bet · H901NU21 · 2022-05-13 00:00:00 — Vidare anser jag det vara viktigt att strukturerat och metodiskt inventerar, analyserar och kvantifierar de samhällsekonomiska risker som är förknippade med fel eller otillräcklighet i kraftsystemet. I prioriteringen mellan olika investeringar ska det, enligt min uppfattning, finnas en tydlig koppling till den samhällsekonomiska riskanalysen. Driften och underhållet av transmissionsnätet ska dessutom utgå från en samhällsekonomisk analys. Vidare anser jag att leveranssäkerheten i kraftsystemet ska utvärderas. Det bör anges tydligare än att ska utvärdera driften av transmissionsnätet. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vissa övriga nätfrågor, punkt 14 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 48 och 2021/22:4197 av m.fl. (MP) yrkandena 26 och 32 samt 2021/22:780 av och (båda C) yrkandena 1–3, 2021/22:2390 av m.fl. (SD) yrkande 24, 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkandena 83, 103 och 105, 2021/22:3688 av m.fl. (M) yrkande 13, 2021/22:4220 av m.fl. (L) yrkandena 11, 44 och 45 samt 2021/22:4497 av m.fl. (KD) yrkande 4. Jag anser att politiken för att ställa om energisystemet måste vara inriktad på att fasa ut alla fossila bränslen och bygga ut de förnybara energikällorna, att minska och effektivisera energianvändningen, att öka flexibiliteten i elsystemet samt att investera i elnätet. När det gäller det sistnämnda är det uppenbart att elektrifieringen av den tunga industrin och stora delar av transportsektorn gör att behovet av förnybar el ökar liksom behovet av robusta elnät som kan föra över stora mängder el. Jag anser att kraftsystemet måste bli mer flexibelt och elnäten behöver byggas ut och rustas upp. Jag vill halvera tiden för byggande av elnät och förkorta byggtiden av stamnät genom regelförändringar, bättre samordning samt kraftfulla investeringar i ny nätkapacitet. Det är även mycket betydelsefullt att elnätet uppgraderas så att hela landet har tillgång till ett smart, flexibelt och robust elnät som klarar av en ökad andel förnybar el, står emot cyberattacker och extremväder bättre och klarar ödrift så att telekommunikation och värmeförsörjning kan upprätthållas även under krissituationer. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Effektivare tillståndsprocesser, punkt 16 (M, SD, KD) av (M), (M), (SD), (SD), (KD), (M) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2388 av m.fl. (SD) yrkande 14, 2021/22:2390 av m.fl. (SD) yrkandena 26 och 28, 2021/22:3688 av m.fl. (M) yrkande 20 och 2021/22:4195 av m.fl. (KD) yrkande 31 och 2021/22:723 av ClasGöran (S), 2021/22:1219 av och (båda C), 2021/22:1395 av (KD), 2021/22:3468 av och Kopparklint (båda M) yrkande 3 och 2021/22:4220 av m.fl. (L) yrkandena 8 och 9. Sammanställningar från instanser som , och pekar på en dubblering av efterfrågan på ren el till 2045. Detta är en utveckling som vi anser bör värnas och underlättas. Därför är det beklagligt att etableringen av anläggningar för produktion eller överföring av sådan el ofta fastnar i långdragna byråkratiska processer. Det är inte rimligt att det kan dröja uppemot tio–att få nödvändiga tillstånd. tog vissa beslut som syftade till att förkorta tillståndsprocesserna, men dessa åtgärder var otillräckliga. Vi anser därför att det måste till fler åtgärder för att avsevärt förenkla och förkorta tillståndsprocesserna för elnätsutbyggnad. Det handlar exempelvis om att tillåta att tillståndsprocesser bereds parallellt och att det sätts en tidsgräns för hur länge ärenden får ligga hos departementen. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Effektivare tillståndsprocesser, punkt 16 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4220 av m.fl. (L) yrkandena 8 och 9 samt 2021/22:723 av ClasGöran (S), 2021/22:1219 av och (båda C), 2021/22:1395 av (KD), 2021/22:2388 av m.fl. (SD) yrkande 14, 2021/22:2390 av m.fl. (SD) yrkandena 26 och 28, 2021/22:3468 av och Kopparklint (båda M) yrkande 3, 2021/22:3688 av m.fl. (M) yrkande 20 och 2021/22:4195 av m.fl. (KD) yrkande 31. Den svenska energipolitiken står inför helt nya förutsättningar. De snäva tidsramarna i kombination med de omfattande investeringar som krävs lämnar inget utrymme för politiska diskussioner om hur kraftsystemet ska förändras. Om klimatmålen ska nås med bibehållen välfärd och med förutsättningar för en växande industri behövs en rejäl utveckling av det svenska kraftsystemet. En fördubbling – eller förmodligen kanske ännu mer – av kraftsystemet kräver skarpa investeringsbeslut om under den kommande mandatperioden. För att denna utveckling ska komma till stånd i den osäkra politiska miljö som är resultatet av decennier av ideologiskt driven energipolitik kommer staten att behöva bära den politiska risken. Jag anser därför att staten behöver utfärda någon form av garantier både för stabilitet och för en effektiv myndighetsutövning. Investerarna behöver veta att de kan lita på vilka regler som kommer att gälla under investeringens avskrivningstid och de behöver veta att projekten inte kommer att sinkas av utdragna tillståndsprocesser. bör tydliggöra att det är staten som ska bära den politiska risken och risken för ineffektiva tillståndsprocesser för de projekt som behövs för att hantera utmaningarna i kraftsystemet. Det bör även tillsättas en utredning om hur statliga garantier för stabila regler och en effektiv tillståndsprocess ska se ut. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Mål om halverade ledtider, punkt 17 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1601 av och (båda C) yrkande 3, 2021/22:3497 av m.fl. (C) yrkande 6 och 2021/22:3511 av m.fl. (C) yrkande 12. När den förnybara elproduktionen byggs ut för samhällets energiomställning och när energikrävande industri ställer om till klimatneutral produktion ökar behoven av överföringskapacitet, energilagring, reglerbar produktion samt systemtjänster. I det läget är det, enligt vår uppfattning, särskilt viktigt att politiken inte i onödan reglerar eller överreglerar teknik som befinner sig i utvecklingsskedet. Det krävs stabila regelverk och förutsägbara, snabba och transparenta tillståndsprocesser. Såväl kostnaderna som tidsåtgången för företag som söker tillstånd hos kommuner och myndigheter måste minska. Det är inte bara ansökningar som behöver behandlas snabbt och effektivt utan även överklaganden. tar exempelvis även överklaganden av olika tillstånd och kräver mycket resurser, vilket resulterar i ett sämre företagsklimat. Mot denna bakgrund anser vi att det bör tillsättas en utredning för att rensa i regelverken och möjliggöra energiomställningen, och ett mål om halverade ledtider ska vara bärande. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Stamnätskoncessioner, punkt 18 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3199 av m.fl. (V) yrkande 16. Tillståndsprocessen för stamnätskoncessioner måste snabbas på. Jag anser att flaskhalsarna i elnätet och den långsamma tillståndsgivningen är två av de största problemen med det svenska elnät . Därför anser jag att regeringen bör ge ansvariga myndigheter i uppdrag att utreda möjligheterna till en snabbare tillståndsprocess för stamnätskoncessioner. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Undantag för redan miljöprövade verksamhetsområden, punkt 19 (SD, C) av (SD), (C), (SD), (SD) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2390 av m.fl. (SD) yrkande 27 och 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkande 100. Vid etablering av nya elledningar görs det en robust prövning innefattande en omfattande miljöprövning. Det är även fallet när det finns behov av att göra mindre omfattande förändringar, vilket bidrar till långa ledtider. Det finns redan undantag från koncessionsplikten för en rad områden. Dessa undantag tillämpas dock inte på något systematiskt eller förutsägbart sätt. Vi anser att undantag från krav på koncession ska tillämpas oftare, vilket skulle förkorta tiden för tillståndsprocesserna. Ett sätt att uppnå detta vore att förenkla ytterligare när det gäller att kunna ge sådana verksamheter som redan har miljöprövats undantag från krav på nätkoncession. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Nätanslutningsavgifter, punkt 20 (SD, L) av (SD), (SD), (L) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4220 av m.fl. (L) yrkande 49 och 2021/22:3199 av m.fl. (V) yrkande 10, 2021/22:3209 av (C), 2021/22:3688 av m.fl. (M) yrkande 21 och 2021/22:4195 av m.fl. (KD) yrkande 18. För att kraftsystemet ska fungera tekniskt och kostnadseffektivt är det avgörande att de krav som ställs på sådan produktion som ska anslutas till nätet följs. Väderberoende kraftkällor som vind- och solkraft har en volatil produktionsprofil, vilket innebär särskilda utmaningar för kraftsystemets övergripande funktion. Dessa utmaningar medför indirekta kostnader som måste avspeglas betydligt bättre i nätanslutningsavgifterna. Det är enligt vår uppfattning exempelvis viktigt att nyanslutning av havsbaserad vindkraft står för sina fulla anslutningskostnader för att kraftsystemet ska kunna byggas ut på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Nätanslutningsavgifter, punkt 20 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3688 av m.fl. (M) yrkande 21 och 2021/22:3199 av m.fl. (V) yrkande 10, 2021/22:3209 av (C), 2021/22:4195 av m.fl. (KD) yrkande 18 och 2021/22:4220 av m.fl. (L) yrkande 49. För att kunna nå det mål om fossilfrihet som vi anser att måste ha behöver alla fossilfria tekniker användas. anser vi att energipolitiken ska bygga på marknadsmässiga principer. Subventioner som riktas till enskilda produktionsslag snedvrider konkurrensen och stör den avreglerade elmarknadens funktion. Ett sätt för staten att stötta viss förnybar kraftproduktion är att subventionera de avgifter som tas ut för anslutning till elnätet. En sådan modell har bl.a. föreslagits för att stimulera utbygganden av den havsbaserade vindkraften. Vi avvisar ett sådant förslag av ovan angivna skäl och för att det finns andra fossilfria kraftslag som missgynnas. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Nätanslutningsavgifter, punkt 20 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3199 av m.fl. (V) yrkande 10 och 2021/22:3209 av (C), 2021/22:3688 av m.fl. (M) yrkande 21, 2021/22:4195 av m.fl. (KD) yrkande 18 och 2021/22:4220 av m.fl. (L) yrkande 49. Samhället måste ställas om i hållbar riktning för att inte utgöra ett hot mot klimatet. Ökad elektrifiering av flera samhällssektorer som är baserad på förnybara kraftkällor är en av nycklarna till framgång på detta område. Elektrifieringen ställer dock inte bara krav på ökad produktion av el utan också på att överföringskapaciteten är tillräcklig. Energisystemet måste ställas om för att motsvara de nya behoven som de fossila energikällorna avvecklas. Enligt min uppfattning har vindkraften den största potentialen att snabbt bidra med mer förnybar el. Tekniken är välbeprövad och moderna vindkraftverk är effektiva. Teknikutvecklingen går i snabb takt och det är fullt möjligt med en kraftig utbyggnad utan att kompromissa med miljö och djurliv. Landbaserad vindkraft är lönsam utan subventioner, men den havsbaserade vindkraften är fortfarande dyr att bygga. För att stimulera utbyggnaden av den havsbaserade vindkraften anser jag att nätanslutningsavgifterna bör slopas för denna produktionsform. Regeringen bör återkomma med en redogörelse för hur den avser att gå till väga för att avskaffa denna avgift. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Nätanslutningsavgifter, punkt 20 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4195 av m.fl. (KD) yrkande 18 och 2021/22:3199 av m.fl. (V) yrkande 10, 2021/22:3209 av (C), 2021/22:3688 av m.fl. (M) yrkande 21 och 2021/22:4220 av m.fl. (L) yrkande 49. En trygg och säker energiförsörjning är en viktig motor i den svenska ekonomin och avgörande för välfärden i vårt land. Svenska företag och konsumenter ska kunna lita på att det finns en stabil och pålitlig elförsörjning i hela landet och oavsett väder och vind. Jag förespråkar en fri och öppen elmarknad med ökad konkurrens till nytta för kunderna. Långsiktiga spelregler inom energipolitiken ska ligga till grund för att utbyggnaden av den förnybara energiproduktionen, utfasningen av fossila bränslen och förutsättningar för kontrollerade generationsskiften i den svenska kärnkraften. Jag förordar att det produceras en mångfald av fossilfri energi som kan användas inom flera olika samhällssektorer. El kommer att bli en allt viktigare energibärare och kraftsystemet måste dimensioneras med beaktande av detta. En förnybar kraftproduktionsresurs på frammarsch är vindkraften. Jag ser positivt på denna utveckling, så länge den sker på lokalbefolkningens villkor. Jag kan också konstatera att det finns ett ökande intresse för havsbaserad vindkraft. Vindkraftsetableringar till havs innebär dock högre kostnader än om de görs på land. Det förslag som innebär att ska stå för utbyggnaden av transmissionsnätet till havsbaserad vindkraft anser jag vara mindre bra eftersom en sådan lösning skulle innebära att ett kraftslag gynnas på andra kraftslags bekostnad. Även om jag i grunden är positiv till havsbaserad vindkraft skulle riktade subventioner till detta produktionsslag ge oönskade effekter som inte svarar mot systembehovet. De resurser som avsätts borde i stället inriktas på de betydande satsningar som krävs för att undanröja de kapacitetsproblem som redan finns i stamnätet. Sammantaget utmynnar detta i att jag motsätter mig riktade subventioner till havsbaserad vindkraft. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Ersättning för skada och intrång, punkt 21 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3511 av m.fl. (C) yrkande 21 och 2021/22:1475 av (KD). har länge haft en stabil efterfrågan på elenergi, men med den pågående omställningen väntas elenergibehovet öka kraftigt. har på årsbasis ett överskott av elenergi som kan exporteras, men inom landet finns vissa överföringsproblem. Överföringsförmågan i näten är otillräcklig, vilket gör att elen inte når dit den behövs. Dessa flaskhalsar måste byggas bort. Infrastruktur som vägar, järnvägar och kraftledningar innebär ofrånkomligen ingrepp både i naturen och i markägarnas grundlagsskyddade rättigheter. Vi anser även att den som påverkas kraftigt av exempelvis vindkraftsparker eller kraftledningar likt i bör ha rätt till viss ersättning, även om han eller hon inte är markägare. Därför bör regeringen se över hur den som drabbas av intrång eller kraftigt påverkas av samhällsviktiga etableringar kan få ersättning samt genomföra en översyn av ersättningsmodellerna för att öka flexibiliteten i avtalsformerna och ge skälig kompensation till den som drabbas. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Mätnings- och avtalsfrågor, punkt 22 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3688 av m.fl. (M) yrkande 31 och 2021/22:2390 av m.fl. (SD) yrkande 32, 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 68 och 2021/22:4220 av m.fl. (L) yrkandena 52 och 53. Omställningen av energisystemet mot en allt större elektrifiering inte minst inom transport- och industrisektorerna ställer krav på ökad produktion av fossilfri el och förbättrad överföringskapacitet. Utöver detta är det viktigt att det tillkommer nya affärsmodeller som gör det möjligt för elanvändarna att anpassa sin förbrukning till elprisets variationer och för att exempelvis elfordon ska kunna bidra med lagringskapacitet och därmed även svara för en ökad flexibilitet i elsystemet. För att ta vara på dessa möjligheter kommer det dock att krävas modern styr- och reglerteknik. Elmätarna är i det avseendet en nyckel, eftersom dessa fungerar som en nod för att kunna styra exempelvis när en bil ska laddas och inte laddas. Vi är medvetna om att elnätsföretagen kommer att byta ut landets elmätare och att har angett funktionskrav på de nya mätarna. Vi ser det som angeläget att de nya mätarna ligger tekniskt i den absoluta frontlinjen och att de kan avläsas i realtid. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Mätnings- och avtalsfrågor, punkt 22 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2390 av m.fl. (SD) yrkande 32 och 2021/22:3688 av m.fl. (M) yrkande 31, 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 68 och 2021/22:4220 av m.fl. (L) yrkandena 52 och 53. För att den avreglerade elmarknaden ska fungera väl förutsätts det att huvuddelen av elkunderna agerar aktivt, dvs. att de undersöker utbudet och gör ett aktivt val av leverantör baserat på exempelvis pris eller de val av elmix som en viss leverantör erbjuder. är det viktigt att komma ihåg att alla varken kan eller vill vara aktiva elkunder på detta sätt. Avstår man från att välja elleverantör anvisas man ändå en sådan och knyts till ett s.k. anvisningsavtal. Dessa avtal innebär inte sällan ett högre elpris än om kunden aktivt hade valt ett elavtal. Även om har beslutat om att kunder med anvisade avtal ska ha skäliga villkor och att andelen kunder med anvisade elleverantörer ska minska har det inte hänt särskilt mycket med skillnaden i pris för de anvisade elavtalen. Antalet avtal har visserligen minskat, men att prisskillnaderna kvarstår ser vi som ett problem som kräver ytterligare och mer ingripande åtgärder. bör ta ställning för att anvisningsavtalen tas bort. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Mätnings- och avtalsfrågor, punkt 22 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 68 och 2021/22:4220 av m.fl. (L) yrkandena 52 och 53 samt 2021/22:2390 av m.fl. (SD) yrkande 32 och 2021/22:3688 av m.fl. (M) yrkande 31. Jag ser i grunden positivt på regeringens ambitioner att agera för att möjliggöra en ökad flexibilitet när det gäller användningen av el. Däremot vill jag vara tydlig med att de åtgärder som vidtas inte får innebära att de enskilda individernas fria val att konsumera el när de själva vill inskränks genom tvingande bestämmelser eller att flexibiliteten byggs in i avancerade styrsystem på ett sådant sätt att det blir tvätt- eller diskmaskinen som anpassar sig till elprisfluktuationer än att valet att använda dessa apparater ligger kvar hos den enskilda brukaren. För att säkerställa att detta inte blir utfallet av regeringens ambitioner när det gäller användarflexibilitetsfrågan anser jag att bör uttala att all flexibilitet på användarsidan ska vara frivillig och bygga på civilrättsliga avtal. Därutöver bör tydliggöra för regeringen att det inte ska finnas några krav på att apparater ska vara utformade för att kunna variera sin elanvändning utom användarens kontroll. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Elförsörjningen på , punkt 23 (M, C, KD, L) av (M), (M), (C), (KD), (L), (M) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkande 110, 2021/22:3688 av m.fl. (M) yrkande 15, 2021/22:4195 av m.fl. (KD) yrkande 32 och 2021/22:4220 av m.fl. (L) yrkande 18, 2021/22:819 av (M) och 2021/22:1206 av (C). Vi anser att det måste vidtas omedelbara åtgärder för att säkerställa elförsörjningen på . har utvärderat hur elförsörjning ska kunna tryggas och landat i slutsatsen att en tredje elkabel behövs, men först . Utvecklingen på elmarknaden och de dramatiska säkerhetsrelaterade händelserna i innebär ett helt nytt läge. Därför anser vi att ska återuppta arbetet med att projektera och färdigställa en tredje elkabel till . Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Lagring av el, punkt 24 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3688 av m.fl. (M) yrkande 32 och 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkande 77, 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 49, 2021/22:4197 av m.fl. (MP) yrkandena 29 och 33 samt 2021/22:4220 av m.fl. (L) yrkande 51. Den svenska elproduktionen har länge varit en av världens renaste och tryggaste. Vattenkraften och kärnkraften producerar ren el med pålitlig leverans, och har även vindkraften spelat en allt viktigare roll. Sammantaget har det varit helt avgörande för den svenska industrins utveckling och för välfärden i vårt land. Vindkraft, solkraft och andra väderberoende kraftslag kan dock inte erbjuda samma stabila produktion som kärn- och vattenkraften kan, vilket gör att behovet av att kunna lagra energin ökar ju mer intermittenta produktionsresurser som kommer in i systemet. Lagring har således en växande roll i energisystemet. Utöver möjligheterna att lagra energi i vattenkraftens dammar finns åtskilliga andra, kompletterande lösningar för lagring som bör få ökad uppmärksamhet. Batterier i hushåll, användning av elbilar för flexibilitet och produktion av vätgas är tre exempel. Vi anser dock att arbetet med energilagring är alltför spretigt och förordar därför att det tas fram en strategi för detta arbete. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Lagring av el, punkt 24 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkande 77 och 2021/22:3688 av m.fl. (M) yrkande 32, 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 49, 2021/22:4197 av m.fl. (MP) yrkandena 29 och 33 samt 2021/22:4220 av m.fl. (L) yrkande 51. El måste i princip konsumeras som den produceras. Ännu saknas i stor utsträckning effektiva möjligheter att lagra el i större skala. Ett problem med viss förnybar elproduktion är att den inte alltid svarar mot ett användarbehov, vilket kan skapa perioder av såväl överskott som underskott i förhållande till efterfrågan.