bet · H901TU15 · 2022-05-12 00:00:00 — Utskottet anser mot denna bakgrund att det inte finns anledning att ta något initiativ inom området och avstyrker därmed motionerna 2021/22:447 (V) yrkandena 1 och 2, 2021/22:920 (V) yrkande 12, 2021/22:2968 (SD) yrkande 7 och 2021/22:3879 (KD) yrkande 75. Kraven för att beviljas taxiförarlegitimation Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om ändrade regler för att beviljas taxiförarlegitimation. Utskottet hänvisar till gällande regler och till att det inte har för avsikt att ta något initiativ i frågan. Jämför reservation 22 (M, C), 23 (SD) och 24 (KD). m.fl. (M) framför i kommittémotion 2021/22:3757 yrkande 18 att möjligheten att sänka åldersgränsen för taxikort till bör utredas. Motionärerna anser att lagen bör ändras i denna del om det inte finns synnerliga skäl för att behålla nuvarande lagstiftning. m.fl. (SD) föreslår i kommittémotion 2021/22:2968 yrkande 14 att åldern för att kunna ta taxikort sänks från till . Kravet på att man ska ha haft körkort ska dock enligt motionärerna kvarstå. m.fl. (KD) framför i kommittémotion 2021/22:3879 yrkande 76 att döva bör tillåtas att ta taxilicens. Motionärerna pekar på att det inte är tillåtet för döva i att beviljas taxilicens eftersom Transportstyrelsens regler säger att den som har en taxiförarlegitimation ska kunna uppfatta vad en passagerare eller annan trafikant försöker kommunicera. Enligt taxitrafiklagen (2012:211) får ett fordon föras i taxitrafik av den som har taxiförarlegitimation. För att få taxiförarlegitimation gäller att personen ska ha fyllt , ha körkort med behörighet B eller med behörighet D, uppfylla de medicinska kraven, uppfylla kravet på yrkeskompetens, uppfylla kraven på laglydnad samt ha avlagt godkänt körprov för taxiförarlegitimation. Taxiförarlegitimationen är endast giltig tillsammans med ett giltigt körkort. Detta innebär att om innehavaren av en taxiförarlegitimation gör sig skyldig till ett trafikbrott och därmed blir av med sitt körkort upphör även taxiförarlegitimationen att gälla. Transportstyrelsen är den myndighet som utfärdar och i förekommande fall återkallar taxiförarlegitimationer. Åldersgränsen för att kunna beviljas taxiförarlegitimation Av propositionen Ökad tillsyn av den yrkesmässiga trafiken (prop. 1993/94:168) framgår att anledningen till de krav som finns kopplade till att få taxiförarlegitimation bl.a. är att passageraren är i en utsatt position i förhållande till taxiföraren. För att resenären ska vara trygg är taxiförarens pålitlighet, ärlighet och yrkesskicklighet avgörande. Av propositionen framgår vidare att man också behöver ta hänsyn till att taxitransporter i stor utsträckning nyttjas av personer med svag ställning som ensamresande barn, synskadade eller personer som har någon annan funktionsvariation, äldre och sjuka. Det finns i enlighet med 3 kap. 3 § taxitrafiklagen en möjlighet för den som har fyllt att få taxiförarlegitimation. För att få taxiförarlegitimation redan måste man ha förvärvat grundläggande yrkesförarkompetens genom en grundutbildning inom gymnasieskolan eller motsvarande utbildning för fordon som kräver körkortsbehörighet kategori D eller DE. Detta gäller om personen har fyllt , har körkort med behörighet B och i övrigt uppfyller de krav som anges i 3 kap. 3 § första stycket 3–5 taxitrafiklagen. För att pröva om sökanden uppfyller kraven på yrkeskompetens ska sökanden i enlighet med taxitrafiklagen genomgå ett skriftligt prov. Sökanden är även skyldig att genomgå läkarundersökning, blodprovstagning eller annan liknande undersökning för att pröva om de medicinska kraven är uppfyllda. En taxiförarlegitimation får förenas med villkor som är motiverade av exempelvis medicinska skäl. Om en ansökan avslås på grund av att kravet på laglydnad inte anses uppfyllt ska en olämplighetstid bestämmas för personen. Denna är som kortast och som längst . En utfärdad taxiförarlegitimation ska förnyas senast . Dövas möjlighet att beviljas taxiförarlegitimation Transportstyrelsen är den myndighet som hanterar frågor om utfärdande, kontroller och indragning av taxiförarlegitimationer. När det gäller kraven för att beviljas taxiförarlegitimation och frågan om dövas möjligheter till detta har Transportstyrelsen lämnat följande redogörelse. Körkortsdirektivet (2006/126/EG) innehåller en bestämmelse om minimikrav på hörsel för förare. De svenska reglerna innehåller mer detaljerade krav än direktivet. Enligt 3 kap. 2 § första stycket körkortslagen (1998:488) får körkortstillstånd endast meddelas för den som med hänsyn till sina personliga och medicinska förhållanden kan anses lämplig som förare av ett körkortspliktigt fordon. Körkortstillstånd gäller endast . Transportstyrelsen har genom bemyndigande i 8 kap. 1 och 6 §§ körkortsförordningen (1998:980) meddelat föreskrifter om medicinska krav för körkort (TSFS 2010:125, senast ändrade genom TSFS 2019:106). I dessa föreskrifter finns särskilda krav för taxiförare (3 kap. 3 § andra stycket). För taxichaufförer ska hörselförmågan vara sådan att föraren har möjlighet att kommunicera med passagerare och andra trafikanter. Detta krav kan anses uppfyllt om vanlig samtalsstämma uppfattas på ena örat med eller utan hörapparat. Det särskilda kravet på hörsel för taxichaufförer i de svenska föreskrifterna motiveras av att dessa förare ska kunna uppfatta när en passagerare påkallar uppmärksamhet och/eller hjälp för att förhindra olycka t.ex. vid av- och påstigning samt för att informera passagerarna vid fara. Det finns således enligt Transportstyrelsen sakliga skäl för gällande bestämmelse. Enligt Transportstyrelsen kan det dock inte uteslutas att nya tekniska lösningar kan göra det möjligt att anse att även den som är döv har förmåga att kommunicera med icke döva passagerare. Den frågan får enligt Transportstyrelsen i så fall tas upp i en föreskriftsrevidering men planeras ingen revidering av hörselkraven. För att en döv chaufför ska kunna köra passagerare krävs i ett undantag (dispens) från de medicinska kraven enligt 8 kap. 11 § körkortsförordningen. En förutsättning för dispens är att Transportstyrelsen bedömer att det kan ske utan fara för trafiksäkerheten. Utskottet har tidigare behandlat motioner om kraven för att beviljas taxiförarlegitimation, senast i betänkande 2020/21:TU2. Utskottet avstyrkte motionsyrkandena med hänvisning till bl.a. gällande regler. biföll utskottets förslag. När det gäller motionsförslagen om sänkt åldersgräns för att kunna beviljas taxiförarlegitimation konstaterar utskottet att det i enlighet med taxitrafiklagen redan finns vissa möjligheter för den som har fyllt att få taxiförarlegitimation i sådana fall där ett antal förutsättningar som framgår av taxitrafiklagen är uppfyllda. När det gäller ändringar av dövas möjlighet att beviljas taxiförarlegitimation påminner utskottet om att nuvarande regler utgår från en minimibestämmelse i körkortsdirektivet om hörsel för förare och att direktivet är genomfört i genom bestämmelser i körkortslagen. Utskottet vill även peka på att det särskilda kravet på hörsel för taxichaufförer i de svenska föreskrifterna bl.a. motiveras av att dessa förare ska kunna uppfatta när en passagerare påkallar uppmärksamhet och/eller hjälp för att förhindra olycka eller för att informera passagerare vid fara. Utskottet har inte för avsikt att ta något initiativ när det gäller ändrade krav för att få taxiförarlegitimation och avstyrker därmed motionerna 2021/22:2968 (SD) yrkande 14, 2021/22:3757 (M) yrkande 18 och 2021/22:3879 (KD) yrkande 76. Främjande av digitalisering och delningsekonomi Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om en översyn av taxiutbildningen och taxilagstiftningen för att inkludera digitalisering och delningsekonomi. Utskottet hänvisar bl.a. till de regler om en ny kategori av taxitrafik som beslutades . Utskottet framhåller också att det utgår från att regeringen kommer att fortsätta följa den snabba utveckling som sker inom området och återkomma till om det uppstår behov av ytterligare regeländringar för att tillgodose behovet av ytterligare digitalisering och delningsekonomi inom taxibranschen. Jämför reservation 25 (M). m.fl. (M) pekar i kommittémotion 2021/22:3757 yrkande 32 på behovet av att göra en översyn av taxiutbildningen och taxilagstiftningen för att inkludera digitalisering och delningsekonomin i branschen. Motionärerna anser att dagens lagstiftning som reglerar taxibranschen släpar efter och till viss del behöver moderniseras. Utredningen om taxi och samåkning Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att utreda och eventuellt lämna förslag på en obligatorisk användning av taxameterutrustning i taxifordon utan möjligheter till dispens (dir. 2015:81). I uppdraget till den s.k. taxiutredningen ingick även att utreda behov av, och eventuellt lämna förslag på, en ny kategori av yrkesmässig personbefordran med personbil eller lätt lastbil m.m. samt att se över, och eventuellt föreslå ändringar eller förtydliganden av, de regler som finns för samåkning mellan privatpersoner. Regeringen beslutade därefter genom tilläggsdirektiv om en förlängning och att utredningen skulle redovisas (dir. 2016:27). Utredaren redovisade betänkandet Taxi och samåkning , och i övermorgon (SOU 2016:86). I utredningen föreslogs bl.a. att dagens möjligheter att få dispens från taxameterkravet tas bort. Vidare föreslogs att det ska införas ett nytt slags kontrollutrustning, särskild utrustning för taxifordon, och att fordon som har en sådan utrustning inte ska behöva ha taxameter. Fordonen måste vara anslutna till en eller flera tillståndspliktiga beställningscentraler för taxitrafik. Förslaget innebar vidare att beställningscentralerna ska ha som grundläggande uppgift att ta emot beställningar och betalningar för taxitjänster samt att förmedla transportuppdrag till taxiföretag. Förslaget innebar även att beställningscentralerna på ett sätt som liknar redovisningscentralernas ska samla in, lagra och lämna ut uppgifter som behöver för sina kontroller. Propositionen om en ny kategori av taxitrafik Regeringen överlämnade propositionen En ny kategori av taxitrafik (prop. 2017/18:239) till . I propositionen anges att den nya kategorin av taxitrafik syftar till att ersätta möjligheten till dispens från kravet på taxameter samt att förslaget syftar till att förbättra möjligheter att bedriva skattekontroll av taxiverksamhet. För att kunna utveckla taximarknaden behövs det enligt regeringen en kontinuerlig översyn av befintliga regler, vilket gäller särskilt i perioder av snabb teknikutveckling. Vidare framhålls att sensorer, avancerad databehandling och annan informationsteknik utvecklas i snabb takt och att de möjligheter som därmed uppstår i möjligaste mån bör bejakas. Regeringen framhöll även att regleringen så långt som möjligt bör vara teknikneutral för att undvika en omotiverad låsning till en viss teknisk lösning eftersom digitalisering och automatisering kommer att göra det möjligt att tillhandahålla helt nya produkter och tjänster på transportområdet. Regeringen konstaterade vidare att framförandet av fordon delvis kommer att bli automatiserat och att teknikutvecklingen innebär att taxitrafiken kommer att stå inför nya möjligheter och utmaningar. Regeringen menade att det därmed finns starka skäl att se över lagstiftningen för att optimera taxitrafikens roll i transportsystemet som det är angeläget att ta hänsyn till skyddsintressen för taxi när man utformar nya regler. I taxitrafiklagen (2012:211) finns regler om bl.a. taxitrafiktillstånd, skyldighet att överföra taxameteruppgifter och anslutning till beställningscentral. I lagen (2014:1020) och förordningen (2016:623) om redovisningscentraler och beställningscentraler för taxitrafik finns regler om redovisningscentraler och beställningscentraler för taxitrafik. Transportstyrelsen har gett ut föreskrifter om den nya kategorin av taxitrafik som återfinns i TSFS 2020:1, TSFS 2020:2, TSFS 2020:3, TSFS 2013:41 och TSFS 2016:48. – krav på de tillståndspliktiga beställningscentralerna, t.ex. hur de ska hantera beställningar, köruppdrag och ersättningar samt vilka uppgifter de ska samla in, lagra och lämna ut för att kontrollverksamhet ska kunna genomföras – krav på den tekniska utrustning som de tillståndspliktiga beställningscentralerna ska använda i sin verksamhet, t.ex. att den ska certifieras och att den ska kunna kommunicera med den särskilda utrustningen för taxifordon – krav på den särskilda utrustningen för taxifordon, t.ex. att den ska certifieras av ett ackrediterat organ, att den ska klara av att hämta in uppgifter från fordonet den är fastsatt i samt hur den ska plomberas och besiktigas. erbjuder mot ersättning en teorikurs för personer som vill arbeta som taxiförare. Teorikursen är digital och kan genomföras hemifrån genom självstudier. Teorikursen är uppbyggd i tre delar enligt följande: • Teoridel 1 är inriktad på kartläsning och ger kunskap om olika hjälpmedel för att planera färden. • Teoridel 2 är inriktad på säkerhet och beteende och ger kunskap om förarens ansvar för att det ska bli en trygg, bekväm och säker resa. Här ingår även kunskap om körekonomi, hur olika fordon påverkar miljön och om sjukdomar och funktionsnedsättningar. • Teoridel 3 är inriktad på taxitrafik- och trafiklagstiftning och ger kunskap om de regler som gäller för taxitrafik och vad som kan hända vid brott mot dem. I samband med att beslutade om regeringens proposition Redovisningscentraler för taxi riktade även ett tillkännagivande till regeringen om att den nuvarande möjligheten att bevilja taxameterundantag bör upphävas (prop. 2013/14:223, bet. 2013/14:TU18, rskr. 2013/14:375). I beredningen av propositionen pekade trafikutskottet bl.a. på att det är viktigt att möjligheten att bevilja taxameterundantag upphävs och att regeringen vidtar de ändringar som är nödvändiga i denna fråga för att eliminera möjligheterna till kryphål. Utskottet anförde även att detta bör medverka till att främja jämbördiga konkurrensvillkor inom taxibranschen. beslutade om att införa en ny kategori av taxitrafik som ska vara befriad från krav på taxameter men i gengäld ska vara skyldig att ansluta taxifordonen till en tillståndspliktig beställningscentral för taxitrafik och att förse fordonen med en särskild utrustning för taxifordon (prop. 2017/18:239, bet. 2017/18:TU17, rskr. 2017/18:384). Den nya kategorin av taxitrafik syftar till att ersätta den nuvarande möjligheten till dispens från kravet på taxameter. Beställningscentralen ska ta emot och fördela beställningar av köruppdrag till de innehavare av taxitrafiktillstånd som anslutit fordon till centralen samt samla in, lagra och på begäran av lämna ut uppgifter till verket för skattekontroll. Förare inom den nya kategorin av taxitrafik ska bara få utföra köruppdrag som är förbeställda till ett fast pris. Betalningen ska göras till den beställningscentral för taxitrafik som fördelat köruppdraget och får inte ske genom taxiförarens eller tillståndshavarens medverkan. Det ska krävas tillstånd för att få driva en beställningscentral, och ett sådant tillstånd ska bara få ges till den som med hänsyn till ekonomiska förhållanden och gott anseende bedöms vara lämplig att driva verksamheten. Den nya kategorin taxitrafik infördes . När det gäller tillkännagivandet om att den nuvarande möjligheten att bevilja taxameterundantag bör upphävas (bet. 2013/14:TU18, rskr. 2013/14:375) redovisade regeringen i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 22) att den anser att tillkännagivandet är slutbehandlat med hänvisning till de åtgärder som redovisats ovan. När det gäller digitalisering och delningsekonomi påminner utskottet om beslut som innebär att det införts en ny kategori av taxitrafik. Utskottet anser vidare att det nuvarande utbildningssystemet för att få taxiförarlegitimation är väl utformat och noterar även att erbjuder digitala teorikurser för personer som vill arbeta som taxiförare. Med utgångspunkt från bl.a. vad regeringen framhöll i propositionen En ny kategori av taxitrafik (prop. 2017/18:239) utgår utskottet liksom tidigare från att regeringen kommer att fortsätta följa den snabba utvecklingen inom området och vid behov återkomma till om det behöver genomföras ytterligare regeländringar, inte minst mot bakgrund av digitalisering och delningsekonomi. Utskottet finner mot bakgrund av vad som här har anförts inte anledning att ta något ytterligare initiativ i frågan och avstyrker därmed motion 2021/22:3757 (M) yrkande 32. Vissa arbetsmiljöfrågor inom taxibranschen Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om arbetsmiljöfrågor i taxibranschen. Utskottet framhåller vikten av att taxiförare har bra och rättvisa arbetsvillkor. Utskottet hänvisar till bl.a. den tillsynsverksamhet som bedrivs och den roll som arbetsmarknadens parter har. Jämför reservation 26 (V). m.fl. (V) framhåller i kommittémotion 2021/22:920 yrkande 9 att regeringen bör utreda och utvärdera avregleringen av taximarknaden, inklusive de s.k. plattformsbolagens verksamhet, speciellt i fråga om arbetsvillkor, arbetsmiljö, trafiksäkerhet, tillgänglighet, beskattning och tak för antal licenser, i syfte att ge ett sammanhållet förslag för att åtgärda problemen. Motionärerna pekar bl.a. på att många problem har uppstått efter avregleringen av taxibranschen 1990 och att konsekvenserna för taxichaufförer och deras villkor har lämnats obeaktade. Motionärerna framför i yrkande 10 att regeringen bör utreda de arbetsrättsliga gränsdragningarna för egenföretagare i taxibranschen för att förtydliga vad som utgör ett anställningsförhållande och vem som har ansvar för anställda genom att tydliggöra förhållandet mellan förare, åkare, beställningscentral och upphandlare samt föreslå åtgärder för att reglera detta. Motionärerna anser att förhållandena mellan förare, åkare, beställningscentraler och upphandlare är komplexa och att mycket tyder på att den som egentligen ska ha arbetsgivaransvaret frånhänder sig det ansvaret. Motionärerna anser i yrkande 11 att regeringen bör återkomma med förslag om förbättrade kör- och vilotidsregler för taxichaufförer samt en effektiv tillsyn av dessa regler. Enligt motionärerna är de nuvarande kör- och vilotidsreglerna för taxichaufförer bristfälliga. Motionärerna framför vidare i yrkande 13 att regeringen skyndsamt bör utreda möjligheten att förbjuda procentlön i taxibranschen. Motionärerna pekar på att procentlön har förbjudits inom godstrafiken genom en EU-förordning och menar att samma sak borde göras i taxibranschen. Motionärerna framhåller slutligen i yrkande 14 att regeringen skyndsamt bör återkomma med förslag på krav på kollektivavtal, god arbetsmiljö, personalövertagande med bibehållna eller bättre villkor och upphandlarens beställaransvar vid alla offentliga upphandlingar. Enligt motionärerna är dåliga upphandlingar där oseriösa företag vinner kontrakt genom social dumpning och orimliga tidsberäkningar ett stort problem för taxibranschen. Utredningen om effektivare kontroller av yrkestrafik på väg Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att se över hur kontrollverksamheten av yrkestrafik på väg, där taxi ingår, bedrivs och lämna förslag på förbättrande åtgärder, inklusive organisatoriska åtgärder, för att fler ska följa reglerna på området (dir. 2019:51). Det övergripande syftet med översynen är att skapa en ordning för att genom effektivare kontroller och sanktionssystem främja brottsbekämpningen och trafiksäkerheten samt åstadkomma en god social situation för förarna och en sund konkurrens inom yrkestrafiken. Uppdraget redovisades till regeringen i rapporten på väg (SOU 2021:31) och har därefter varit föremål för remissbehandling. Rapporten bereds inom (Infrastrukturdepartementet). Transportstyrelsen är tillsynsmyndighet för taxitrafiken. I tillsynsverksamheten samverkar Transportstyrelsen med bl.a. , och . Transportstyrelsen kontrollerar kontinuerligt om tillståndshavarna har obetalda skatter och avgifter. Transportstyrelsen underrättas om missförhållanden som kan leda till en varning eller att tillståndet återkallas, t.ex. brott mot vilotidsreglerna. har i enlighet med sin instruktion ansvar för arbetsmiljö-, arbetstids- och utstationeringsfrågor. Myndigheten har särskilt till uppgift att utöva tillsyn över att arbetsmiljö- och arbetstidslagstiftningen följs. Tillsynen ska planeras med utgångspunkt från analyser av arbetsmiljörisker och risker att aktörer medvetet bryter mot regelverket. presenterade 2018 en lägesrapport för det myndighetsgemensamma arbetet mot fusk, regelöverträdelser och annan brottslighet i arbetslivet. I rapporten pekade på en hög frekvens av arbetsmiljörisker inom transportbranschen. menade även att det kan vara svårare att kontrollera transportbranschen ur ett arbetsmiljöperspektiv eftersom arbetskraften inte befinner sig på fasta arbetsplatser. fick 2017 i uppdrag av regeringen att tillsammans med sju andra myndigheter samverka för att motverka fusk, regelöverträdelser och brottslighet i arbetslivet och utveckla gemensamma arbetssätt och rutiner. Myndigheterna ska även ta fram metoder för att effektivt dela information. Inom transportområdet har riktade insatser gjorts mot bl.a. taxibranschen. I budgetpropositionen föreslogs att förvaltningsanslag ska ökas permanent med som ska fördelas på de aktuella myndigheterna. Syftet är att stärka möjligheter att tillsammans med andra myndigheter arbeta fokuserat och gemensamt för att fortsätta att stävja fusk, regelöverträdelser och brottslighet på svensk arbetsmarknad. Därefter lämnades ett regeringsuppdrag om fortsatt myndighetssamverkan inom området. Regler om kör- och vilotider för taxitrafik finns i förordningen (1994:1297) om vilotider vid vissa vägtransporter inom landet. I förordningen finns regler om bl.a. dygnsvila och krav på personlig tidbok eller färdskrivare. I tidboken ska anteckningar om dygnsvila föras. En arbetsgivare som har förare anställda som omfattas av vilotidsreglerna har bl.a. ett ansvar för att kunna visa upp anteckningar på begäran av en polis eller bilinspektör. Arbetsgivare som uppsåtligen eller av oaktsamhet bryter mot reglerna om dygnsvila eller om anteckningar om dygnsvila kan dömas till penningböter. Transportfackens () har i uppdrag från sina medlemmar att gynna aktörer och medarbetare inom transportområdet. TYA erbjuder ett underlag för enhetliga upphandlingar i form av Branschnorm Taxi som är en checklista som ger stöd inför och under upphandlingar av samhällsbetalda taxiresor och som guidar till mer precisa upphandlingsdokument med enhetliga krav. Enligt TYA är en erfarenhet som delas av ett flertal av de TYA-anslutna taxiföretagen att de krav på utbildning som ställs på taxiförare i samband med offentlig upphandling av taxiresor varierar stort, både i omfattning och i upplägg. Med hänvisning till att taxibranschen vill se mer homogena krav har TYA därför inom ramen för ett arbetsmiljöprojekt tagit fram en branschnorm för arbetsmiljö- och kompetenskrav vid offentlig upphandling. Syftet med detta är att tydliga och realistiska krav ska lägga grunden för en god arbetsmiljö för taxiförare och att detta i sin tur ska ge goda förutsättningar för en hållbar avtalsrelation. TYA har distribuerat ett kostnadsfritt exemplar av Branschnorm Taxi till samtliga upphandlingsenheter på kommuner och regioner. I kommissionens arbetsprogram aviserades ett lagstiftningsinitiativ som skulle syfta till förbättrade arbetsvillkor för personer som arbetar på plattformar. Kommissionen har därefter beslutat att lägga fram ett förslag (COM(2021) 762) till minimidirektiv som syftar till att förbättra arbetsvillkor för plattformsarbete genom att säkerställa en korrekt bedömning av anställningsstatus. Detta ska uppnås genom att medlemsstaterna ska ha lämpliga förfaranden för att kontrollera och säkerställa ett korrekt fastställande av anställningsstatusen för personer som utför plattformsarbete.