bet · H901SoU13 · 2022-03-21 00:00:00 — ska särskilt beakta att kvinnor som är eller har varit utsatta för våld eller andra övergrepp av närstående kan vara i behov av stöd och hjälp för att förändra sin situation. föreskrifter och allmänna råd om våld i nära relationer föreskrifter och allmänna råd (SOSFS 2014:4) om våld i nära relationer ska tillämpas i socialnämndens och i vårdgivares arbete med barn och vuxna som är eller har varit utsatta för våld eller andra övergrepp av närstående (våldsutsatta) och med barn som har bevittnat våld eller andra övergrepp av eller mot närstående (barn som bevittnat våld). Nationell strategi för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor För att förebygga våld i nära relationer och mäns våld mot kvinnor har regeringen antagit en tioårig nationell strategi som gäller (skr. 2016/17:10, bet. 2016/17:AU5, rskr. 2016/17:150). Strategin innehåller åtgärder som stärker skydd och stöd till våldsutsatta kvinnor, insatser mot våld i samkönade relationer samt åtgärder som motarbetar destruktiv maskulinitet och hederstänkande. Strategin har följande fyra övergripande målsättningar: – ett utökat och verkningsfullt förebyggande arbete mot våld – förbättrad upptäckt av våld och starkare skydd och stöd för våldsutsatta kvinnor och barn – förbättrad kunskap och metodutveckling. Vid antagandet av den nationella strategin anförde regeringen bl.a. att äldre våldsutsatta kvinnor sällan uppmärksammas och att det råder brist på såväl kunskap bland personalen som tydliga handlingsplaner för stöd i arbetet. Det kan enligt regeringen delvis bero på stereotypa föreställningar om äldre kvinnor och män som gör det svårt att föreställa sig att någon kan slå en äldre person eller att äldre själva utövar våld. För att våld mot äldre ska kunna upptäckas har tagit fram informationsmaterial och en utbildning som riktar sig till dem som arbetar inom äldreomsorgen eller på annat sätt kommer i kontakt med äldre i sitt arbete (skr. 2016/17:10 s. 37). Regeringens åtgärdspaket för att intensifiera arbetet mot mäns våld mot kvinnor presenterade regeringen ett åtgärdspaket för att bekämpa mäns våld mot kvinnor. De 40 punkterna i åtgärdspaketet är uppdelade i fyra områden: ett utökat och verkningsfullt förebyggande arbete mot våld, förbättrad upptäckt av våld och starkare skydd och stöd för våldsutsatta kvinnor och barn, effektivare brottsbekämpning samt förbättrad kunskap och metodutveckling. presenterade regeringen för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor 2021–2023 (A2021/02397). I detta konkretiseras de åtgärder som presenterades i regeringens åtgärdspaket tillsammans med de åtgärder som regeringen aviserat i budgetpropositionen . I avsnittet Utvecklingsområden –2023 lyfter regeringen fram områden som den anser bör uppmärksammas särskilt . Ett av dessa områdena är ”särskilt sårbara grupper”, varav en är gruppen äldre. Regeringen anför bl.a. följande (s. 12): Våldsutsatta äldre kvinnor kan befinna sig i en särskilt utsatt situation där det är svårt att lämna en relation. Om detta vittnade kvinnor i uppropet #intebättreförr. Det kan handla om ekonomiskt beroende till en våldsutövande partner, att vara beroende av omsorg från sin förövare eller att förövaren är beroende av den utsattas omsorg och att det blir ett hinder för uppbrott. Det kan även handla om att ha socialiserats till att se våldsutsatthet som något man inte bör tala med utomstående om eller oro för att familjemedlemmar skulle reagera negativt. Förövaren kan vara en partner, men det kan även vara vuxna barn eller omsorgspersonal (Nationellt centrum för kvinnofrid, Våld mot äldre kvinnor En forsknings- och kunskapsöversikt 2016). Med hög ålder följer ofta ett ökat beroende av omgivningen, såväl närstående som personal. Beroendet är en viktig riskfaktor när det handlar om att utsättas för våld. stöd för arbetet mot våld och förtryck presenterade nya rapporter, verktyg, kunskaps- och bedömningsstöd samt utbildningar för arbetet mot mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck som kan användas inom hälso- och sjukvården, elevhälsan och . Verksamheterna ska ha tillgång till kunskapsstöd för att bl.a. systematiskt kunna arbeta förebyggande mot våld, upptäcka våldsutsatthet och våldsutövande, bedöma stödbehov och risken för upprepat våld samt uppmärksamma barn i kontakter med vuxna våldsutsatta och våldsutövare. Nationellt och regionalt kompetensstöd Regeringen gav ett förnyat treårigt uppdrag att –2022 fördela utvecklingsmedel och ge nationellt och regionalt kompetensstöd för arbete mot våld i nära relationer m.m. (S2020/01591/). Enligt uppdraget ska medel fördelas för att utveckla och hälso- och sjukvårdens arbete mot våld i nära relationer, sexuellt våld och hedersrelaterat våld och förtryck samt för att stödja arbete med vuxna och barn i prostitution och människohandel för sexuella ändamål. ska även tillhandahålla och kvalitetssäkra kunskaps- och metodstöd, s.k. kompetensstöd. har även övergripande ansvar för att i hela landet samordna, kvalitetssäkra, följa upp och redovisa uppdraget om utvecklingsmedel och kompetensstöd. Uppdraget ska slutredovisas till . Uppdrag om förstärkt och utvecklad tillsyn av och hälso- och sjukvårdens arbete mot mäns våld mot kvinnor, våld i nära relationer och hedersrelaterat våld och förtryck gav regeringen för vård och omsorg () i uppdrag att förstärka och utveckla tillsynen av och hälso- och sjukvårdens arbete mot mäns våld mot kvinnor, våld i nära relationer och hedersrelaterat våld och förtryck (A2021/01714). Utvecklingen ska avse hur tillsynen kan vara mer förebyggande och riskbaserad samt bidra till lärande för berörda aktörer. Inom ramen för uppdraget ingår att genomföra tillsynsinsatser. Motionsyrkanden om bl.a. våld mot äldre behandlades senast i betänkande 2020/21:SoU24 Socialtjänst- och barnfrågor och i 2018/19:SoU13 Äldrefrågor. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (prot. 2020/21:141 respektive 2018/19:69). Utskottet noterar att regeringen bl.a. har presenterat Åtgärdsprogram för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor 2021–2023. I åtgärdsprogrammet nämner regeringen bl.a. att gruppen äldre särskilt bör uppmärksammas . Utskottet ser positivt på detta, men anser inte att det är tillräckligt. Enligt utskottet bör regeringen i samråd med SKR och relevanta myndigheter se över hur och den kommunala hälso- och sjukvården kan stärka det förebyggande arbetet mot våld i nära relationer bland äldre. Regeringen bör även se över hur kunskapen om våld i nära relationer bland äldre kan öka även hos andra yrkesgrupper som har kontakt med äldre. Utskottet föreslår att ställer sig bakom det som utskottet anfört och tillkännager detta för regeringen. Motionerna 2021/22:3243 (C) yrkande 38, 2021/22:3510 (C) yrkande 25, 2021/22:3514 (C) yrkande 32, 2021/22:3666 (C) yrkande 73, 2021/22:3803 (SD) yrkande 26, 2021/22:3841 (M) yrkande 19, 2021/22:3973 (L) yrkande 32 och 2021/22:3980 (L) yrkande 32 bör bifallas delvis. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om fallpreventivt arbete och en nollvision när det gäller undernäring bland äldre och tillkännager detta för regeringen. avslår ett motionsyrkande om nattfasta. Jämför reservation 36 (S, MP), 37 (S, C, V, MP) och 38 (SD). I partimotion 2021/22:496 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 11 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör följa upp och utvärdera uppdrag om fallprevention. I kommittémotion 2021/22:3423 av m.fl. (M) yrkande 12 föreslås ett tillkännagivande om fallprevention och nollvision för dödsfall som sker till följd av fallskador. I kommittémotion 2021/22:3803 av m.fl. (SD) yrkande 29 föreslås ett tillkännagivande om att öka det skadeförebyggande arbetet för att minska antalet fallolyckor och i yrkande 30 föreslås ett tillkännagivande om att främja arbetet med att minska antalet fallolyckor bland äldre. I kommittémotion 2021/22:3980 av (L) yrkande 29 föreslås ett tillkännagivande om fallprevention. Motionärerna anför bl.a. att åtgärder bör vidtas för att minska risken för fall bland äldre och att rutinmässigt arbeta med att identifiera patienter som lider av osteoporos I motion 2021/22:641 av (SD) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att intensifiera arbetet mot fallolyckor. I kommittémotion 2021/22:3361 av m.fl. (M) yrkande 12 föreslås ett tillkännagivande om en nollvision när det gäller undernäring hos äldre. Ett likalydande förslag finns i kommittémotion 2021/22:3423 av m.fl. (M) yrkande 15. I kommittémotion 2021/22:3803 av m.fl. (SD) yrkande 31 föreslås ett tillkännagivande om att nattfastan inte bör överskrida . föreskrifter och allmänna råd om förebyggande av och behandling vid undernäring föreskrifter och allmänna råd (SOSFS 2014:10) om förebyggande av och behandling vid undernäring trädde i kraft . De bindande reglerna ställer krav på rutiner inom sjukvården, äldreomsorgen och vissa boendeformer för personer med funktionsnedsättning. I regleringsbrev fick myndigheten i uppdrag att utveckla och tillgängliggöra ett samlat stöd till hälso- och sjukvården och den sociala omsorgen kring fallprevention (S2017/07302/RS). Uppdraget slutredovisades till () . Inom ramen för uppdraget har tagit fram tre webbutbildningar riktade till professionen inom vård och omsorg, ett samlat kunskapsstöd som finns tillgängligt på samt informationsmaterial riktat till äldre själva om hur de kan skydda sig mot fallolyckor. gav regeringen i uppdrag att genomföra hälsoekonomiska beräkningar av vissa åtgärder och arbetssätt inom hälso- och sjukvården och för att minska risken för fallolyckor (S2021/04126). ska sammanställa och sprida kunskap om systematiskt arbete med fallprevention till hälso- och sjukvården och den sociala omsorgen. Uppdraget ska genomföras med bl.a. SKR och redovisas till () . råd för att främja hälsosamma matvanor och förebygga fall hos äldre kvinnor och män gav regeringen i uppdrag att ta fram ett kunskapsstöd om hur rätt mat och kost kan bidra till att förebygga fallolyckor (S2018/00211/FST [delvis]). I samverkan med ska också ta fram och sprida ett informationsmaterial riktat till äldre om matens och måltidens betydelse för att minska risken för fallolyckor. publicerade Råd för att främja hälsosamma matvanor och förebygga fall hos äldre kvinnor och män (L 2019 nr 13). Rapporten kan användas som ett faktaunderlag för personal inom hälso- och sjukvård m.fl. har även publicerat broschyren Stor aptit på livet, men mindre aptit på maten? Råd om bra mat för äldre. kunskapsstöd Att förebygga och behandla undernäring Som ett komplement till föreskrifter och allmänna råd (SOSFS 2014:10) om förebyggande av och behandling vid undernäring har myndigheten tagit fram kunskapsstödet Att förebygga och behandla undernäring (2020-4-6716). I det finns en process för nutritionsvård som beskriver vilka aktiviteter och rutiner som behövs för att förebygga och behandla undernäring. Här finns också stöd när det gäller hur vården och omsorgen behöver samverka för att förebygga undernäring. Målet med kunskapsstödet är att personer med risk för undernäring identifieras innan undernäring uppstår och att personer som lider av undernäring eller har risk för undernäring tillförsäkras en näringstillförsel som är anpassad efter deras behov. nationella riktlinjer för måltider i äldreomsorgen har bl.a. tagit fram nationella riktlinjer för måltider i äldreomsorgen. I de nationella riktlinjerna lyfter myndigheten fram fem framgångsfaktorer för bra måltider: individanpassning, kunskap och kompetens, helhetssyn på måltidskvalitet, god samverkan mellan yrkesgrupper samt ständig utveckling och utvärdering av måltidsverksamheten. riktlinjer riktar sig till både hemtjänstverksamheter och till äldreboenden. De är avsedda som övergripande rekommendationer och stöd för hur verksamheter bör arbeta för att skapa måltider som bidrar till välbefinnande, hälsa och värdighet. Riktlinjerna är framtagna av i dialog med och yrkesgrupper på området. Nationellt kvalitetsregister för vård och omsorg Senior alert är ett nationellt kvalitetsregister och ett verktyg för att stödja vårdprevention samt prevention för äldre personer som riskerar att falla, få trycksår, minska i vikt, utveckla ohälsa i munnen och/eller har problem med blåsdysfunktion (). Det är fem områden som hänger ihop och berör alla som möter den äldre inom hälso- och sjukvård. Dessa områden uppstår oavsett medicinsk diagnos och fångas inte upp i andra medicinska kvalitetsregister. Motionsyrkanden om fallpreventivt arbete och undernäring bland äldre behandlades senast i betänkande 2020/21:SoU9 Äldrefrågor. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (prot. 2020/21:88). Utskottet noterar att bl.a. har tagit fram webbutbildningar riktade till professionen inom vård- och omsorg samt informationsmaterial riktat till äldre om hur de kan skydda sig mot fallolyckor. Vidare har i uppdrag att genomföra hälsoekonomiska beräkningar av vissa åtgärder och arbetssätt inom hälso- och sjukvården och för att minska risken för fallolyckor (S2021/04126). Uppdraget ska redovisas . Utskottet noterar även att har tagit fram och spridit ett informationsmaterial riktat till äldre om matens och måltidens betydelse för att minska risken för fallolyckor. Utifrån det lidande och de höga kostnader som fallolyckorna medför, anser utskottet att myndigheternas åtgärder och uppdrag behöver följas upp och utvärderas. För att minska antalet fallolyckor bör nya metoder och åtgärder övervägas. Ett exempel kan vara att vården och omsorgerna arbetar mer aktivt med att identifiera personer med osteoporos och förhöjd risk att falla. Sammantaget anser utskottet att regeringen bör se över hur det fallpreventiva arbetet kan stärkas. Utskottet föreslår att ställer sig bakom det som utskottet anfört och tillkännager detta för regeringen. Motionerna 2021/22:496 (V) yrkande 11, 2021/22:641 (SD) yrkande 2, 2021/22:3423 (M) yrkande 12, 2021/22:3803 (SD) yrkandena 29 och 30 samt 2021/22:3980 (L) yrkande 29 bör bifallas delvis. Alltför många äldre lider av allvarlig undernäring. Orsaken till det kan bl.a. bero på avsaknad av middagssällskap, att kvaliteten på måltiderna brister och bristande kunskap om äldres nutrition. Utskottet ser positivt på det stöd som tagits fram av och , men anser att det behövs fler åtgärder för att motverka undernäring bland äldre. Utskottet anser därför att regeringen bör ge en lämplig myndighet i uppdrag att ta fram underlag för en nollvision när det gäller undernäring bland äldre. Utskottet föreslår att ställer sig bakom det som utskottet anfört och tillkännager detta för regeringen. Därmed bör motionerna 2021/22:3361 (M) yrkande 12 och 2021/22:3423 (M) yrkande 15 bifallas. Utskottet anser inte att behöver vidta några åtgärder när det gäller motion 2021/22:3803 (SD) yrkande 31 och motionen bör därför avslås. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motionsförslag som beretts i förenklad ordning. Jämför särskilt yttrande 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (V), 5 (KD) och 6 (L). I betänkandet behandlas motionsförslag som rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare . Detta har bl.a. gjorts i betänkande 2020/21:SoU9. Utskottet avstyrker motions-förslagen med hänvisning till detta. Äldreomsorgens organisation, punkt 1 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3361 av m.fl. (M) yrkande 24 och 2021/22:496 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 19 och 20, 2021/22:733 av (KD), 2021/22:2170 av (M), 2021/22:2563 av m.fl. (SD) yrkande 18, 2021/22:3243 av m.fl. (C) yrkande 39, 2021/22:3909 av m.fl. (C) yrkande 25 och 2021/22:4065 av m.fl. (MP) yrkande 45. Vi anser att det bör införas kvalitetskontrakt inom äldreomsorgen för att säkerställa att äldre oavsett bostadsort ges bästa möjliga äldreboende och hemtjänst. Kvalitetskontrakten ska vara obligatoriska och innehålla krav på åtgärder så att de nationella kvalitetskraven kan uppnås. Vi anser att regeringen bör se över hur ett system med kvalitetskontrakt kan införas. Äldreomsorgens organisation, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och Per Ramhorn (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2563 av m.fl. (SD) yrkande 18 och 2021/22:496 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 19 och 20, 2021/22:733 av (KD), 2021/22:2170 av (M), 2021/22:3243 av m.fl. (C) yrkande 39, 2021/22:3361 av m.fl. (M) yrkande 24, 2021/22:3909 av m.fl. (C) yrkande 25 och 2021/22:4065 av m.fl. (MP) yrkande 45. Nationell forskning visar att obetald äldreomsorg står för mer än hälften av all omsorg för äldre hemmaboende. Den obetalda omsorgen utförs oftast av kvinnor – hustrur, döttrar eller andra närstående. Kvinnor som vårdar sin make gör det ofta ensamma, medan vård som utförs av make ofta kompletteras med hemtjänst eller närstående. Enligt vår mening bör regeringen verka för att kommuner kartlägger, belyser och åtgärdar skillnader i utförande av obetald hemtjänst. Äldreomsorgens organisation, punkt 1 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3243 av m.fl. (C) yrkande 39 och 2021/22:3909 av m.fl. (C) yrkande 25 och 2021/22:496 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 19 och 20, 2021/22:733 av (KD), 2021/22:2170 av (M), 2021/22:2563 av m.fl. (SD) yrkande 18, 2021/22:3361 av m.fl. (M) yrkande 24 och 2021/22:4065 av m.fl. (MP) yrkande 45. Enligt min mening bör ett nationellt centrum för utveckling och innovation för äldreomsorgen skapas. Detta centrum ska vara en knutpunkt för tillämpning av data och forskning inom äldreområdet samt en plattform för dialog och samverkan mellan det offentliga, forskare, brukare och näringsliv. Ett sådant centrum bör inte organiseras som en ny myndighet utan som en fristående aktör med stora möjligheter att samverka internationellt och med kommersiella aktörer, universitet och högskolor. Regeringen bör se över hur ett centrum kan skapas i enlighet med ovan nämnda förslag. Äldreomsorgens organisation, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:496 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 19 och 20 samt 2021/22:733 av (KD), 2021/22:2170 av (M), 2021/22:2563 av m.fl. (SD) yrkande 18, 2021/22:3243 av m.fl. (C) yrkande 39, 2021/22:3361 av m.fl. (M) yrkande 24, 2021/22:3909 av m.fl. (C) yrkande 25 och 2021/22:4065 av m.fl. (MP) yrkande 45. Kvalitetssäkring av äldreomsorg är en fråga som hamnat allt mer i fokus i takt med att andelen privata utförare ökat. Under coronapandemin har denna fråga ytterligare aktualiserats. Eftersom uppdraget inom äldreomsorgen är ett enda, nämligen att skydda äldre och för det ändamålet ge personalen rimliga arbetsvillkor så att de kan utföra sitt arbete, behöver reglerna för privata utförare ändras. Enligt min mening bör regeringen genomföra de lagändringar som krävs för att privata vårdbolag som får statligt stöd inte ska kunna dela ut bonusar till chefer. Vidare bör regeringen återkräva statligt stöd till privata vårdbolag vid varje fall av bonusutdelning. Äldreomsorgens organisation, punkt 1 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4065 av m.fl. (MP) yrkande 45 och 2021/22:496 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 19 och 20, 2021/22:733 av (KD), 2021/22:2170 av (M), 2021/22:2563 av m.fl. (SD) yrkande 18, 2021/22:3243 av m.fl. (C) yrkande 39, 2021/22:3361 av m.fl. (M) yrkande 24 och 2021/22:3909 av m.fl. (C) yrkande 25. Enligt min mening är det bra att äldre kan göra val i frågor som rör vård, omsorg och utförande av tjänster. Det är viktigt att inte bara ha flera företag eller utförare att välja mellan, utan att valet är meningsfullt för den äldre. Enligt min mening bör kommunerna därför hjälpa den äldre att göra förfrågningar hos de olika utförarna och presentera vilka som har just de tjänster som den enskilde efterfrågar. Regeringen bör vidta åtgärder så att kommunerna erbjuder sådan hjälp. Hälso- och sjukvård i äldreomsorgen, punkt 2 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3361 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2021/22:3841 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2021/22:3243 av m.fl. (C) yrkandena 2–5. Under coronapandemin har det framkommit brister i vården av äldre. Med ett samlat huvudmannaskap för äldrevård och äldreomsorg skulle vårdkedjan kunna fungera bättre för äldre multisjuka. Detta bör därför utredas. I väntan på resultatet av en sådan utredning, anser vi att regeringen bör låta genomföra en genomlysning av gränsdragningen mellan hälso- och sjukvårdslagen och socialtjänstlagen i syfte att underlätta samordning och samarbete mellan huvudmännen och därmed åstadkomma en mer samordnad vård och omsorg för de mest sjuka och sköra. Hälso- och sjukvård i äldreomsorgen, punkt 2 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3243 av m.fl. (C) yrkandena 2–5 och 2021/22:3361 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2021/22:3841 av m.fl. (M) yrkande 7. Enligt min mening måste sjuksköterskor och undersköterskor ges ett större ansvar och befogenhet att ge vård till äldre i särskilt boende. Alla äldreboenden behöver ha tillgång till sjuksköterskekompetens dygnet runt, under alla veckans dagar. En fast sjuksköterska ska alltid finnas att tillgå. Regeringen bör påbörja ett arbete med författningsändringar som säkerställer detta Vidare anser jag att gällande lagar behöver ändras så att alla kommuner har en förpliktande samverkansöverenskommelse med regionen om hur personer som bor i särskilt boende eller i hemsjukvård ska få tillgång till läkarvård och medicinsk behandling. Många kommuner och regioner har välfungerande modeller som behöver spridas. Slutligen anser jag att staten och SKR bör se över hur alla kommuner kan få tillgång till en medicinskt ansvarig läkare (). Regeringen bör påbörja ett arbete med författningsändringar som är nödvändiga för en sådan reform. Hälso- och sjukvård i äldreomsorgen, punkt 2 (KD) av Acko Ankarberg (KD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3243 av m.fl. (C) yrkandena 3–5 och 2021/22:3361 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2021/22:3243 av m.fl. (C) yrkande 2 och 2021/22:3841 av m.fl. (M) yrkande 7. Regeringen bör enligt vår mening låta genomföra en genomlysning av gränsdragningen mellan hälso- och sjukvårdslagen och socialtjänstlagen i syfte att underlätta samordning och samarbete mellan huvudmännen och därmed åstadkomma en mer samordnad vård och omsorg för de mest sjuka och sköra. Vidare anser vi att alla äldreboenden behöver ha tillgång till sjuksköterskekompetens dygnet runt, under alla veckans dagar. En fast sjuksköterska ska alltid finnas att tillgå. Regeringen bör påbörja ett arbete med författningsändringar som säkerställer detta. Vidare anser vi att gällande lagar behöver ändras så att alla kommuner har en förpliktande samverkansöverenskommelse med regionen om hur personer som bor i särskilt boende eller i hemsjukvård ska få tillgång till läkarvård och medicinsk behandling. Många kommuner och regioner har välfungerande modeller som behöver spridas.