bet · H901KU29 · 2022-06-01 00:00:00 — Fri- och rättigheter m.m. Utskottet föreslår ett tillkännagivande till regeringen med anledning av motionsyrkanden som rör utländsk finansiering av religiös verksamhet i . Enligt utskottets mening bör en utredning få i uppdrag att överväga möjliga åtgärder för att förhindra sådan utländsk finansiering av religiös verksamhet i som syftar till att sprida extremism och icke-demokratiska budskap. Motionsyrkandena föreslås bifallas delvis. Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden från allmänna motionstiden /22. Yrkandena handlar om fri- och rättigheter och om förebyggande av våldsbejakande extremism. I betänkandet finns 36 reservationer (M, SD, C, V, KD, L, MP) och ett särskilt yttrande (V). Cirka 100 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Förbud mot böneutrop m.m. Hot och våld på grund av trosuppfattning Trossamfundens trygghets- och säkerhetsarbete Förbud mot vissa muslimska kulturyttringar i offentligt finansierad verksamhet Förbud mot samröre med terroristorganisation m.m. Återkallelse av medborgarskap m.m. Hbtq-personers mänskliga rättigheter i Förstärkningar av rättighetsskyddet i regeringsformen Förebyggande av våldsbejakande extremism Motverka extremism genom kunskap Nationell handlingsplan och lokalt förebyggande arbete Stöd till närstående och myndighetspersonal Utländsk finansiering av religiös verksamhet 1.Förbud mot slöja, punkt 1 (M) 2.Förbud mot slöja, punkt 1 (SD) 3.Förbud mot slöja, punkt 1 (KD) 4.Förbud mot böneutrop m.m., punkt 2 (SD) 5.Hot och våld på grund av trosuppfattning, punkt 3 (M) 6.Trossamfundens trygghets- och säkerhetsarbete, punkt 4 (M) 7.Trossamfundens trygghets- och säkerhetsarbete, punkt 4 (C) 8.Förbud mot vissa muslimska kulturyttringar i offentligt finansierad verksamhet, punkt 5 (SD) 9.Förbud mot samröre med terroristorganisation m.m., punkt 6 (KD) 10.Negativ föreningsfrihet, punkt 7 (M) 11.Återkallelse av medborgarskap m.m., punkt 8 (M) 12.Återkallelse av medborgarskap m.m., punkt 8 (SD) 13.Återkallelse av medborgarskap m.m., punkt 8 (KD) 14.Diskriminering, punkt 9 (M) 15.Diskriminering, punkt 9 (SD) 16.Diskriminering, punkt 9 (C) 17.Diskriminering, punkt 9 (L) 18.Juridiskt kön, punkt 10 (C) 19.Juridiskt kön, punkt 10 (V) 20.Juridiskt kön, punkt 10 (L) 21.Juridiskt kön, punkt 10 (MP) 22.Hbtq-personers mänskliga rättigheter i , punkt 11 (L) 23.Skyddet av äganderätten, punkt 12 (M) 24.Skyddet av äganderätten, punkt 12 (C) 25.Förstärkningar av rättighetsskyddet i regeringsformen, punkt 13 (M) 26.Rättighetsskydd mellan enskilda, punkt 14 (M) 27.Militieombudsman, punkt 16 (L) , punkt 17 (MP) 29.Europadomstolens klagofrist, punkt 19 (SD) 30.Skydda djurens intressen, punkt 20 (MP) 31.Motverka extremism genom kunskap, punkt 21 (M) 32.Nationell handlingsplan och lokalt förebyggande arbete, punkt 22 (SD) 33.Nationell handlingsplan och lokalt förebyggande arbete, punkt 22 (C) 34.Nationell handlingsplan och lokalt förebyggande arbete, punkt 22 (KD) 35.Stöd till närstående och myndighetspersonal, punkt 23 (SD) 36.Stöd till närstående och myndighetspersonal, punkt 23 (L) Utländsk finansiering av religiös verksamhet, punkt 24 (V) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2021/22:80 av Amineh Kakabaveh (-) yrkande 8, 2021/22:82 av Amineh Kakabaveh (-) yrkande 1, 2021/22:688 av (SD), 2021/22:986 av (SD), 2021/22:994 av (SD), 2021/22:1957 av m.fl. (M), 2021/22:2485 av (KD), 2021/22:2513 av m.fl. (M), 2021/22:2526 av m.fl. (SD) yrkandena 4 och 5, 2021/22:2542 av m.fl. (SD) yrkande 14, 2021/22:2545 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2021/22:2562 av m.fl. (SD) yrkandena 8 och 9, 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkande 17, 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 21 och 2021/22:4210 av m.fl. (KD) yrkandena 50 och 51. Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (KD) Förbud mot böneutrop m.m. 2021/22:288 av i (SD), 2021/22:335 av m.fl. (SD), 2021/22:912 av m.fl. (SD), 2021/22:1146 av (KD), 2021/22:2526 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 2021/22:2990 av (KD). Reservation 4 (SD) Hot och våld på grund av trosuppfattning 2021/22:216 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2021/22:1709 av (KD), 2021/22:2117 av (KD) och 2021/22:3792 av m.fl. (M) yrkande 2. Reservation 5 (M) Trossamfundens trygghets- och säkerhetsarbete 2021/22:3224 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 19, 2021/22:3509 av m.fl. (C) yrkande 29, 2021/22:3789 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2021/22:3792 av m.fl. (M) yrkande 7. Reservation 6 (M) Reservation 7 (C) Förbud mot vissa muslimska kulturyttringar i offentligt finansierad verksamhet 2021/22:2526 av m.fl. (SD) yrkande 3. Reservation 8 (SD) Förbud mot samröre med terroristorganisation m.m. 2021/22:245 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2021/22:4191 av m.fl. (KD) yrkande 5. Reservation 9 (KD) 2021/22:3793 av m.fl. (M) yrkande 8. Reservation 10 (M) Återkallelse av medborgarskap m.m. 2021/22:245 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2021/22:991 av (SD) yrkandena 2 och 3, 2021/22:1067 av (M), 2021/22:2526 av m.fl. (SD) yrkande 17, 2021/22:2551 av i m.fl. (SD) yrkande 9, 2021/22:2980 av (KD) yrkande 4, 2021/22:3292 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2021/22:3598 av (M), 2021/22:3644 av m.fl. (M), 2021/22:3783 av m.fl. (M) yrkande 19, 2021/22:3789 av m.fl. (M) yrkande 4, 2021/22:3793 av m.fl. (M) yrkande 12, 2021/22:3843 av m.fl. (M) yrkandena 7 och 8, 2021/22:3884 av (KD) yrkande 4 och 2021/22:4214 av m.fl. (KD) yrkandena 54–56. Reservation 11 (M) Reservation 12 (SD) Reservation 13 (KD) 2021/22:3217 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 1.3, 2021/22:3289 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2021/22:3292 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 4, 2021/22:3793 av m.fl. (M) yrkande 14 och 2021/22:4004 av m.fl. (L) yrkande 14. Reservation 14 (M) Reservation 15 (SD) Reservation 16 (C) Reservation 17 (L) 2021/22:466 av m.fl. (V), 2021/22:3520 av m.fl. (C) yrkande 57, 2021/22:4004 av m.fl. (L) yrkande 12 och 2021/22:4093 av och (båda MP) yrkande 5. Reservation 18 (C) Reservation 19 (V) Reservation 20 (L) Reservation 21 (MP) Hbtq-personers mänskliga rättigheter i 2021/22:4004 av m.fl. (L) yrkande 19. Reservation 22 (L) 2021/22:580 av (M), 2021/22:851 av (M), 2021/22:3058 av (M), 2021/22:3217 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 1.2 och 2021/22:3793 av m.fl. (M) yrkande 13. Reservation 23 (M) Reservation 24 (C) Förstärkningar av rättighetsskyddet i regeringsformen 2021/22:3793 av m.fl. (M) yrkandena 5 och 6. Reservation 25 (M) 2021/22:3793 av m.fl. (M) yrkande 7. Reservation 26 (M) 2021/22:727 av (S). 2021/22:3386 av m.fl. (L). Reservation 27 (L) 2021/22:4102 av m.fl. (MP) yrkande 10. Reservation 28 (MP) 2021/22:2116 av (KD). 2021/22:2577 av m.fl. (SD) yrkande 1. Reservation 29 (SD) 2021/22:4061 av m.fl. (MP) yrkande 19. Reservation 30 (MP) Motverka extremism genom kunskap 2021/22:3450 av Kopparklint (M) och 2021/22:3792 av m.fl. (M) yrkande 3. Reservation 31 (M) Nationell handlingsplan och lokalt förebyggande arbete 2021/22:2526 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2021/22:3579 av m.fl. (C) yrkande 77 och 2021/22:4191 av m.fl. (KD) yrkande 1. Reservation 32 (SD) Reservation 33 (C) Reservation 34 (KD) Stöd till närstående och myndighetspersonal 2021/22:2526 av m.fl. (SD) yrkandena 8 och 9 samt 2021/22:3984 av m.fl. (L) yrkande 4. Reservation 35 (SD) Reservation 36 (L) Utländsk finansiering av religiös verksamhet ställer sig bakom det som utskottet anför om en utredning om utländsk finansiering av religiös verksamhet i och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller delvis motionerna 2021/22:80 av Amineh Kakabaveh (-) yrkande 12, 2021/22:995 av (SD) yrkandena 1 och 2, 2021/22:2465 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2021/22:2526 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2021/22:2980 av (KD) yrkande 2, 2021/22:3224 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 20, 2021/22:3783 av m.fl. (M) yrkande 18, 2021/22:3789 av m.fl. (M) yrkande 3, 2021/22:3965 av m.fl. (L) yrkande 56 och 2021/22:4191 av m.fl. (KD) yrkande 6. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (SD), (S), (M), (SD), (S), Skånberg (KD), (SD), (MP), (M), (S), (C), (V) och (L). I betänkandet behandlar 100 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /22. Betänkandet är uppdelat i två delar: i den första delen av betänkandet behandlas yrkanden som handlar om fri- och rättigheter och i den andra delen behandlas yrkanden som handlar om förebyggande av våldsbejakande extremism. Motionsyrkandena rör frågor om förbud mot slöja, förbud mot böneutrop, hot och våld på grund av trosuppfattning, trossamfundens trygghets- och säkerhetsarbete, förbud mot vissa muslimska kulturyttringar, förbud mot samröre med terroristorganisationer, negativ föreningsfrihet, återkallelse av medborgarskap, diskriminering, juridiskt kön, hbtq-personers mänskliga rättigheter, skyddet av äganderätten, förstärkningar av rättighetsskyddet i regeringsformen, rättighetsskydd mellan enskilda, uniformsförbud, militieombudsman, , värdekommission, klagofrist samt skydda djurens intressen. Dessa yrkanden behandlas i den första delen av betänkandet. I den andra delen behandlas yrkanden om mot våldsbejakande extremism, nationell handlingsplan, stöd till närstående och myndighetspersonal samt utländska bidrag till svenska trossamfund. Enligt 1 kap. 2 § regeringsformen ska den offentliga makten utövas med respekt för alla människors lika värde och för den enskilda människans frihet och värdighet. Den enskildes personliga, ekonomiska och kulturella välfärd ska vara grundläggande mål för den offentliga verksamheten. Det allmänna ska särskilt trygga rätten till arbete, bostad och utbildning samt verka för social omsorg och trygghet och goda förutsättningar för hälsa. Det allmänna ska främja en hållbar utveckling som leder till en god miljö för nuvarande och kommande generationer, verka för att demokratins idéer blir vägledande inom samhällets alla områden och värna den enskildes privatliv och familjeliv. Det allmänna ska vidare verka för att alla människor ska kunna uppnå delaktighet och jämlikhet i samhället och för att barns rätt tas till vara. Det allmänna ska motverka diskriminering av människor på grund av kön, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung, språklig eller religiös tillhörighet, funktionshinder, sexuell läggning, ålder eller andra omständigheter som gäller den enskilde som person. Det samiska folkets och etniska, språkliga och religiösa minoriteters möjligheter att behålla och utveckla ett eget kultur- och samfundsliv bör främjas. Bestämmelserna i 1 kap. 2 § regeringsformen ger, till skillnad från reglerna i 2 kap. om de grundläggande fri- och rättigheterna, inte upphov till några rättigheter för den enskilde. Dessa bestämmelser är inte rättsligt bindande utan anger målsättningen för samhällsverksamhetens inriktning. Stadgandets främsta funktion är att ålägga det allmänna att positivt verka för att målsättningarna i största möjliga utsträckning förverkligas. Den enskilde kan alltså inte med stöd av 1 kap. 2 § regeringsformen begära en domstols ingripande mot det allmänna; hur det allmänna lever upp till målsättningarna kan enbart bli föremål för politisk kontroll. Stadgandet kan dock få rättslig betydelse som tolkningsdata vid tillämpningen av olika rättsregler. I 2 kap. regeringsformen finns bestämmelser om de grundläggande fri- och rättigheterna. Kapitlet inleds med en beskrivning i 1 § av de s.k. positiva opinionsfriheterna: yttrandefriheten, informationsfriheten, mötesfriheten, demonstrationsfriheten, föreningsfriheten och religionsfriheten. De s.k. negativa opinionsfriheterna behandlas i 2 § och innebär ett skydd mot tvång från det allmänna att ge till känna sin åskådning i politiska, religiösa, kulturella eller andra sådana hänseenden. I bestämmelsen anges också att det allmänna inte får tvinga någon att tillhöra sammanslutningar för sådana åskådningar eller att delta i demonstrationer och dylikt. Kapitlet innehåller också bestämmelser om skydd mot registreringar enbart på grund av politisk åskådning (3 §), förbud mot dödsstraff (4 §), förbud mot kroppsstraff och tortyr (5 §), skydd mot kroppsvisitation och andra påtvingade ingrepp samt skydd mot betydande intrång i den personliga integriteten (6 §), förbud mot landsförvisning och skydd för medborgarskap (7 §), rörelsefrihet (8 §), rätt till domstolsprövning vid frihetsberövande (9 §), förbud mot retroaktiva straff- och skattelagar (10 §), rätt till offentlig rättegång och förbud mot att inrätta domstol för en redan begången gärning (11 §). Vidare finns bestämmelser om skydd mot diskriminering (12 och 13 §§), som innebär att lagar och andra föreskrifter inte får innebära att någon missgynnas därför att han eller hon tillhör en minoritet med hänsyn till etniskt ursprung, hudfärg eller liknande eller med hänsyn till sexuell läggning eller kön. När det gäller gäller diskriminering på grund av kön finns ett undantag för de fall då en lag eller annan föreskrift utgör ett led i strävanden att åstadkomma jämställdhet mellan män och kvinnor eller avser värnplikt eller motsvarande tjänsteplikt. Föreskrifter om möjligheterna att göra begränsningar i fri- och rättigheterna finns i 20–25 §§. Begränsningar får endast göras för att tillgodose ändamål som är godtagbara i ett demokratiskt samhälle. En begränsning får aldrig gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till det ändamål som har föranlett den och inte heller sträcka sig så långt att den utgör ett hot mot den fria åsiktsbildningen som en av folkstyrelsens grundvalar. En begränsning får inte göras enbart på grund av politisk, religiös eller kulturell eller annan sådan åskådning. Vidare innehåller 2 kap. regeringsformen bestämmelser om rätten till fackliga stridsåtgärder (14 §), egendomsskydd och allemansrätt (15 §), upphovsrätt (16 §), närings- och yrkesfrihet (17 §) och rätten till utbildning (18 §). Fri- och rättighetsregleringen i 2 kap. gäller till stor del även till förmån för utlänningar som vistas i (25 §). I kapitlet anges också att lagar eller andra föreskrifter inte får meddelas i strid med åtaganden enligt (19 §). Det skydd för fri- och rättigheter som ges i 2 kap. regeringsformen gäller gentemot det allmänna och inte mellan enskilda. Bestämmelserna om fackliga stridsåtgärder och om upphovsrätt kan dock ses som undantag från detta. Den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna () och vissa ändrings- och tilläggsprotokoll till konventionen införlivades 1994 med svensk rätt genom lagen (1994:1219) om den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. är uppdelad i tre avdelningar där fri- och rättigheter behandlas i avdelning I (artiklarna 2–18). Konventionen innehåller bestämmelser om rätten till liv (artikel 2), förbud mot tortyr samt omänsklig och förnedrande behandling och bestraffning (artikel 3), förbud mot slaveri, träldom och tvångsarbete (artikel 4), rätten till frihet och personlig säkerhet (artikel 5), rätten till domstolsprövning och en rättssäker process (artikel 6), förbud mot att döma till straff utan stöd i lag och mot retroaktiva straffdomar (artikel 7), rätten till skydd för privat- och familjeliv, hem och korrespondens (artikel 8), rätten till tanke-, samvets- och religionsfrihet (artikel 9), rätten till yttrandefrihet (artikel 10), rätten till församlings- och föreningsfrihet (artikel 11), rätten att ingå äktenskap (artikel 12), rätten till ett effektivt rättsmedel (artikel 13) och förbud mot diskriminering (artikel 14). I artiklarna 15–18 regleras möjligheterna för staterna att i vissa situationer göra inskränkningar i rättigheterna. Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna, ofta kallad , består av en domare från varje medlemsstat i . Domstolens uppgift är att granska påstådda brott mot . övervakar sedan att besluten följs i medlemsstaterna. Om en enskild anser att svenska staten har kränkt hans eller hennes rättigheter enligt är det i första hand svenska domstolar eller myndigheter som ska pröva om en kränkning har ägt rum. Klaganden måste i de flesta fall ha fört sin sak ända till den högsta instansen, normalt eller , innan ärendet kan tas till . är inte överinstans till nationella domstolar och myndigheter och kan därför inte upphäva deras domar eller beslut. domar är emellertid bindande för medlemsstaterna. kan också döma ut ett skadestånd till en enskild. Det framgår av artikel 6.2 i fördraget om Europeiska unionen () att EU ska ansluta sig till . Avsikten är att det ska bli möjligt för enskilda och stater att inför påtala att en rättsakt i EU eller EU:s egen rättstillämpning strider mot . Ett utkast till anslutningsfördrag mellan EU och medlemsstater har förhandlats fram och remitterades till för yttrande. Enligt yttrandet var utkastet till anslutningsavtal på flera punkter inte förenligt med . Domstolen påminde i sitt yttrande bl.a. om unika karaktär – särskild och självständig i förhållande till både nationella rättsordningar och folkrätten. Efter att underkände utkastet till anslutningsavtal har arbetet inriktats på att internt inom EU försöka hitta lösningar på domstolens invändningar. Enligt information till utskottet presenterade kommissionen ett förslag till helhetslösning på invändningarna som diskuterades på arbetsgruppsnivå inom rådet. Detta resulterade i att rådet antog kompletterande förhandlingsdirektiv och uttryckte sitt stöd för att förhandlingarna om anslutningsavtalet mellan EU och snabbt skulle återupptas. Förhandlingarna mellan EU och återupptogs i . EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna Stadgans räckvidd fastställs i artikel 51, där det anges bl.a. att bestämmelserna riktar sig till unionens institutioner och organ samt till medlemsstaterna endast när dessa tillämpar unionsrätten. Stadgan medför inte någon ny befogenhet eller ny uppgift för unionen. I artikel 52.3 förklaras att i den utsträckning stadgan omfattar rättigheter som motsvarar sådana som garanteras av ska de ha samma innebörd och räckvidd som i konventionen, men bestämmelsen hindrar inte unionsrätten från att tillförsäkra ett mer långtgående skydd. Stadgan innehåller medborgerliga och politiska rättigheter med bl.a. och gemensamma konstitutionella traditioner som förebild samt ekonomiska och sociala rättigheter. Rättigheterna sammanfattas i sex kapitel: Enligt artikel 6.1 i ska unionen erkänna de rättigheter, friheter och principer som fastställs i stadgan om de grundläggande rättigheterna, som ska ha samma rättsliga värde som fördragen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om förbud mot slöja eller heltäckande klädsel i skolan eller i annan offentlig verksamhet samt om en utredning av förbud mot slöja i skolan. avslår även motionsyrkanden om förbud mot heltäckande klädsel på offentliga platser eller i offentliga miljöer. Jämför reservation 1 (M), 2 (SD) och 3 (KD). Utredning om slöjförbud i skolan I partimotion 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkande 17 begärs ett tillkännagivande om en utredning av slöjförbud i förskolan och . Liknande yrkanden framförs av m.fl. (M) i motion 2021/22:1957 och av m.fl. (M) i motion 2021/22:2513. Förbud mot slöja i förskolan och m.m. I kommittémotion 2021/22:2526 av m.fl. (SD) yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om ett förbud mot att bära slöja i förskolan och . Även (SD) begär i motion 2021/22:994 ett tillkännagivande om ett förbud mot muslimsk slöja i den svenska förskolan och . m.fl. (SD) begär i kommittémotionerna 2021/22:2542 yrkande 14 och 2021/22:2545 yrkande 9 tillkännagivanden om att värderingsstyrd slöja ska förbjudas i och inom svenska förskolor. m.fl. (KD) begär i kommittémotion 2021/22:4163 yrkande 21 ett tillkännagivande om ett förbud mot heltäckande slöja i skolan och slöja på flickor i förskolan och lågstadiet. I kommittémotion 2021/22:4210 av m.fl. (KD) yrkande 50 begärs ett förbud mot hijab, niqab och burka på barn i barnomsorgen och på lågstadiet. Ett liknande yrkande framförs av (KD) i motion 2021/22:2485. I kommittémotion 2021/22:2562 av m.fl. (SD) yrkande 8 begärs ett förbud för minderåriga att bära heltäckande klädsel. I samma motion yrkande 9 begärs ett förbud för minderåriga att bära slöja i offentliga verksamheter. Amineh Kakabaveh (-) begär i motion 2021/22:82 yrkande 1 ett tillkännagivande om att det ska råda förbud mot att bära slöja och andra synliga religiösa symboler i skolans och förskolans verksamheter. Ett liknande yrkande framförs av samma motionär i motion 2021/22:80 yrkande 8. I kommittémotion 2012/22:4210 av damm m.fl. (KD) yrkande 51 begärs ett tillkännagivande om ett förbud för anställda inom offentlig förvaltning att bära niqab, burka eller annan heltäckande slöja. m.fl. (SD) begär i kommittémotion 2021/22:2526 yrkande 4 ett tillkännagivande om förbud mot heltäckande klädsel på en offentlig plats. Ett liknande yrkande framförs av (SD) i motion 2021/22:986. (SD) begär i motion 2021/22:688 ett tillkännagivande om att möjligt införa ett förbud i offentliga miljöer (skolor, gator, torg, butiker, offentliga kontor) mot att bära ansiktstäckande slöja. Varje medborgare är enligt 2 kap. 1 § första stycket 6 regeringsformen gentemot det allmänna tillförsäkrad religionsfrihet, dvs. frihet att ensam eller tillsammans med andra utöva sin religion. Religionsfriheten är den enda av de positiva opinionsfriheterna som inte får begränsas genom lag enligt 2 kap. 20 § regeringsformen. I en kommentar till regeringsformen anförs att detta hänger samman med det sätt på vilket friheten har definierats i grundlagstexten: definitionen syftar uteslutande på vad som är specifikt just för religionsfriheten – att ensam eller tillsammans med andra utöva sin religion. Vidare anförs att begränsningar kan göras av de moment i religionsfriheten som närmast är utflöden av andra friheter, såsom yttrandefriheten, informationsfriheten, mötesfriheten och föreningsfriheten (m.fl., Grundlagarna [, version: 3A], kommentar till 2 kap. 1 § regeringsformen). Enligt 2 kap. 20 § regeringsformen kan bl.a. yttrandefriheten, informationsfriheten, mötesfriheten, demonstrationsfriheten och föreningsfriheten begränsas genom lag. Av 2 kap. 21 § regeringsformen följer att begränsningar endast får göras för att tillgodose ändamål som är godtagbara i ett demokratiskt samhälle. Begränsningen får aldrig gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till det ändamål som har föranlett den och inte heller sträcka sig så långt att den utgör ett hot mot den fria åsiktsbildningen såsom en av folkstyrelsens grundvalar. Begränsningen får inte göras enbart på grund av politisk, religiös, kulturell eller annan sådan åskådning. artikel 9 behandlar tankefrihet, samvetsfrihet och religionsfrihet. Var och en har, enligt punkt 1, rätt till tankefrihet, samvetsfrihet och religionsfrihet; denna rätt innefattar frihet att byta religion eller tro och frihet att ensam eller i gemenskap med andra, offentligt eller enskilt, utöva sin religion eller tro genom gudstjänst, undervisning, sedvänjor eller ritualer. Enligt punkt 2 får friheten att utöva sin religion eller tro endast underkastas sådana inskränkningar som är föreskrivna i lag och som i ett demokratiskt samhälle är nödvändiga med hänsyn till den allmänna säkerheten eller till skydd för allmän ordning, hälsa eller moral eller till skydd för andra människors fri- och rättigheter. Den som tar en tjänst eller en anställning kan anses ha underkastat sig de krav som gäller för tjänsten eller anställningen och som ibland kan inkräkta på möjligheterna till religionsutövning (, Mänskliga rättigheter i europeisk praxis, 5 uppl., 2015, s. 449 f.). Den anställda kan i princip inte med hänvisning till sin religion vägra att utföra uppgifter som normalt ingår i arbetet, och om tjänsten eller anställningen är organiserad så att arbete ska utföras som för en arbetstagare har särskild religiös betydelse är arbetsgivaren inte nödvändigtvis förpliktad från att avstå från att utkräva arbete på . Ett motsvarande synsätt bör enligt tillämpas när det gäller krav på ett visst uppträdande eller en viss klädsel under arbetet.