bet · H901MJU24 · 2022-05-05 00:00:00 — Det är viktigt att EU visar ledarskap i post-2020 förhandlingarna om ett nytt globalt ramverk för FN:s konvention om biologisk mångfald (CBD), genom att själv åta sig ambitiösa mål för bevarande av biologisk mångfald. Dessa mål bör nås på EU-nivå. har undertecknat en avsiktsdeklaration om ett globalt mål om att av världshaven ska skyddas till 2030. Regeringen anser att principerna för kommissionens siffersatta mål om skydd av landmiljö behöver klarläggas. Regeringen ska stödja kommissionens arbete med att skapa en ökad samsyn och vägledningar till vad som menas med skydd och strikt skydd samt hur andra effektiva arealbaserade bevarandeåtgärder kan bidra till att uppnå målen. Regeringen har en tydlig ambition att bevara skyddsvärda skogar antingen genom formellt skydd eller frivilliga avsättningar. Givet kommissionens förslag finns motsvarande behov av samsyn kring och definitioner av skyddsvärda urskogar och naturskogar (”primary ” och ”old-growth ”. Regeringen anser att hänsyn ska tas till medlemsstaternas olika förutsättningar och att arbetet ska bidra till enhetlig tolkning av målen och enhetlig återrapportering av förekomster och åtgärder så långt det är möjligt. Regeringen anser det viktigt att efter 2020 ska vara jämbördig med och av samma relevans som andra EU-strategier, däribland strategin om biologisk mångfald. Regeringen anser att det är viktigt att strategin för biologisk mångfald bidrar till insatser på EU-nivå som främjar förutsättningarna för det hållbara svenska skogsbruket, bygger på existerande definitioner av ett hållbart skogsbruk samt värnar skogens klimatnytta. Att inte underordnas strategin för biologisk mångfald är av avgörande betydelse. ska det nationella självbestämmandet i skogliga frågor fortsatt värnas. Det konstaterades vid sammanträdet att det fanns stöd för regeringens ståndpunkt. Ledamöterna från anmälde en avvikande ståndpunkt. godkände rådet slutsatser om strategin (11829/20). I rådsslutsatserna ställde sig rådet bakom målen i strategin och målen om skydd och återställande av natur, för att den biologiska mångfalden ska kunna återhämta sig. Rådet välkomnade målet att skapa ett sammanhängande nätverk av väl förvaltade skyddade områden och att skydda av EU:s landyta och av dess havsområden. Rådet betonade att detta är ett mål som ska uppnås gemensamt av medlemsländerna där varje medlemsland deltar i den gemensamma insatsen som hänsyn tas till nationella förhållanden. Detta nätverk bör bygga på Natura 2000 och kompletteras med ytterligare områden som utses av medlemsländerna. Natura 2000 är ett nätverk av värdefulla naturområden med arter eller naturtyper som i ett europeiskt perspektiv betraktas som särskilt skyddsvärda. Natura 2000 är en del av art- och habitatdirektivet och syftar till att främja den biologiska mångfalden och skydda hotade arter och livsmiljöer (habitat). Alla länder i EU ska utse särskilda områden, s.k. Natura 2000-områden, som tillsammans ska bilda ett ekologiskt nätverk av sammanhängande områden. Dessa områden innehåller arter eller naturtyper som är särskilt skyddsvärda ur ett europeiskt perspektiv. När det gäller frågan om mellanliggande områden kan vidare noteras att en av preciseringarna av miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv är Grön infrastruktur som innebär att det finns en fungerande grön infrastruktur, som upprätthålls genom en kombination av skydd, återställande och hållbart nyttjande inom sektorer, så att fragmentering av populationer och livsmiljöer inte sker och den biologiska mångfalden i landskapet bevaras. Grön infrastruktur innebär ett nätverk med natur där man binder samman skogar, odlingslandskapet, parker, grönytor, våtmarker, sjöar, vattendrag och kust- och havsområden. Det praktiska arbetet för att genomföra en fungerande grön infrastruktur i ligger på länsstyrelserna. Samtliga länsstyrelser har på uppdrag av regeringen tagit fram regionala handlingsplaner för grön infrastruktur. De har tagits fram i dialog och samverkan med flera berörda aktörer. genomförs många av de åtgärder som tagits fram i handlingsplanerna. Handlingsplanerna ska kunna användas som kunskaps-, planerings- och prioriteringsunderlag i olika samhällsprocesser för att kunna planera för hela landskapet. Deras användning bidrar till att främja och samordna uppföljning och analys av miljötillstånd och miljömål. Användningen kan sammanfattas i följande tre huvudsyften: – underlag för landskapsplanering i brukande och hållbar förvaltning av mark och vatten, och som kunskapsunderlag för samråd och samverkan mellan olika aktörer – ramverk för landskapsplanering av offentliga naturvårdsinsatser – underlag för fysisk planering och prövning. Handlingsplanerna för grön infrastruktur innebär inga nya regler eller ny lagstiftning och påverkar inte markägares grundläggande rättigheter och skyldigheter utan ger stöd och underlag för att göra det lättare att genomföra rätt åtgärd på rätt plats i landskapet. I budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 20) anför regeringen när det gäller miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv att förekomsten av en grön infrastruktur där olika genotyper, arter och ekosystem finns representerade i tillräcklig omfattning och kvalitet är grundläggande. I det arbetet bedömer regeringen att de regionala handlingsplanerna om grön infrastruktur är viktiga planerings- och beslutsunderlag. Det saknas tillräcklig kunskap om nyttan av att arbeta utifrån ett landskapsperspektiv. Ny kunskap är inte tillräckligt införlivad i arbetet med kartläggning av ekosystemtjänster. Grön infrastruktur förväntas leda till utvecklade ekologiska samband i landskapet, underlätta klimatanpassning samt stärka förutsättningarna för biologisk mångfald och ekosystemtjänster. Som framgått ovan är ett av etappmålen inom miljömålssystemet att av land- och sötvattensområden samt av områden till ska vara skyddade eller bevarade på olika sätt. Detta ska ske genom skydd eller annat bevarande av områden som har särskild betydelse för biologisk mångfald och ekosystemtjänster. Bevarandet ska ske med ekologiskt representativa och väl förbundna system där reservat, andra effektiva områdesskyddsåtgärder eller miljöanpassat brukande ingår. Miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård innebär bl.a. att särskilt värdefulla områden ska skyddas mot ingrepp och andra störningar. I budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 20) redovisar regeringen att den satsning på för skydd av områden som genomfördes –2020 har ökat takten i arbetet med kunskapsunderlag och beslut. skyddades områden genom sex nya naturreservat. Vid utgången av 2020 var av territorialvatten och ekonomiska zon skyddat. Regeringen redovisar vidare att det formella skyddet av av områden är uppnått och att utpekandet av ett fåtal stora 2000-områden har haft stor betydelse för måluppfyllelsen som 100 naturreservat har inrättats totalt. Regeringen anför vidare att den fortsätter att driva på för att göra sambandet mellan klimatförändringarna och förvaltningen av havsmiljön tydligt, t.ex. vad gäller de ekosystemens viktiga roll för kolinlagring. Skydd av områden som är ekologiskt representativa, sammanhängande och funktionella bidrar till att säkerställa och bevara den biologiska mångfalden i kust- och havsområden. Regeringen fortsätter även arbetet med att införa nödvändiga regleringar när det gäller fiske, inklusive bottentrålning, för att nå bevarandemålen i skyddade områden. Miljömålsberedningen fick i uppdrag att ta fram en strategi för förstärkt åtgärdsarbete för bevarande och hållbart nyttjande av hav och resurser (dir. 2018:44). I betänkandet Havet och människan (SOU 2020:83), som redovisades , föreslår Miljömålsberedningen bl.a. att regeringen ska besluta om ett nytt etappmål för skydd av områden och andra effektiva områdesbaserade skyddsåtgärder (Other Efficient Conservation and , OECM). Målet innebär att till 2030 ska det områdesskyddet utformas enligt följande: – av territorialvatten och ekonomiska zon ska vara skyddat genom formellt skydd eller andra effektiva områdesbaserade bevarandeåtgärder. – av territorialvatten och ekonomiska zon ska vara strikt skyddade. – De skyddade områdena ska bilda ett representativt, ekologiskt sammanhängande samt funktionellt nätverk, nationellt och för vart och ett av de tre havsområdena , Egentliga och . Med formellt skyddade områden avses nationalparker, naturreservat, biotopskyddsområden och Natura 2000-områden. När det gäller OECM föreslår Miljömålsberedningen att regeringen ska ge Havs- och vattenmyndigheten och i uppdrag att utifrån definitionen i konventionen om biologisk mångfald och EU:s riktlinjer klargöra vilka rättsliga verktyg som kan klassas som OECM och räknas in i etappmålets första strecksats. Miljömålsberedningen anser att möjligheten att tillämpa OECM för att bidra till nätverket av skyddade områden är en viktig skillnad jämfört med det befintliga målet. Genom en kombination av formellt skydd och OECM kan skyddets effektivitet förbättras. Det ökar även möjligheterna till bättre samordning av rättsliga instrument samt att flera aktörer, t.ex. inom fiske och sjöfart, men även kommuner, mer aktivt kan bidra till ett långsiktigt skydd av arter och livsmiljöer. Betänkandet bereds nu inom . Som framgått tidigare i detta betänkande pågår arbetet med att ta fram ett nytt globalt ramverk för biologisk mångfald inom ramen för konventionen om biologisk mångfald. Bland annat diskuteras ett mål om att se till att av jordens land och hav skyddas genom ekologiskt representativa och sammanhängande skyddade områden och andra effektiva områdesbaserade åtgärder. I detta arbete driver regeringen bl.a. på för att den nuvarande strategiska planen ska ersättas med ett ambitiöst ramverk med mål som är mätbara och tidsbundna. Som framgått ovan kommer nationella plan för biologisk mångfald sannolikt att behöva ses över när det nya ramverket inom konventionen är på plats, och har i uppdrag att ta fram en nationell strategi och handlingsplan kopplat till det nya ramverket. Den strategi för biologisk mångfald som kommissionen presenterade avser bl.a. att beskriva EU:s ståndpunkt inför nästa partskonferens inom konventionen om biologisk mångfald. Rådet godkände slutsatser om strategin. Rådet välkomnade bl.a. målet att skapa ett sammanhängande nätverk av väl förvaltade skyddade områden och att skydda av EU:s landyta och av dess havsområden. undertecknade en avsiktsdeklaration från om att av internationellt vatten ska skyddas till 2030. Syftet med deklarationen var dels att vara ett förslag i arbetet med det nya ramverket inom konventionen om biologisk mångfald, dels att bidra till processen att upprätta ett instrument för att skydda biologisk mångfald bortom nationell jurisdiktion inom . Utskottet har tidigare behandlat motionsyrkanden om mål för marint områdesskydd, senast i betänkande 2020/21:MJU16. Utskottet hänvisade då till att Miljömålsberedningen i sitt betänkande lämnat förslag som gällde målen för det områdesskyddet och att betänkandet var under beredning inom . Utskottet avstyrkte motionsyrkandena med hänvisning till det arbete som pågår. En av preciseringarna av miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv är Värdefull tätortsnära natur. I budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 20) redovisar regeringen att det inte finns någon vedertagen definition av tätortsnära natur och att det saknas heltäckande statistik på området, vilket försvårar förvaltningen och uppföljningen. , , och har därför påbörjat ett arbete för att utveckla statistik kring avverkningar kopplad till människors hälsa, tillgång till antal grönområden samt teoretiskt tryck på grönområden. Vidare framgår det av budgetpropositionen att en majoritet av kommunerna () uppger att de arbetar med att bevara, utveckla och restaurera bostadsnära natur. och har tagit fram en vägledning om kommunala grönplaner för att belysa och konkretisera grön infrastruktur. Andelen av befolkningen som bor inom ett avstånd av från nationalparker, naturreservat eller naturvårdsområden ökar och uppgick , jämfört 2013. Av åtgärderna inom 2020 genomfördes i tätortsnära områden och omfattade grönstrukturplaner, friluftsplaner, naturvårdsprogram och skötselplaner. Satsningarna syftade till att förbättra naturvärdena i den tätortsnära naturen och stärka förutsättningarna för friluftslivet. Friluftslivspolitiken utgår från tio mätbara mål som fastställt (skr. 2012/13:51, bet. 2012/13:KrU4). Flera av målen har kopplingar till och berör skyddad natur: • tillgänglig natur för alla • tillgång till natur för friluftsliv • attraktiv tätortsnära natur • skyddade områden som resurs för friluftslivet. Dåvarande miljö- och klimatminister svarade följande på en skriftlig fråga (fr. 2020/21:1699): Målet för friluftslivspolitiken är att stödja människors möjligheter att vistas ute i naturen och utöva friluftsliv där allemansrätten är en grund för friluftslivet. Alla människor ska ha möjlighet till naturupplevelser, välbefinnande, social gemenskap och ökad kunskap om natur och miljö. Tio mätbara mål har redovisats till . De tio målen har preciseringar som förtydligar innebörden av målen. Preciseringarna utgör ett stöd för att genomföra åtgärder. De är också underlag för att mäta och följa upp målen samt för att fortsätta utveckla friluftslivspolitiken. Friluftsliv är ett allmänt intresse som spänner över flera politikområden och friluftslivsmålen berör flera olika myndigheter. Friluftsliv är en hörnsten i naturvårdspolitiken och är viktigt för landsbygdspolitiken. Oavsett förutsättningar ska alla människor ha möjlighet att vistas i naturen och utöva friluftsliv med allemansrätten som grund. Regeringen anser att förutsättningarna för människor att utöva friluftsliv ska fortsätta att utvecklas i alla delar av landet. Under covid 19-pandemin har friluftslivets betydelse blivit särskilt tydlig då många människor har sökt sig ut i naturen. Arbetet med att underlätta friluftslivet genom bland annat tillgänglighet till skyddade natur- och kulturmiljöområden, tillgång till information om friluftsliv samt upprustning av det statliga ledsystemet i fjällen ska fortsätta. Information och kunskap om allemansrätten är viktig och behöver upprätthållas kontinuerligt av och andra berörda myndigheter och organisationer. Nationalparker och natur- och kulturreservat är viktiga för friluftslivet och lockar miljoner besökare . De är också betydelsefulla för landsbygdsutveckling och för både lokal och regional utveckling. Den fortsatta utvecklingen av natur- och kulturbaserad turism är en betydelsefull del av en hållbar turism och besöksnäring. Regeringen anser att den tätortsnära naturen är av stor betydelse. En stor del av friluftslivet utövas nära bostaden eller tätorten. Därför är det mycket viktigt att bevara en grön och blå infrastruktur i och omkring städer och tätorter, inte minst i kommuner med stark bebyggelseutveckling. Ansvaret för att se till att friluftslivet har goda förutsättningar är delat mellan stat och kommun och mellan många myndigheter. En fortsatt god samordning är därför viktig. Regeringen anser att det behövs en fortsatt hög ambitionsnivå för att nå friluftslivsmålen och avser att aktivt fortsätta att utveckla friluftslivspolitiken. Länsstyrelserna i , och län fick i uppdrag att ta fram var sitt program för varaktigt skydd och förvaltning av de för naturvård och friluftsliv mest värdefulla tätortsnära områdena. I regleringsbrevet fick länsstyrelserna i uppdrag att påbörja skydd av de redovisade områdena. Programmet har förlängts i två omgångar och den senaste förlängningen avsåg perioden –2020. Länsstyrelserna delredovisade resultaten av programmen 2006, 2008 och 2015. Länsstyrelserna i , och redovisade uppdraget om skydd av tätortsnära natur. Av redovisningen framgår bl.a. följande. fick länsstyrelserna ett antal uppdrag som hade tydlig koppling till uppdraget tätortsnära natur. Detta inkluderar t.ex. arbetet med miljökvalitetsmålen, grön infrastruktur och friluftslivet. Bildande av tätortsnära naturreservat bidrar till att genomföra dessa regeringsuppdrag och nå satta naturvårds- och friluftslivsmål. Programmen har resulterat i att ca mark och vatten i storstadsregionerna har fått ett långsiktigt skydd som natur- eller kulturreservat. Av redovisningen framgår vidare att många tätortsnära naturreservat i hög utsträckning används för allmänhetens friluftsliv och att syftet med flera av de nybildade naturreservaten inom programmen är att bevara och utveckla områden för friluftsliv. Genom programmen har betydelsen av den tätortsnära naturen tydliggjorts och arbetet med att tillgängliggöra dessa områden har ökat. I utredningen framhålls vidare att naturreservaten ökar möjligheten för människor att komma ut i naturen, att närheten till naturen är den avgörande faktorn för hur mycket vi vistas i skog och mark och att de tätortsnära naturområdena bidrar till en bättre folkhälsa, ökad återhämtning och livskvalitet samt minskat antal sjukskrivningar. Den tätortsnära naturen bidrar även till flera viktiga ekosystemtjänster, som troligen kommer att bli allt viktigare i och med klimatförändringarna. Många växter och djur är även beroende av gröna stråk för att kunna sprida sig i landskapet. Tätortsnära naturreservat fungerar ofta som gröna och blå kilar in i storstadsregionerna och fyller en viktig funktion för att förhindra barriäreffekter i områden som ofta är utsatta för ett högt exploateringstryck. Skötsel av skyddade områden Anslaget 1:3 Åtgärder för värdefull natur inom utgiftsområde 20 får användas till utgifter för insatser för skötsel och förvaltning av skyddad natur, bevarande och restaurering av biologisk mångfald och insatser för friluftsliv. Anslaget får användas till statsbidrag inom dessa områden. Anslaget får särskilt användas till utgifter – för skötsel av skyddade områden, naturvårdsförvaltning och fastighetsförvaltning – för artbevarande och viltförvaltning – i samband med skötsel och övrig förvaltning av värdefull natur. Anslaget får även användas för vissa utgifter för berörda myndigheters arbete för detta ändamål. I budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 20) redovisar regeringen att det i finns 30 nationalparker och mer än 5 000 naturreservat, vilka är viktiga för friluftsliv och turism. Områdena behöver förvaltas och skötas för biologisk mångfald, kulturmiljövärden och friluftsliv. Regeringen föreslår därför en satsning på åtgärder för naturvård. Satsningen innebär bl.a. att anslaget 1:3 inom utgiftsområde 20 har ökat med 2022. Anslaget har även ökats med för att finansiera ytterligare insatser för vandringsleder och fjälleder. Slutligen har anslaget tillförts till ytterligare insatser för naturnära jobb riktade mot unga. beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 2021/22:MJU1, rskr. 2021/22:109–111). Anslaget 1:14 Skydd av värdefull natur inom utgiftsområde 20 får användas till utgifter för skydd och bevarande av värdefulla naturmiljöer för biologisk mångfald och friluftsliv. Anslaget får användas för statsbidrag inom dessa områden. – för ersättningar enligt 31 kap. ansvarsområde – till utgifter för förvärv samt avtalslösningar för statens räkning av värdefulla naturområden – för utgifter i samband med säkerställande av värdefulla naturområden – för statsbidrag till kommuner och kommunala stiftelser för skydd av värdefulla naturområden. Anslaget får även användas för vissa utgifter för berörda myndigheters arbete för detta ändamål. I budgetpropositionen föreslog regeringen att anslaget skulle ökas med för ytterligare insatser med anledning av förslagen i (SOU 2020:73) och skydd av skog, med för ytterligare insatser för skydd av värdefull natur och med för genomförandet av Sveaskogsprogrammet. Miljö- och jordbruksutskottet föreslog vid behandlingen av budgetpropositionen att anslaget skulle minskas med jämfört med regeringens förslag som en följd av att utskottet avvisade regeringens satsning på att genomföra förslagen i (bet. 2021/22:MJU1). Utskottet uttalade bl.a. följande: Utskottets förslag innebär att anslaget 1:14 ökar i jämförelse med föregående år och är på den nivå som angett i sitt underlag till budgeten . Utskottet bedömer därmed att förslaget innebär fortsatta möjligheter att vidta åtgärder för formellt skydd av skyddsvärda naturområden samt att betala ut ersättning till de markägare som avsätter mark för formellt skydd. Utskottet menar att detta innebär att arbetet med att genom formellt skydd säkerställa biologisk mångfald kan fortgå som åtgärder med negativ inverkan på äganderätten och utvecklingen av den svenska bioekonomin inte genomförs. beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 2021/22:109–111). Dåvarande miljö- och klimatminister anförde bl.a. följande i en interpellationsdebatt (ip. 2021/22:57): Jag vill framhålla att skydd av värdefulla naturområden är en viktig del i uppfyllandet av flera av miljömål. Det är rimligt och nödvändigt att skydda nya områden med värdefull natur parallellt med att lägga resurser på skötsel av befintliga naturreservat. Det är mer kostnadseffektivt att bevara befintliga värden och skydda dem från exploatering än att restaurera eller återskapa förlorade värden. Skötselbehovet i formellt skyddade områden skiljer sig åt beroende på vilka naturtyper som ingår, områdets storlek, påverkansgrad, besökstryck med mera. Tillgängliga beräkningar från och , som tillsammans ansvarar för majoriteten av landets formellt skyddade områden, ger en god uppfattning om hur stort skötselbehovet är. bedömer att den nuvarande nivån på anslaget för åtgärder för värdefull natur ger en bra grund för arbetet och att det behöver öka i takt med att antalet skyddade områden ökar. blev anslaget nära nog halverat, vilket fick stora konsekvenser för verksamheten genom att skötsel av formellt skyddade områden minskade och viktiga insatser för friluftsliv och biologisk mångfald uteblev. Regeringen har prioriterat satsningar på att förstärka den biologiska mångfalden genom satsningar på skydd av värdefull natur och skötsel av skyddade områden, framför allt naturreservat. Anslagen ökade med . Regeringen föreslår i budgetpropositionen en treårig satsning på skötsel av naturreservat på –2024. Därmed anser jag att regeringen har tagit initiativ till att stärka arbetet med skötsel av formellt skyddade områden. När det gäller frågan om arealmål för skydd av skogsmark noterar utskottet att arbetet med att ta fram ett nytt ramverk inom konventionen om biologisk mångfald pågår och att det i dessa förhandlingar bl.a. ingår förslag om mål för skydd av områden. När det nya ramverket är på plats kommer troligen de svenska nationella målen att behöva ses över och har därför fått i uppdrag att ta fram en nationell strategi och handlingsplan med utgångspunkt i det nya globala ramverket. När det gäller frågan om mellanliggande områden konstaterar utskottet att det pågår ett arbete med grön infrastruktur inom länsstyrelserna. Med grön infrastruktur menas ett nätverk med natur där man binder samman skogar, odlingslandskap, parker, grönytor, våtmarker, sjöar, vattendrag och kust- och havsområden. Arbetet med grön infrastruktur förväntas leda till utvecklade ekologiska samband i landskapet, underlätta klimatanpassningen och stärka förutsättningarna för biologisk mångfald och ekosystemtjänster. Med anledning av det arbete som pågår anser utskottet att motionerna 2021/22:3279 (V) yrkande 10 och 2021/22:3981 (L) yrkande 4 kan lämnas utan åtgärd. Miljömålsberedningen lämnade i sitt betänkande förslag som rörde målen för det områdesskyddet. Betänkandet bereds inom . Som utskottet konstaterat tidigare i detta betänkande pågår även arbetet med att ta fram ett nytt ramverk inom konventionen om biologisk mångfald. I förhandlingarna ingår bl.a. förslag om mål för skydd av områden, och regeringen har som en del av detta arbete undertecknat en avsiktsdeklaration om att av internationellt vatten ska skyddas till 2030.