bet · H901TU7 · 2022-02-04 00:00:00 — I kommittémotion 2021/22:3663 yrkande 14 betonar m.fl. (C) att den nationella strategin för en ökad elektrifiering av transporter – med elinfrastruktur till aktuellt vägnät, en utbyggnadsplan för laddinfrastruktur anpassad till tunga transporter, översyn av beslutsprocesser samt samarbete med andra länder för att sätta en standard – skyndsamt ska genomföras. Motionärerna vill att den nationella elektrifieringsstrategin ska inkludera ambitiösa mål för ökad elektrifiering i den svenska fordonsflottan, inklusive tunga transporter, och tillhörande laddinfrastruktur, och motionärerna vill bl.a. se en bred definition av elektrifiering som inkluderar såväl batteridrift som vätgas och bränsleceller. Även i kommittémotion 2021/22:3679 yrkande 60 betonar m.fl. (C) behovet av att verka för en nationell strategi för en ökad elektrifiering av transporter, med elinfrastruktur till aktuellt vägnät, en utbyggnadsplan för lastbilsanpassad laddinfrastruktur, översyn av beslutsprocesser samt samarbete med andra länder för att sätta en standard. Fortsatta satsningar på elektrifiering av vägstråk är viktiga, och måste i högre utsträckning än och i större samverkan med bl.a. transportbranschen prioritera kommersialisering och utrullning av system för eldrift. I kommittémotion 2021/22:3879 yrkande 6 påtalar m.fl. (KD) behovet av en utvecklad strategi för elektrifiering av fordonsflottan. Motionärerna betonar att det i arbetet med elbilar och elvägar finns alla möjligheter att ligga i framkant och att bör ta fram en heltäckande strategi för elektrifiering av fordonsflottan. inledde den dåvarande regeringen arbetet med att ta fram en nationell elektrifieringsstrategi. Strategin ska bidra till att ge förutsättningar för en snabb, smart och samhällsekonomiskt effektiv elektrifiering. I strategin ska regeringen ta ett helhetsgrepp om förutsättningarna i energisektorn för att möjliggöra en ökad elektrifiering. En plan för att hantera eventuella hinder för en ökad elektrifiering kommer också att ingå. Strategin ska tas fram av en arbetsgrupp inom Infrastrukturdepartementet. betonade infrastrukturministern i sitt svar på fråga 2020/21:1692 att elektrifiering är en viktig åtgärd för transportsystemets omställning till fossilfrihet. För att elektrifieringen ska lyckas krävs enligt statsrådet att såväl offentlig som privat sektor växlar upp samarbetet och gör sin del. Därför intensifierar regeringen arbetet med att elektrifiera transportsektorn för att nå klimatmålen och fasa ut fossila bränslen. Det innebär bl.a. att regeringen arbetar med att utforma en elektrifieringsstrategi. hölls ett intressentmöte med ca 165 representanter för olika delar av samhället för att diskutera arbetet med elektrifieringsstrategin. Syftet var att presentera slutsatser från förstudiefasen för strategin som pågått sedan starten . På mötet presenterades förslag till målbild och inriktning för det fortsatta arbetet med strategin baserat på tolv punkter för en framgångsrik elektrifiering. Enligt uppgift pågår beredningen av strategin inom . Arbetet med elektrifieringsstrategin respektive ska komplettera varandra, framför allt när det gäller elektrifiering av transportsektorn. Regeringen inrättade en för att påskynda arbetet med elektrifiering av de tunga vägtransporterna och transportsektorn som helhet. Kommissionen består av infrastrukturministern och 16 ledamöter och ska vara ett rådgivande organ för löpande utbyte av erfarenheter mellan regeringen och företrädare för exempelvis näringsliv, intresseorganisationer, forskningsinstitut, universitet och högskolor, kommuner och regioner. I kommissionens uppdrag ingår bl.a. att analysera och beakta hur digitalisering, uppkoppling och innovativa lösningar ytterligare kan påskynda och effektivisera elektrifieringen inom transportområdet. Kommissionen ska i sitt arbete ha ett trafikslagsövergripande perspektiv och beakta vikten av hög energieffektivitet i hela transportsystemet. ska särskilt fokusera på hur regionala godstransporter, de statliga vägarna, stråk som är viktiga för industrin och transporter i bygg- och anläggningsprojekt kan elektrifieras , exempelvis i s.k. regionala elektrifieringspiloter som har fokus på statisk laddinfrastruktur. I kommissionens uppdrag ingår också att i samråd med berörda aktörer identifiera åtgärder som de kan vidta för att öka takten i elektrifieringen på transportområdet. Kommissionen ska tillsammans med näringslivet och berörda aktörer skyndsamt ta fram en handlingsplan för elektrifiering av de mest trafikerade vägarna i . Handlingsplanen ska peka ut den övergripande inriktningen för hur samhället gemensamt kan ställa om transporterna till eldrift genom att tydliggöra ansvarsfördelning och redovisa åtaganden från berörda aktörer. Kommissionen ska vidare belysa finansieringsfrågor och möjliga affärsmodeller när det gäller elektrifiering inom samtliga trafikslag och belysa frågor om miljöeffekter i bred bemärkelse av elektrifiering inom samtliga trafikslag. Dessutom ska kommissionen belysa hur el vid behov snabbt kan dras fram till elvägar och laddinfrastruktur för snabbladdning samt ange uppskattade kostnader för detta vid olika ambitionsnivåer och hur elektrifiering via vätgasdrift kan medverka till att uppnå en omställning till elektrifiering av transportsektorn. Slutligen ska kommissionen belysa effekter på elförsörjningen av att transportsystemet ställer om till eldrift och genomlysa andra möjligheter till elektrifiering inom transportområdet. har tillsammans med bl.a. regioner, länsstyrelser och näringsliv presenterat 18 elektrifieringslöften med konkreta åtaganden från över 260 aktörer som ska påskynda elektrifieringen regionalt. För att ytterligare påskynda elektrifieringen av transportsektorn gav regeringen () i uppdrag att bidra till kunskapsuppbyggnaden på området. I uppdraget ingår även att genomföra pilotprojekt och ta fram modeller för hur elektrifieringen av transportsektorn kan utvecklas. Uppdraget innebär att VTI ska bidra till kunskapsuppbyggnaden kring en snabb, smart och samhällsekonomiskt effektiv elektrifiering av transportsektorn. VTI ska även genomföra pilotprojekt och ta fram modeller för hur data i praktiken på bästa sätt kan tillgängliggöras, delas och nyttiggöras för att optimera planering, utveckling och drift av laddinfrastruktur. För att arbete ska ha goda förutsättningar att genomföras med utgångspunkt i aktuell forskning finns det enligt regeringen ett behov av att ta fram kunskapsunderlag om elektrifieringen på de områden där sådana saknas. kommer VTI vid tre olika tillfällen att redovisa sina resultat och under uppdragets gång kommer de löpande att föra dialog med och hämta in synpunkter från flera myndigheter, organisationer och näringslivsaktörer. gav regeringen i uppdrag att för perioden –2021 lämna stöd med till uppbyggnaden av Swedish Electric Transport Laboratory (), ett testcenter för elektromobilitet som ägs av statliga forskningsinstitutet och . Denna forskningsanläggning för el- och laddfordon ska underlätta omställningen till en elektrifierad transportsektor. fattade regeringen beslut som möjliggjorde för att betala ut stödet, och inleddes byggandet av . framhöll infrastrukturministern i sitt svar på fråga 2020/21:1692 att regeringen har gett i uppdrag att betala ut en premie för vissa miljölastbilar och elektriska arbetsmaskiner i en ny klimatpremie. Via kan statligt stöd ges till publika laddstationer. erbjuder investeringsstöd för utbyggnad av publika snabbladdstationer för fordon längs större vägar i syfte att säkerställa en grundläggande tillgång till sådan laddinfrastruktur i hela landet. Vidare stöder Verket för innovationssystem () projekt som bidrar till minskade klimatutsläpp och stärker svensk konkurrenskraft inom området arbetsmaskiner. Därtill finns det batteridrivna arbetsmaskiner på marknaden. Vidare nämnde statsrådet att världens största batteridrivna arbetsmaskin på järnväg lanserades på den svenska marknaden . Motionsyrkanden om en strategi för elektrifiering behandlades senast i utskottets betänkande 2020/21:TU9 Väg- och fordonsfrågor. Utskottet föreslog att skulle avslå yrkandena. biföll utskottets förslag. Utskottet kan inledningsvis konstatera att flera motionärer tar upp behovet av en strategi för elektrifiering av vägnätet. Utskottet vill understryka att elektrifiering är en viktig åtgärd för transportsystemets omställning till fossilfrihet. Det är viktigt att fortsätta att intensifiera arbetet med att elektrifiera transportsektorn för att nå klimatmålen och fasa ut fossila bränslen. Därför välkomnar utskottet att regeringen inledde arbetet med att ta fram en nationell elektrifieringsstrategi och att frågan nu bereds inom . Strategin ska bidra till att ge förutsättningar för en snabb, smart och samhällsekonomiskt effektiv elektrifiering. Utskottet ser fram emot fortsatt information från regeringen om hur detta arbete fortlöper och kommer att följa arbetet med mycket stort intresse. Utskottet välkomnar även att regeringen har inrättat en för att påskynda arbetet med elektrifiering av transportsektorn och ser positivt på det arbete som myndigheterna gör inom området. Utskottet anser att frågan om en strategi för elektrifiering är väl uppmärksammad. Mot bakgrund av pågående arbete finner inte utskottet att det finns skäl att ta något initiativ med anledning av motionsförslagen. Motionerna 2021/22:3663 (C) yrkande 14, 2021/22:3679 (C) yrkande 60, 2021/22:3750 (M) yrkandena 20 och 22 samt 2021/22:3879 (KD) yrkande 6 avstyrks därmed. Infrastruktur för laddning och fossilfri tankning Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om hur arbetet med infrastrukturen för laddning och fossilfri tankning ska bedrivas. Utskottet betonar att möjligheten till laddning och fossilfri tankning är viktig för att nå klimatmålen och hänvisar till att det pågår ett intensivt arbete med att elektrifiera transportsektorn. Utskottet understryker vikten av att utbyggnaden av laddinfrastrukturen bör ske i sådan takt att den inte blir ett hinder för elektrifieringen av transportsektorn. Jämför reservation 9 (M), 10 (C), 11 (KD), 12 (L) och 13 (MP). I partimotion 2021/22:4199 understryker m.fl. (L) behovet av skärpta krav på att installera laddpunkter på parkeringsplatser vid ny- och ombyggnad (yrkande 24). Motionärerna menar att byggreglerna kring laddning behöver förtydligas, inte minst för flerbostadshus. Bilar ska kunna laddas på parkeringar där de står . Motionärerna tar även upp vikten av att i svensk lagstiftning skärpa den retroaktiva delen av EU:s krav på laddinfrastruktur (yrkande 25). Den minimiimplementering av EU:s direktiv som genomfördes räcker inte. Vidare föreslår motionärerna att utbyggnaden av laddinfrastrukturen för vägfordon ska påskyndas genom ändrade byggregler, initiala investeringsstöd och kreditgarantier samt en leveranssäker elförsörjning (yrkande 26). I kommittémotion 2021/22:3436 uppmärksammar m.fl. (M) behovet av ett teknikneutralt stöd till utbyggnad av en tank- och laddinfrastruktur för fossilfria transporter (yrkande 21). Motionärerna menar att fokus bör vara på utbyggnad där det är samhällsekonomiskt motiverat men där det än så länge inte finns marknadsförutsättningar för att bygga ut i tillräcklig omfattning. Motionärerna menar att ett teknikneutralt stöd till utbyggnad av tank- och laddinfrastruktur bör införas även för fossilfria tunga transporter (yrkande 25). Tank- och laddinfrastrukturstödet för tunga transporter ska vara teknikneutralt och kunna omfatta t.ex. laddinfrastruktur, elvägar och tankstationer för grön vätgas. Vidare begär motionärerna att regelverket ses över i syfte att underlätta utbyggnad av laddinfrastrukturen för tunga fordon (yrkande 26). Liknande förslag återfinns i kommittémotion 2021/22:3757 av m.fl. (M), yrkandena 1 och 2. I denna motion lyfter motionärerna även fram behovet av att underlätta omställningen för framtida tunga transporter på väg genom bl.a. en tydlig strategi för utbyggnad av laddinfrastruktur för tung trafik (yrkande 39). Motionärerna menar att regeringen bör initiera ett arbete med att ta fram en övergripande sammanhållen och tydlig strategi bl.a. för utbyggnad av laddinfrastruktur för tung trafik samt inom ramen för EU ta fram en plan för att stötta forskning om vätgas. Dessutom uppmärksammar motionärerna behovet av en strategi tillsammans med forskare och näringsliv för att elektrifiera arbetsfordon (yrkande 41). Motionärerna menar att regeringen bör arbeta inom ramen för EU för att bygga upp en laddinfrastruktur för arbetsfordon i hela unionen. I kommittémotion 2021/22:3750 lyfter m.fl. (M) fram att det behövs tydliga mål för utbyggnaden av laddinfrastruktur (yrkande 18). Vidare framför motionärerna att det behöver sättas tydliga mål i fråga om utbyggnaden av laddinfrastruktur i anslutning till vägar, rastplatser, tankställen, hamnar, företag och bostäder (yrkande 21). Motionärerna anför att regeringen bör tillsätta en utredning med uppdrag att föreslå tydliga mål för en strategisk elektrifiering av vägarna. I kommittémotion 2021/22:3242 yrkande 22 föreslår m.fl. (C) att nationella mål för täthet av laddinfrastruktur ska tas fram som ger akt på besöksnäringens behov. Motionärerna betonar att besöksnäringen underlättas av en god infrastruktur, och till denna hör att kunna stanna och ladda sin bil. I kommittémotion 2021/22:3663 uppmärksammar m.fl. (C) behovet av att överväga ytterligare incitament för att påskynda utbyggnaden av laddinfrastrukturen och riva de hinder som försvårar utbyggnaden (yrkande 5 i denna del). Motionärerna lyfter även fram vikten av att underlätta laddning av elfordon via befintlig infrastruktur såsom via lyktstolpar samt att ta fram standardiserade betalningsmöjligheter (yrkande 31). Motionärerna betonar att arbetet med att förenkla uppförandet av laddpunkter inom samfälligheter och flerbostadshus är högst angeläget, och de vill även göra det möjligt att använda lyktstolpar för att ladda elfordon. Vidare föreslår motionärerna att nationella mål för täthet av laddinfrastruktur ska tas fram (yrkande 33). Motionärerna tar även upp behovet av att verka för att utbyggnaden av laddinfrastruktur för tunga fordon utvecklas genom regelförenklingar, incitament och genom att använda befintliga undantag från nuvarande lagstiftning (yrkande 34). Motionärerna pekar bl.a. på att takten i uppförandet av laddpunkter för tunga transporter går långsammare än för personbilar, som utbudet av elektrifierade tunga fordon ökar. Motionärerna menar vidare att en nationell plan bör beredas för att identifiera kritiska stråk där nyttjandegraden av bränslecellsfordon väntas vara hög, för att möjliggöra en snabbare utbyggnad av vätgasinfrastruktur med nationell samordning samt identifiera strategiska noder för vätgasproduktion (yrkande 35). Slutligen menar motionärerna att bör verka för bindande mål i EU för utbyggnad av ladd- och tankinfrastruktur för alternativa bränslen inom översynen av AFID-direktivet om utbyggnad av infrastrukturen för alternativa bränslen (yrkande 36). Liknande förslag finns i kommittémotion 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkandena 51 i denna del, 61–63 och 65. I yrkande 64 lyfter motionärerna fram behovet av att nyttja möjliga undantag för att möjliggöra för nätföretag att driva laddpunkter för tunga elfordon i syfte att påskynda utbyggnaden. I kommittémotion 2021/22:3879 yrkande 4 tar m.fl. (KD) upp behovet av att bygga ut laddinfrastrukturen för publik laddning av elbilar. Motionärerna konstaterar att det stora hindret för en ökad andel elbilar är osäkerheten som följer med en otillräckligt utbyggd laddinfrastruktur. I kommittémotion 2021/22:3394 yrkande 16 pekar m.fl. (L) på vikten av att inkludera laddmöjligheter för fordon i flerbostadshus utan omprövning av gemensamhetsanläggningen. Motionärerna vill att kraven på laddinfrastruktur vid ny- och ombyggnad samt i befintligt flerbostadsbestånd skärps, liksom att parkeringsytor där bilar parkeras mellan och ska förses med laddmöjligheter. I kommittémotion 2021/22:4066 menar m.fl. (MP) att regeringen bör ta fram en nationell plan för utbyggnaden av laddinfrastrukturen i hela landet och ett ökat statligt ansvar för ”vita fläckar” på kartan över laddstolpar (yrkande 32). Vidare bör regeringen även ta fram en nationell plan för tankställen för biogas (yrkande 33). I motion 2021/22:1140 lyfter (M) fram behovet av att öka tillgången på laddstolpar i och menar att det krävs en strategi för att öka utbyggnadstakten. Motionären konstaterar att tillgången på laddstolpar är mycket skiftande över landet och att över hälften av alla regioner har för få laddstolpar i förhållande till antalet laddbara bilar. I motion 2021/22:1883 yrkande 1 menar (M) att det behövs en strategi för laddinfrastruktur. Motionären framhåller att det finns behov av att se hur det viktiga arbetet med laddinfrastruktur kan samordnas. För att lyckas med elektrifieringen krävs det krafttag och samordning. I motion 2021/22:3104 anser (M) att möjligheten att göra E20 till projektväg för elektrifiering av väg bör ses över. Motionären betonar att det behövs tillgång till laddinfrastruktur och att en fungerande och miljövänlig infrastruktur för vägtransporter är viktig för framtida konkurrenskraft. I motion 2021/22:311 pekar m.fl. (SD) på att det behövs en statlig satsning på infrastruktur för elbilar (yrkande 1). Motionärerna framhåller behovet av en övergång till elbilar och att man bör se hur andra länder har gjort som ligger i framkant när det gäller användningen av elfordon. Vidare påtalas behovet av att ta fram projekt för att förbättra möjligheten att använda elfordon (yrkande 5). Motionärerna menar att laddinfrastrukturen avgör elfordonens framgång och måste bli bättre, varför regeringen bör se över möjligheten att införa projekt som i andra länder för att förenkla för människor att äga elfordon. Motionärerna lyfter även fram behovet av att underlätta för privatpersoner att uppföra laddstolpar (yrkande 6). Det vore förmånligt om laddstolpar tillhandahölls i hemmet, på arbetsplatsen, i parkeringsgarage, vid köpcentrum eller på bensinstationer. Motionärerna menar vidare att infrastrukturen för elfordon på landsbygden bör bli prioriterad (yrkande 7). I motion 2021/22:3497 yrkande 3 framhåller m.fl. (C) att nationella krav för täthet av laddinfrastruktur för storstadsområden och landsbygd måste tas fram. För att laddinfrastrukturen ska fungera måste även parkeringar på kommunala gator i flerbostadsområden ha krav på laddinfrastruktur, t.ex. genom laddning via lyktstolpar. Ett laddbart fordon är ett fordon som kan ladda sitt batteri med el från elnätet. Det finns två olika typer av laddbara fordon: helelektriska och laddhybrider. Enligt uppgift från finns det drygt 200 000 laddbara fordon i . Det är främst personbilar, men det finns även elbussar, elfärjor och andra typer av fordon. Av personbilarna är laddhybrider. av nybilsförsäljningen utgörs enligt av laddbara fordon. Trafikanalys bedömer att andelen laddbara personbilar kommer att utgöra av nybilsförsäljningen 2030 och totalt kommer det att finnas drygt 1 miljon laddbara personbilar. Fordonsbranschen uppskattar att av lastbilsförsäljningen kommer att vara helelektrisk 2030. Elfordon kan laddas konduktivt eller induktivt och genom statisk laddning (som snabbladdning eller hemmaladdning) eller genom dynamisk laddning (som elväg). Det finns olika typer av laddstationer. Det kan handla dels om icke-publik laddning, dvs. en laddstation som är placerad vid bostaden eller vid arbetsplatsen, dels om publik laddning, dvs. en laddstation som står placerad där vem som helst kan ladda bilen. har enligt över 2 450 laddstationer med över 12 700 laddpunkter med olika typer av kontakter och olika effekter. av laddningen av elfordon sker vid hemmet eller på arbetet när bilen står parkerad. Direktiv /94/EU om utbyggnad av infrastrukturen för alternativa bränslen (AFID-direktivet) ställer krav på att medlemsstaterna ska ta fram handlingsprogram för utbyggnaden av infrastruktur för alternativa drivmedel. Bland annat ska medlemsstaterna säkerställa att gemensamma tekniska standarder uppfylls för laddstationer för fordon, för tankstationer och för landströmsanläggningar. Direktiv /94/EU har genomförts genom lagen (2016:915) om krav på installationer för alternativa drivmedel och förordningen (2016:917) om krav på installationer för alternativa drivmedel. Lagen innehåller bestämmelser om hur installationer för alternativa drivmedel ska vara utformade och om information till användarna av sådana installationer. Bland annat anges att avgifter för att ladda elfordon vid laddpunkter som är tillgängliga för allmänheten ska vara skäliga, objektiva och icke-diskriminerande. Med laddpunkt avses ett gränssnitt där ett elfordon i taget kan laddas eller där ett batteri på ett elfordon i taget kan bytas ut. En laddpunkt ska enligt lagen anses vara tillgänglig för allmänheten om användarna har icke-diskriminerande åtkomst till den. Tillgång till laddinfrastruktur för olika boendeformer I den klimatpolitiska handlingsplanen (prop. 2019/20:65) bedömde den dåvarande regeringen att tillgången till laddinfrastruktur i hela landet är en förutsättning för elektrifieringen av fordonsparken. Utbyggnaden av laddinfrastruktur bör ske i sådan takt att den inte blir ett hinder för elektrifieringen av transportsektorn. Bland annat uppmärksammades att åtgärder bör vidtas för att skapa tillgång till laddinfrastruktur för olika boendeformer. Regeringen bedömde att byggreglerna borde kompletteras med nya krav på laddinfrastruktur för laddfordon som ett led i genomförandet av direktivet om byggnaders energiprestanda. I genomförandet av EU:s energiunion presenterade ett förslag till ändring av direktivet om byggnaders energiprestanda (direktiv /31/EU av ) som en del av paketet energi för alla i . Direktivet har reviderats och innehåller nu nya bestämmelser om elektromobilitet. I direktivet ställs långtgående krav på installation av ledningsinfrastruktur vid nybyggnad och större renoveringar. Det ställs också krav, men mer återhållsamma sådana, på installationer av laddpunkter. ställs också retroaktiva krav på laddpunkter för befintliga byggnader som inte är avsedda för bostäder. Medlemsländerna får själva bestämma kravets omfattning i fråga om lägsta antal laddpunkter. På regeringens uppdrag har lämnat förslag om hur svenska byggregler bör kompletteras med krav på laddinfrastruktur för elfordon. genomförde uppdraget i samarbete med och (2019:15). Bland annat föreslog att alla uppvärmda bostadshus och byggnader som inte är avsedda för bostäder ska omfattas av kraven på laddinfrastruktur och att inte genomför de undantag som energiprestandadirektivet medger i svensk lagstiftning. föreslog vidare bl.a. att kraven på laddinfrastruktur ska gälla dels för bilparkeringar i byggnaden, dels för bilparkeringar som befinner sig utanför byggnaden på byggnadens tomt. gav regeringen i uppdrag att utreda konsekvenserna av höjda kravnivåer på laddinfrastruktur vid ny- och ombyggnad. I uppdraget ingick bl.a. att utreda hur regeringen kan gå vidare för att ytterligare höja kraven på laddinfrastruktur vid ny- och ombyggnad, utöver de miniminivåer som slås fast i EU-direktivet. Uppdraget rapporterades till regeringen (2020:18). bedömde att utökade kravnivåer i fråga om laddinfrastruktur kan leda till en minskning av utsläpp av växthusgaser, men minskningen bedöms vara mycket liten i förhållande till de totala utsläppen i transportsektorn. Bedömningen var att de ökade kostnaderna troligtvis inte vägs upp av klimatvinsten. bedömde vidare att kostnaderna riskerar att kunna bli orimligt höga för enskilda fastighetsägare. Detta gäller även om de undantag som direktivet medger skulle tillämpas. Regeringen har konstaterat att förutsättningarna för hemmaladdning skiljer sig åt mellan olika boendeformer.