bet · H901KU43 · 2022-06-01 00:00:00 — Utvecklingen på it-området när det gäller integritet och ny teknik Utskottet föreslår att regeringens skrivelse läggs till handlingarna. Utskottet värdesätter den nya ordningen att överlämnar en redovisning till regeringen av utvecklingen på it-området när det gäller frågor som rör integritet och teknik och att regeringen i en skrivelse till kommenterar redovisningen. Utskottet framhåller att det är viktigt att frågorna bevakas och noterar att regeringen avser att bedriva ett systematiskt och aktivt arbete med att följa utvecklingen. Regeringens skrivelse 2021/22:203 Utvecklingen på it-området när det gäller integritet och ny teknik. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Utvecklingen på it-området när det gäller integritet och ny teknik Bilaga Förteckning över behandlade förslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Utvecklingen på it-området när det gäller integritet och ny teknik lägger skrivelse 2021/22:203 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (SD), (S), Per Schöldberg (C), (M), (SD), (S), Skånberg (KD), (SD), (MP), (M), (S), (V) och (L). I betänkandet behandlar utskottet regeringens skrivelse 2021/22:203 Utvecklingen på it-området när det gäller integritet och ny teknik. Skrivelsen överlämnades till . I skrivelsen kommenterar regeringen de slutsatser, iakttagelser och rekommendationer som () gör i rapporten – redovisning av utvecklingen på it-området när det gäller integritet och ny teknik (2021:1). Genom skrivelsen överlämnar regeringen till . I och med skrivelsen anser regeringen att rapporten är slutbehandlad. Inga följdmotioner har väckts med anledning av skrivelsen. Utvecklingen på it-området när det gäller integritet och ny teknik Utskottets förslag i korthet lägger regeringens skrivelse till handlingarna. infördes en skyldighet för , , (före detta Datainspektionen) att lämna en redovisning till regeringen av utvecklingen på it-området när det gäller frågor som rör integritet och ny teknik (1 § andra stycket förordningen [2007:975] med instruktion för ). Skyldigheten infördes mot bakgrund av det förslag som den parlamentariskt sammansatta lämnade i delbetänkandet Hur står det till med den personliga integriteten? (SOU 2016:41) om att det borde införas en ordning där regeringen i en årlig skrivelse till skulle informera om utvecklingen och det aktuella tillståndet när det gäller frågor som rör personlig integritet, informationsteknik och de legala förutsättningarna för integritetsskyddet. överlämnade sin första redovisning till regeringen , Integritetsskyddsrapport (2021:1). överlämnade regeringen skrivelse 2021/22:203 Utvecklingen på it-området när det gäller integritet och ny teknik, till . I skrivelsen kommenterar regeringen de slutsatser, iakttagelser och rekommendationer som gör i rapporten. redogör i rapporten för utvecklingen när det gäller digitalisering och ny teknik. I rapporten beskrivs bl.a. sexton olika teknikområden som påverkar den personliga integriteten (2021:1 s. 60 ff.). Med personlig integritet avses i rapporten den enskilde individens rätt till privatliv och möjlighet till självbestämmande i det digitala samhället när det gäller personuppgifter. Utöver beskrivningen av digitaliseringen och ny teknik redogör myndigheten för hur bra integritetsskyddet kan sägas vara och för pågående forskningsinitiativ inom området. Myndigheten sammanfattar sina slutsatser i rapporten under följande rubriker: • De flesta känner till att allt vi gör på nätet lämnar spår – men ny teknik tar datainsamlingen på nätet till nya dimensioner • Med Internet of things flyttar spårningen på nätet ut i städer och hem • Insamling av biometrisk data ökar • Höga ambitioner när det gäller datadriven innovation behöver kombineras med kraftfulla åtgärder för att stärka integritet och säkerhet I rapporten redogör för de iakttagelser och slutsatser myndigheten gör och som mynnar ut i följande rekommendationer: • behöver en integritetsskyddspolitik • Satsningar på integritetsskyddsteknik för tillväxt och konkurrenskraft • Stärk enskilda individers rättigheter och möjlighet att kontrollera den egna datan • Integrera dataskydd i pågående arbete med att förstärka informations- och cybersäkerhet • Vidta åtgärder för att främja fortsatt regelutveckling • Privata och offentliga verksamheter behöver fortsätta förbättra sitt grundläggande dataskyddsarbete Regeringens kommentarer till rapporten Regeringens kommentarer med anledning av de slutsatser, iakttagelser och rekommendationer lämnar i rapporten redovisas i skrivelsen, och nedan, under följande rubriker: • En tydligare integritetsskyddspolitik • Åtgärder för att främja fortsatt regelutveckling • Privata och offentliga verksamheters dataskyddsarbete • Vidare behandling av rapport Regeringen delar i skrivelsen uppfattning att det är viktigt att det finns tydliga mål och åtgärder när det gäller integritetsskyddsfrågor och att frågor som rör skyddet för den personliga integriteten spänner över ett brett område. Regeringen bedömer dock att inrättandet av ett särskilt politikområde för integritetsskyddsfrågor, vilket rekommenderar, inte är det mest relevanta och effektiva sättet att säkerställa att dataskyddsfrågorna får så stort genomslag som möjligt. Regeringen konstaterar i stället att integritets- och dataskyddsaspekter behöver uppmärksammas inom i princip alla områden, inte minst digitaliseringspolitiken, och att det är angeläget att dessa aspekter lyfts in tidigt i processer samt att arbetssätt och kompetens utvecklas inom varje område. Regeringen instämmer i myndighetens rekommendation och bedömning att satsningar på forskning och utveckling innebär en möjlighet att stimulera innovativa tekniklösningar som skyddar mänskliga rättigheter, skapar ett säkrare samhälle och bidrar till svensk konkurrenskraft. ska vara ett av världens främsta forsknings- och innovationsländer, där högkvalitativ forskning och innovation leder till samhällets utveckling och välfärd och ökar näringslivets konkurrenskraft. Regeringen instämmer vidare i rekommendation om att enskilda individers rättigheter och möjligheter att kontrollera sina data bör förbättras. Regeringen pekar bl.a. på det myndighetsgemensamma (Arbetsförmedlingen, , Myndigheten för digital förvaltning och ) uppdraget att undersöka förutsättningarna för hur individens möjligheter till insyn och kontroll över de data om individen som finns hos den offentliga sektorn, och i förlängningen även de data om individen som finns hos den privata sektorn, kan öka (I2021/01639). Uppdraget redovisades och bereds inom . Ett ytterligare exempel på pågående arbeten är att regeringen beslutade om en nationell datastrategi som syftar till att stärka välfärden, konkurrenskraften och ett hållbart samhälle (I2021/02739). Regeringen instämmer även i rekommendation om att integrera dataskyddsfrågor i pågående arbete med att förstärka informations- och cybersäkerhet. Enligt regeringen behövs det fortsatt arbete för att stärka samhällets hantering av informations- och cybersäkerhetshot och det kan, vilket myndigheten påpekar i sin rapport, finnas behov av att se över och uppdatera den nationella strategin för samhällets informations- och cybersäkerhet som antogs i syfte att integrera dataskyddsfrågor i arbetet med informations- och cybersäkerhetsfrågor. Åtgärder för att främja fortsatt regelutveckling Regeringen instämmer med om vikten av att främja fortsatt regelutveckling på dataskyddsområdet och menar att åtgärder som kan främja sådan regelutveckling är centrala. Regeringen håller vidare med myndigheten om värdet av att tar en aktiv roll i det EU-gemensamma arbetet, inklusive vid genomförandet av den europeiska datastrategin. Regeringen instämmer också med myndigheten i att en annan central del i att främja den fortsatta regelutvecklingen är att säkerställa att ny lagstiftning är förenlig med dataskyddsregleringen. Regeringen menar att det inom läggs betydande arbete på att säkerställa att skyddet för personuppgifter upprätthålls i ny lagstiftning. Regeringen menar vidare att myndighetens förslag om att i (Ds 2000:1) införliva den vägledning för kommittéväsendet om att genomföra integritetsanalyser som myndigheten uppdaterar, är något som får övervägas. vägledning för kommittéväsendet om genomförande av integritetsanalyser kommer enligt regeringen under alla förhållanden att vara ett användbart verktyg i kommittéväsendets arbete. Regeringen delar vidare myndighetens bedömning att test- och experimentmiljöer, däribland s.k. regulatoriska sandlådor eller växthus, kan vara viktiga bl.a. för utvecklingen av tillförlitlig AI och annan ny teknik. är verksamhet med regulatoriska sandlådor förknippad med ett flertal frågor om ansvar och säkerhet som noga måste övervägas. Regeringen menar att den avser att fortsätta att följa utvecklingen på området. Regeringen pekar även på åtgärder som vidtagits på området och lyfter bl.a. att regeringen uppdrog åt Arbetsförmedlingen, , Myndigheten för digital förvaltning och att främja den offentliga förvaltningens förmåga att använda AI i syfte att stärka välfärd och konkurrenskraft (I2021/01825). Regeringen gav vidare en utredare i uppdrag att främja försöksverksamhet i kommuner och regioner (dir. 2021:110). Det kan exempelvis handla om nya sätt att samverka på eller hur ny teknik kan användas. Uppdraget ska slutredovisas . Privata och offentliga verksamheters dataskyddsarbete Regeringen instämmer i myndighetens rekommendation om att privata och offentliga verksamheter behöver fortsätta förbättra sitt grundläggande dataskyddsarbete. Digital teknik och data bidrar till att lösa samhällsutmaningar och är avgörande för näringslivets konkurrenskraft. måste tekniken nyttjas på ett ansvarsfullt sätt och regelverk följas. Regeringen framhåller bl.a. att det inom ramen för det ovan nämnda myndighetsgemensamma uppdraget att främja den offentliga förvaltningens förmåga att använda AI (I2021/01825), så ska myndigheterna ta fram en guide som beskriver de steg en verksamhet behöver ta för att framgångsrikt kunna använda sig av AI. Regeringen lyfter även att den uppdrog åt att kartlägga och analysera bl.a. behov av kompetensutvecklingsinsatser och vilka kapacitetshöjande insatser som finns för att underlätta för datahantering och datadelning (I2021/02737). Uppdraget ska slutredovisas . Regeringen gav även i uppdrag att höja kunskaperna om integritets- och dataskyddsfrågor brett i innovationssystemet (N2021/01266). Uppdraget ska slutredovisas . Regeringen instämmer även i myndighetens bedömning att det är viktigt att säkerställa uppföljning av hur arbetet med dataskydd utvecklas i den offentliga förvaltningen. Mot bakgrund av det arbete som pågår på området med uppföljning bedömer regeringen att det inte är motiverat att vidta ytterligare åtgärder men att frågan bevakas. Vidare behandling av rapport Regeringen framhåller avslutningsvis att den har för avsikt att fortsätta att bedriva ett systematiskt och aktivt arbete för att förstärka skyddet för den enskildes personliga integritet som tjänster som ökar medborgarnas livskvalitet och näringslivets konkurrenskraft kan fortsätta utvecklas. I och med skrivelsen anser regeringen att är slutbehandlad. Utskottet värdesätter den nya ordningen att överlämnar en redovisning till regeringen av utvecklingen på it-området när det gäller frågor som rör integritet och teknik och att regeringen i en skrivelse till kommenterar redovisningen. Utskottet vill också framhålla att det är viktigt att frågorna bevakas och noterar att regeringen avser att bedriva ett systematiskt och aktivt arbete med att följa utvecklingen. Utskottet föreslår att lägger regeringens skrivelse till handlingarna. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2021/22:203 Utvecklingen på it-området när det gäller integritet och ny teknik. Det öppna samhället är av stor vikt att vårda och försvara. Vid gårdagens firande av nationaldagen var det säkert många som i likhet med mig själv vid olika ceremonier och framträdanden framhöll den svenska demokratin som något att känna stolthet över och att fortsätta verka för i olika sammanhang. Öppenhet i fråga om samhällets funktioner är en viktig förutsättning att detta ska fungera i praktiken. En utmaning i tiden är den digitala verkligheten utifrån frågor om offentlighet och sekretess. Ansvar, respekt och tillit är, som jag ser det, ord att ta fasta på, där den enskilda medborgarens vardag sätts i fokus. betänkande 43 med rubriken på it-området när det gäller integritet och ny teknik behandlar dessa frågor. KU värdesätter den nya ordningen att , tidigare Datainspektionen, överlämnar en redovisning till regeringen om de här frågorna och att regeringen i en skrivelse till kommenterar redovisningen. Utskottet framhåller att det är viktigt att frågorna bevakas samt noterar att regeringen avser att bedriva ett systematiskt och aktivt arbete med att följa utvecklingen. Jag föreslår att skrivelsen läggs till handlingarna utifrån liggande förslag. spelar en viktig roll för kunskap och uppföljning kring frågor som berör digitaliseringen ur den enskilda medborgarens perspektiv. I rapporten beskrivs olika teknikområden som påverkar just denna personliga integritet. När vi talar om personlig integritet avses den enskilde individens rätt till privatliv och möjlighet till självbestämmande i det digitala samhället när det gäller personuppgifter. Utöver beskrivningen av digitaliseringen och ny teknik redogör myndigheten för hur integritetsskyddet fungerar av och för pågående forskningsinitiativ inom området. Bland slutsatserna kan framhållas följande utgångspunkter: De flesta känner till att allt vi gör på nätet lämnar spår, men ny teknik tar datainsamlingen på nätet till nya dimensioner. Med "Internet of things" flyttar spårningen på nätet ut i städer och hem. Insamling av biometriska data ökar. Med biometriska uppgifter menas personuppgifter som samlas in genom teknisk behandling och som rör någons fysiska, fysiologiska eller beteendemässiga kännetecken. Det kan till exempel handla om ansiktsigenkänning eller fingeravtryck. Höga ambitioner finns när det gäller datadriven innovation, och dessa behöver kombineras med kraftfulla åtgärder för att stärka integritet och säkerhet. Rapporten från myndigheten mynnar ut i en del rekommendationer, ur vilka jag noterar att man anser att behöver utforma en integritetsskyddspolitik satsningar på integritetsskyddsteknik är viktiga för tillväxt och konkurrenskraft enskilda individers rättigheter och möjligheter att kontrollera sina egna data behöver stärkas pågående arbete med att integrera dataskydd och förstärka informations- och cybersäkerhet behöver följas upp åtgärder behöver vidtas för att främja fortsatt regelutveckling privata och offentliga verksamheter behöver fortsätta att förbättra sitt grundläggande dataskyddsarbete. Utifrån skrivelsen delar regeringen myndighetens uppfattning att det är viktigt att det finns tydliga mål och åtgärder när det gäller dessa frågor och att frågor som rör skyddet för den personliga integriteten spänner över ett brett område. Regeringen instämmer också i rekommendationen om att enskilda individers rättigheter och möjligheter att kontrollera sina data bör förbättras och att man bör integrera dataskyddsfrågor i pågående arbete med att förstärka informations- och cybersäkerheten. Regeringen håller vidare med myndigheten beträffande värdet av att tar en aktiv roll i det EU-gemensamma arbetet, inklusive vid genomförandet av den europeiska datastrategin. Många av dessa frågor är ju gränsöverskridande. Regeringen bedömer dock att inrättandet av ett särskilt politikområde för just integritetsskyddsfrågor inte är det mest relevanta och effektiva sättet att säkerställa att dataskyddsfrågorna får så stort genomslag som möjligt. Regeringen konstaterar i stället att integritets- och dataskyddsaspekter behöver uppmärksammas inom i princip alla områden, inte minst digitaliseringspolitiken, och att det är angeläget att dessa aspekter lyfts in tidigt i processer samt att arbetssätt och kompetens utvecklas inom varje område. Jag delar regeringens uppfattning i dessa frågor och kan utifrån skrivelsen och rapporten konstatera att ökad kunskap, medvetenhet och folklig förankring här, som på så många andra områden, är nyckeln till fortsatt utveckling. Det är likaså viktigt med ett aktivt och engagerat samarbete tillsammans med andra länder i Europeiska unionen. Detta är frågor av stor vikt för fortsatt tillit och respekt för det öppna samhället. Jag vill inledningsvis redovisa mitt och mitt partis hållning att det är bra att vi nu har på plats en ordning som innebär att vi får regelbundna redovisningar från på det område som myndigheten är satt att bevaka. Det är fråga om viktiga värden att värna och bevara för den enskilda individen men också för oss som samhälle. Det är, tycker jag, avgörande för värdegrunden i vårt svenska samhälle att vi värnar den enskildes integritet och att det väger mycket tungt i de avvägningar som oundvikligen måste göras när den personliga integriteten ställs mot till exempel en samhällsnytta. Det är just det som det handlar om, fru talman: avvägningar. Jag vill höja ett varningens finger för att politiken sätter sig själv som förlängning av en myndighet eller ett enskilt värde. Det är trots allt så här: När vi stoppar in en grupp människor i ett rum eller en myndighet och ger dem ett problem kommer de här personerna att börja försöka lösa problemet. Ger man dem en uppgift kommer de att försöka börja verkställa och fullfölja den uppgiften. Det är inte uppgift att bevaka balansen mellan den personliga integriteten och det allmänna intresset i en rad olika frågor. Att bevaka den balansen inför framtida lagstiftning och inför hur riket ska styras är det bara politiken som kan göra. Det är en omistlig politisk kompetens att göra de vägval som krävs och peka ut den riktning i vilken vi ska vandra. Det är i det ljuset som de redovisningar vi nu regelbundet kommer att få se komma till regeringen och följaktligen också måste ses. Det är ett oerhört viktigt grundläggande värde för oss som samhälle som bevakas men som måste vägas mot andra nyttor. Det är inte allenarådande. Med den brasklappen, fru talman, ställer även vi oss bakom betänkande. De flesta av oss är mycket digitala . Genom internet handlar vi allt möjligt, håller kontakten med vänner, proklamerar åsikter, söker svar på små och stora frågor. Vi tar del av andras liv och delar med oss av våra liv. Varje gång vi gör något på internet lämnar vi ett digitalt fotspår. Vem har inte godkänt cookies av slentrian? Och visst är det bekvämt när datorn sparar våra inloggningsuppgifter så att vi slipper skriva lösenordet varje gång. Alla dessa fotspår och data om vad vi gör på internet samlas in av olika aktörer som håller koll på vad vi gör. Det kan vara ägaren av hemsidan vi besöker, din internetleverantör, polisen eller utomstående till exempel hackare som håller koll på vad du gör på nätet. En allt större del av våra privata data, sådant du egentligen vill hålla för dig själv, ligger också på servrar hos enorma företag, eftersom du har valt att uppge dem i olika sammanhang - framför allt på Facebook, Twitter, Instagram och andra sociala medier. Det ligger i deras natur att du delar med dig av ditt privatliv. Det är själva kärnan i de sociala medierna. Du deltar öppet på Facebook och Twitter om allt från världspolitik till lustiga händelser. Du delar med dig av dina bilder, visar stolt upp resultatet från din joggingrunda och hittar tack vare de sociala mediernas räckvidd gamla vänner. Saken är att all denna information du delar med dig av sparas på tjänsternas servrar. Flera stora sociala medietjänster, däribland Facebook, sparar inte bara det du aktivt skriver utan loggar också vad du "gillar" genom att spåra hur du använder dig av deras tjänster. Baksidan av detta är just det faktum att massor av privat information om dig och hur du använder internet och sociala medier ligger lagrat hos dessa leverantörer. Det får följder. Därmed har vi kanske utan att vi riktigt visste om det lämnat bort stora delar av våra privata data helt frivilligt. välkomnar att kommer att lämna en redovisning som gäller integritet och ny teknik på it-området till regeringen. Vi värdesätter den nya ordningen, och det är viktigt att dessa frågor bevakas noggrant. Det är tydligt att ny teknik gör datainsamlingen av var och en av oss mer omfattande än vad man kan föreställa sig. Vi har vant oss vid personanpassad marknadsföring, och även om den för många skapar en olustkänsla har den blivit en del av vår digitala vardag. Men påpekar i sin rapport att även om vi har vant oss vid att vara föremål för omfattande spårning på nätet betyder det inte att databehandlingen är laglig. Flera europeiska myndigheter har kommit till slutsatsen att en stor del av den handel med data som sker i den digitala annonsindustrin är problematisk. Flera myndigheter, i och i andra EU-länder, har i granskningar av den digitala annonsindustrin visat på det stora antalet aktörer som våra personuppgifter sprids till. Ett besök på en webbplats eller nedladdning av en app leder till att våra personuppgifter delas med 10-30 andra aktörer och företag utan att vi har någon relation till dem eller aning om det. Den brittiska dataskyddsmyndigheten konstaterar att datahantering som strider mot dataskyddsreglerna genomsyrar hela branschen. I rapporten pekas tre problemområden ut särskilt: brist på transparens, avsaknad av rättslig grund för att behandla uppgifterna och bristande säkerhet. Omfattningen av skapandet och delandet av konsumentprofiler är oproportionerlig, inkräktande och oriktig, särskilt som många användare är omedvetna om att processerna sker. Det gör det svårt även för verksamheterna själva att överblicka vem som tar del av vilka data. Att säkerställa tillräckliga säkerhetsåtgärder är därmed problematiskt, speciellt när känsliga eller särskilt integritetskänsliga personuppgifter involveras. Det finns tydliga tecken på att negativa konsekvenser av den omfattande datainsamling som sker på nätet har blivit en allt viktigare fråga för människor i . Allt fler känner oro för hur deras personuppgifter hanteras, och allt fler vidtar åtgärder för att skydda sina personuppgifter eller avstår helt från att använda digitala tjänster som upplevs som osäkra. Ändå är konsekvenserna av genomförd, men framför allt pågående och kommande, datainsamling svåra att kontrollera och överblicka. har flera incidenter uppmärksammats i medierna. har inlett en granskning av inte en utan tre apotekskedjor som skickat detaljerad köpinformation om sina kunder till Facebook. Enligt anmälan kan uppemot 1 miljon personer i ha berörts bara av statliga uppgiftslämnande till Facebook. Detta är bara ett nyligt exempel, och det finns många fler. Exempelvis har nätläkaren , och ertappats med liknande läckor. Från sida kommer vi noggrant att följa utvecklingen när det gäller dessa frågor. Från sida välkomnar vi den första rapporten av det här slaget från . Rapporten riktas till regeringen, och den är mycket omfattande. Regeringen lämnar rapporten till tillsammans med en skrivelse, och jag vill gärna ta det här tillfället i akt att lyfta fram den här viktiga och lärorika rapporten. är ett av världens mest digitaliserade länder. Det vill vi ju vara. Men med detta kommer både möjligheter och risker. Vi står inför en exponentiell utveckling av teknik som i rapporten beskrivs som att de kommande 100 åren kommer att motsvara 20 av teknikutveckling. Det går inte att greppa hur mycket som kommer att hända . lämnar några övergripande rekommendationer i sin rapport. Det behövs ett integritetsskyddspolitiskt område för frågorna. Där finns en del förslag i den frågan. Vi behöver vidare vidta åtgärder för att främja fortsatt regelutveckling för hur det ska fungera. Både privata och offentliga verksamheter behöver fortsätta att förbättra sitt grundläggande dataskyddsarbete.