bet · H901KU35 · 2022-05-06 00:00:00 — Den tid och de resurser som utskotten lägger ned på utskottsinitiativ har också ökat; utskotten har kommit att både bereda föreslagna initiativ vid fler sammanträdestillfällen och besluta om alltmer omfattande beredningsåtgärder. Detta gäller, konstaterar gruppen, även förslag till utskottsinitiativ om tillkännagivanden, trots att det inte finns något beredningskrav för utskotten för denna typ av initiativ. Gruppen konstaterar att det ursprungliga syftet med att ge utskotten en självständig initiativrätt var att utskotten med sin sakkunskap och överblick i sakfrågorna i undantagsfall skulle kunna agera för att vidta åtgärder på egen hand när ett sådant behov uppmärksammades eller uppmärksamma regeringen på en angelägen fråga som behöver utredas. Initiativrätten används fortfarande också i detta syfte, både för att exempelvis rätta till uppenbara felaktigheter i lagstiftningen och för att vidta lagstiftningsåtgärder efter samråd med . I dessa fall har initiativrätten enligt gruppen använts på det sätt som var avsett; när man har bedömt att det funnits ett behov av snabba åtgärder och det inte råder någon oenighet i frågan kan mycket vinnas av att ett utskott föreslår kammaren ett beslut på eget initiativ. En sådan tillämpning av utskottsinitiativ har enligt gruppen många fördelar. Härutöver har uppföljningen och utvärderingen enligt gruppen emellertid också visat att det numera förekommer många utskottsinitiativ av ett annat slag. Initiativmöjligheten används i ökande grad också för att väcka förslag som den allmänna motionstiden pågår, för att väcka flera förslag som rör i stort sett samma fråga eller för att väcka förslag i en fråga som redan är föremål för beredning i utskottet, t.ex. i en motion som hänvisats till utskottet. Det nuvarande parlamentariska läget kan enligt gruppen säkert utgöra en förklaring till det ökade utnyttjandet av utskottens initiativrätt. Det kan uppstå en berättigad otålighet i i de fall regeringen inte vidtar åtgärder i en fråga som en majoritet av står bakom. Varken det parlamentariska läget eller bristande följsamhet från regeringens sida torde dock, menar gruppen, vara de enda förklaringarna till utvecklingen när det gäller vare sig antalet initiativ eller graden av enighet i utskotten. Att ett föreslaget utskottsinitiativ ofta ägnas betydligt mer uppmärksamhet, både inom utskottet och utanför i exempelvis medierna, än ett liknande förslag som väcks genom en motion, kan enligt gruppen möjligen leda till att utskottsinitiativen uppfattas som ett attraktivt politiskt verktyg för en opposition. Gruppen vill emellertid erinra om fördelarna med en viss tröghet i systemet för beslutsfattandet för att skapa utrymme för nödvändig eftertanke, planering och utredning. Det kan finnas skäl för såväl regeringen som att hålla emot den förväntan som synes finnas i det rådande samhälls- och medieklimatet på snabba reaktioner på opinionsyttringar. Ett ökat användande av initiativrätten – även om det främst rör sig om tillkännagivanden – väcker enligt gruppen också frågor om balansen och ansvarsfördelningen mellan den styrande och den lagstiftande makten och kan riskera att påverka hur åtråvärd regeringsmakten är utan en riksdagsmajoritet. En extensiv tillämpning av initiativrätten väcker även frågor om förhållandet till övriga förslagsrätter, inte minst motionsrätten och den allmänna motionstiden. Utöver de mer principiella aspekterna av en ökad användning av utskottens initiativrätt finns det enligt gruppen också anledning att nämna de mer praktiska; det omfattande utnyttjandet av initiativrätten torde påverka förutsättningarna både för planeringen av riksdagsarbetet och för resursutnyttjandet inom främst utskottskanslierna. Avslutningsvis anför gruppen att utskottens initiativrätt fyller en viktig funktion som är angelägen att behålla och värna. Den pågående utvecklingen väcker emellertid enligt gruppen frågor om hur bestämmelserna har kommit att tillämpas. Det finns därför anledning att på nytt erinra om den varsamhet med vilken denna initiativrätt var avsedd att utnyttjas. En tillämpning utan denna varsamhet riskerar enligt gruppen att negativt påverka både fördelningen av befogenheter mellan och regeringen och arbets- och planeringsförutsättningarna i . Utskottet ställer sig bakom gruppens iakttagelser och slutsatser. Riksdagsledamöternas ekonomiska villkor, punkt 6 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2020/21:93 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2 samt 2021/22:915 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2 samt 2020/21:2268 av (M), 2020/21:3392 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 4, 2020/21:3494 av (SD) yrkandena 1 och 2, 2021/22:256 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 4, 2021/22:294 av (SD) yrkandena 1 och 2, 2021/22:1914 av (SD) och 2021/22:2014 av (M). Riksdagsledamöternas höga arvoden riskerar att skapa en förtroendeklyfta mellan de folkvalda ledamöterna och de människor de representerar. Ett någorlunda högt arvode kan dock skapa förutsättningar för att så många som möjligt ska kunna tänka sig att ställa upp för ett riksdagsuppdrag. Dessutom måste lagstiftare vara omutbara och inte påverkas av ekonomiska hänsyn i sitt beslutsfattande. Ett sätt att begränsa arvodets storlek vore att låta det motsvara ett prisbasbelopp . Härutöver borde de extra ersättningar som betalas ut för olika uppdrag direkt knutna till riksdagsarbetet avskaffas. Arbetsuppgifterna bör i stället fördelas inom partigrupperna; blir arbetsbördan likvärdig för alla inom gruppen kan extraarvodena avskaffas. Riksdagsstyrelsen bör återkomma med förslag som innebär att nivån på riksdagsledamöternas grundarvode binds till ett prisbasbelopp och att extra ersättningar för uppdrag direkt knutna till riksdagsarbetet avskaffas. Utskottens och riksdagsledamöternas resor, punkt 7 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2020/21:3646 av och (båda MP) yrkandena 1–3 och 2020/21:1487 av (S). Coronapandemin har inneburit färre resor och fler digitala möten. Lärdomar kan dras av detta så att resor till exempelvis för deltagande i enstaka seminarier eller konferenser som saknar moment av mer social karaktär även efter pandemin kan göras med deltagande på distans. Det skulle spara både tid och pengar och dessutom minska miljöpåverkan. Riksdagsstyrelsen bör mot denna bakgrund utvärdera erfarenheterna från arbetssätt under pandemin i syfte att minska resandet till . När ett utskott planerar en utskottsresa måste valet av resmål vidare utgå från frågan om vad man vill studera. Därefter bör utskotten söka efter resmål där det kan studeras på ett bra sätt med hänsyn till både miljö och ekonomi. bör uppmana riksdagsstyrelsen att förtydliga föreskriften om utskottens utrikes resor så att resans innehåll prioriteras framför resmålet. Utskott och riksdagsledamöter bör vidare uppmanas att resa med tåg till exempelvis . Sådana resor bör också underlättas genom t.ex. den tidsmässiga planeringen. Riksdagsstyrelsen bör se över förutsättningarna för ledamöter att åka tåg vid utrikes resor. Följdmotionsrätten på extra ändringsbudget, punkt 10 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2020/21:596 av m.fl. (V). Praxis när det gäller rätten att väcka följdmotioner med anledning av ändringsbudgetar är inte helt tydlig, men har i riksdagsarbetet tolkats som att en följdmotion inte får föreslå utgiftsändringar eller inkomstförändringar av regeringens förslag som försvagar de offentliga finanserna. Att följdmotionerna måste hålla sig inom ärendets ram har vidare tolkats som att motionerna på ändringsbudgetarna bara får innehålla förslag på ändringar på de anslag eller inkomsttitlar som regeringen föreslår ändringar i. Ett oppositionsparti kan med andra ord inte finansiera en anslagshöjning på ett anslag med en motsvarande anslagsminskning på ett annat anslag om dessa anslag inte föreslås förändras i regeringens ändringsbudget. Konsekvensen blir därmed att ett oppositionsparti i sina följdmotioner i princip bara kan föreslå ändringar i de anslag eller inkomster där regeringen föreslår ändringar. Man får i dessa anslag dessutom bara föreslå ändringar som stärker de offentliga finanserna. Med en sådan kringskuren motionsrätt är det ofta av begränsat värde för oppositionspartierna att motionera på ändringsbudgetarna. Regeringen har under coronapandemin lämnat ovanligt många extra ändringsbudgetar. Det finns ett behov av att se över regleringen. Riksdagsstyrelsen bör mot denna bakgrund utvärdera hur regeringen och har hanterat situationen med extra ändringsbudgetar i samband med coronapandemin, särskilt i förhållande till oppositionens följdmotionsrätt. Lobbyism, punkt 11 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2021/22:4102 av m.fl. (MP) yrkande 5 och 2020/21:601 av (SD) yrkande 19. Lobbyism är ett viktigt verktyg som används av intresseorganisationer för att åstadkomma förändringar i t.ex. politik och lagstiftning. Denna möjlighet att påverka politiken bidrar till en levande demokrati och leder till värdefulla kontaktytor och utbyte av kunskap mellan olika samhällsaktörer. är det viktigt att verksamheten blir mer transparent, så att medborgare har insyn i vilka intressen som är med och påverkar de politiska besluten. Sådan insyn kan åstadkommas genom ett register i med uppgifter om vilka lobbyister som har agerat i förhållande till riksdagsledamöter och partikanslianställda. Ett liknande register finns i . Riksdagsstyrelsen bör mot denna bakgrund återkomma med ett förslag om ett register över lobbyister i . Insyn i registret över riksdagsledamöternas ekonomiska intressen, punkt 13 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2020/21:3267 av m.fl. (L) yrkande 5 och 2021/22:3388 av m.fl. (L) yrkande 13. I finns ett register där ledamöter redovisar i vilken mån de har betydande ekonomiska kopplingar till intressen vid sidan av politiken. Att få tillgång till uppgifterna i registret är dock inte helt lätt. Den som vill få del av informationen måste besöka på plats eller betala för kopior i form av registerutdrag. Detta kan jämföras med ordningen i t.ex. , där motsvarande redovisningar från ledamöterna är åtkomliga via internet. Riksdagsstyrelsen bör mot denna bakgrund öka allmänhetens möjlighet att ta ställning till riksdagsledamöternas ekonomiska kopplingar utanför politiken genom att göra ekonomiska register tillgängligt via nätet. Val av talmän och utskottspresidier, punkt 14 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2020/21:686 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2021/22:697 av (SD), 2021/22:904 av (SD) och 2021/22:3288 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2. Av regeringsformen och riksdagsordningen följer att ska välja en talman samt en förste, en andre och en tredje vice talman. Dessutom ska varje utskott enligt riksdagsordningen inom sig välja en ordförande och en eller flera vice ordförande. Länge gällde att talmän respektive utskottens ordförande och vice ordförande valdes efter proportionella principer så att valen återspeglade partiernas resultat i valet. Efter valet frångicks dock denna praxis. Riksdagsstyrelsen bör se över hur valen av talmän samt utskottens ordförande och vice ordförande ska gå till för att de ska motsvara den proportionella fördelningen av mandat i . Översynen bör göras av en parlamentariskt sammansatt kommitté. Riksdagsstyrelsen bör sedan återkomma med ett förslag på en reglering av hur sådana val kan garanteras. Utredning om oppositionens ställning, punkt 15 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2021/22:3509 av m.fl. (C) yrkande 4. En stor del av det politiska arbetet i sker genom praxis. Både i och i fullmäktige på lokal nivå delar partierna upp ordförandeposter och andra former av inflytande mellan sig enligt oskrivna regler, och oftast med respekt för politiska motståndare. Det är på många sätt beundransvärt och ger en värdefull flexibilitet till våra demokratiska institutioner. Men det finns risker med att förlita sig för mycket på praxis. I vissa länder har polarisering mellan politiska partier lett till att praxis brutit samman, och i andra länder har det styrande partiet utnyttjat avsaknaden av lagstiftning kring maktdelning för att tysta oppositionen. En parlamentariskt sammansatt kommitté bör mot denna bakgrund se över hur beslut fattas i , så att praxis formaliseras och oppositionens ställning i lagstiftningen skyddas. Riksdagsstyrelsen bör besluta om en sådan översyn och sedan återkomma med förslag på hur bl.a. ordförandeposter kan tillsättas med respekt även för oppositionen. Översyn av riksdagsarbetet, punkt 17 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2021/22:3509 av m.fl. (C) yrkande 36 och 2021/22:3914 av (C) samt 2020/21:1483 av (S), 2020/21:1814 av (S) yrkande 2 och 2021/22:1537 av och (båda S). Det är av stor vikt för det demokratiska arbetet att ledamöter regelbundet sammanträder på plats i . Men arbetet i den egna valkretsen utgör en stor och viktig del av riksdagsuppdraget. Coronapandemin har visat att det finns goda möjligheter till större flexibilitet i arbetsformerna utan att det demokratiska arbetet blir lidande. Större möjligheter att kombinera förtroendeuppdraget med ett familjeliv skulle vidare uppmuntra och underlätta för fler att söka sig till sådana uppdrag. Riksdagsstyrelsen bör genomföra en översyn av förtroendevaldas villkor och sedan lämna rekommendationer som syftar till att underlätta för fler att kombinera förtroendeuppdrag med arbete, familj och barn. Antalet vice ordförande i utskotten, punkt 20 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2020/21:89 av m.fl. (V). Många utskott har valt fler än en vice ordförande. Det kan ifrågasättas om arbetet i utskotten kräver detta. Eftersom ett uppdrag som vice ordförande ger en rätt till ett extra arvode innebär det ökade antalet vice ordförande i utskotten därmed en onödig kostnadsökning. Riksdagsstyrelsen bör återkomma med ett förslag på en tilläggsbestämmelse i riksdagsordningen som reglerar antalet vice ordförande i utskott. EU-flaggan i plenisalen, punkt 2 (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: I plenisal hänger både en svensk flagga och en . Enligt vår uppfattning borde det inte finnas en i plenisalen, men då det är talmannen som beslutar om flaggning i plenisalen avstår vi från att reservera oss. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 2020/21:1 av (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att hedra livsgärning i riksdag och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2020/21:17 av och (båda SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inte tillåta applåder under debatt och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2020/21:69 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återinföra högtidliga öppnande i Rikssalen och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2020/21:70 av (SD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avlägsna EU-flaggan i plenisalen och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2020/21:71 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om placering i plenisalen och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2020/21:74 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheterna att göra om till talmannens bostad och representationslokal och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:89 av m.fl. (V): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge riksdagsstyrelsen i uppdrag att ta fram förslag till tilläggsbestämmelse i riksdagsordningen som innebär en reglering av antalet vice ordförande i utskott och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2020/21:93 av m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att riksdagsstyrelsen bör återkomma med förslag om att binda nivån på riksdagsledamöternas grundarvode till av ett prisbasbelopp och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att riksdagsstyrelsen bör utreda hur de extra ersättningar som finns för uppdrag direkt knutna till riksdagsarbetet kan avskaffas och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2020/21:118 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om hörselskadade och och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2020/21:124 av och (båda SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återföra utspridda riksäpplen till och och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2020/21:596 av m.fl. (V): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att riksdagsstyrelsen bör utvärdera hur regering och riksdag hanterat situationen avseende extra ändringsbudgetar i samband med covid-19-pandemin, särskilt i förhållande till oppositionens följdmotionsrätt, och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2020/21:601 av (SD): 19.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lagstifta om lobbyistregister och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:686 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om fördelningen av presidieposter i utskott och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om val av talmän och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2020/21:963 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att inrätta någon form av lagstiftningskansli eller lagstiftningshjälp i för att en majoritet i ska kunna få hjälp och stöd för att stifta lag direkt i , och detta tillkännager för riksdagsstyrelsen. 2020/21:1074 av (M): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska börja ange s.k. löneskatter på förtroendevaldas och anställdas lönebesked och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2020/21:1483 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över arbetsformer så att den tid som ledamöter behöver vara fysiskt närvarande i kan koncentreras eller anpassas, i syfte att riksdagsledamöter ska kunna resa till med klimatvänliga färdmedel i stället för med flyg, och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2020/21:1485 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vegansk kost ska vara norm i samtliga av restauranger och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2020/21:1487 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att samtliga inrikes flygresor som företas av riksdagsledamöter och anställda vid bör klimatkompenseras och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2020/21:1489 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att installera energisnål belysning i samtliga byggnader och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2020/21:1506 av (L): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram byster, tavlor eller liknande av de fem första kvinnliga riksdagsledamöterna och placera dem på centrala platser i och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2020/21:1575 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att etablera en nollvision för plast i och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2020/21:1577 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att installera solpaneler på taken till samtliga byggnader och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2020/21:1624 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att inrätta ett omställningsutskott i och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2020/21:1814 av (S): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en genomgång av talmannens befogenheter och hur kan utvidga sin kontrollmakt över talmannen och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga en ändring av riksdagsordningen när det gäller arbete på distans och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2020/21:1906 av och (båda SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om riksdagsledamöternas placering i kammaren och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2020/21:2106 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att inrätta ett nytt och ständigt utskott i för hantering av data och digitalisering och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2020/21:2263 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en översyn av ledamotsstödet bör göras i enlighet med förslag och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2020/21:2264 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att se över stödet till politiska sekreterare så att ledamoten själv kan avgöra mer hur stödet och hjälpen i det politiska arbetet ska utformas och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2020/21:2267 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över utskottens indelning i i syfte att överväga att inrätta ett renodlat jord- och skogsbruksutskott, vilket i huvudsak bör arbeta med jord- och skogsbruksfrågor samt med landsbygdsfrågor och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2020/21:2268 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över riksdagsledamöternas villkor och ersättningar för övernattningslägenheterna så att de blir mer marknadsanpassade och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2020/21:2271 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återigen bör prenumerera på dagstidningar och landsbygdstidningar och placera dessa dagstidningar som tidigare i tidningsrum, och detta tillkännager för riksdagsstyrelsen. 2020/21:2390 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa allmänna motionstiden och i stället ge möjlighet till en friare motionsrätt över året och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2020/21:2705 av (MP): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fler gymnasieelever från naturvetenskapliga program bör bjudas in till Ungdomens riksdag och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2020/21:2894 av (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att föra statistik i utskott och i och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2020/21:3033 av och (båda M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om överväganden angående öppnande och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2020/21:3267 av m.fl. (L): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ledamöternas ekonomiska register och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2020/21:3392 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om förlorat arvode för ledamöter med exceptionellt hög ogiltig frånvaro och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten till ett nytt tvådelat arvodessystem för riksdagsledamöter där en del grundar sig på arbetsbelastning och den andra ligger fast och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen.