktigt skiljer bort de teoretiska inslagen så som vi hade önskat. Vi kan gå tillbaka och titta på hur det var med yrkesprogrammen . Det var ju inte så att de var impopulära. Tvärtom var det så att studie- och yrkesvägledarna var väldigt bra på att skicka elever rätt. Och det var stora program. Det var många som gick dem. Då var också gymnasieskolorna lite större till omfånget och lite mer strategiskt placerade. Men något hände. nämnde Gy 07. Ja, det fanns många problem med Gy 07 som gjorde att den skrotades. Men en sak som inte var bra när man väl formulerade yrkesprogrammen var att man tog bort möjligheten att läsa in högskolebehörighet. Det var inte bra. Jag tror att vi är överens där, men jag ser en fara i att den lösning som regeringen nu föreslår kommer att leda till sämre genomströmning därför att man fortfarande avskräcks av att läsa mer teori om man inte har tillräckligt bra betyg från . Jag är rädd att det blir fel där, och jag önskar att vi hade kunnat göra det på ett lite mer effektivt och nytänkande sätt. Så till dimensioneringen. Dimensionering är bra, precis som jag sa. Problemet med utredningen som kommer med sitt förslag är att den fått kritik för att man behöver bygga upp en massiv byråkrati för att hantera denna dimensionering. Min fråga till är hur Socialdemokraterna och regeringen ser på att bygga upp en enorm byråkratisk apparat dit massvis med pengar ska gå - pengar som hade kunnat gå till eleverna i undervisningen - för att säkerställa att alla kommuner ska ha sin lilla skola och inte samarbeta med varandra. Jag tackar för ytterligare frågor. Det var intressant att höra att de var bra på att skicka folk rätt. Det var de - jag gick ut vårdgymnasiet -82 och har kommit ända hit, så det gick ju bra. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Gymnasieskolan Annars måste jag säga att det verkar som om Reslow snart är den ende i den här kammaren som är rädd för den här reformen av högskolebehörigheten. Lyssna på näringslivet även i den här frågan, skulle jag säga. Jag förstår verkligen inte vad ledamoten menar med den här massiva byråkratin som ska byggas upp. Den samverkan som måste ske, den sker redan på många ställen men inte överallt. Regionerna kommer att få ett ansvar för det här. har ett ansvar. Det kommer att få lite extra ansvar. Det är väl möjligtvis det. Jag förstår verkligen inte att ser en så stor i fara i det, men vi lär återkomma i frågan . är hjärtat tungt. invasion av krossar freden på vår kontinent. Vi i den här kammaren och i måste agera med full kraft. Vi behöver stötta med den hjälp och det stöd som man efterfrågar i form av vapen, ekonomiska resurser och humanitär hjälp. Vi måste säkerställa att vi får fullskaliga sanktioner mot på plats för att tydligt markera, och vi måste stärka det svenska försvaret. Tankarna går till det ukrainska folket. Vi är med er. är vi alla ukrainare. Som flera här inne har konstaterat har vi ett ansvar att i denna mörka stund bidra till att upprätthålla vår egen demokrati genom att debattera i denna kammare. debatterar vi utbildning och skola. Skolan ska ge alla unga möjlighet att forma sin egen framtid. Det finns förmodligen ingen annan faktor som kan förändra ett livsöde så som en framgångsrik skolgång. Skolan öppnar dörrar till ett tryggare arbetsliv och ger möjligheter att forma sin egen framtid. Den ska vara den självklara platsen för klassresor. Gymnasieskolan är viktig för kompetensförsörjning och för individens möjlighet att forma sitt liv så som man själv önskar. visar statistik från att över 16 000 elever som gick ut årskurs 9 inte blev behöriga till gymnasieskolan. Var tredje elev på gymnasiet klarar inte att ta gymnasieexamen . Det visar att svensk skola behöver nya kunskapsreformer. I den senaste Pisamätningen nådde elever med utländsk bakgrund lägre resultat i läsförståelse jämfört med elever med inhemsk bakgrund. Den uppmätta skillnaden är den största i . Vi vet att utrikes födda och personer utan gymnasieutbildning har särskilt svårt att få ett första jobb, vilket i många fall leder till ett långvarigt bidragsberoende. Behovet av reformer i svensk gymnasieskola är alltså stort. En stor brist är att det inte går att mäta hur väl våra skolor lyckas med sitt huvuduppdrag: att rusta alla elever med goda kunskaper. De två huvudsakliga nationella verktygen för att mäta detta är de nationella proven och slutbetygen. Men det är svårt att fatta beslut utifrån dessa. Betygen är ju inte förankrade i resultaten på de nationella proven. De nationella proven är heller inte konstruerade för att man ska kunna jämföra kunskapsutvecklingen . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Gymnasieskolan Vi ser omfattande problem med de nationella proven. Ett annat är att de rättas av elevernas egna lärare, vilket ger bristande tillförlitlighet i bedömningarna. De är också utsatta för omfattande fusk. Ja, vi ser ett behov av en lång rad reformer när det gäller de nationella proven. vill införa central rättning av de nationella proven så att de blir jämförbara , följer läroplanernas mål och genomförs i olika årskurser. bör man säkerställa att elever med särskilda behov får det stöd de har rätt till. Vi vill också utreda möjligheten att återinföra studentexamen i . är i en internationell kontext relativt ensamt om att i slutet av gymnasieskolan inte ha examensprov som antingen sammanvägs med betygen eller redovisas separat. , och har till skillnad från examensprov i slutet av gymnasieskolan, och i alla dessa länder bedöms proven helt eller delvis externt. slår i sitt betänkande fast att de ser flera fördelar med införande av examensprov på gymnasiet - dels för att betygsinflation motverkas, dels för att eleverna hamnar under mindre press. Man skriver följande: "Ett system där man i gymnasieskolan redovisar betyg och provresultat separat kan leda till ökad likvärdighet eftersom det blir ett system med två mätpunkter. Med två mätpunkter, betyg och examensprov, ökar elevers möjlighet att visa sina kunskaper och det sänker trycket på lärarna att sätta omotiverat höga betyg." En tredje punkt som jag vill lyfta här handlar om kunskapskraven i gymnasieskolan. Vi vet att kurs- och läroplanerna uppfattas som otydliga av lärare och elever. Man fokuserar på analytisk förmåga utan att eleverna har den grundläggande faktakunskap som krävs för att kunna resonera, jämföra, värdera och dra slutsatser. Detta har studerats av bland annat Linnéuniversitetet - den studie som bidrog till att reagerade och initierade en översyn av läro- och kursplanerna. Den fjärde punkt jag tänkte nämna handlar om undervisningstiden. konstaterar att antalet undervisningstimmar är lågt. Många elever vittnar om många håltimmar och lärarlösa lektioner. konstaterar att undervisningstiden för deras lärare kan variera mellan skolor för samma kursinnehåll. kan inte förvänta sig att nå högre resultat utan att öka antalet undervisningstimmar. Vi vill därför från sida initiera en utredning för att säkerställa att alla gymnasieelever får den undervisningstid de har rätt till. Slutligen vill jag också nämna något om matchningen. Som flera har nämnt här är yrkesutbildningarna väldigt viktiga för svensk kompetensförsörjning. Efterfrågan på lärare och vårdpersonal med högskoleutbildning växer snabbare än utbudet. finns det ett överskott på personer med högskoleutbildningar inriktade på humaniora, samhällsvetenskap, kommunikation, kultur och media. De yrkesprogram som har för få studenter i förhållande till arbetsmarknadens behov är framför allt vård och omsorg, fordon och transport, byggnad och restaurang. Därtill finns ett stort och växande överskott på personer med högst grundskoleutbildning, inte minst till följd av en stor asylinvandring från länder där kort utbildning är det vanligaste. Antalet utbildningsplatser behöver alltså öka, och detta behöver i större omfattning styras av arbetsmarknadens behov. Därtill är det naturligt att konstatera att behovet av reformer av svensk gymnasieskola är stort. krävs inte mer av samma politik som har skapat denna situation, med flum och otydliga kunskapskrav, utan i stället ett återupprättande av kunskapslinjen. Med hänvisning till den förenklade beredningen i utskottet yrkar jag inte bifall till våra motioner utan till utskottets förslag. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Märkning och regi-strering av katter