bet · H901FiU20 · 2022-06-10 00:00:00 — Vi kristdemokrater drev tillsammans med och fram förändringar när det gäller statsbidrag så att det ställs krav på att det faktiskt ska anställas fler sjuksköterskor på äldreboenden för att öka den medicinska kompentensen. Man ska inte bara dela ut pengarna utan också säga att det behöver ske förändringar för att någon ska få del av dem. På så sätt är utvecklingen när det gäller detta nu mycket positiv, vilket vi hörde i Ekot . Det är ju väldigt bra, men detta arbetssätt behöver man ha på fler områden. Jag noterar att inte har några sådana ambitioner. Jag tycker att det är beklagligt. Regeringens uppgift är ju först och främst att se till att det finns resurser till sjukvården och välfärden. Vi har tillfört över 30 miljarder sedan vi tillträdde. Vi gör också riktade satsningar på vårdplatser. Ett annat ansvar som regeringen har är utbildningsplatser. Det är personalfrågan som är nyckelfrågan för att få fler vårdplatser. Där gör vi stora insatser från regeringens sida. Jag har noterat att ni i er vårmotion har lanserat en idé om prestationsbaserad ersättning till regionerna som ska gå ut om man har maximalt 90 procents beläggning i genomsnitt . Man måste fundera på drivkrafter och på vad det kan skapa för drivkrafter. Det kan ju bli så att ersättning för regioner som ska hålla sjukhussängar tomma leder till att läkare och sjuksköterskor skickar hem patienter och kanske inte färdigbehandlar patienter som behöver vård. Detta är viktiga frågor att fundera på när man skapar ekonomiska styrsignaler till regionerna, så att det inte ges fel styrsignaler och därmed sämre vård. Vi har visat att vi är beredda att finansiera sjukvården och välfärden. Vi är också beredda att bygga ut personalsituationen. Men det är så att , som sitter och administrerar, är delansvariga - i majoriteter - för sju av tio av dem som väntar i kö. Jag förväntar mig att tar sitt ansvar när regeringen tillskjuter medel för att göra de insatser som krävs för att korta köerna. Det sägs att det bästa i livet är gratis. Vi som sitter i skatte- eller finansutskottet kan nog instämma till viss del, för även om vi har vitt skilda uppfattningar om hur det bästa av samhällen ska se ut eller hur vi når dit är vi nog ändå överens om att det kostar. Skatter gör oss inte lyckliga, men de möjliggör alla de politikområden som vi debatterar och tar beslut om i den här kammaren. Det är genom politisk vilja som vi kan frigöra människor så att var och en kan välja sin egen lycka, så det är viktigt att förstå vad skatter finns till för. Vi har haft en alldeles ovanlig mandatperiod i . Vi har hanterat kriser som har avlöst och förvärrat varandra. En världsomfattande pandemi och ett krig i vårt närområde har drabbat och fortsätter att drabba oss hårt. Våra svagheter som land har blottats, såsom vårt beroende av länder med andra värderingar som inte går att lita på och behovet av ett starkare försvar. Våra styrkor som land har också kommit fram. Vårt samhälle har kunnat stå starkt och enat när det har behövts. Detta har vi vår välfärd och vårt välstånd att tacka för, och för det har vi att tacka alla de generationer - både infödda svenskar och invandrare - som har bidragit till det gemensamma samhällsbygget. Tillsammans ska vi fortsätta det samhällsbygget, så att ingen behöver stå ensam när vinden blåser. Framtiden är oviss. Kriget och inte minst händelserna i omvärlden påverkar svensk ekonomi. Redan nu har hushållen börjat påverkas. Politiken behöver alltid göra allt för att agera ansvarsfullt, men det gäller framför allt nu i oroliga tider. Vi måste våga tala om jämlikhet. Grunden för alla starka samhällen är jämlikhet. Genom en generell välfärd, breda trygghetssystem och en stark fackföreningsrörelse har Socialdemokraterna byggt till att bli ett av världens mest jämlika länder. Men har utvecklingen gått åt fel håll. Inkomstklyftorna i har ökat . Segregationen har ökat. Många har fått det bättre, men det är tydligt att vissa grupper har dragit ifrån medan andra har hamnat efter. Kapitalinkomsterna har ökat i toppen som vi omfördelat mindre genom våra skattesystem och transfereringar. Otryggheten på arbetsmarknaden har ökat. Parallellt med detta har ett systemskifte skett inom välfärden med privatiseringar och vinstjakt som riskerar att urholka välfärdens omfördelande kraft för de generationer som växer upp i vårt land. Jag har talat om behovet av ökad jämlikhet i . Att ta tillbaka den demokratiska kontrollen över välfärden är att öka jämlikheten. Behovet och betydelsen av en stark välfärd har framhävts av pandemin. Regeringen föreslår därför ett särskilt tillskott för att öka kapaciteten i hälso- och sjukvården, bland annat genom att öka antalet vårdplatser, anställa fler i vården och förbättra arbetsmiljön. Därutöver genomförs flera insatser för att stärka krisberedskap och det civila försvaret i hälso- och sjukvården. Våra unga har rätt till en bättre skola än den marknadsskola som vi har fått, där unga från skilda sociala miljöer isoleras från varandra och där glädjebetyg utdelas. I marknadsskolan verkar meritering vara till salu, och elever ses som kunder. Låt oss vara väldigt tydliga: Barn är inte kunder. Barn är framtid, och det är vår skyldighet att ge dem en jämlik barndom. Våra äldre blir fler. Vi kommer att behöva mer äldreomsorg och större insatser av sjukvård. Äldre lever i huvudsak av pension, och pensionerna är för dåliga. Vi socialdemokrater har förbättrat de ekonomiska villkoren för pensionärer, men vi har mer kvar att göra. Vi har förslag som gör det bättre för pensionärer här och , om de skulle gå igenom. Den svenska modellen bygger på att alla som kan arbeta gör det. För Socialdemokraterna står arbetslinjen inte mot tryggheten, utan vi måste ha båda. Tack vare höjd a-kassa slipper vanligt folk oroa sig för att behöva gå från hus och hem så länge de står till arbetsmarknadens förfogande och tar de lediga jobb som finns. Regeringen har förstärkt utbyggnaden av med ytterligare tiotusentals utbildningsplatser. Även välbehövliga förändringar i sjukförsäkringen har gjorts. Genom att segregationen bryts ökar jämlikheten. Regeringen kommer att vända på varje sten för att tränga tillbaka våld och brottslighet och bryta segregationen. En del av det handlar om fler poliser och hårdare straff. Men för att fler människor ska bli en del av vår samhällsgemenskap behöver de också komma i arbete. Regeringen arbetar för att införa etableringsjobb enligt förslag från arbetsmarknadens parter för att fler nyanlända och långtidsarbetslösa ska få ett jobb och etablera sig på arbetsmarknaden. För att främja införandet föreslår regeringen ett särskilt tillskott till Arbetsförmedlingen. Om fler kommer i arbete ökar jämlikheten. Vi behöver också driva på klimatomställningen. Beroendet av fossila bränslen är klimatmässigt ohållbart och kan utgöra en säkerhetspolitisk risk. Det har blivit tydligt under kriget som pågår just . ligger långt fram i klimatomställningen tack vare omfattande gröna investeringar och en tydlig politisk riktning. föreslår regeringen ytterligare åtgärder för att skynda på klimatomställningen och skapa gröna jobb. har vi också beslutat om ett färdmedelsneutralt, avståndsbaserat och regionalt differentierat skatteavdrag för resor, som ska ersätta dagens reseavdrag. Vi skjuter till mer pengar för detta, och 260 000 fler får reseavdrag. Landsbygden ska bli en vinnare i denna fråga. behöver en skattereform och en beskattning med en bättre fördelningsprofil än den vi har . Vi måste långsiktigt säkra att vi har skatteinkomster för de stora välfärds- och investeringsbehov som har, och vi måste fortsätta att ha förmåga att möta nuvarande och kommande kriser. I höstens val står en fortsatt uppbyggnad av välfärden mot skattesänkningar. För oss socialdemokrater står det klart att skatt ska betalas efter bärkraft och välfärd ges efter behov. Och som uttryckte det: Endast det bästa är gott nog åt folket. Du nalkas ljuva sommar. Vi är säkert många som har deltagit på skolavslutningar eller studentfiranden, gått på semester eller ser fram mot den. Just , åtminstone här i , skiner solen och det är varmt, eller åtminstone ljummet, och man längtar efter färska jordgubbar, färskpotatis och några sköna sommarveckor. Men frågan är hur många som egentligen innerst inne känner igen sig i eller tycker att den där strofen om en nalkande ljuv sommar är så sann. Runt om i hela landet lever nu oroliga familjer med lån på sina bostäder, som räds räntehöjningar, som funderar på om de har råd att bo kvar och om lönen räcker. Människor som har sparat och gnetat har fått se en fjärdedel av sina besparingar utraderas i en historiskt kraftig börsnedgång. Inflationen är ännu inte riktigt på , men den är väl på - ett hårt straff för alla de människor som har sparat lite pengar på sitt lönekonto och som gnetar på i vardagen och ett allvarligt hot mot hela den svenska ekonomin. Arbetslösheten i är faktiskt den fjärde högsta i hela Europeiska unionen. Tillväxttakten, det vill säga hur ekonomin utvecklas, är inte bara låg och dålig i , den är faktiskt sämst i hela Europeiska unionen. Just nu kanske det är en pensionär eller en barnfamilj på Ica eller Coop som funderar på vad de har råd med och vilka prioriteringar de behöver göra. Priserna rusar iväg, inkomsterna gör det inte. Barnfamiljen kanske tänker: Ska vi ha mjölk eller blöjor ? Det är helt enkelt så att svensk ekonomi är i ett mycket dåligt skick. Och det vilar ett tungt ansvar på oss här inne och inte minst på dem stöder politikens inriktning. Tvärs över skjuter missiler som träffar barnfamiljer och som träffar rakt in i den västerländska civilisationens hjärta. Här hemma i plågas vi också av skjutningar av ett helt annat slag. 35 personer har blivit ihjälskjutna bara . var det 45 personer som sköts ihjäl i totalt 345 skjutattacker. Människor är rädda för att vistas utomhus. I många bostadsområden vågar inte hälften av kvinnorna vara utomhus när det har blivit mörkt. Människor får sina förråd, sina sommarstugor och sina vindsutrymmen plundrade på ett helt liv, på sina ägodelar, på det som de har sparat ihop och det som de håller kärt av internationella stöldligor som inte ens stoppas vid gränsen när de åker ut med stöldgodset. En person som genom sin arbetsgivare har skaffat sig fel försäkring eller betalat in för lite i skatt utvisas ur landet trots att man arbetar, sliter och bidrar. En person som har begått en bestialisk våldtäkt utvisas inte eftersom man anses ha så god anknytning till landet. Är det så här vi vill att ska vara? Är vi nöjda med detta? Tycker vi att det är bra? Ett land med stor oro för ekonomin, med kraftiga börsfall och med hög inflation, ett land som är bland de länder i EU som har högst arbetslöshet och den lägsta tillväxten, ett land med pensionärer och barnfamiljer som inte längre har råd att köpa det som de behöver, ett land med skjutningar, döda, rädsla för att vistas utomhus, stöldligor, otrygghet, utvisningar av människor som arbetar och bidrar och permanenta uppehållstillstånd till dem som våldtar. Är det detta land som vi vill ha? Är det någon, fru talman, som egentligen vill att det ska vara på det sätt som det nu är i ? Måste det vara så här? Behöver vi ha en statsminister som får emotionella utbrott och som hotar med regeringskriser? Måste vi ha politiker som kallar det paragrafrytteri när ska efterleva de regler som man själv har bestämt ska gälla för demokratin? Måste vi i detta läge ha en jättedebatt med ett spektakel från finansministern om extra ändringsbudgetar kring pensionsfrågan, där det förvisso finns marginella skillnader mellan de olika politiska förslagen? Det stämmer att vänsterförslaget ger pengar bara till dem som lever på bidrag, medan , , och förslag ger några hundralappar också till dem som har arbetat. Det är viktiga förstärkningar för pensionärernas ekonomi i båda förslagen, men lite mer till dem som har arbetat i vårt förslag. Men är det värt en regeringskris att bråka om dessa hundralappar? Jag bara undrar. Måste vi förtidsavveckla kärnkraften så att hushållen inte har råd med elräkningarna och så att företag inte kan expandera och inte anställa? Måste vi förtidsavveckla kärnkraftverken, fru talman, så att vi är tvungna att elda med olja i ? Måste vi driva upp priset på bensin och diesel så till den grad att det inte går att bo och verka i hela landet? Måste det vara så dyrt att tanka att det inte lönar sig att åka till jobbet? Måste vi ha kökaos inte bara till våra flygplatser utan i trafiken generellt och för att få ett pass? Måste vi, fru talman, vara ett land där man kan få en handling som gör det möjligt att resa utomlands? Svaret på dessa frågor är nej. Det måste inte vara så här. Men har allvarliga problem, och de kommer inte att kunna lösas snabbt. De kommer inte att kunna lösas eller två eller ens på ett eller . Men vi kan tillsammans börja gå i rätt riktning igen. Vi kan påbörja ett reformarbete för att få fart på svensk tillväxt så att det återigen finns resurser att fördela. Vi kan bland utgifterna prioritera tillskott till polisen så att det finns en närvarande polis i alla stadsdelar i hela landet, och dygnets alla timmar för att vi som inte tänker ställa till med jävelskap ska kunna känna oss trygga och de som tänker ställa till med jävelskap ska få känna sig riktigt otrygga. Det är möjligt att ge fler befogenheter och mer resurser till tullen så att stöldgodset inte kan flöda ut ur landet. Det är möjligt att ge lite bättre lön för mödan åt dem som arbetar så att fler jobb kan skapas och så att fler människor vill ta dem. Det är möjligt att göra det omöjligt att inte göra något så länge man lever på andra. Det är kort sagt möjligt att ställa krav på alla de människor som lever på bidrag att ta fler steg för att nå en egen försörjning. Vi som är politiker, och alla andra, måste dock se sanningen i vitögat: har genom ett stort migrationsåtagande tagit på sig problem och bekymmer som behöver redas ut. Och har blivit fattigare, fru talman. Man kan använda vilka fina ord man vill, men vår ekonomi har blivit sämre. Det finns mindre resurser, och de resurser vi har tappar i värde . Man kan prata om ett tillskott till vården , men pengarna blir mindre värda. Detta är en realitet som vi måste tala allvar med varandra om. Det är dock möjligt att bryta den här utvecklingen. Det går att göra bra igen, med arbetsgemenskap och strävsamhet och genom att ersätta misstänksamhet mot varandra med nyfikenhet på vad vi kan. Det går att göra detta. Med det sagt vill jag instämma i yrkande. Jag vill också önska alla en glad sommar. Jag önskar att vi kommer tillbaka och tillsammans tar tag i problem på ett mer seriöst sätt. Det är inte bra i som det är just . Till de ledamöter i skatteutskottet som är här vill jag uttrycka att det arbete vi har bedrivit under det ordförandeskap vi har haft - med hjälp av den professionella kanslipersonal vi har - visar att det finns vägar framåt för svensk demokrati där det fungerar bättre. Vi har arbetat bra, och vi har arbetat effektivt. Det finns möjlighet att inspirera övriga att göra likadant. Trevlig sommar, och tack! Vi lever just nu i en orolig tid. Efter att ha kommit ut ur en världsomfattande pandemi har den ryska björnen vaknat till liv och gett befolkningen i och övriga världen ett smärtsamt uppvaknande i form av att den självklara och eviga freden i än en gång fått ett abrupt slut. Ovanpå detta har vi nu även en ekonomiskt orolig tid, med en stigande inflation att hantera. Under pandemin var det många samhällsfunktioner som belastades hårt. Den beredskap som hade under och som flera regeringar har låtit montera ned och avveckla blev smärtsamt synliggjord för befolkning och beslutsfattare. Trots nedstängningar och hinder i den fria rörligheten lyckades man under pandemin upprätthålla en förhållandevis välfungerande transportförmåga av inte minst av livsmedel. Detta var en nödvändighet då självförsörjningsgrad som bekant har gått från ned till . I spåren av pandemin och den pågående ryska invasionen av finns det här i kammaren en bred förståelse för att vi måste stärka den svenska självförsörjningsgraden. Detta händer dock inte av sig självt. En nyckelspelare för en ökad självförsörjningsgrad är de svenska bönderna. har det svenska lantbruket brottats med bristande lönsamhet, och sedan inträde i EU har ett stort antal bönder lagt ned sin verksamhet. Enligt finns det färre jordbruksföretag än det fanns 1990. har priset på många insatsvaror stigit för lantbrukarna. Exempelvis foder, utsäde och konstgödsel har blivit dyrare - mycket på grund av kriget, men en faktor som länge varit betungande för de kvarvarande svenska bönderna är det höga priset på diesel. Det är inte bara de höga skatterna på drivmedel utan även den i oproportionerligt höga inblandningen av biodrivmedel som ställer till det för de svenska lantbrukarna och försätter dem i ett sämre läge än deras konkurrenter i övriga . Denna reduktionsplikt behöver vi sänka till en mer EU-anpassad nivå. Att kriget i har lett till ännu högre världsmarknadspriser på drivmedel är föga förvånande då vi med all rätt försöker undvika inköp av rysk olja och gas och på så sätt låta bli att stärka den ryska krigskassan. Då är det befogat med de skattesänkningar på drivmedel som har gjorts här i riksdag. Dock behöver de tillfälliga skattesänkningarna permanentas, speciellt för det svenska jord- och skogsbruket men också för de familjer som bor på landsbygden och är helt beroende av bilen för att få vardagspusslet att gå ihop. De har fått skenande kostnader för sina transporter till och från jobbet, till och från barnens fotbollsträning och till och från matvarubutiken för att handla livsmedel. Det finns en vilja och ambition i att komma bort från fossilberoendet i såväl energi- som transportsektorn. Detta är naturligtvis vällovligt och något vi stöder. En förutsättning för att lyckas med processen att elektrifiera en allt större del av samhället är att det finns tillräckligt med el i elledningar. Tyvärr har den svenska energipolitiken inneburit att man stängt ned en väl fungerande, fossilfri kärnkraft och i stället ersatt den med en mer väderberoende elproduktion genom framför allt vindkraft. Som ett resultat av detta har vi sett en stor volatilitet i elpriset när väderläget varit ogynnsamt, det vill säga när det inte blåser, som behovet av elkraft är stort. Detta är inget ovanligt under den kalla svenska årstiden, och därför har vi sett närapå bisarra spotpriser på el. Det är inte heller konstigt att eldade upp inte mindre än olja för att säkra tillgången på el i det svenska elsystemet, vilket var åtta gånger mer än . Förutom att inleda arbetet med en förnyelse av svensk kärnkraftsproduktion och investeringar i det svenska elnätet behöver vi sänka skatten på el , vilket skulle innebära en kostnadssänkning på cirka 2 300 för ett genomsnittligt villahushåll. står just nu inför stora samhällsutmaningar. Vi har påvisade och faktiska aggressivitet mot sina grannländer och den upprustning av det svenska försvaret som är helt nödvändig. Vi behöver också ta höjd för framtida pandemier, med utökad beredskap och säkrade försörjningskedjor av nödvändig utrustning. Detta är också en nödvändig förberedelse för den händelse det blir kris eller ofred. Även den alltmer utbredda otryggheten och krafter från kriminella nätverk, vars härjningar i form av i princip dagliga skjutningar och bombdåd vi kan läsa om i dagstidningarna, kräver krafttag och beslutsamhet. Dock är inte skattehöjningar universallösningen på alla problem. är redan ett högskatteland, och för att behålla tilliten till skattesystemet måste skattenivåerna vara rimliga och försvarbara och stimulera till arbete och entreprenörskap. Trots att vi kan läsa i tidningarna att arbetslösheten just nu sjunker i är den fortfarande på en mycket hög nivå. Enligt statistik från är den svenska arbetslösheten för april månad fortfarande den fjärde högsta i EU. Här behövs det krafttag för att få fler människor i arbete, och detta åstadkommer vi bäst genom att stimulera företag och entreprenörskap samt underlätta för företag att anställa. Även när det gäller beskattning av sparande och investeringar är det viktigt att det finns en långsiktighet och stabila förutsättningar. Vi behöver främja och förbättra villkoren för långsiktigt sparande för fler hushåll. Därför föreslår ett återställande av skatten på ISK och kapitalförsäkring från till plus statslåneräntan. Vi ger därigenom hushållen långsiktiga villkor för investeringar i företag, vilket sparande i aktier och fonder faktiskt är. I stället för skattehöjningar behöver vi låta mer pengar vara kvar hos hushåll och företag som vi använder de skattemedel som tas in från en redan högbeskattad befolkning på ett mer effektivt och bättre sätt. Jag yrkar bifall till vår reservation nummer 2 i FiU20 och bifall till utskottets förslag i FiU21. Ledamöter, åhörare! Det börjar närma sig arbetsårets slut här i kammaren. Det börjar också närma sig mandatperiodens slut, en mandatperiod som väl kommer att gå till historien som en av de mest turbulenta i modern tid, inte minst . Därför är det rätt så skönt att när vi nu trattar ned till att prata om vårändringsbudgeten ur ett skatteperspektiv faktiskt kan prata lite om sakfrågor. grundläggande inriktning i skattefrågor är att vi måste ställa om skattesystemet så att vi också kan ställa om vårt klimat. Klimat- och energipolitiken måste bidra till omställningen och gå in i en ny fas. Omställningen måste påskyndas, inte minst för att understödja och oberoende av . Skatter och incitament, infrastruktur, tillståndsprocesser med mera måste anpassas och förenklas och det . En tredjedel av energianvändning kommer från bioenergi. Biogas är både fossilfri och resurseffektiv. Den framställs bland annat från gödsel och matavfall och är ett viktigt alternativ för att ersätta naturgas och gas från . Därför föreslår att skatten på biooljor för elproduktion och uppvärmning ska slopas. Solel är relativt billigt att installera och går att bygga på allt från glesbygdens fält och lador till tak i mest tätbebyggda områden. Det är en energikälla som privatpersoner snabbt, enkelt och billigt kan bidra med på egen hand. Det visar inte minst den reform som var med och drev igenom, nämligen att kunna göra ett grönt avdrag för installation av solel. För att öka elproduktionen från sol vill vi dessutom att skatten på produktion av solel för eget bruk ska avskaffas och att reglerna för flerfamiljshus i det här avseendet också måste reformeras. Vi kan konstatera att det svenska jordbruket är sårbart och även livsviktigt för oss. Om vi inte har fungerande gröna näringar, det vill säga jord och skog som är ryggrad, ja, då har vi ingen mat på våra bord eller värme i våra hus i kristider. Priset på insatsvaror som till exempel bränsle, energi och gödsel har stigit dramatiskt, i vissa fall mångdubblats. Vem kunde ana för kanske att tillgången till gödsel i lantbruket skulle bli en krisfråga? Det faktum att vi inte längre producerar konstgödsel i och inte har något lager utan till stor del är beroende av har gjort att priserna har rusat i höjden. Ska våra bönder, våra livsmedelsproducenter, klara dagens kostnadskris, vilket är ett måste för att trygga självförsörjning på livsmedel, måste skatter och stöd skyndsamt anpassas. Vi ska senare, efter förhandling med flera av partier och med brett stöd i , besluta om ett stödpaket för bönder . Det innefattar bland annat ett retroaktivt borttagande av all skatt på diesel i gröna näringar fram till . En viktig reform som vi har kvar att arbeta för är frågan om regionaliserade skattebaser för till exempel fastighetsskatt för industri och elproducerande fastigheter. Jag är helt övertygad om att det skulle förändra inställningen till etablering och acceptans för både vatten- och vindkraft ute i landet. Jag tror att det vore en pedagogisk vinst att kommuninvånare ser att en del av inkomsten kommer kommunen till godo när forsen i älven är uppdämd och turbinerna brummar.