bet · H901UU15 · 2022-04-20 00:00:00 — I listningsbeslutet inkluderades fyra personer och en organisation med koppling till förtrycket av uigurer och personer från andra muslimska etniska minoriteter i Xinjiang, som bl.a. tar sig uttryck i godtyckliga frihetsberövanden, förnedrande behandling, tvångsarbete och systematiska kränkningar av deras religions- eller trosfrihet. Utskottet noterar, liksom i betänkande 2020/21:UU10, att EU:s sanktionsbeslut följdes av omedelbara motåtgärder från riktade mot tio personer och fyra enheter i EU, bl.a. chefen för nationella om . Utskottet ser mycket allvarligt på situationen för etniska och religiösa minoriteter i hela och betonar vikten av att respekterar religions- och övertygelsefrihet, yttrandefrihet och etniska minoriteters rättigheter, i synnerhet i Xinjiang och . Utskottet välkomnar att EU, i enlighet med EU:s rådsslutsatser från om EU:s prioriteringar i FN:s olika MR-forum, kommer att fortsätta att uppmana FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter att ta upp människorättssituationen i , särskilt i Xinjiang, bl.a. genom en oberoende, objektiv, opartisk och öppen bedömning. Utskottet vill påminna om sitt tidigare ställningstagande när det gäller erkännande av folkmord (senast uttryckt i bet. 2021/22:UU7), nämligen att det i princip inte ankommer på som ett representativt organ att göra folkrättsliga ställningstaganden. Oavsett den folkrättsliga bedömningen anser utskottet att dessa övergrepp tydligt bör fördömas och förväntar sig i enlighet med betänkande 2019/20:UU4 att regeringen agerar i alla relevanta forum för att FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter och andra oberoende människorättsorganisationer ska kunna besöka Xinjiang utan övervakning och restriktioner och på så vis kunna fullgöra sitt arbete. När det gäller motionsyrkanden om att EU ska införa sanktioner mot mot bakgrund av situationen för minoriteter välkomnar utskottet, liksom i betänkande 2020/21:UU10, de sanktioner som EU infört med anledning av situationen i Xinjiang och anser att även fortsättningsvis bör agera inom EU för att sätta press på att upphöra med övergreppen mot uigurerna, bl.a. genom ytterligare sanktionslistningar. Mot bakgrund av det som anförts ovan avstyrks motionerna 2020/21:2942 yrkande 7, 2020/21:3204 yrkande 13, 2020/21:3241 yrkande 6, 2021/22:3246 yrkandena 13 och 14, 2021/22:3883 yrkandena 35 och 36, 2021/22:3971 yrkande 7 och 2021/22:4152 yrkande 2–4. Utskottet konstaterar att har en speciell ställning som särskild administrativ region inom enligt ett avtal som ingicks mellan och (den s.k. sino-brittiska deklarationen) i samband med att den forna brittiska kolonin överlämnades till 1997. Enligt den grundlag, den s.k. Basic , som då antogs fastställdes principen ”ett land, två system”. Enligt denna lag skulle självstyrande ställning med ett fristående politiskt och juridiskt system bevaras, och respekten för Hongkongbornas mänskliga fri- och rättigheter och rättsväsendets oberoende är av grundläggande betydelse i lagen. Situationen för de mänskliga rättigheterna i har försämrats . Det demokratiska utrymmet har minskat och individers åtnjutande av mänskliga rättigheter inskränks alltmer. I EU:s rapport om de mänskliga rättigheterna i världen beskrivs bl.a. att flera MR-försvarare, beslutsfattare och journalister har fängslats. Självcensuren i medierna, den akademiska världen och civilsamhället beskrivs öka. antog EU rådsslutsatser som uttryckte allvarlig oro för den nationella säkerhetslag som den nationella folkkongressen i antog och dess negativa påverkan på rättigheter och friheter som garanteras enligt grundlagen. Som ett svar på åtgärderna antog EU ett paket av åtgärder som bl.a. innehöll att EU ska se över och begränsa exporten av känslig utrustning och känsliga teknologier, öka stödet till civilsamhället och studentutbyten, fortsätta att närvara vid rättegångar mot företrädare för demokratirörelsen och inte inleda några nya förhandlingar med . Utskottet konstaterar att inför val till () genomfördes ett antal förändringar i valsystemet som reducerade antalet direktvalda mandat. Vidare infördes en ny granskningsprocess som begränsade urvalet av kandidater. I ett uttalande från EU:s höga representant från lyfte EU fram att valet bröt mot demokratiska principer och principen om politisk pluralism och var ett ytterligare avsteg från principen ”ett land, två system. Vidare konstaterades att 47 demokratiförsvarare arresterades och att många av dem fortsatt var fängslade och därmed inte kunde ställa upp i valet. konstaterades även att pressen på civilsamhället ökats genom åtgärder mot flera organisationer och att pressfriheten försämrats ytterligare. Utskottet står bakom den höga representantens uttalande och framhåller att och EU behöver fortsätta stå bakom principen om ”ett land, två system” för att bevara självstyrande ställning med ett fristående politiskt och juridiskt system i enlighet med grundlag. Utskottet understryker vikten av att respekten för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer upprätthålls och att och EU fortsätter att framföra dessa budskap till kinesiska myndigheter. Utskottet ser med stort allvar på införandet av den nya säkerhetslagstiftningen, vilken bryter mot internationella åtaganden. Inom ramen för principen om ”ett land, två system” och i enlighet med internationella överenskommelser stöder utskottet en demokratisk utveckling och fullt deltagande av Hongkongborna i den politiska processen i enlighet med grundlag. Liksom i betänkande 2019/20:UU4 framhåller utskottet att grundlag föreskriver att målet ska vara att både valet till lagstiftande församling och valet av regeringschef framöver ska ske genom allmän rösträtt. Utskottet uppmanar regeringen att även framöver verka för fortsatt enighet inom EU kring behovet av ett tydligt och konkret agerande med anledning av händelseutvecklingen i . Utskottet noterar att regeringen vid mötet med EU:s utrikesministrar enligt svar på en skriftlig fråga (fr. 2020/21:1832) underströk behovet av ytterligare åtgärder från EU:s sida med anledning av den negativa händelseutvecklingen samt vikten av att se över alla möjligheter, inklusive restriktiva åtgärder. Utskottet konstaterar att sanktioner som är beslutade av EU:s medlemsstater som en del av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken kräver enhällighet. Mot bakgrund av det som anförts ovan avstyrks motionerna 2020/21:2776 yrkande 48, 2020/21:3241 yrkande 4, 2021/22:3246 yrkande 17, 2021/22:3883 yrkande 48 och 2021/22:3971 yrkande 4. Utskottet konstaterar att är en välutvecklad demokrati med god efterlevnad av de mänskliga rättigheterna. har ett gott samarbete med inom många områden, trots avsaknad av diplomatiska relationer. bekräftar att EU står bakom ett-Kina-politiken och att förbindelserna med ska fortsätta att utvecklas inom ramen för denna politik. Utskottet vill, liksom i betänkande 2019/20:UU4, påminna om att och EU har ett intresse av att säkra deltagande i internationella organisationer. är t.ex. medlem i WTO och Asiatiska och bidrar i dessa forum på ett positivt och meningsfullt sätt till internationell samverkan. Utskottet skulle välkomna en utveckling som t.ex. återigen möjliggjorde observatörskap för i WHO. När det gäller frågan om ett s.k. House of i konstaterar utskottet att Business har ett kontor i . Kontoret erbjuder enligt sin webbplats strategisk rådgivning och tillhandahåller ett brett nätverk av lokala kontakter som hjälper svenska företag att komma igång med sin affärsverksamhet på marknaden. I har Business ett utökat uppdrag som innefattar att bistå svenska medborgare med visst konsulärt stöd på plats, vilket samordnas med i . Utskottet konstaterar att frågor som rör Business faller inom ramen för näringsutskottets beredningsområde. I betänkande 2020/21:NU13 avslog näringsutskottet ett yrkande om att Business mandat i ska breddas. Utskottet konstaterar även att inom ramen för utgiftsområde 1 behandlar yrkanden om den svenska utrikesförvaltningen och att utrikesutskottet brukar beredas möjlighet att yttra sig till . Utskottet påminner om vad det har framfört till när det gäller beredningen av utgiftsområde 1 (senast i yttr. 2021/22:UU1y), nämligen att det följer av regeringsformen att regeringen beslutar om och därmed utrikesförvaltningens organisation och fördelningen av resurser inom utrikesförvaltningen. Enligt utrikesutskottet är detta en lämplig ordning. Däremot förväntas regeringen löpande samråda med om den strategiska utvecklingen av utrikesrepresentation. Utskottet vill uppmana regeringen att fortsätta utveckla relationerna med och verka för att EU gör detsamma, i enlighet med bl.a. för samarbete i regionen /((2021) 24). Som ett led i att utveckla relationerna och skapa möjligheter för ökade kontakter med anser utskottet att svensk närvaro bör förstärkas genom ett ”House of ” i . Detta bör tillkännage för regeringen. Därmed tillstyrks motionerna 2020/21:678 yrkande 4, 2021/22:3246 yrkande 19, 2021/22:3774 yrkande 18, 2021/22:3776 yrkande 28 och 2021/22:3970 yrkandena 4 och 5. Utskottet konstaterar att spänningarna i och pressen på har ökat till följd av ökade militära närvaro. I för samarbete i regionen /konstateras att de ökande spänningarna i kan ha en direkt inverkan på säkerheten och välståndet i . Utskottet instämmer i detta och understryker, liksom regeringen ger uttryck för i svaret på en skriftlig fråga (fr. 2020/21:1546), att måste efterleva sina folkrättsliga förpliktelser. Meningsmotsättningar mellan och måste lösas på fredlig väg och på ett sätt som överensstämmer med viljan hos befolkning. Utskottet tar liksom regeringen avstånd från bruket av militära hot och anser att och EU bör verka för fredlig konfliktlösning på folkrättens grundvalar. Mot bakgrund av det som anförts ovan avstyrks motionerna 2020/21:678 yrkandena 1–3, 2020/21:2776 yrkande 48, 2020/21:3204 yrkande 24, 2020/21:3206 yrkande 4, 2020/21:3241 yrkande 14, 2021/22:3246 yrkande 18, 2021/22:3774 yrkande 20, 2021/22:3883 yrkande 48, 2021/22:3970 yrkandena 1–3 och 2021/22:3971 yrkande 14. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om . I partimotion 2019/20:3357 av m.fl. (V) yrkande 12 anser motionärerna att regeringen bör verka för att ska respektera rättigheterna för landets urfolk och för nationella, etniska och språkliga minoriteter. I yrkande 20 framhålls att regeringen bör ta upp demokratiska brister, folkrättsbrott och kränkningar av mänskliga rättigheter i alla kontakter med den . Enligt kommittémotion 2021/22:3777 av m.fl. (M) yrkande 7 bör regeringen driva frågan om frigivande av oppositionspolitiker, inklusive , i alla de organ där är verksamt. I kommittémotion 2021/22:3246 av m.fl. (C) yrkande 9 lyfter motionärerna fram vikten av stöd till ryska pro-demokratiska rörelser och partier. I yrkande 10 anser motionärerna att bör driva att ska släppas. I detta betänkande behandlas situationen för de mänskliga rättigheterna i . utvidgade sin aggression mot genom att inleda en storskalig invasion av landet. Detta fördömdes av utskottet i betänkande 2021/22:UU11. I samma betänkande gjorde utskottet ett tillkännagivande om att regeringen mot bakgrund av invasion av och brott mot den europeiska säkerhetsordningen ska utarbeta ett nytt förhållningssätt gentemot . Det är utskottets uppfattning att situationen för de mänskliga rättigheterna i bör uppmärksammas även mot bakgrund av invasionen. Utskottet konstaterar att läget för de mänskliga rättigheterna i fortsätter att försämras. Det är ännu oklart hur situationen kommer att påverkas av invasionen mot men utskottet konstaterar att förtrycket av civilsamhället, oberoende medier, journalister och människorättsförsvarare har intensifierats till följd av invasionen. I detta betänkande besvaras motionsyrkanden om som kommit in under den allmänna motionstiden /20 och 2021/22. Beskrivningarna i detta betänkande behandlar framför allt situationen för de mänskliga rättigheterna innan invasionen inleddes. I UD:s som publicerades fastslås att antalet repressiva åtgärder har ökat markant med lagstiftning, propaganda och en politiserad rättsapparat som huvudsakliga verktyg. Antalet personer som anses ha dömts på politiska grunder ökar. Utrymmet för det civila samhället fortsätter att krympa, bl.a. till följd av lagarna om s.k. utländska agenter och oönskade organisationer. Trakasserier, våld och politiskt motiverade rättsliga åtgärder mot människorättsförsvarare och oppositionella är vanligt förekommande. Även repressalier mot advokater och jurister som försvararar människorättsförsvarare och oppositionella ökar. Lagstiftning mot bl.a. extremism, landsförräderi, terrorism och separatism används för att tysta oliktänkande och kritiker. Flera lagar bidrar till att ytterligare kringskära yttrandefriheten, bl.a. lagen om spridning av falska nyheter, lagen om spridning av information som uppvisar uppenbar respektlöshet mot samhället, staten och statliga organ samt lagen om ett suveränt internet. Självcensuren bedöms ha ökat bland såväl medier som konstnärliga utövare. Den lagstadgade mötesfriheten inskränks av myndigheterna. Rättsliga åtgärder mot organisatörer av och deltagare i fredliga demonstrationer som kritiserar makten förekommer i hög utsträckning. Tortyr och misshandel utförda av företrädare för rättsvårdande myndigheter förekommer. Straffriheten för attacker mot människorättsförsvarare och oppositionella är utbredd. Enligt UD:s kan inte anses vara en fungerande rättsstat. Enligt författningen är statsorganen underordnade lagen och domstolarna oberoende, men dessa principer åtföljs selektivt och åsidosätts ofta i politiskt känsliga fall och ibland till följd av korruption inom rättsväsendet. Påtryckningar från statliga myndigheter liksom mutor har avsevärd negativ inverkan på rättsväsendets arbete. Enligt en lag har den ryska författningsdomstolen mandat att avgöra huruvida beslut av är förenliga med den ryska författningen och kan verkställas av ryska myndigheter. Utskottet konstaterar att fattade beslut om att utesluta ur . Beslutet fattades med stöd av artikel 8 i stadgar och var en konsekvens av invasion i . Uteslutningen innebär att inte längre kommer att omfattas av Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna. Domstolen kommer emellertid att behålla sin kompetens att hantera ärenden riktade mot om saken det gäller har inträffat från att uteslutningen trätt i kraft. Domstolens domar och beslut fortsätter att vara bindande för även efter utträdet ur organisationen, vilket innebär att skyldigheten att rätta sig efter domarna består. Situationen i norra är fortfarande mycket svår. Tvångsbortföranden, tortyr och omänsklig behandling samt skenrättegångar och utomrättsliga avrättningar är vanligt förekommande. Särskilt allvarlig är situationen i . Som ett av 16 tog initiativ till att en fristående expertrapport togs fram 2018 om människorättsläget i . Denna rapport bekräftade anklagelserna om mycket allvarliga kränkningar mot de mänskliga rättigheterna i , i synnerhet mot hbtqi-personer, och konstaterade vidare att det förefaller vara allmän straffrihet i när det gäller säkerhetsstyrkornas människorättskränkningar. Utskottet konstaterar att EU införde individuella sanktioner mot två höga tjetjenska tjänstemän med nära kopplingar till den tjetjenske ledaren för grava människorättskränkningar mot bl.a. hbtqi-personer i . Diskriminering och våld mot kvinnor och flickor är vanligt förekommande. Kvinnor i norra är särskilt utsatta. Våld i nära relationer leder till tusentals dödsfall. saknar specifik lagstiftning mot våld i nära relationer och sexuella trakasserier. infördes ett tillägg om våld mot närstående i paragraf om misshandel, men denna avskaffades 2017 efter starka påtryckningar från konservativa krafter. har en hög andel kvinnor på ledande företagsbefattningar men i det politiska livet är kvinnor klart underrepresenterade. Det finns ingen lagstiftning som förbjuder homosexualitet, men diskriminering på grund av sexuell läggning är vanligt förekommande. Homosexuella personer kan inte registrera partnerskap eller adoptera barn. Lagstiftning som förbjuder främjande av icke-traditionella familjevärden hos barn används som verktyg för att försvåra för hbtqi-relaterad verksamhet. Lagen som förbjuder informationsspridning till barn om ”icke-traditionella sexuella relationer” används som ett verktyg för att motarbeta hbtqi-aktivister. Homosexualitet jämställs inte sällan med pedofili. Det råder utbredd straffrihet för våldsamma attacker på hbtqi-personer. Den 17–ägde lokala och regionala val samt val till det ryska parlamentet rum. Utskottet beklagar att /ODIHR och inte kunde genomföra övervakning av valet på grund av beslut att kraftigt begränsa storleken och formatet för valövervakningsmissionen. I ett uttalande av EU:s höga representant från noterar EU att självständiga och tillförlitliga källor vittnade om allvarliga kränkningar både inför och under valet. Inför valet gjordes tillslag mot oppositionspolitiker, civilsamhällesorganisationer samt oberoende medier och journalister som fick till följd att valfriheten för väljarna och informationen om kandidater begränsades. Utskottet framhåller att fria och rättvisa val är en av grundstenarna i en demokrati och påminner liksom i betänkande 2019/20:UU15 om FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna som slår fast att folkets vilja ska utgöra grundvalen för statsmakternas myndighet och att folkviljan ska uttryckas i periodiska och verkliga val som ska genomföras med tillämpning av allmän och lika rösträtt och hemlig röstning eller ett likvärdigt fritt röstförfarande. Av UD:s framgår bl.a. att ett 40-tal etniska grupper skyddas enligt lag som urfolk i men att tillämpningen inte sällan begränsas av regeringsbeslut som rör utvinning av naturresurser i norra . Det råder begränsad tillgång till sociala tjänster, utbildning och vård. Tvister med myndigheter om nyttjanderätt av mark och fiske är vanligt förekommande. för de ryska urfolken (RAIPON) har knutits närmare statsmakten, och några organisationer som främjar urfolkens rättigheter har stämplats som utländska agenter. Hatbrott mot etniska minoriteter förekommer. Attacker med rasistiska förtecken har enligt rapporten minskat tack vare myndigheternas arbete med att identifiera våldsbejakande extremister. Utskottet konstaterar att en prioritering i strategin för stöd till demokrati, mänskliga rättigheter och miljö i –2024 är att verksamheten ska bidra till förbättrade förutsättningar för det ryska civilsamhället och andra förändringsaktörer att arbeta för ett inkluderande samhälle, bidra till utveckling av demokrati , verka konfliktförebyggande och att utkräva ansvar. I strategin framhålls även betydelsen av ökad kunskap hos civilsamhället och allmänheten om demokratins och rättsstatens principer och strategiskt stöd till relevanta förändringsaktörer för att förbättra deras möjligheter att verka för förändring. Enligt svaren på de skriftliga frågorna 2021/22:1163 och 2021/22:1164 samarbetar regeringen inte med den ryska staten om demokrati och mänskliga rättigheter inom ramen för strategin och det är inte den ryska staten som är mottagare av stödet. I frågesvaret konstateras att invasion av innebär mycket omfattande konsekvenser för de bilaterala relationerna. Mot bakgrund av detta ser regeringen över hur samarbeten med offentliga aktörer inom den del av strategin som rör klimat- och miljöområdet ska avslutas. Utskottet anser att det är nödvändigt med en översyn och att det stöd som inte direkt kan härledas till demokrati, ett oberoende civilsamhälle eller kritisk mediegranskning ska upphöra. Utskottet vill understryka att stöd inte får gå till några former av ryska offentliga aktörer på någon nivå eller andra aktörer som har kopplingar till den ryska regimen i bred bemärkelse. Utskottet konstaterar att både och EU:s relation till omprövas i ljuset av invasionen av . Utskottet konstaterar vidare att invasionen av , enligt bl.a. forskning vid vid , tydligt visar att demokratisk tillbakagång, s.k. autokratisering, bl.a. annat leder till fler krig. Utskottet vill understryka att även fortsättningsvis har ett ansvar för att säkerställa att mänskliga rättigheter efterlevs, för att oppositionella och oberoende kritiker skyddas och för att de som är ansvariga för kränkningar av mänskliga rättigheter åtalas och döms. Detta innefattar även rättigheter för urfolk och minoriteter, liksom arbete för ökad transparens. Utskottet understryker vikten av att upphör med att förfölja oliktänkande, respekterar yttrande-, mötes- och föreningsfriheten och avskaffar de lagar som förhindrar framväxten av ett aktivt och självständigt civilsamhälle. Utskottet anser att nedstängningen av organisationen är oacceptabel. Utskottet konstaterar att Memorial har haft en unik roll i att kartlägga och dokumentera offer för politiskt förtryck under . Organisationen verkar för mänskliga rättigheter, även i norra , bl.a. genom att hålla en lista över individer som den anser vara politiska fångar. Utskottet står bakom uttalandet från EU:s höga representant för utrikesfrågor från där EU bl.a. fördömer lagstiftningen om utländska agenter som är i strid med internationella MR-förpliktelser. I betänkande 2015/16:UU15 tog utskottet upp situationen för de s.k. Bolotnajafångarna och mordet på oppositionspolitikern . Utskottet konstaterar vidare att historikern och MR-försvararen arresterades och senare dömdes till fängelse. Dennes fängelsestraff förlängdes från 13 till . EU:s höga representant upprepade i ett uttalande EU:s uppmaning till de ryska myndigheterna att och villkorslöst frige Dmitrijev. Nedan återkommer utskottet till . Utskottet konstaterar att dessa fall, tillsammans med andra, illustrerar en negativ trend för mänskliga rättigheter och politiskt motiverade rättliga åtgärder mot människorättsförsvarare och oppositionella i . Att yttrandefriheten respekteras är en förutsättning för individers möjligheter att delta aktivt i politiska processer och att engagera sig i samhällsfrågor. Utskottet vill i det sammanhanget uppmärksamma att 2021 bl.a. tilldelades journalisten för hans insatser för att skydda yttrandefriheten och konstaterar att den oberoende tidningen , där Muratov är chefredaktör, tvingades att avbryta sitt arbete på grund av de ryska myndig-heternas censur och systematiska förföljelser. Utskottet ser mycket allvarligt på denna händelse och på att journalister, regimkritiker och oppositionspolitiker förföljs och frihetsberövas på godtyckliga grunder. Fri opposition är en förutsättning för ett demokratiskt och pluralistiskt samhälle. fattade EU beslut om att lista fyra personer under den globala sanktionsordningen mot kränkningar av och brott mot de mänskliga rättigheterna. Detta skedde bl.a. mot bakgrund av frihetsberövandet av den ryske oppositionspolitikern och de ryska myndigheternas brutala agerande mot demonstrationerna i samband med detta. Därefter har ytterligare namn listats. EU antog även restriktiva åtgärder inom ramen för EU:s sanktionsregim mot kemiska vapen mot individer och en enhet som direkt eller indirekt bar ansvar för angreppet mot Navalnyj. Utskottet ser mycket allvarligt på domen mot Navalnyj och gripandet av tusentals demonstranter och ett stort antal journalister som följde därefter. Av svaret på en skriftlig fråga till utrikesministern (fr. 2020/21:3168) framgår att och EU konsekvent har krävt Navalnyjs frisläppande och protesterat mot hur han behandlas i fångenskap. Utskottet står bakom EU:s höga representants uttalande från som fördömer klassandet av Navalnyjs organisation som en extremistgrupp, kräver Navalnyjs omedelbara frigivning och upprepar EU:s gemensamma krav på en oberoende utredning av nervgiftsattacken mot honom. Utskottet står även bakom den höga representantens uttalande från där EU kraftfullt fördömer domen om att förlänga Navalnyjs fängelsestraff och djupt beklagar att domstolsförhandlingarna genomfördes i en de facto sluten miljö.