bet · H901TU9 · 2022-04-07 00:00:00 — Utskottet vill peka på att det också har gjorts flera viktiga satsningar och vidtagits flera åtgärder i syfte att bidra till en konkurrenskraftig järnväg. Utskottet förutsätter att det viktiga arbete som pågår för att stärka och förbättra konkurrenskraften för järnvägssektorn fortgår med oförminskad kraft. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motion 2021/22:4389 (MP) yrkande 2. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om att ge i uppdrag att utreda möjligheterna att etappvis utveckla stråket –samt ge förslag på hur åtgärderna kan finansieras och tillkännager detta för regeringen. Jämför reservation 2 (S, C) och särskilt yttrande 2 (KD, L). Det är mellan och . Mellan städerna bor det 3,4 miljoner människor fördelat på 50 kommuner. tar en tågresa mellan och . flyger 1,4 miljoner människor mellan och , och endast 200 000 väljer tåget. I godstransportstrategin framhåller regeringen att den har för avsikt att ta initiativ till en dialog med den norska regeringen kring utvecklingen av de gränsöverskridande stråk som beskriver, bl.a. –. Regeringen framhåller att den ser ett särskilt behov av att länderna gemensamt utreder hur järnvägsförbindelserna i de nämnda stråken kan stärkas. Fastställelse av nationell trafikslagsövergripande plan för transportinfrastrukturen för perioden –2029 I regeringens beslut om fastställande av den nationella trafikslagsövergripande planen för transportinfrastrukturen för perioden –2029 anges att och regeringar är överens om att utvecklingen av de gränsöverskridande transportinfrastrukturerna ska ske i dialog mellan departementen i de båda länderna samt mellan de myndigheter som ansvarar för transportsystemet i respektive land. Vidare framförs att regeringen har för avsikt att ta initiativ till en dialog med den norska regeringen kring utvecklingen av de gränsöverskridande stråk som beskriver, bl.a. –. Regeringen framhåller att den ser ett särskilt behov av att länderna gemensamt utreder hur järnvägsförbindelserna i de nämnda stråken kan stärkas. I fastställelsebeslutet anges vidare att bör fortsätta att utreda bl.a. stråket ––på grund av kapacitetsproblem och långa restider. Regeringen anger att utredningsarbetet bör ha som målsättning att bl.a. detta stråk är så pass utrett att det kan övervägas i nästa planeringsomgång och planrevidering. Förslag till nationell plan för transportinfrastrukturen 2022–2033 I förslag till nationell plan för perioden –2033 anförs det att finns en stor efterfrågan på bättre förbindelser mellan och med framför allt tåg (men även med buss på delsträckor) för att bl.a. skapa ett alternativ till resande med flyg. pekar på att omfattande affärsresande, veckopendling och daglig pendling för arbete och studier samt är exempel på resande i stråket. lyfter fram att det finns betydande brister i utbud, kapacitet och restidernas tillförlitlighet på flera av de viktigaste reserelationerna på stråket. föreslår att det görs en fördjupad utredning av stråket ––och dess kapacitetsproblem och långa restider. Fokus föreslås ligga på delen mellan och . pekar på att den norska regeringen har gett Jernbanedirektoratet i uppdrag att påbörja en utredning av järnvägsförbindelsen –. framhåller att en dialog mellan Jernbanedirektoratet och har inletts och att myndigheterna är överens om att det vore värdefullt att genomföra en gemensam utredning som bl.a. undersöker möjligheterna att etappvis utveckla stråket samt ser över alternativa sätt att finansiera föreslagna åtgärder. Det norska samferdselsdepartementet gav det norska Jernbanedirektoratet i uppdrag att i dialog med utreda järnvägsförbindelsen mellan och . –2.55 AB är ett bolag som ägs av , Region , Region , Region län, stad och kommun. Bolaget har till syfte att påskynda utbyggnaden av bättre tågtrafik mellan och och på delsträckorna där emellan. Enligt bolaget skulle en snabbare järnvägsförbindelse innebära att över en miljon flygresenärer flyttar till tåget på sträckan . Svar på skriftlig fråga I sitt svar på en skriftlig fråga (fr. 2021/22:751) konstaterade infrastrukturminister att det finns många viktiga och angelägna åtgärder att genomföra i transportinfrastrukturen runt om i landet. Infrastrukturministern pekade bl.a. på att regeringen presenterade en infrastrukturproposition med den största ekonomiska ramen någonsin för transportinfrastrukturåtgärder. Ministern pekade på att har haft så mycket pengar till transportinfrastrukturen. Vidare lyfte infrastrukturministern fram att har redovisat sitt förslag till nationell plan för transportinfrastrukturen 2022–2033 och att den slutliga planens utformning är något som regeringen kommer att ta beslut om . Infrastrukturministern påminde vidare om att regeringen gav i uppdrag att fortsätta att utreda bl.a. stråket –med målsättningen att stråket är så pass utrett att det kan övervägas i nästa planeringsomgång och planrevidering. Vidare lyfte ministern fram att och är överens om att titta på möjliga vägar framåt för –. Infrastrukturministern avslutade med att konstatera att ministern ser fram emot att föra en dialog med sin ministerkollega i om det fortsatta arbetet med att förbättra förbindelserna mellan och . Utskottet vill inledningsvis understryka betydelsen av väl fungerande gränsöverskridande transporter, inte minst till vårt grannland . Utskottet vill påtala att det tar att transportera gods och människor med järnväg mellan och . En väl fungerande järnväg mellan huvudstäderna skulle enligt utskottets mening vara mycket positivt både för klimatet och för utvecklingen mellan städerna. Utskottet anser därför att det är av stor vikt att järnvägsförbindelsen mellan och utvecklas. Utskottet vill peka på att det norska Jernbanedirektoratet har fått ett uppdrag att i dialog med utreda järnvägsförbindelsen mellan och . Utskottet vill peka på att i förslaget till nationell plan framför att en dialog mellan Jernbanedirektoratet och har inletts och att myndigheterna är överens om att det vore värdefullt att genomföra en gemensam utredning som bl.a. undersöker möjligheterna att etappvis utveckla stråket samt ser över alternativa sätt att finansiera föreslagna åtgärder. Utskottet anser därför att det är hög tid att även agerar i frågan och vill därför att riktar ett tillkännagivande till regeringen om att ge i uppdrag att i dialog med norska Jernbanedirektoratet utreda möjligheterna att etappvis utveckla stråket –samt ge förslag på hur åtgärderna kan finansieras. Övergripande förutsättningar för järnvägsmarknaden Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om samhällsuppdrag och ägardirektiv samt tillträde till järnvägens infrastruktur. Utskottet hänvisar till vidtagna åtgärder och framhåller vikten av väl fungerande järnvägssystem med god samverkan mellan dess olika funktioner. Jämför reservation 3 (V), 4 (M) och 5 (MP). I kommittémotion 2021/22:3214 av m.fl. (V) yrkande 3 framförs att regeringen bör återkomma med ett ägardirektiv om samhällsuppdrag som stärker SJ AB:s samhällsnytta senast till bolagsstämman 2023. Motionärerna efterfrågar i yrkande 5 förändrade ägardirektiv för senast till bolagsstämman 2023 så att trafikeringsrätten för också innebär en skyldighet att bidra till att upprätthålla en väl fungerande trafik på järnväg i hela landet. I yrkande 7 framhåller motionärerna att regeringen bör återkomma med ändrade ägardirektiv för Jernhusen senast till bolagsstämman 2023 så att bolaget får ökat resenärsfokus och erbjuder avgiftsfria väntsalar i hela landet. Tillträde till järnvägens infrastruktur I kommittémotion 2021/22:3752 av m.fl. (M) yrkande 7 anförs att en konkurrensneutral tillgång till järnvägens infrastruktur behöver säkerställas. Motionärerna pekar bl.a. på behovet av att fler kommersiella tågbolag ska få tillgång till en konkurrensneutral järnvägsinfrastruktur som bl.a. tåglägestilldelning, depåtillgång och signalsystem. I yrkande 9 efterfrågar motionärerna konkurrensneutral tillgång även till digital infrastruktur. Motionärerna pekar på att det ska vara lätt att boka tågbiljett vid resa inom landet och lätt att välja mellan olika tågsätt och bolag. I yrkande 17 framhåller motionärerna att det bör införas sanktionsavgifter för bokad men icke nyttjat tågläge. Motionärerna pekar på att det är orimligt att detta sker när det på vissa platser och vid vissa tider är stor trängsel på spåren. I kommittémotion 2021/22:4389 av Axel m.fl. (MP) yrkande 1 pekar motionärerna på att regeringen i sin proposition föreslår en förändring i kollektivtrafiklagen som begränsar möjligheten till direkttilldelning. Motionärerna framför att direkttilldelning av skäl hänförliga till strukturella och geografiska särdrag i stället ska vara tillåtet. I motion 2021/22:124 framför (M) att förutsättningarna för vite bör utredas för beviljade spårlägen på järnväg som inte har utnyttjats. Motionären pekar på att åtgärden behövs mot bakgrund av att det är stora brister i kapacitet på järnvägarna som operatörer som inte fullt ut nyttjar de givna tåglägena beviljas spårläge. Samma motionär önskar i motion 2021/22:503 att prioriteringskriterierna för tilldelning av spårlägen för tåg skyndsamt bör förändras för att underlätta studie- och arbetspendling. I motion 2021/22:523 framhåller samma motionär att infrastrukturplaneringen bör ses över så att tågplanerna skapar en förutsägbar robusthet i infrastruktursystemet för en framtida kollektivtrafik när det gäller tåg. Icke-diskriminerande tillträde till järnvägsinfrastrukturen öppnades marknaden för persontransporter på järnväg i för konkurrens. SJ:s ensamrätt till kommersiell persontrafik på järnvägsnät som förvaltas av staten avskaffades därmed. Detta innebär att alla tågoperatörer har likvärdig rätt att verka på det svenska järnvägsnätet. föreskriver ett icke-diskriminerande tillträde till järnvägsinfrastrukturen. Exempelvis är signalsystemen på järnvägsnät konkurrensneutrala på så sätt att de inte gör skillnad på vilket järnvägsföretag som trafikerar linjen. Däremot finns det tekniska skillnader mellan olika tågtyper som medför begränsningar. När järnvägsmarknaden successivt avreglerats och konkurrensutsatts har det införts bestämmelser i järnvägslagstiftningen om hur offentligt stöd ska särredovisas, hur kapacitet ska tilldelas, hur avgifter får tas ut och hur järnvägstjänster ska tillhandahållas. Skyldigheter och rättigheter för branschens aktörer framgår av bestämmelserna och ska leda till mer likvärdiga villkor och sund konkurrens. Som nämnts ovan lyfter regeringen fram i propositionen Fjärde järnvägspaketet att och den svenska järnvägssektorn genom den föreslagna lagstiftningen kommer att bidra till uppfyllandet av fjärde järnvägspaketets huvudsyften, bl.a. att stimulera utvecklingen av tjänsteutbudet på järnvägens persontransportmarknader i genom att öppna tillträdet till de nationella persontransportmarknaderna inom EU. Av järnvägslagstiftningen följer vidare att en tjänsteleverantör ska ge järnvägsföretag och andra sökande tillträde till grundläggande tjänster och tjänsteanläggningar utan att diskriminera någon. Så långt det är möjligt ska tjänsteleverantören tillmötesgå alla ansökningar till sina tjänster. En tjänsteleverantör är enligt järnvägslagen varje offentlig eller privat enhet som ansvarar för tillhandahållandet av grundläggande tjänster och/eller tilläggs-och extratjänster, eller för förvaltningen av en anläggning för sådana tjänster. En tjänsteanläggning är mark, spår, installationer, byggnader och utrustning som iordningställts för att det ska gå att utföra eller tillhandahålla grundläggande tjänster och/eller tilläggs- och extratjänster. Om en tjänsteleverantör tillhandahåller en tilläggs- eller extratjänst åt ett järnvägsföretag eller en annan sökande, är tjänsteleverantören skyldig att göra det på ett icke-diskriminerande sätt. I propositionen föreslår regeringen att detta i lagstiftningen – i linje med EU-lagstiftningen – kallas för ett minimipaket för tillträdestjänster. Regeringens proposition innebär dock inte någon förändring i sak i detta avseende. Transportstyrelsen bedriver marknadsövervakning och marknadstillsyn med stöd av sin instruktion, järnvägslagen och järnvägsförordningen samt i enlighet med sitt regleringsbrev. I styrelsens marknadstillsyn ingår även en tillsyn över att tillträdet till järnvägsinfrastrukturen är icke-diskriminerande. Transportstyrelsens arbete omfattar dessutom kontroller av att gällande krav på marknaden följs, övervakning av marknadens utveckling och funktion i förhållande till politikens förväntningar samt prövningar av tvister och fastställelser av villkor. Det är som ansvarar för kapacitetstilldelningsprocessen inför arbetet med att ta fram den årliga tågplanen och som gör bedömningen av t.ex. en viss banas kapacitet. ansvarar för den samlade planeringen av tåg- och banarbeten på järnvägsspåren, den s.k. tågplanen vilken innehåller tidtabeller för person- och godståg samt en tidplan för banarbeten. Det är järnvägsnätsbeskrivningen (JNB) som ligger som grund för tågbolagens ansökan om tid och plats i spåret. JNB innehåller information om järnvägsnät, hur man ansöker om kapacitet, vilka tjänster och avgifter som gäller under en tågplan samt de avtalsvillkor som är aktuella för att trafikera spåren. går det att ansöka om tåglägen i den kommande tågplanen. De som ansöker är tågbolag, kollektivtrafikmyndigheter, järnvägsentreprenörer m.fl. ansöker även om tider för banarbeten. När ansökningsperioden stängs startar arbetet med att konstruera tågplanen. Tilldelningen av kapacitet utgår därmed från de ansökningar om tåglägen som lämnas in till och inte från en optimering av tågplanen från ett produktionstekniskt perspektiv. Trafikmönster och typ av trafik är därför faktorer som påverkar vilken kapacitet som kan utnyttjas på en bana. När en bana är överbelastad ska även ta fram en analys och förslag på åtgärder för hur kapaciteten kan förstärkas . Denna process är lagstadgad och ska dokumenteras. Om det inte går att komma överens utgår från samhällsekonomiska beräkningar, där det används prioriteringskriterier för att hitta den lösning som ger största samhällsekonomiska nytta. Beräkningarna utgår från uppgifter som de sökande lämnar vid ansökan. Enskilda tåg ställs inte mot varandra, utan det görs en bedömning av helhetslösningar. Efter att tågplanen har fastställts kan tågbolag som har trafikeringsavtal göra en ansökan om enstaka tåglägen (s.k. ad hoc-ansökan) inom ramen för den fastställda tågplanen, i den mån det finns ledigt utrymme på spåren. Planeringen avser också hantering av ändringar av tåglägen och banarbeten. Propositionen Fjärde järnvägspaketet innebär inte några förändringar i sak i denna del förutom mindre ändringar bl.a. när det gäller ansökan om enstaka tåglägen (s.k. ad hoc-ansökan). Marknadsanpassad planering av kapacitet Marknadsanpassad planering av kapacitet (MPK) är ett initiativ inom ramen för (JBS) och handlar om att ta fram nya arbetssätt och verktyg för att frigöra och optimera järnvägens fulla kapacitet. För att möta hela marknadens kapacitetsbehov behövs både en fast och en flexibel planering. Med metoden successiv planering ska det skapas större flexibilitet än med dagens metod och därmed utrymme på spåren för andra tåg eller banarbeten. Successiv planering ökar också tågplanens tålighet mot störningar, genom att optimera kapaciteten när detaljplaneringen görs i takt med att förutsättningarna ändras. MPK är en del av programmet DAT (Digitaliseringen av tåglägestjänsten). Regeringen har gett i uppdrag att redogöra för hur projektet utvecklas och genomförs och hur andra utvecklingsprojekt som är kopplade till MPK fortlöper. Uppdraget redovisades och . I rapporterna framhåller bl.a. att förändringen sker stegvis och innebär förbättrade arbetssätt, ett nytt planeringsverktyg med en förbättrad informationsmodell och förbättrade gränssnitt för ansökan av kapacitet. lyfter fram att samverkan med branschen är en viktig del i projektet och att en första omgång tester även har genomförts med representanter för tågbolag och järnvägsentreprenörer. uppger att projektet är i en införandefas och att effektivare arbetssätt, förbättrade processer och digitala lösningar tas i bruk till tågplan 2023. Branschprogram för kapacitet i järnvägstrafiken driver i samarbete med forskningsutförare i ett branschprogram för kapacitet i järnvägstrafiken (KAJT). Programmet är en svensk forskningsplattform för området Framtida planering, styrning och drift av järnvägens trafik. Målet för forskningen inom programmet är att förbättra nyttjandet av järnvägssystemet och utforma effektiva och pålitliga trafikflöden med tillhörande tjänster. KAJT har sju akademiska parter. Det är i sin roll som infrastrukturförvaltare som bestämmer avgifterna för att nyttja infrastrukturen på det statliga nätet, och det sker löpande justeringar i avgifterna. Av järnvägsnätsbeskrivningen (JNB) framgår att en bokningsavgift tas ut för tilldelad tåglägeskapacitet som avbokas av järnvägsföretag eller trafikorganisatörer senare än och fram före planerad avgång. För det fall att tågläget avbokas senare än före planerad avgång tas det ut en kvalitetsavgift. Om ställer in planerade tåglägen utgår en kvalitetsavgift före planerad avgång. Syftet med avgiften är att främja ett effektivt utnyttjande av kapaciteten. I regeringens proposition Fjärde järnvägspaketet anges att den nuvarande lydelsen av paragrafen inte fungerar, enligt Transportstyrelsen, som hänvisar till avgiften för tågläget. Transportstyrelsen framhåller att avgiften inte blir tillräckligt hög för att uppnå avsedd styreffekt. I EU-bestämmelsen som genomförs anges i stället att infrastrukturförvaltare får ta ut en lämplig avgift för kapacitet som är tilldelad men inte utnyttjad. Regeringen föreslår därför i propositionen att bestämmelsen i samband med att den förs över till den nya järnvägsmarknadslagen ändras i enlighet med detta. Regeringen framhåller att detta inte innebär någon förändring i praktiken jämfört med vad som tidigare gällde i svensk järnvägslagstiftning. I statens ägarpolicy för bolag med statligt ägande redogörs för uppdrag och mål, tillämpliga ramverk och viktiga principfrågor när det gäller bolagsstyrningen. I ägarpolicyn ingår också regeringens riktlinjer för extern rapportering och riktlinjer för ersättning och andra anställningsvillkor för ledande befattningshavare. Ägarpolicyn ska tillämpas i bolag med statligt majoritetsägande. Regeringen beslutade om en ny ägarpolicy för bolag med statligt ägande. I den nya ägarpolicyn finns nya riktlinjer när det gäller hållbart värdeskapande och strategiska mål, krav på arbetsrättsliga villkor vid inköp samt systematiskt säkerhetsarbete. I statens ägarpolicy anges att mål och uppföljning är redskap som staten använder för att styra de statliga bolagen. Genom att bolagens prestation regelbundet följs upp mot fastställda mål kan bolagens utveckling mätas. Om ett bolag inte når målen kan ägaren begära att bolaget lämnar en plan på åtgärder att vidta. Ekonomiska mål och uppdragsmål beslutas vid bolagsstämman. De ekonomiska målen ger möjlighet att mäta och följa upp bolagens lönsamhet, effektivitet och risknivå. Uppdragsmål beslutas för de bolag som har särskilt beslutade samhällsuppdrag, framför allt för att göra det möjligt att utvärdera hur väl det särskilt beslutade samhällsuppdraget utförs. I ägarpolicyn anges att uppdragsmål och ekonomiska mål följs upp vid ägardialog mellan företrädare för ägaren och styrelsens ordförande där utfallet gentemot målen diskuteras, liksom eventuella åtgärder som planeras för att nå målen. Även de strategiska mål inom området hållbart företagande som styrelsen fastställt följs upp inom ramen för ägardialogen. Väsentligt förändrade förutsättningar ska enligt policyn kunna aktualisera en översyn av målen. Bolag med statligt ägande Bolag med statligt ägande lyder som utgångspunkt under samma lagar som privatägda bolag. För att ett bolag ska generera andra effekter än ekonomisk avkastning till ägaren behövs att beslutar om ett särskilt samhällsuppdrag. är den största operatören av persontrafik på järnväg i och är ett av staten helägt företag. SJ är huvudsakligen verksamt på marknaden för regionala och långväga resor. Bolaget verkar inom två typer av trafik, kommersiell trafik och upphandlad trafik (som upphandlas i konkurrens av eller av regionala kollektivtrafikmyndigheter). SJ driver både kommersiell trafik och upphandlad trafik på affärsmässiga grunder i konkurrens med andra tågoperatörer samt med bil, flyg och buss. Bolaget har inget särskilt beslutat samhällsuppdrag. riktade ett tillkännagivande till regeringen om att se över hur uppdragen för , och kan tydliggöras så att samhällets behov av klimatsmarta järnvägstransporter kan tillgodoses (bet. 2013/14:TU19, rskr. 2013/14:373). Av regeringens skrivelse 2020/21:75 skrivelser till regeringen – åtgärder framgår att ärendet är slutbehandlat. Regeringen framför att när det gäller beslutades vid årsstämman i bolaget att bolagets uppdrag i bolagsordningen förtydligas enligt följande: ”Föremålet för bolagets verksamhet ska vara att, direkt eller indirekt genom dotter- eller intressebolag, bedriva persontrafik och, inom ramen för affärsmässighet, bidra till att uppfylla de transportpolitiska målen och därmed en långsiktigt hållbar transportförsörjning i hela landet, samt att bedriva därmed förenlig verksamhet.” är ett av staten helägt bolag som utvecklar och förvaltar stationer, stationsområden, underhållsdepåer samt gods- och kombiterminaler längs den svenska järnvägen. Bolaget har inga särskilt beslutade samhällsuppdrag. Som nämnts ovan riktade ett tillkännagivande till regeringen om att se över hur bl.a. uppdraget för kan tydliggöras så att samhällets behov av klimatsmarta järnvägstransporter kan tillgodoses (bet. 2013/14:TU19, rskr. 2013/14:373). Av regeringens skrivelse 2020/21:75 skrivelser till regeringen – åtgärder framgår att ärendet är slutbehandlat. När det gäller angav regeringen att det finns anledning att förtydliga uppdraget för för att understryka det viktiga ansvaret som bolaget har som förvaltare av bl.a. stationer och depåer. Vid årsstämman i beslutades att bolagets uppdrag enligt bolagsordningen ska förtydligas enligt följande: ”Bolaget ska, inom ramen för affärsmässighet, utveckla, förvalta och äga fastigheter, tillhandahålla fastighetsrelaterade tjänster och andra tjänster med anknytning till kollektivt resande och godstransporter på järnväg samt bedriva därmed förenlig verksamhet. Inriktningen av verksamheten ska vara på stationer, stationsområden med stationsnära stadsutveckling, depåer samt kombiterminaler. Bolaget ska, i samverkan med transportsystemets aktörer, bidra till att de av beslutade transportpolitiska målen uppnås. Bolaget ska vara ledande i utvecklingen av ett effektivt och hållbart transportsystem i syfte att främja och stödja kollektivt resande och godstransporter på järnväg.” Direkttilldelning av avtal om allmän trafik på grund av strukturella och geografiska särdrag Såsom framgår tidigare i betänkandet finns det i fjärde järnvägspaketet vissa förändringar när det gäller direkttilldelning av avtal om kollektivtrafik på järnväg. Artikel 5.4a i EU:s kollektivtrafikförordning innebär en möjlighet för behöriga myndigheter att, om vissa villkor med avseende på järnvägsmarknadens eller järnvägsnätets art och struktur är uppfyllda, direkttilldela avtal om allmän trafik för kollektivtrafik på järnväg om ett sådant avtal skulle leda till att tjänstens kvalitet eller kostnadseffektivitet förbättras. Direkttilldelning enligt artikel 5.4a i kollektivtrafikförordningen kräver att denna är motiverad av relevanta strukturella och geografiska särdrag hos marknaden och nätet i fråga, i synnerhet i fråga om storlek, efterfrågesituation, nätets komplexitet och tekniska och geografiska isolering samt de tjänster som avtalet omfattar.