bet · H901JuU22 · 2022-04-29 00:00:00 — Mätningen visade att utveckling av karriär- och utvecklingsvägar samt den organisatoriska och sociala arbetsmiljön bör prioriteras för att öka attraktiviteten ur ett medarbetarperspektiv. Det som uppfattades som mest attraktivt var engagemanget i polisens uppdrag, meningsfullheten i de egna arbetsuppgifterna samt att man lär och utvecklas av sina kollegor. I regeringens skrivelse skrivelser till regeringen – åtgärder (skr. 2021/22:75 s. 123) anges att villkoren för poliser har förbättrats . Den genomsnittliga grundlönen har ökat, ingångslönen för nya poliser har också ökat, ersättningen för arbete på obekväm arbetstid har höjts och ersättningen för poliser som ingår i stora polisinsatser har ökat. Med anledning av beslut om budgeten har regeringen, i regleringsbrevet , beslutat att ska använda för höjda löner och annan ersättning i syfte att stärka polisyrkets attraktivitet. Utskottet har tidigare behandlat yrkanden om polisers anställningsvillkor, i utskottets betänkande om åtgärder för att förbättra polisens effektivitet (bet. 2020/21:JuU41 s. 25 f.). Utskottet föreslog då ett tillkännagivande till regeringen om förbättrade anställningsvillkor för poliser och anförde följande: Bristen på kvalificerade sökande till polisutbildningen är enligt utskottet ett av de allvarligaste hindren mot att öka antalet poliser. Vidare måste duktiga poliser förmås att stanna kvar i yrket. De förstärkningar som gjorts av polisens villkor är bra men enligt utskottet otillräckliga. Det behövs därför en bred översyn av olika sätt att långsiktigt förstärka polisyrkets attraktivitet. Det kan t.ex. handla om att förbättra de långsiktiga karriärmöjligheterna för poliser genom att införa fler specialtjänster och andra befordrande tjänster och att göra anställningsvillkoren för poliser mer konkurrenskraftiga. Regeringen bör se till att en sådan översyn görs omgående. Utskottet föreslår därför att ställer sig bakom det som utskottet anför om en bred översyn av olika sätt att långsiktigt förstärka polisyrkets attraktivitet och tillkännager detta för regeringen. följde utskottets förslag (rskr. 2020/21:389). Utskottet behandlade två motionsyrkanden om riktade satsningar mot poliser i yttre tjänst i förra årets betänkande om polisfrågor (bet. 2020/21:JuU23 s. 37 f.). Utskottet noterade att de höjda anslag som hade tilldelats för tidigare och innevarande år skapade utrymme för särskilda lönesatsningar. Vidare noterade utskottet de återrapporteringskrav i regleringsbrev som redogjorts för ovan. Utskottet avstyrkte motionsyrkandena med hänvisning till att lönebildningsprocessen i vederbörlig ordning bör skötas av arbetsmarknadens parter. följde utskottets förslag (rskr. 2020/21:395). Det kan också nämnas att utbildningsutskottet har behandlat motionsyrkanden om avskrivningar av studielån för vissa yrkeskategorier, bl.a. poliser, i samband med beredningen av budgetpropositionen (bet. 2019/20:UbU2 s. 24). hänvisade till sin tidigare behandling av frågan och anförde bl.a. att avskrivning av studieskulden för vissa yrkesgrupper kan leda till att systemet uppfattas som orättvist av låntagarna. Utskottet fann därmed inga skäl för att bifalla förslag om att införa nya anslag som syftar till avskrivning av studielån för olika yrkesgrupper. Utskottet ser positivt på de förändringar av polisutbildningen som har genomförts, bl.a. en ny kravprofil, en mer flexibel antagningsprocess samt införandet av den funktionsinriktade utbildningen och en särskild utbildning för civilanställda som kombineras med halvtidsarbete. Mot bakgrund av att endast har gått sedan förändringarna genomfördes finner utskottet inte skäl att nu ta initiativ med anledning av motionärernas förslag om att utvärdera polisutbildningen. Utskottet noterar också att antalet platser på distansutbildningen har ökat i syfte att möta efterfrågan hos de antagna studenterna. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2021/22:1669 (M) yrkande 3, 2021/22:2332 (L) och 2021/22:2528 (SD) yrkande 8. När det gäller frågan om anställningsvillkor är utskottets uppfattning att polislönerna behöver höjas för att ska kunna behålla erfarna poliser och locka fler nya poliser till yrket. Utskottet konstaterar att det höjda anslag som har tilldelats för tidigare och innevarande år skapar utrymme för särskilda lönesatsningar. Själva lönebildningsprocessen bör dock i vederbörlig ordning skötas av arbetsmarknadens parter. Vidare noterar utskottet att det finns återrapporteringskrav i regleringsbrev när det gäller vilka åtgärder som har vidtagits för att öka attraktiviteten i polisyrket genom bättre villkor och hur medel har använts. Utskottet ser också positivt på de åtgärder som redovisats i årsredovisningen , bl.a. när det gäller formuleringen av arbetsgivarerbjudande och mätningen av medarbetarnas uppfattning om hur det är att vara anställd, vilken kommer att följas upp . Mot den bakgrunden finner utskottet inte skäl att ställa sig bakom förslag om lönesatsningar, anställningsvillkor, avskrivning av studieskulder och andra åtgärder för att göra yrket mer attraktivt. Utskottet avstyrker motionerna 2021/22:2528 (SD) yrkandena 10 och 11, 2021/22:3781 (M) yrkande 5, 2021/22:3974 (L) yrkande 3 och 2021/22:4031 (M) yrkande 26. Utskottet vidhåller vidare sin tidigare uppfattning att det bör vara upp till att avgöra vilka kompetenser som ska rekryteras inom ramen för de anslag som myndigheten tilldelas. Förslaget om anställning av pensionerade poliser i motion 2021/22:4190 (KD) yrkande 2 avstyrks därmed. Renodling av polisens arbetsuppgifter Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om renodling av polisens arbetsuppgifter och tillkännager detta för regeringen. avslår motionsyrkanden om danstillstånd. Jämför reservation 23 (S, V) och 24 (SD, C, V, KD, L). Renodling av polisens arbetsuppgifter I partimotion 2021/22:4031 av m.fl. (M) yrkande 29 föreslås att polisens verksamhet ytterligare ska renodlas i syfte att ge polisen möjlighet att fokusera på sin kärnverksamhet. Liknande yrkanden finns i kommittémotionerna 2021/22:2528 av m.fl. (SD) yrkandena 12 och 45, 2021/22:3512 av m.fl. (C) yrkande 40, 2021/22:3579 av m.fl. (C) yrkande 15, 2021/22:3781 av m.fl. (M) yrkande 16 och 2021/22:3974 av m.fl. (L) yrkandena 11, 12 och 15 samt i motionerna 2021/22:1384 av Kopparklint (M) och 2021/22:2050 av Kopparklint (M). I kommittémotion 2021/22:3242 av m.fl. (C) yrkande 5 begärs att regeringen ska återkomma till med ett förslag om att helt avskaffa tillstånd för att anordna dans, i enlighet med tidigare tillkännagivanden till regeringen. Liknande yrkanden finns även i kommittémotionerna 2021/22:2449 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2021/22:3974 av m.fl. (L) yrkande 13 samt i motionerna 2021/22:1814 av m.fl. (M) och 2021/22:2858 av (M). Polisens huvuduppgifter är enligt bl.a. instruktion, polislagen och polisförordningen att upprätthålla allmän ordning och säkerhet samt att förebygga och bekämpa brott. Poliser får i sin yrkesutövning använda våld om inga andra medel räcker till och om det är försvarligt med hänsyn till omständigheterna. Exempel på sådana situationer är om polisen möts med våld eller hot om våld, eller om någon som ska häktas eller anhållas försöker undkomma. Vid fara för liv och hälsa kan det också vara fråga om att avvärja en straffbelagd handling eller en fara för liv, hälsa eller värdefull egendom. Andra exempel är om polisen ska stoppa ett fordon eller avvisa eller avlägsna någon från ett visst område. Polisen har även en mängd uppgifter som i mindre utsträckning anses ha samband med myndighetens huvuduppgifter. Till polisens uppgifter hör bl.a. att pröva ansökningar om tillstånd av olika slag, att svara för tillsyn av vissa verksamheter, att utreda och ge handräckning åt andra myndigheter och att hantera förlustanmälningar och hittegodsärenden. Polisen är också landets passmyndighet som utfärdar och i förekommande fall återkallar pass. Ansvar för tillsyn och stängsling kring gruvhål där det finns risk för att människor och djur kommer till skada är ytterligare exempel på uppgifter som polisen har. Utredningar om att renodla polisens arbetsuppgifter Frågor om att renodla polisens verksamhet utreddes av som lämnade förslag om att vissa arbetsuppgifter skulle överföras till andra myndigheter (SOU 2001:87, SOU 2002:70 och SOU 2002:117). föreslog bl.a. att uppgifter på djurområdet skulle flyttas till länsstyrelserna, men förslagen ledde inte till lagstiftning. Vissa andra förslag som lämnades av genomfördes; t.ex. flyttades tillståndshanteringen för explosiva varor till kommunerna och särskilt myndighetsförordnade personer gavs möjlighet att ge anvisningar för trafiken i samband med vissa vägtransporter. Regeringen gav (dir. 2014:59) en särskild utredare i uppdrag att utreda och lämna förslag till förändringar av polisens uppgifter i syfte att verksamheten ska renodlas så att polisen i ökad utsträckning kan koncentrera sig på huvuduppgifterna att upprätthålla allmän ordning och säkerhet samt bekämpa brott. • undersöka om och i så fall hur polisens uppgifter när det gäller hantering av djur kan överföras till en annan huvudman • undersöka om det finns ytterligare arbetsuppgifter som på ett lämpligare sätt kan utföras av någon annan huvudman i syfte att frigöra resurser för att förstärka den centrala polisverksamheten • lämna fullständiga författningsförslag med utgångspunkt i de överväganden som görs • redovisa vilka kostnader polisen har för de uppgifter som föreslås få en ny huvudman • beräkna vilka kostnader förslagen kommer att medföra hos en ny huvudman • föreslå hur kostnaderna ska finansieras. Uppdraget redovisades i sin helhet i betänkandet Med fokus på kärnuppgifterna – en angelägen anpassning av uppgifter på djurområdet (SOU 2015:3). Regeringen har därefter gått fram med förslag om transporter av frihetsberövade och hanteringen av djurärenden, som biföll (prop. 2016/17:57, bet. 2016/17:JuU9, rskr. 2016/17:149 respektive prop. 2016/17:224, bet. 2017/18:JuU6, rskr. 2017/18:145). De nya bestämmelserna syftade bl.a. till att renodla polisens arbetsuppgifter så att de kan koncentrera sig på sina huvudsakliga uppgifter, nämligen att upprätthålla allmän ordning och att förebygga och utreda brott. publicerades granskningsrapporten av arbetsuppgifter med polisiär relevans. Syftet med granskningen var bl.a. att följa upp i vilken utsträckning förslag (SOU 2002:117) har påverkat ansvar för olika arbetsuppgifter. I rapporten konstateras att majoriteten av dessa uppgifter fortfarande åligger att utföra. Enligt granskningen avsätter myndigheten lågt räknat ca 1 900 årsarbetskrafter för arbetsuppgifter som ligger utanför den egentliga kärnverksamheten. Vidare anförs att det med anledning av att digitaliseringen vinner mark i offentlig förvaltning kan finnas behov av att kontinuerligt pröva vilka arbetsuppgifter som kan föras över till någon annan myndighet eller kommun, särskilt när det gäller tillståndsärenden. Rikspolischefen har med anledning av rapporten beslutat om åtgärder, bl.a. att rättsavdelningen ska gå igenom de utredningar som gjorts i och hos i tiden efter förslag och redovisa till rikspolischefen vilka ändringar som önskar få till stånd i enlighet med förslag. Rättsavdelningen ska också utreda behovet av förtydliganden för att avgränsa ansvaret för djurärenden, skyldigheter och ansvar när det kommer till att hantera sjukdomsfall och suicidala individer i akuta situationer samt huruvida bör upphöra med att vara uppbördsmyndighet. I regeringens skrivelse skrivelser till regeringen – åtgärder (skr. 2021/22:75 s. 11 f.) anges bl.a. följande om pågående arbete när det gäller renodling av polisens arbetsuppgifter: • En mer ändamålsenlig användning av ordningsvakter kan frigöra resurser för till andra mer prioriterade uppgifter. I betänkande (SOU 2021:38) föreslås bl.a. att ordningsvakter ska kunna användas för fler ändamål och få fler befogenheter, t.ex. när det gäller att transportera en omhändertagen person till sjukhus, tillnyktringsenhet eller polisstation. Betänkandet har remitterats och bereds i . • En promemoria med förslag till en ny lag om kvarglömda föremål i kollektivtrafiken har tagits fram, som innebär att ansvar för sådant hittegods begränsas. Promemorian har remitterats och förslagen bereds i . • I betänkandet Förenklingar för mikroföretag och modernisering av bokföringslagen (SOU 2021:60) föreslås att de tillstånd som lämnar för att verksamheter ska få bedriva hotell- och pensionatsrörelse ska ersättas med en anmälningsplikt. • Regeringen avser att ta fortsatta initiativ i lämpliga former till att renodla arbetsuppgifter. Enligt 2 kap. 4 § ordningslagen krävs det tillstånd för att få anordna en offentlig danstillställning även om den inte anordnas på en offentlig plats. Ansökan om ett sådant tillstånd, s.k. danstillstånd, görs hos . tillsattes en utredning inom med uppdraget att utreda kravet på tillstånd för att anordna en offentlig danstillställning (Ju 2017:O). Utredningen skulle bl.a. analysera hur tillämpar reglerna om tillstånd och vilka för- och nackdelar som finns med det nuvarande systemet, och därefter ta ställning till om kravet på tillstånd bör tas bort eller förändras. I direktiven angavs bl.a. följande: Frågan om att ta bort kravet på tillstånd för danstillställningar som inte ska hållas på offentlig plats behandlades i propositionen Några frågor om ordningslagen (prop. 2003/04:174 s. 14). I propositionen anfördes att ett avskaffande av kravet på tillstånd visserligen skulle kunna leda till minskad byråkrati, men att de argument som kunde anföras mot detta, framför allt avseende ordning och säkerhet, vägde tyngre än behovet av minskad byråkrati. Regeringen föreslog därför inte några lagändringar. […] Sedan regeringen i prop. 2003/04:174 gjorde bedömningen att tillståndskravet skulle vara kvar när tillställningen inte ska äga rum på offentlig plats har förflutit. Med hänsyn till detta och till tillkännagivande […] finns det skäl att nu låta utreda frågan på nytt. Det bör göras utifrån ett bredare perspektiv utan begränsning till tillställningar som inte ska äga rum på offentlig plats. Utredaren presenterade promemorian Tillstånd till offentlig danstillställning (Ds 2018:20). Utredarens förslag innebär att dagens absoluta tillståndskrav ersätts med ett tillståndskrav som är beroende av vissa riskfaktorer. Tanken med förslaget är att regelverket ska vinna större förståelse och acceptans genom att göra det tydligare varför och under vilka omständigheter dans är en tillståndspliktig verksamhet. Promemorian har remissbehandlats och inom pågår arbete med att ta fram en lagrådsremiss (skr. 2021/22:75 s. 24). Inrikesministern har vid ett flertal tillfällen besvarat frågor om danstillstånd och anförde bl.a. följande i ett svar på en skriftlig fråga (fr. 2019/20:2014): Det är inte aktuellt att under rådande pandemi föreslå ändringar i ordningslagen som kan innebära ökade risker för människors liv och hälsa. Jag avser att så snart det är möjligt och lämpligt återkomma med besked om den fortsatta beredningen av lagförslag kopplade till tillståndskravet för offentliga danstillställningar. Utskottet har återkommande behandlat frågor om renodling av polisens verksamhet och föreslagit flera tillkännagivanden till regeringen om detta, bl.a. (bet. 2019/20:JuU25 s. 31 f.). Utskottet anförde följande: Polisen måste ges förutsättningar att använda sin arbetstid så effektivt som möjligt. binds tusentals polisarbetstimmar av uppgifter som borde ha utförts av andra eller som alls inte borde ha legat hos polisen. bedriver en betydande ärendehantering av s.k. polismyndighetsärenden. Det bidrar till att myndigheten har ett omfattande uppdrag som rör annat än det som brukar definieras som kärnverksamheten, det vill säga att förebygga, ingripa mot och utreda brott. Det har gjorts några utredningar som belyst och föreslagit att vissa verksamheter som utförs av polisen i stället ska utföras av andra aktörer. konstaterade t.ex. att det fanns en rad uppgifter inom polisen som bör ha en annan huvudman. Det handlade bl.a. om passhantering, hittegods, felparkeringar och ett antal tillståndsärenden. Det breda uppdraget leder till ett fokus- eller koncentrationsproblem oavsett resurstillskott. Även med beaktande av att polisen har fått resurser för den verksamhet som ska bedrivas är det ett problem som hämmar kärnverksamheten. Tyvärr har utvecklingen mot en ökad renodling av polisens verksamhet stannat av . Den tidsödande transportverksamheten av frihetsberövade har t.ex. till stor del blivit kvar hos polisen, och regeringen har till och med planer på att polisen ska få ett större ansvar för transporterna framöver. Detta drabbar polisen både i städerna och på landsbygden. Det är enligt utskottets uppfattning inte heller rimligt att utbildade poliser ska ansvara för arbetsuppgifter i arrester m.m. där inte polisiär kompetens krävs. En annan för polisen arbetskrävande uppgift är att hjälpa till med handräckning av personer som blir föremål för ingripande enligt lagen om omhändertagande av berusade personer m.m. (LOB). Detta är uppgifter som man borde överväga om inte bevakningsföretag själva skulle kunna utföra. Genom att transporten delegeras till ett bevakningsföretag skulle polisen kunna prioritera andra saker som är viktigare. Liknande överväganden kan göras för dem som är omhändertagna enligt 13 § polislagen (1984:387) för att genom sitt uppträdande ha stört den allmänna ordningen eller utgjort en omedelbar fara för denna. Andra uppgifter som skulle kunna hanteras av någon annan än polisen är hanteringen av hittegods och pass. Även vissa tillståndsärenden skulle kunna flyttas till kommuner eller avskaffas helt. Det gäller t.ex. tillståndsgivning för försäljning på offentlig plats eller för att sätta upp plakat eller ställa upp byggnadsställningar, byggsäckar, containrar eller liknande på offentlig plats. har vid flertalet tillfällen tillkännagivit för regeringen att aktivt arbeta för att renodla polisens verksamhet. Givet den händelseutveckling vi ser är det högst angeläget att regeringen omgående återkommer till med förslag på hur polisens verksamhet ytterligare kan renodlas. Utskottet föreslår att tillkännager detta för regeringen. följde utskottets förslag (rskr. 2019/20:256). föreslog utskottet på nytt ett tillkännagivande om renodling av polisens arbetsuppgifter (bet. 2020/21:JuU41). Utskottet anförde (s. 15 f) följande: Polisens huvuduppgift är att upprätthålla allmän ordning och säkerhet samt bekämpa brott. har polisen dock ett betydligt bredare uppdrag som inbegriper ett antal uppgifter som tar mycket tid men ligger utanför kärnuppdraget, som t.ex. att hantera berusade personer och personer som lider av psykisk ohälsa. Enligt utskottets mening skulle ett flertal av dessa uppgifter kunna utföras av andra aktörer. Flera statliga utredningar har också föreslagit att flera uppgifter ska hanteras av andra aktörer än polisen. Som framkommer ovan har även i flera tillkännagivanden uppmanat regeringen att renodla polisens verksamhet, . Utvecklingen mot en ökad renodling av polisens uppgifter har emellertid stannat av . Givet den händelseutveckling som vi ser är det angeläget att regeringen omgående återkommer till med förslag på hur polisens verksamhet ytterligare kan renodlas. Utskottet föreslår att ställer sig bakom det som utskottet anför om renodling av polisens verksamhet och tillkännager detta för regeringen. Åtgärder bör även vidtas t.ex. för att förbättra möjligheterna för att ordningsvakter ska kunna bistå polisen i arbetet med att upprätthålla säkerhet och allmän ordning. Som framgår har emellertid lämnat sitt betänkande där det bl.a. föreslås en ny lag och förordning om ordningsvakter i syfte att skapa bättre förutsättningar för en mer flexibel och ökad användning av ordningsvakter. Betänkandet bereds inom . Utskottet vill inte föregripa detta arbete och lämnar därför inte något förslag när det gäller ändrade regler för ordningsvakter, men vill ända peka ut detta som en naturlig och rimlig inriktning. följde utskottets förslag (rskr. 2020/21:389). Utskottet har vid ett flertal tillfällen behandlat motionsyrkanden om att avskaffa kravet på tillstånd för att anordna offentliga danstillställningar. Vid behandlingen av yrkanden från allmänna motionstiden (bet. 2015/16:JuU20) föreslog utskottet ett tillkännagivande om att kravet på tillstånd ska avskaffas. följde utskottets förslag (rskr. 2015/16:197). Liknande motionsyrkanden avstyrktes av utskottet under de tre efterföljande åren med hänvisning till att frågan bereddes inom (bet. 2016/17:JuU18 s. 56 f., bet. 2017/18:JuU13 s. 106 och bet. 2018/19:JuU10 s. 35). Vid behandlingen av liknande yrkanden om danstillstånd ansåg utskottet att frågan inte längre kunde avvakta och föreslog därför ett nytt tillkännagivande till regeringen (bet. 2019/20:JuU25 s. 32 f.). Utskottet uttryckte förståelse för tillståndskravet inte kunde avskaffas under rådande pandemi, men att utskottet emotsåg att regeringen skyndsamt återkommer till med ett lagförslag som kan börja gälla när coronakrisen är över. följde utskottets förslag (rskr. 2019/20:256). Liknande motionsyrkanden avstyrktes av utskottet (bet. 2020/21:JuU23 s. 112 f.). Utskottet uttalade att utskottet utgick från att regeringen arbetar med frågan och skyndsamt återkommer med ett lagförslag när detta är möjligt. följde utskottets förslag (rskr. 2020/21:395). Polisen måste ges förutsättningar att använda sin arbetstid så effektivt som möjligt. Det är därför angeläget att polisens arbetsuppgifter renodlas, vilket på utskottets förslag har gjort flera tillkännagivanden till regeringen om, senast . Utskottet har i samband med detta pekat ut en mängd arbetsuppgifter som skulle kunna hanteras av andra aktörer än polisen. Trots att frågan om renodling av polisens arbetsuppgifter har varit föremål för flera utredningar noterar utskottet att få förändringar har genomförts i praktiken. Utskottet ser positivt på att flera utredningar har lämnat förslag som syftar till att renodla polisens verksamhet, bl.a. om att utöka ordningsvakters befogenheter när det gäller transporter av omhändertagna personer, att begränsa ansvaret för hittegods i kollektivtrafiken samt att ersätta tillståndsplikten för hotell- och pensionatsrörelse med en anmälningsplikt. Förslagen bereds i och utskottet vill understryka att det är angeläget att regeringen återkommer till med lagförslag så snart som det är möjligt. Enligt utskottets uppfattning är dock detta inte tillräckligt för att möta polisens behov av att kunna fokusera på sin kärnverksamhet. Arbetet med att renodla polisens verksamhet måste enligt utskottet ske kontinuerligt och långsiktigt, både inom utredningsväsendet och inom . Regeringen bör därför vidta åtgärder för att säkerställa en sådan ordning. Vad utskottet nu har anfört bör tillkännage för regeringen. Därmed tillstyrker utskottet motionerna 2021/22:2528 (SD) yrkandena 12 och 45, 2021/22:3512 (C) yrkande 40, 2021/22:3579 (C) yrkande 15, 2021/22:3781 (M) yrkande 16, 2021/22:3974 (L) yrkandena 11, 12 och 15, 2021/22:4031 (M) yrkande 29 samt tillstyrker delvis motionerna 2021/22:1384 (M) och 2021/22:2050 (M). När det gäller frågan om danstillstånd har utskottet tidigare uttryckt förståelse för att tillståndskravet inte kunde avskaffas under coronapandemin. Eftersom arbete pågår inom med att ta fram en lagrådsremiss anser utskottet att det saknas anledning att på nytt göra ett tillkännagivande i saken. Dock vill utskottet understryka att det återstående arbetet bör ske skyndsamt i syfte att överlämna ett lagförslag till i närtid, eftersom det har gått sedan gjorde ett tillkännagivande om danstillstånd . Utskottet avstyrker motionerna 2021/22:1814 (M), 2021/22:2449 (SD) yrkande 4, 2021/22:2858 (M), 2021/22:3242 (C) yrkande 5 och 2021/22:3974 (L) yrkande 13. Polisens befogenheter och arbetsmetoder Utskottets förslag i korthet