bet · H901NU12 · 2022-02-18 00:00:00 — För att stöden ska vara motiverade krävs det också att det går att bedöma effekterna av dem bättre än . De olika företagsstöden bör därför enligt vår mening renodlas, förtydligas och utvärderas. Stöden ska utvärderas utifrån samhällsnytta, och stöd som inte bidrar till samhällsnytta ska avvecklas. Stödgivande myndigheter bör formulera mål för sina program som är tydligt definierade, avgränsade och uppföljningsbara. Eftersom resurserna ska användas effektivt bör stödens effekt även prövas mot den beräknade effekten av andra åtgärder med motsvarande syfte, såsom sänkta ägarskatter och sänkt bolagsskatt. På nationell nivå bör , och Jordbruksverkets företagsstöd utvärderas efter effekten de skapar och följas upp för att tillgodose att samhället får bästa möjliga utväxling för skattepengarna. Även andra företagsstöd, exempelvis lånegarantier samt stöd till forskning och utveckling bör granskas och effektutvärderas i större utsträckning. På EU-nivå bör verka för att regelverk om företagsstöd blir så tydligt som möjligt kopplade till att vara en start på verksamheter som ska bära sig själva. Det är också viktigt att de programunderlag som ska användas nationellt blir så användarvänliga som möjligt och bygger på mål och mätbarhet. Vi vill också att de näringslivsfrämjande åtgärderna i högre grad utförs av privata kvalitetssäkrade aktörer utanför myndighetskretsen. Dessa aktörer skulle exempelvis kunna utses genom att kvalitetskrav ställs och projekt och insatser sker i konkurrens mellan varandra. Myndigheternas uppgift skulle på detta sätt i huvudsak begränsas till att utifrån de politiska målen sätta allmänna ramar och fatta inriktningsbeslut för insatser och för kvaliteten på genomförare, och till att följa upp resultaten, kontrollera att medlen använts på avsett vis och medverka till att förbättringar tillvaratas. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Effektivare företagsstöd, punkt 5 (SD, KD) av (SD), (SD), (KD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2428 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 45. Systemet för företagsstöd är diversifierat och svårt att överskåda, vilket bl.a. mött kritik från statliga genomlysningar och forskning. Flera rapporter, t.ex. från forskningsinstitutet , pekar på att utväxlingen är låg eller oklar. Eftersom omfattande medel läggs på olika typer av företagsstöd krävs en högre ambitionsnivå i uppföljning och säkerställande av kvalitet. I ökad omfattning måste stöd utvärderas utifrån effekt och systemet måste bli mer överskådligt, för att på så vis effektivisera resursanvändandet och åstadkomma träffsäkerhet. Vi vill därför att regeringen i ökad omfattning effektutvärderar företagsstöden. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Samordning av företagsstöd, punkt 6 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2428 av m.fl. (SD) yrkande 5 och 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 46. En ytterligare problematik som vi ser när det gäller företagsstöd är att alternativkostnaden för att söka offentliga stöd är lägst i de bolag som har lägst produktivitet, varför det finns incitament för just dessa att söka offentliga medel. Därför behöver åtgärder vidtas för att säkerställa att offentliga stöd till näringslivet inte finansierar rena bidragsentreprenörer. Detta kan motverkas genom en tydligare samordning av stöd från olika aktörer och myndigheter än den som sker. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Samordning av företagsstöd, punkt 6 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 46 och 2021/22:2428 av m.fl. (SD) yrkande 5. I forskningslitteraturen förekommer begreppet bidragsentreprenörer, vilket syftar på företag med svag livskraft som sätter i system att söka bidrag från flera håll. Det är företag som i stället för att utveckla produkter och tjänster drar nytta av ett stödsystem där samordningen mellan stödgivare brister. Dessa företag skiljer ut sig genom högre löner och lägre produktivitet. Det finns exempel på företag som fått medel från närmare 40 stödformer. till stödens syfte blir resultatet i fallen med bidragsentreprenörerna direkt kontraproduktivt, och i värsta fall riskerar man att tränga ut andra företag. En av slutsatserna inom forskningen är att bidragsentreprenörer uppstår till följd av att det inte finns någon god samordning av statliga stöd och ingen kontrollmekanism för att fånga upp företag och entreprenörer som satt bidragssökande i system. Problembilden är naturligtvis allvarlig eftersom det samlade systemet omfattar mångmiljardbelopp. Jag anser därför att bör uppmana regeringen att verka för att ansökan om och utbetalning av statliga företagsstöd samordnas så att förekomsten av s.k. bidragsentreprenörer minskar och effektiviteten i stöden ökar. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övrigt om företagsstöd, punkt 7 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3689 av m.fl. (M) yrkande 19 och 2021/22:738 av (KD), 2021/22:2000 av m.fl. (M), 2021/22:2428 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3, 2021/22:3619 av (M) och 2021/22:3800 av Acko Ankarberg och (båda KD). Som vi tidigare nämnt finns det en rad brister i de olika formerna av stöd till företag, både på EU-nivå och nationellt. Regelverk om företagsstöd bör på EU-nivå bli så tydligt som möjligt kopplade till att vara en start på verksamheter som ska bära sig själva. Det är också viktigt att de programunderlag som ska användas nationellt blir så användarvänliga som möjligt och bygger på mål och mätbarhet. Även en mängd andra företagsstöd på nationell nivå, exempelvis lånegarantier samt stöd till forskning och utveckling, behöver en närmare granskning. För att inte svenska skattemedel ska slösas bort i olika typer av stöd eller investeringar med statligt riskkapital krävs det enligt vår mening en mer noggrann uppföljning och utvärdering. Vi anser därför att bör tydliggöra för regeringen att länsstyrelserna bör få i uppdrag att göra en uppföljning av det statliga riskkapitalet och att resultatet av denna uppföljning behöver analyseras. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övrigt om företagsstöd, punkt 7 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2428 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3 samt 2021/22:738 av (KD), 2021/22:2000 av m.fl. (M), 2021/22:3619 av (M), 2021/22:3689 av m.fl. (M) yrkande 19 och 2021/22:3800 av Acko Ankarberg och (båda KD). Ett flertal rapporter har påpekat uppenbara brister i diverse offentliga stöd till näringslivet. Tillväxtanalys har i olika rapporter belyst brister på området genom att bl.a. kritisera det stora antalet myndigheter som är involverade i administrationen, och vid en särskild granskning av två av stödprogram kunde man inte säkerställa några positiva effekter av stöden. Mot denna bakgrund fick Tillväxtanalys i uppdrag att ta fram förslag för förbättrade utvärderingsmetoder för näringspolitiken, vilket slutrapporterades . I slutrapporten föreslogs en kartläggning av näringspolitiska insatser i , för att bl.a. identifiera överlapp av näringspolitiska insatser. Regeringen behöver genomföra en sådan översikt och kartläggning av de näringspolitiska insatserna i då vi menar att i den utsträckning det finns olika former av offentliga stöd till näringslivet måste de komplettera, inte konkurrera med, det privata kapitalet. Vi menar vidare att det är viktigt att all form av statlig riskkapitalfinansiering följs upp och utvärderas för att säkerställa att den genererar resultat utan att snedvrida konkurrensen på marknaden. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Startup-företag, punkt 8 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3227 av m.fl. (C) yrkande 31 och 2021/22:3380 av m.fl. (L) yrkande 12. Digitaliseringen av samhället förstärker en trend mot både globala nätverk och stora globala företag men också decentraliserade strukturer där växande småföretag blir alltmer avgörande för konkurrenskraften. Nya jobb skapas när startup-företag växer och blir större, varför politiken måste fokusera på att underlätta denna resa för nya företag. Det digitaliserade samhället går också mer och mer mot decentralisering, med små företag och egenföretagare i nätverk. För att sänka tröskeln till småskaligt företagande i bl.a. delningsekonomin krävs förenklade regler för mikroföretag, där exempelvis skatten tas ut som en enkel schablonskatt på omsättningen. lämnar många startup-företag eller köps upp. Det är viktigt för utvecklingen av den svenska digitala ekonomin att se över hur politiken kan säkra att fler av de mest innovativa verksamheterna stannar kvar i , t.ex. genom bättre möjligheter till investeringar. Det gynnar både ekonomin och den teknologiska kunskapsutvecklingen i . Regeringen bör därför säkerställa gynnsamma villkor för startup-företag. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Startup-företag, punkt 8 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3380 av m.fl. (L) yrkande 12 och 2021/22:3227 av m.fl. (C) yrkande 31. ligger långt fram inom digitalisering och har varit en grogrund för flera av världens mest framgångsrika företag inom teknik- och internetområdet. Det finns alla möjligheter för vårt land att vara en miljö i världsklass som lockar unga snabbväxande företag, s.k. startup-företag, att etablera sig här. Det skapar tillväxt och jobb och driver på en teknikutveckling som ger många positiva sidoeffekter på samhället. Jag vill därför att regeringen tillsätter en startup-kommission, med förankring i näringsliv och samhälle, som med ett brett mandat får uppgiften att ta fram förslag för att riva hinder och underlätta för fler startup-företag. Exempelvis måste skatte- och socialförsäkringssystem fungera bättre för företagare och entreprenörer. Målet ska vara att dels bidra till att svenska entreprenörer startar sina företag i , dels locka fler entreprenörer från andra länder att etablera sin verksamhet i vårt land. Jag anser därtill att det behövs ett tydligt och långsiktigt myndighetsuppdrag att stimulera internationella startup-miljöer i . Utländska entreprenörer och företag ska få det enklare att etablera sig i genom minskad byråkrati och färre olika myndigheter att vända sig till. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Socialt och kooperativt företagande, punkt 9 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3686 av m.fl. (C) yrkande 43 och 2021/22:740 av (KD), 2021/22:759 av Per Schöldberg och (båda C) yrkandena 1–3, 2021/22:1556 av och (båda S), 2021/22:3232 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 10, 2021/22:3380 av m.fl. (L) yrkande 14, 2021/22:3396 av och (båda MP) yrkande 3, 2021/22:3712 av m.fl. (S), 2021/22:3717 av m.fl. (S), 2021/22:3735 av (S) yrkande 2 och 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 17. Den kooperativa företagsformen är spridd till de flesta branscher. Det är konkurrenskraftiga föreningar som inte sällan drivs av människor som inte annars startar företag men är villiga att göra det tillsammans med andra. Det moderna kooperativet kan lika gärna bestå av it-konsulter som utbildningsverksamhet, i glesbygd och i staden. I vissa länder är kooperationen en naturlig del av näringslivsstrukturen, exempelvis i med sina 1 100 lokala kooperativa banker. Även om kooperationen i alltid varit stark har den inte alltid varit ett lika naturligt val av associationsform som andra. Det finns dock många företag, både stora och små, inom svensk kooperation. Det finns dels konsumentkooperationer som OK, dels producentkooperationer som t.ex. Lantmännen och samägda som är väldigt framgångsrika. Genom tiderna har kooperationen haft en stark värdegrund som fundament, och när hållbarhet och delningsekonomi gör ett allt starkare avtryck i samhället gäller det även fortsättningsvis att tydliggöra kooperationens kraft så att fler förstår fördelarna med att äga tillsammans. Vi menar att näringspolitiken i större utsträckning behöver främja värderingsstyrda företag som kombinerar återinvestering och långsiktighet. Villkor och regler för företag ska vara generella, men den kooperativa företagsformen saknar en del av de förutsättningar som resterande näringsliv har. Lagstiftningen om ekonomiska föreningar behöver enligt vår mening därför ses över. i , inte minst nystartade, behöver även tillgång till investeringskapital. Näringspolitiska satsningar på råd och stöd till den kooperativa företagsformen behöver också utvecklas. Därtill är det viktigt att utbildningar om olika företagsformer även lyfter kooperationen. Vi förordar således att regeringen säkerställer likvärdiga förutsättningar för kooperativa företag och ekonomiska föreningar vad gäller statligt kapital och rådgivning. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Socialt och kooperativt företagande, punkt 9 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3232 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 10 och 2021/22:740 av (KD), 2021/22:759 av Per Schöldberg och (båda C) yrkandena 1–3, 2021/22:1556 av och (båda S), 2021/22:3380 av m.fl. (L) yrkande 14, 2021/22:3396 av och (båda MP) yrkande 3, 2021/22:3686 av m.fl. (C) yrkande 43, 2021/22:3712 av m.fl. (S), 2021/22:3717 av m.fl. (S), 2021/22:3735 av (S) yrkande 2 och 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 17. ökar stort i , och startar runt 500 nya kooperativa företag. Enligt organisationen ökar tillväxten snabbt, och blir företagen dubbelt så stora vad gäller omsättning och antal sysselsatta. Vanliga branscher för kooperativ är inom jordbruk och livsmedel, elektricitet, skogsbruk och transporter, men också inom kultur, it, vård och omsorg. har det kooperativa företagandet i vissa avseenden en lägre status än flera andra företagsformer. Det blir främst ett problem för de mindre företagarna och kan utgöra en svårighet t.ex. vad avser upplåning. Arbetet för de kooperativa företagen kan underlättas genom stöd till t.ex. organisationen , som arbetar med företagsrådgivning till kooperativa företag. En annan viktig del i att bygga de kooperativa företagen starkare är forskning, utveckling och informationsspridning. Jag anser därför att regeringen bör tillsätta en utredning om hur staten kan underlätta för arbetstagarägda företag samt arbetstagarövertagande av hotad produktion. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Socialt och kooperativt företagande, punkt 9 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 17 och 2021/22:740 av (KD), 2021/22:759 av Per Schöldberg och (båda C) yrkandena 1–3, 2021/22:1556 av och (båda S), 2021/22:3232 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 10, 2021/22:3380 av m.fl. (L) yrkande 14, 2021/22:3396 av och (båda MP) yrkande 3, 2021/22:3686 av m.fl. (C) yrkande 43, 2021/22:3712 av m.fl. (S), 2021/22:3717 av m.fl. (S) och 2021/22:3735 av (S) yrkande 2. företagare blir allt äldre och det blir allt vanligare att deras barn inte vill ta över verksamheten. Den företagare som vill gå i pension riskerar därmed att behöva likvidera sitt livsverk, trots att det är livskraftigt. var det vanliga att familjeföretag togs över av barnen, men görs detta bara i av fallen, och trenden verkar fortsätta nedåt. kommer många företagare att gå i pension. av företagarna är och är över 65. Problemet är som störst i glesbygdsområden. I övre har t.ex. nästan hälften av företagarna passerat pensionsåldern. Fler än var femte företagare planerar att dra sig tillbaka och en tredjedel tror att deras företag kommer att behöva läggas ned. Detta är slöseri med arbetstillfällen och resurser. För att ytterligare stärka politiken för de små och medelstora företagen – som ofta är familjeföretag – anser jag att ägarskiften behöver förenklas och onödiga regelbördor som hindrar företag från att leva vidare behöver tas bort. Därtill bör möjligheten för personal som vill äga och driva företag vidare utredas. Således är det min uppfattning att det bör öppnas ett antal ägarskifteskontor över hela landet. Kontoren ska kunna ge råd och stöd till företagare i ägarskiftesprocesser, både när det gäller skiften inom familjer och när det gäller skiften till personal. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Socialt och kooperativt företagande, punkt 9 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3380 av m.fl. (L) yrkande 14 och 2021/22:740 av (KD), 2021/22:759 av Per Schöldberg och (båda C) yrkandena 1–3, 2021/22:1556 av och (båda S), 2021/22:3232 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 10, 2021/22:3396 av och (båda MP) yrkande 3, 2021/22:3686 av m.fl. (C) yrkande 43, 2021/22:3712 av m.fl. (S), 2021/22:3717 av m.fl. (S), 2021/22:3735 av (S) yrkande 2 och 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 17. Kooperationen, med sina liberala rötter, har bidragit till en positiv samhällsförändring och med en affärsmodell som bygger på demokratiska fundament gjort ekonomisk och social nytta såväl för sina medlemmar som för samhället. Utifrån en internationell jämförelse utgör kooperationen en liten del av det svenska näringslivet där allmän okunskap om associationsformen, bristande förutsättningar samt avsaknaden av en samlad politik och nationella mål för den kooperativa sektorn lyfts fram som hinder. Upphandlingsregler som missgynnar kooperativa och sociala företag, lagstiftning som begränsar den ömsesidiga bolagsformen till försäkringsbolag och avsaknaden av kreditgarantier och förlagslån, framför allt när det gäller nystart av kooperativa företag, försvårar utvecklingen som ska utveckla den resurseffektiva, cirkulära och biobaserade ekonomin. När traditionella ekonomiska modeller i delningsekonomins anda omprövas kan den kooperativa affärsmodellen och socialt företagande vara ett hållbart alternativ. Därför är det viktigt att skattesystemet och regler utformas på ett sätt som främjar engagemanget i sociala företag för återvinning och en effektiv användning av resurser, i stället för att sätta käppar i hjulet för utveckling, entreprenörskap och tillväxt. Regeringen bör därför tillsätta en utredning i syfte att identifiera och förändra lagstiftning som innebär konkurrensnackdelar eller otillbörlig regelbörda för att underlätta för det sociala företagandet och företag i en framväxande hållbar delningsekonomi. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Socialt och kooperativt företagande, punkt 9 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3396 av och (båda MP) yrkande 3 och 2021/22:740 av (KD), 2021/22:759 av Per Schöldberg och (båda C) yrkandena 1–3, 2021/22:1556 av och (båda S), 2021/22:3232 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 10, 2021/22:3380 av m.fl. (L) yrkande 14, 2021/22:3686 av m.fl. (C) yrkande 43, 2021/22:3712 av m.fl. (S), 2021/22:3717 av m.fl. (S), 2021/22:3735 av (S) yrkande 2 och 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 17. De arbetsintegrerande sociala företagens övergripande ändamål är att skapa arbetstillfällen för människor som av någon anledning står långt ifrån arbetsmarknaden. De drivs ofta som arbetskooperativ och återinvesterar i huvudsak sina vinster i den egna verksamheten. Arbetsintegrerande sociala företag spelar en viktig roll i samhället genom att skapa möjligheter för grupper som annars har svårt att få tillträde till arbetsmarknaden. Samhällsvinsterna med detta är uppenbara och väl dokumenterade. Verksamheterna stimulerar dessutom deltagarna till ledarskap och entreprenörskap, vilket i sin tur bidrar till att skapa nya jobb. Jag anser därför att samhället måste bli bättre på att stödja och utveckla arbetsintegrerande sociala företag. Mot bakgrund av detta anser jag att regeringen bör upprätta en ny handlingsplan för arbetsintegrerande sociala företag som kan ersätta den tidigare handlingsplanen . Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övrigt om företagsfrämjande åtgärder, punkt 10 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3690 av m.fl. (M) yrkande 26 och 2021/22:3753 av m.fl. (M) yrkandena 25 och 29 samt 2021/22:84 av (SD), 2021/22:89 av (SD), 2021/22:214 av (C), 2021/22:340 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2021/22:945 av och (båda S), 2021/22:1396 av (KD), 2021/22:1808 av (S), 2021/22:2294 av (L) yrkande 2, 2021/22:2392 av m.fl. (SD), 2021/22:2427 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2021/22:2450 av m.fl. (SD), 2021/22:2451 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2021/22:2647 av m.fl. (M) yrkande 1, 2021/22:2815 av (M), 2021/22:3224 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 12, 2021/22:3380 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 18, 2021/22:3469 av (M) yrkandena 1–3, 2021/22:3686 av m.fl. (C) yrkande 3, 2021/22:4210 av m.fl. (KD) yrkande 61 och 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 2. Konkurrensen bland företag ökar och de som kan nyttja den nya tekniken kommer att få ett försprång som är svårt att ta igen. Digitaliseringen har inneburit att bl.a. bearbetning av data för att besvara affärsrelaterade frågor, upptäcka samband och generera automatiserade beslut kommit att spela en avgörande roll för företagen. Detta kräver dock en viss typ av kompetens hos företagen. Tillgången på denna kompetens är dock begränsad, varför små och medelstora företag har svårt att konkurrera med de höga löner och förmånliga villkor som stora företag kan erbjuda. För att inte nystartade företag ska hamna efter förordar vi således att regeringen ger relevanta myndigheter ett uppdrag att ta fram kurser och utbildningsmaterial för små och medelstora företag om hur man kan utnyttja data och dataanalys. Vi ser även liknande behov av att nyttja det pågående digitala tekniksprånget vad gäller AI. bör därför ges ett uppdrag att kontinuerligt ta fram och uppdatera utbildningsmaterial och ge kurser i utvecklingen inom AI för små och medelstora företag och hur de kan effektivisera sin verksamhet genom användandet av AI. För att underlätta för företag behöver det även göras förtydliganden av dataskyddsförordningen. Lagen infördes och syftar till att skydda den enskildes grundläggande rättigheter och friheter, framför allt rätten till skydd av personuppgifter. Det råder dock fortfarande en del oklarheter om vad som klassificeras som persondata respektive icke-persondata, något som lett till att Datainspektionen har fått in många anmälningar.