bet · H901MJU17 · 2022-03-08 00:00:00 — När det gäller stöd till odling av blå fånggrödor finns det i kommande havs- , fiskeri- och vattenbruksprogram olika typer av stödmöjligheter. Det handlar bl.a. om investeringsstöd och startstöd. Som redovisats ovan uppskattar att det nya programmet kan starta . Även i havs- och fiskeriprogrammet –2020 fanns dessa stöd och de har beviljats exempelvis musselodlingar. Under förra programmet ingick tre investeringsstöd till vattenbruk som syftade till att öka produktiviteten, öka antalet vattenbruk och göra vattenbruk mer hållbara. har gjort en uppföljning av stöden och deras bidrag till minskad näringsbelastning (uppföljningsrapport 2022:1). I stora drag kan myndigheten se att produktionsökningen efter att investeringsstöden har betalats ut främst har skett inom musselodlingar. Eftersom musslor tar upp näring ur vattnet för att växa kan vi säga att detta har lett till en mindre näringsbelastning sammantaget för de vattenbruk som har fått investeringsstöd. Uppföljningen visar även att vattenbruk som odlar intensiva arter har ökat sin produktion. Intensiva arter bidrar ju till att öka näringsbelastningen eftersom de får näring av foder. Men de flesta av vattenbruken som har ökat sin produktion har antingen slutna eller integrerade system, där vattnet renas och i stor utsträckning återanvänds. Sammanfattningsvis kommer utvärderingen fram till att en ökad näringsbelastning från intensiva odlingar som kan kopplas till investeringsstöden är begränsat, medan näringsupptaget som kan kopplas till investeringsstöden är mycket större. Utskottet har behandlat frågor om olika typer av finansiellt stöd till vattenbruksföretagare för att underlätta deras verksamheter, senast i betänkande 2020/21:MJU8 Fiskeripolitik. Fiskerinäringen och etablering av vindkraftverk För vindkraftparker till havs på svenskt territorialvatten och i sjöar krävs tillstånd för vattenverksamhet enligt 11 kap. . Ansökan görs vid mark- och miljödomstol och därutöver krävs tillstyrkan. För en vindkraftpark inom den svenska ekonomiska zonen krävs tillstånd av regeringen enligt 5 § lagen (1992:1140) om ekonomiska zon. Vid prövningen ska 2–4 kap., 5 kap. 3 § samt 16 kap. 5 § tillämpas och en miljökonsekvensbeskrivning ska tas fram enligt 6 a § lagen om ekonomiska zon. tillstyrkan krävs inte för en verksamhet till havs utanför det svenska territoriet eftersom dessa vindkraftsparker inte behöver tillstånd enligt . Bygglov eller detaljplan krävs heller inte, eftersom det utanför svenskt territorium inte finns några kommuner. Enligt Energimyndigheten sammanfaller riksintresseområden för yrkesfisket till stor del med eller gränsar till de grunda områden som är mest intressanta för vindkraftsutbyggnad. Områden som enligt 3 kap. 5 § är av riksintresse för yrkesfisket inom havsområde, sjöar och vattendrag samt för fiskehamnar är utpekade av Havs- och vattenmyndigheten (förteckning 2244-18). Dessa områden utgör bl.a. viktiga lek- och uppväxtområden för fisken och är de bästa fångstområdena. innehåller regler om när och hur samråd ska genomföras med myndigheter, allmänheten m.fl., t.ex. berörda näringsverksamhet i området. Samrådet är en process som bl.a. kan bestå av ett eller flera samrådsmöten, men även skriftväxling. Den enskilda medborgaren kan påverka beslutsunderlaget genom en aktiv medverkan i samrådsprocessen och genom överklagande av beslut. De som har möjlighet att överklaga är den som domen eller beslutet angår, olika myndigheter samt organisationer, som exempelvis miljöorganisationer (16 kap.). tillsatte regeringen en särskild utredare med uppdrag att undersöka förutsättningarna för att upphäva bestämmelsen i 16 kap. 4 § om tillstyrkan av vindkraftsanläggningar och att undersöka alternativa förslag för det fall bestämmelsen inte kan tas bort, i syfte att göra miljöprövningen av vindkraftsanläggningar mer rättssäker och förutsägbar. Utredningen rättssäker vindkraftsprövning (SOU 2021:53) överlämnade sitt betänkande . Utredningens förslag innebär bl.a. att kommunerna fortsatt ska ha en rätt att säga nej till vindkraft. Till skillnad från kommer kommunen att ge besked tidigt i processen och omfattningen av kommunens beslut begränsas till att enbart avse mark- och vattenanvändning. Enligt uppgift från avser regeringen att lämna ett lagstiftningsförslag till . Havet och dess användning förvaltas genom olika typer av regleringar och åtgärder där havsplanering är ett av flera verktyg. Havsplanering bidrar till en långsiktigt hållbar utveckling genom att vägleda om hur havet ska användas. Enligt och rådets direktiv /89/EU om upprättandet av en ram för havsplanering ska varje medlemsstat upprätta och genomföra havsplanering. Direktivet är införlivat i svensk lagstiftning genom och havsplaneringsförordningen (2015:400). Havs- och vattenmyndigheten ansvarar för att ta fram havsplaner för , respektive . presenterade regeringen första havsplaner som tagits fram utifrån Havs- och vattenmyndighetens underlag. Havsplanerna pekar ut områden för elöverföring, energiutvinning, försvar, kultur, natur, rekreation, sandutvinning, sjöfart, yrkesfiske samt generell användning. Havsplanerna ger vägledning om vad som är den bästa användningen av havet och hur olika intressen kan samexistera, och bidrar därmed till en långsiktigt hållbar utveckling. Regeringen framhåller att det finns ett mycket stort behov inom industrin av havsbaserad vindkraft. De beslutade havsplanerna möjliggör en snabbare utbyggnad av 20–vindkraft. får i uppdrag att tillsammans med andra berörda myndigheter peka ut lämpliga områden för att möjliggöra ytterligare elproduktion till havs. Därmed möjliggörs en total elproduktion från havet som motsvarar , dvs. nästan lika mycket el som hela använder . Regeringens mål är att säkra elförsörjningen, möjliggöra omställningen och trygga bra elpriser på lång sikt. Utifrån Energimyndighetens underlag ska Havs- och vattenmyndigheten föreslå ändringar i havsplanerna. Som ett led i åtgärdsprogrammet för havsmiljödirektivet[8] har Havs- och vattenmyndigheten presenterat en rapport över olika mänskliga aktiviteter och deras fysiska påverkan på kustekosystemen (rapport 2020:27). I fråga om havsbaserad vindkraft framhåller myndigheten att havsbaserad vindkraft kan innebära en betydande påverkan på ekosystem. I regel räknar man dock med en begränsad miljöpåverkan från vindkraft även om lokala omständigheter har betydelse för vilka konsekvenser som uppstår. Även om intressekonflikter med andra samhällssektorer i regel är mindre till havs än till lands kan konflikter med olika naturskydds- och fiskeintressen uppstå. Enligt myndigheten är det därför viktigt att fokus i fortsatt planering och riskbedömning ligger på ett större ekosystemperspektiv. Reglering av fisket i Förvaltningen av fiske i sker genom dels dansk-svenska avtal, dels internationella regleringar via EU och ICES. Det råder ett trafikbaserat trålförbud för större delen av . råder det även trålförbud längs kusterna i norra . Det som återstår i fråga om trålfiske är ett kilformat område i norra (Kilen) där det fortfarande kan trålas. Det har dock införts en säsongsstängning januari–mars i detta område för att skydda lekande torsk. ingick och ett nytt avtal som utökade trålfiskeförbudet till nya områden. Som redovisats ovan riktade en uppmaning till regeringen om att vidta åtgärder för att dels flytta ut trålgränsen på prov, dels begränsa det trålfiske som tillåts innanför trålgränsen. Undantag ska kunna ges till det småskaliga fisket och till fiskefartyg som fiskar för direkt användning som livsmedel och vars landningar sorteras. Kammaren biföll utskottets förslag (bet. 2021/22:MJU6, rskr. 2021/22:60–61). Som också redovisas ovan beslutade i sin beredning av statens budget om ökade medel till , bl.a. för att arbetet med den nationella fiskerikontrollen behöver förstärkas. Havs- och vattenmyndigheten och lämnade förslag på åtgärder för att stärka fiskerikontrollen. Därutöver pågår det en förhandling om EU:s nya kontrollförordning och inom ramen för denna har regeringen drivit bl.a. vikten av att kontrollen ska vara ändamålsenlig och effektiv. Utskottet har behandlat frågor om bilaterala avtal och samarbete mellan och andra nordiska länder tidigare . I betänkande 2020/21:MJU8 Fiskeripolitik uppmärksammade utskottet bl.a. att har inrättat en hållbarhetsstrategi för perioden – Strategin består av ett antal mål som anger de nordiska ländernas hållbarhetsambition för . Enligt strategins mål 2 ska bidra till att säkerställa ett hållbart nyttjande av natur och hav. Rådet ska även bidra till att utveckla en mer hållbar förvaltning av naturresurser på land och till havs för att stoppa förlusten av biologisk mångfald. Detta innebär bl.a. att ta fram ökad kunskap om hur vi skyddar, bevarar och återställer naturen. Utskottet uppmärksammade även det som utrikesutskottet anförde i betänkande 2019/20:UU14 Nordiskt och arktiskt samarbete, nämligen att det nordiska fiskerisamarbetet syftar bl.a. till att samordna och främja en hållbar utveckling av fiskerinäringarna i de nordiska länderna. Arbetet har bl.a. fokuserat på studier om hur fiskeriförvaltningen fungerar i de olika länderna för att kunna dra lärdom av varandra och kunna nå mer likartade styrdokument och lagstiftning på området. Det pågår därför kontinuerliga projekt eller andra verksamheter för att kunna skapa en nordisk samsyn och bättre tillämpning på området. fick i uppdrag att utreda förutsättningarna för ett marint områdesskydd i . I uppdraget ingår bl.a. att redogöra för hur områdesskyddet kan påverka olika verksamheter i området såsom fiske och turism samt för hur verksamheterna påverkar bevarandevärdena i området. I uppdraget ingår även att föra en dialog med relevanta myndigheter i i syfte att identifiera vilka bevarandevärden som kan gynnas av ett likartat områdesskydd och förvaltning på dansk och svensk sida av samt analysera om en sådan förvaltning är ändamålsenlig. Uppdraget ska redovisas . Med fritidsfiske avses fiske som inte sker med stöd av tilldelad rätt att fiska i särskild omfattning, dvs. yrkesfiskelicens eller personlig fiskelicens, utan som utövas enligt de grundläggande bestämmelserna i fiskelagen (1993:787) för allmänhetens fiske och fiske med stöd av enskild rätt (se 8, 9 och 13 §§). Utöver fiskelagen regleras fritidsfiske i förordningen (1994:1716) om fisket, vattenbruket och fiskerinäringen samt Havs- och vattenmyndighetens författningssamling. De senare omfattar i huvudsak havet och de fem samt i dessa vattenområden mynnande vattendrag upp till första vandringshindret, och de innehåller också föreskrifter som tillkommit av fiskevårdsskäl. Dessa föreskrifter rör bl.a. fredningsområden, fredningstider, minimimått och redskapsbegränsningar och ändras vid förändringar i beståndssituationen. I inlandsvatten bestäms merparten av de restriktioner som behövs för fiskevården av fiskerättsägarna själva. Ofta sker förvaltningen genom en fiskevårdsområdesförening enligt lagen (1981:533) om fiskevårdsområden. Av bestämmelserna följer att fritidsfiskare som regel inte behöver registrera sig för att få fiska och inte heller behöver rapportera in hur mycket fisk de fångar. Fritidsfiskets fiskemöjligheter begränsas dock av bestämmelser om t.ex. fredningstider och fredningsområden samt i vissa fall även av redskaps- och fångstbegränsningar. Som redovisats ovan har och Havs- och vattenmyndigheten tagit fram en gemensam strategi för framtidens fiske och vattenbruk. I den handlingsplan som avser fritidsfisket framhåller myndigheterna att har mycket goda förutsättningar för fritidsfiske. Genom att lösa fiskekort i enskilda vatten eller fiska med stöd av det fria handredskapsfisket på kusten och i de finns en bred palett av fiskemöjligheter i . För att skapa bättre förutsättningar för ökad fisketurism som bidrar till attraktionskraft som besöksland samt till regional och lokal utveckling i hela landet identifierar myndigheterna ett antal åtgärder, bl.a. en nationell standard för kvalitetssäkring av fisketuristiskt företagande. I betänkande 2020/21:MJU8 Fiskeripolitik behandlade utskottet ett antal frågor om reglering av fritidsfisket. Utskottet framhöll bl.a. följande: I likhet med regeringen anser utskottet att fritidsfisket spelar en viktig roll i bevarandet av en levande kust och skärgård. Fritidsfisket utgör vidare en viktig möjlighet till rekreation och skapar möjligheter för nysatsningar inom fisketurismen. Utskottet noterar att kunskapsunderlaget om fritidsfiskets uttag och påverkan är bristfälligt. Utskottet ser därför positivt på att Havs- och vattenmyndigheten arbetar med att ta fram en nationell plan för kunskapsförsörjning i frågan. Utskottet ser även positivt på att regeringen gett ansvariga myndigheter i uppdrag att ta fram en gemensam strategi för yrkesfisket, vattenbruket, fritidsfisket och fisketurismen samt nya sektorsspecifika handlingsplaner. Uppdraget innebär att det strategiska arbetet inom yrkesfiske, fritidsfiske och fisketurism samt vattenbruk samordnas. Miljöersättning för odling av blå fånggrödor Utskottet har vid upprepade tillfällen anfört att det ser mycket positivt på potentialen i svenskt vattenbruk att bidra till livsmedelsproduktionen och att näringen därför ska ges goda förutsättningar att utvecklas. Utskottet vill även framhålla potentialen i de nyttor som vattenbruket kan utgöra utöver att producera livsmedel, t.ex. att minska övergödning och återföra näringsämnen från hav till land. Utskottet konstaterar att det i den gemensamma strategin för framtidens vattenbruk föreslås en utredning om miljöersättning för produktion av organismer som tar upp näringsämnen eller organiskt material i vattenområden med hög eller risk för hög näringsbelastning. Utskottet konstaterar även att det finns ett antal stödåtgärder för vattenbruk inom det nya havs- och fiskeriprogrammet som är planerat att starta . Med det ovan anförda anser utskottet att motion 2021/22:3650 (C) yrkande 53 i allt västenligt är att betrakta som tillgodosedd. Fiskerinäringen och etablering av vindkraftverk Utskottet noterar att de havsplaner som regeringen beslutat om möjliggör en betydande utbyggnad av den havsbaserade vindkraften. Syftet är att säkra elförsörjningen, möjliggöra klimatomställningen och trygga bra elpriser på lång sikt. Utskottet är väl medvetet om att lokala omständigheter har betydelse för vilka konsekvenser och intressekonflikter som kan uppstå i samband med etableringen av vindkraftverk, t.ex. i förhållande till yrkesfisket. Utskottet påminner om att regeringen har för avsikt att lämna en proposition till med förslag till lagändringar för att åstadkomma en mer rättssäker och förutsägbar miljöprövning av vindkraftsanläggningar. Utskottet vill inte förekomma kommande beredning av dessa frågor och avstyrker därför motionerna 2021/22:1670 (M) yrkande 10 och 2021/22:1671 (M) yrkande 7. Regleringen av fisket i Utskottet konstaterar att utgör en av världens mest trafikerade farleder och att många andra aktiviteter också gör anspråk på området. är sundets ekosystem och livsmiljöer unika och behöver värnas. När det gäller samarbetet mellan och påminner utskottet om att arbetar med ett regeringsuppdrag i vilket det bl.a. ingår att föra en dialog med myndigheter i för att identifiera vilka bevarandevärden som kan gynnas av ett likartat områdesskydd och förvaltning på dansk och svensk sida av . När det gäller kontroll av fisket i , liksom i EU:s övriga vatten, påminner utskottet om att den nya kontrollförordningen nu slutförhandlas. Regeringen har inom ramen för denna förhandling med stor tydlighet drivit vikten av att unionens fiskerikontroll ska vara ändamålsenlig, proportionerlig och effektiv. Utskottet påminner även om att anvisat ytterligare medel till för arbetet med att förstärka den nationella fiskerikontrollen. När det gäller reglering av fritidsfisket i hänvisar utskottet till den gemensamma strategin för bl.a. fritidsfisket som ansvariga myndigheter tagit fram. I denna framhålls vikten av bättre förutsättningar för ökad fisketurism som bidrar till attraktionskraft som besöksland samt till regional och lokal utveckling i hela landet. Utskottet noterar det betydande antal åtgärder som ansvariga myndigheter presenterar för detta ändamål, bl.a. en nationell standard för kvalitetssäkring av fisketuristiskt företagande. Utskottet ser mot denna bakgrund ingen anledning att förorda de förslag som förs fram i motion 2021/22:3670 (C) yrkandena 2, 3 och 5. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motionsförslag som beretts i förenklad ordning. Jämför särskilt yttrande 4 (M), 5 (SD), 6 (C), 7 (V), 8 (KD), 9 (L) och 10 (MP). I motioner från allmänna motionstiden /22 har det väckts förslag som rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare . Detta har gjorts i följande betänkanden: 2021/22:MJU6 Åtgärder för att rädda fiskbestånden i , 2020/21:MJU8 Fiskeripolitik, 2019/20:MJU11 Fiskeripolitik, 2018/19:MJU3 Fiskeripolitik och 2018/19:MJU12 Livsmedelspolitik. har beslutat i enlighet med utskottets förslag. Utskottet ser inte någon anledning att nu återigen pröva de motionsyrkanden som tas upp i bilaga 2 och avstyrker således motionsförslagen. Mål och principer för fiskeriförvaltningen, punkt 1 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4218 av (MP) yrkandena 1–3. Målet som är helt styrande för fisket är maximal hållbar avkastning (maximum sustainable yield, MSY). Detta tolkas alltför ofta som ett krav på att fiskeflottan ska ta upp så mycket fisk som det går upp till MSY, utan att fundera över om det minskar beståndets möjligheter att ge högsta hållbara avkastning . Vi har flera andra mål för fisket, men bristen på rangordning vid målkonflikter har lett till att just tolkningen av MSY styr hela fiskeriförvaltningen. Kortsiktiga ekonomiska intressen dominerar därmed på bekostnad av allt annat, inklusive fiskets långsiktiga intresse. Den som vill begränsa fisket måste bevisa att det verkligen är farligt att fortsätta fiska. Kanske är detta en effekt av 20 § fiskelagen som lyder: ”Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vilken hänsyn som vid fiske skall tas till naturvårdens intressen. Föreskrifterna får dock inte vara så ingripande att fisket avsevärt försvåras.” Vi behöver helt enkelt stryka den andra meningen. Vidare måste vi göra en lista över vilka mål som ska vara prioriterade i fisket. Prioriteringslistan ska tydliggöra följande: ekosystemens mående – för förmågan att producera fisk helt enkelt det kustnära fisket för humankonsumtion och lokal beredning – för fler arbetstillfällen i . När dessa två områden blivit tillgodosedda och om det då finns fisk/biomassa kvar i haven som bedöms kunna tas upp utan att miljön eller ekosystemen skadas får industrifisket sitt. Det vore en klok förvaltning av fisken och fisket för framtiden. Fredningstider och fiskefria områden, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3279 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 36 och 2021/22:3982 av m.fl. (L) yrkande 12 och 2021/22:4041 av m.fl. (KD) yrkande 1. menar att av de av skyddade områden som är strikt skyddade bör en andel vara helt fiskefria områden. Det skulle ge en snabb ökning av målarter, flera och större individer, något som i förlängningen också skulle gagna fisket. Det skulle också stärka bestånden i kringliggande områden och ge ett mer stabilt bestånd som det skulle skydda livsmiljöer och öka motståndskraften mot t.ex. övergödning. Regeringen bör i samband med att man inför etappmål även planera in för fiskefria områden på de platser där det är mest lämpligt. Fredningstider och fiskefria områden, punkt 2 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4041 av m.fl. (KD) yrkande 1 och 2021/22:3279 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 36 och 2021/22:3982 av m.fl. (L) yrkande 12. Genom att freda de viktigaste lekområdena gynnas yrkesfisket genom att fiskbestånden återhämtar sig snabbare. Undersökningar från indikerar att reservat där allt fiske är förbjudet fungerar som områden där fiskbestånden kan återhämta sig ostört, vilket senare bidrar till större fångster utanför de skyddade områdena. Studierna indikerar också att flera små reservat kan vara mycket effektiva. De lekområdena som är viktigast för fisken bör därför stängas för allt fiske under hela lekperioderna. Det är viktigt att sådana reservat inrättas i samråd med fiskerinäringen och andra intressenter. Fredningstider och fiskefria områden, punkt 2 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3982 av m.fl. (L) yrkande 12 och 2021/22:3279 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 36 och 2021/22:4041 av m.fl. (KD) yrkande 1. Välmående hav är även en förutsättning för att lösa världsfattigdom och klimathot. Ett myller av liv under ytan är en viktig del av ekosystemen. hotas många fiskbestånd av ett ohållbart fiske. Ska haven kunna fungera som en betydande förnybar resurs måste de nyttjas långsiktigt och hållbart genom en ansvarsfull förvaltning. Det krävs många åtgärder för att skapa goda livsmiljöer för fisk och lekområden. Lekområden för fisk behöver värnas. Samlad översyn av medlemsstaternas ålförvaltningsplaner, punkt 3 (S, V, MP) av (MP), (S), (S), (S), (S), (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: 2021/22:3434 av m.fl. (M) yrkande 8. Vi anser att det saknas anledning för att göra ett sådant tillkännagivande som motionärerna efterfrågar. Vi utvecklar våra skäl för detta i våra särskilda yttranden 1 och 2. Övriga åtgärder för att bevara ålen, punkt 4 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3014 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3 samt 2021/22:3279 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 38 och 39 samt 2021/22:4041 av m.fl. (KD) yrkande 15. Enligt forskare beräknas påverkan av fisket på den blankål som vandrar ut ur vara . Ålfiskets inverkan på beståndet av ål har således reducerats mycket kraftigt. Den lilla rest av ålfiske som finns kvar har alltså en försumbar påverkan på ålbeståndet. Ålfiskarna bidrar dessutom själva med sina kunskaper och bidrag till utsättning av glasål. Det är viktigt att åtgärder för återhämtning av beståndet av europeisk ål genomförs i hela ålens utbredningsområde. Därför bör regeringen på EU-nivå verka för åtgärder där de gör som störst nytta, inte genom att döda svenskt kulturarv. Ett annat stort problem i sammanhanget är ål som inte kan passera vattenkraftverk. Detta bör avhjälpas genom fler passager uppströms och nedströms. En ål som måste passera en vattenturbin kan klara sig, men det är näst intill omöjligt att passera flera. Övriga åtgärder för att bevara ålen, punkt 4 (V, MP) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3279 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 38 och 39 samt 2021/22:3014 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3 samt 2021/22:4041 av m.fl. (KD) yrkande 15. Det är av allra största vikt att ålfisket regleras på ett kraftfullt sätt. har ca 200 yrkesfiskare tillstånd att fiska ål.