bet · H901SfU22 · 2022-04-19 00:00:00 — I motion 2021/22:3048 av (M) yrkande 10 föreslås att i det fall en anställd fått för låg lön och därmed riskerar att mista sitt arbetstillstånd ska arbetsgivaren i efterhand kunna skjuta till lön för att undvika utvisning. (M) föreslår i motion 2021/22:3257 att ett moratorium införs för kompetensutvisningar. (M) anger i motion 2021/22:3693 att ett arbetstillstånd inte ska dras in t.ex. på grund av mindre fel eller misstag av arbetsgivaren och där felet korrigerats. I kommittémotion 2021/22:4443 av m.fl. (SD) yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om en rimlig bakåtsyftande bedömning vid förlängning av arbetstillstånd. måste en utlänning som ansöker om förlängning i allmänhet ha uppfyllt en rad krav med arbetstillstånd. Regeringen föreslår att den bakåtsyftande bedömningen ska begränsas till fall där det framkommit något i underlaget som indikerar att det tidigare tillståndet skulle ha återkallats. På så sätt behöver inte regelmässigt göra djupgående utredningar av den tidigare tillståndsperioden i alla ärenden. Detta kan dock inte väga så tungt att regelmässigt avstår från kontroller som skulle kunna avslöja missbruk och fusk. I kommittémotion 2021/22:2547 av i m.fl. (SD) yrkande 17 föreslår motionärerna en möjlighet till rättelse av mindre fel. Motionärerna anför bl.a. att det alltjämt förekommer att högkompetent arbetskraft utvisas till följd av mindre fel som gjorts sedan. Regeringen bör skyndsamt lägga fram förslag till . m.fl. (SD) efterfrågar i motion 2021/22:255 yrkande 3 en översyn av lagstiftning om semesteruttag och utbetalning av lön till personer som gynnar det svenska näringslivet. I kommittémotion 2021/22:3516 av och (båda C) anger motionärerna att den kvarstående problematiken med kompetensutvisningar behöver lösas. Enligt motionärerna har antalet kompetensutvisningar minskat, men viss problematik återstår. För att lösa problematiken bör lagändringar genomföras (yrkande 12). I kommittémotion 2021/22:3377 av m.fl. (L) anför motionärerna att bagatellartade misstag leder till att människor som jobbar och bidrar till svensk tillväxt tvingas lämna landet. Det blir inte enklare för svenska företag att rekrytera nyckelpersoner från andra länder när de som kommer inte vet om de får stanna. Arbetskraftsinvandring handlar om tillväxt och konkurrenskraft (yrkande 2). I kommittémotion 2021/22:4441 av m.fl. (M) yrkande 2 föreslås att regeringen efter att den nya lagstiftningen trätt i kraft utvärderar om och i så fall på vilket sätt införandet av en möjlighet att beviljas uppehållstillstånd för att söka arbete i missbrukas. Vid behov ska en sådan utvärdering mynna ut i förslag på förändringar. Motionärerna föreslår även att regeringen efter att den nya lagstiftningen trätt i kraft utvärderar om införandet av en möjlighet att beviljas uppehållstillstånd för att starta näringsverksamhet i leder till att fler söker sig till för att starta företag (yrkande 3). Vid behov bör lagstiftningen ändras. I kommittémotion 2021/22:4443 av m.fl. (SD) yrkande 7 föreslås en utvärdering av konsekvenserna av ändringarna kring arbetskraftsinvandringen. Regeringen anser i sin konsekvensanalys att förslagen kommer att få begränsad inverkan på och berörda myndigheter och att eventuella kostnader kommer att täckas inom befintliga anslag i nästan alla fall. Förslagen medför dock direkta kostnaderna för handläggningen av nya tillståndsgrunder och ärendemängden kan också öka. Även kostnaderna för samhället i stort kan öka. Regeringen bör därför återkomma till med en utvärdering av konsekvenserna av lagförslaget. I kommittémotion 2021/22:4439 av och (båda C) anförs i yrkande 1 att de regeländringar som regeringen föreslår för att motverka kompetensutvisningar bör följas upp . Motionärerna understryker att det är viktigt att problemen med att arbetskraftsinvandrare utvisas på grund av mindre fel under den tidigare tillståndsperioden helt upphör. I yrkande 2 föreslås att det bör följas upp om syftet med införandet av uppehållstillstånd för att söka arbete eller undersöka förutsättningarna för att starta näringsverksamhet uppnåtts. Motionärerna pekar på att flera remissinstanser anser att uppehållstillståndet på ett tydligare sätt borde utformas för att möjliggöra för den arbetskraft som det finns brist på att komma till och att i sitt remissvar anger att uppehållstillståndet riskerar att missbrukas. I kommittémotion 2021/22:4442 av m.fl. (KD) begärs i yrkande 2 att regeln om att arbetsgivare ska vara skyldiga att anmäla om något av de villkor som gäller för anställningen försämras ska följas upp i ett tidigt skede, för att säkerställa att lagstiftningen får önskad effekt och att bedömningar kan anses vara rimliga. I yrkande 4 begärs att en utredning undersöker hur arbetstillstånd enbart ska kunna beviljas de tredjelandsmedborgare som är i med det nya uppehållstillståndet som får ett högkvalificerat arbete. I kommittémotion 2021/22:4438 av m.fl. (MP) anger motionärerna att det angeläget att problemet med kompetensutvisningar blir löst och efterfrågar därför en uppföljning och utvärdering av de åtgärder som föreslås, för att säkerställa att dessa fått önskad effekt (yrkande 2). Bland annat bör den föreslagna skälighetsbedömningen vid återkallelse av uppehållstillstånd omfattas. I kommittémotion 2021/22:2547 av i m.fl. (SD) föreslås i yrkande 5 ett krav på bindande anställningsavtal. Nuvarande ordning innebär i praktiken att en utlänning vid ankomsten till kan erbjudas helt andra villkor än vad som tidigare utlovats. Med ett bindande erbjudande blir det tydligt vilka villkor som gäller för anställningen och svårare att försämra dem. Detta innebär ett skydd både för den enskilda arbetstagaren och mot olika former av villkorsdumpning. I kommittémotion 2021/22:4439 av och (båda C) lämnas i yrkande 3 ett förslag om att det inte ska krävas att ett anställningsavtal ska bifogas en ansökan om arbetstillstånd, eftersom detta medför flera nackdelar. Det går t.ex. inte på förhand att veta hur lång handläggningstiden för ett arbetstillstånd är, vilket gör det omöjligt att ange ett startdatum för tjänsten. Det skapas också en osäkerhet arbetsrättsligt när anställningens startdatum passeras utan att beslut om arbetstillstånd har fattats. De långa handläggningstiderna gör också att företagets behov av arbetskraft kan komma att förändras . Vidare finns inget som tyder på att det skulle motverka fusk och missbruk att bifoga anställningsavtalet vid ansökan om arbetstillstånd. I kommittémotion 2021/22:4442 av m.fl. (KD) begärs i yrkande 1 att förslaget om anställningsavtal vid ansökan om arbetstillstånd följs upp i ett tidigt skede. Motionärerna anser att förslaget är väl avvägt men att utfallet bör utredas i ett tidigt skede i syfte att säkerställa att effekten blir den förväntade och att hanteringen hos arbetsgivarna blir rimlig. I motion 2021/22:4440 av m.fl. (L) anför motionärerna att det kan finnas skäl att införa ett krav på anställningsavtal för att en utlänning ska kunna beviljas ett arbetstillstånd. Motionärerna anser dock att ett krav på att ett anställningsavtal bifogas ansökan om arbetstillstånd är för starkt. En komplettering bör kunna göras senare som arbetstillståndet gäller för och då som en anmälan (yrkande 4). I kommittémotion 2021/22:4438 av m.fl. (MP) motsätter sig motionärerna det föreslagna kravet på anställningsavtal för arbetstillstånd. Kravet skulle enligt motionärerna allvarligt begränsa såväl svenska företags möjligheter att anställa som människors möjligheter att bygga en framtid i . Motionärerna förespråkar i stället ett krav på anställningserbjudande samt en skyldighet för arbetsgivaren att skicka in uppgifter om anställningsvillkoren och anmäla försämringar av dessa (yrkande 3). Åtgärder mot missbruk av reglerna I kommittémotion 2021/22:4443 av m.fl. (SD) yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om ordentliga bedömningar av arbetstillståndet vid byten av arbetsgivare. Motionärerna anför att regeringens förslag ger en möjlighet att slippa återkalla arbetstillståndet på grund av brister hos tidigare arbetsgivare. Detta gäller främst situationer då en arbetskraftsinvandrare för ett pågående arbetstillstånd byter arbetsgivare utan att skicka in en ny ansökan till . I ett sådant fall skulle inte få möjlighet att pröva arbetskraftsinvandrarens rätt till arbetstillstånd förrän den pågående tillståndstiden är slut och utlänningen ansöker om förlängning. Om i stället ges en möjlighet att alltid pröva frågan om arbetstillstånd redan när utlänningen byter arbetsgivare, skulle brister uppmärksammas direkt. I kommittémotion 2021/22:4439 av och (båda C) anser motionärerna att den föreslagna straffsanktionerade skyldigheten att anmäla om något av de villkor som gäller för utlänningens anställning ändras till det sämre i förhållande till de uppgifter som legat till grund för beslutet om arbetstillståndskyldighet inte bör införas (yrkande 4). Motionärerna pekar på att det finns en möjlighet att genomföra kontroller (s.k. efterkontroller) enligt utlänningsförordningen. Möjligheten har dock inte använts . I stället för att införa ytterligare bestämmelser bör den möjlighet till efterkontroll som redan finns användas. I kommittémotion 2021/22:4437 av m.fl. (V) lämnas i yrkande 3 förslag om löpande och systematiska kontroller av arbetsgivare, automatisering av informationsinhämtning och bättre möjligheter för att kontrollera arbetsplatserna. Regeringen har lämnat förslag om krav på anställningsavtal. För att ett sådant ska vara bindande krävs kontroller av att avtalet följs. På den punkten är förslagen från regeringen och Utredningen om arbetskraftsinvandring otillräckliga. I yrkande 4 föreslår motionärerna att den föreslagna anmälningsskyldigheten utökas till att omfatta alla arbetsgivare och i yrkande 5 anges att samtliga arbetsgivare till en utlänning som beviljats uppehållstillstånd för arbete ska lämna skriftlig uppgift om de villkor som gäller för utlänningens anställning. I kommittémotion 2021/22:4441 av m.fl. (M) begärs i yrkande 7 att möjligheten till spårbyte från asyl- till arbetskraftsinvandring avskaffas. Samma motionärer begär även i kommittémotion 2021/22:3839 yrkande 9 att möjligheten till spårbyte avskaffas. Motionärerna anför att spårbytet innebär en sammanblandning av systemen för asyl respektive arbetskraftsinvandring och att det strider mot principen att asylprocessen ska ha ett tydligt avslut. Personer som avser att komma till för att jobba ska inte belasta asylsystemet, utan ska ha ett arbetstillstånd när de kommer hit. Ett liknande förslag finns i kommittémotion 2021/22:3842 av samma motionärer yrkande 10. I kommittémotion 2021/22:2547 av i m.fl. (SD) yrkande 18 föreslås att spårbyten stoppas. Motionärerna anger att det är orimligt att en asylsökande som fått avslag i alla instanser vistelse i ges möjlighet att ändå få stanna genom att ansöka om arbetstillstånd. Även i kommittémotion 2021/22:4214 av m.fl. (KD) yrkande 44 föreslås att möjligheten till spårbyte avskaffas. Motionärerna anger att har larmat om ett missbruk av spårbyten, som blivit ett sätt för vissa att kringgå utvisningsbeslut. Vidare är den genomsnittliga handläggningstiden för spårbyte . Det innebär att de som ansöker om spårbyte får en längre vistelsetid i , vilket gör återvändandet än svårare. I kommittémotion 2021/22:4441 av m.fl. (M) yrkande 11 föreslår motionärerna att det föreslagna försörjningskravet vid anhöriginvandring stramas upp. Undantag från kravet ska enligt motionärerna kunna göras vid synnerliga skäl; det ska inte som föreslagits vara tillräckligt att det finns särskilda skäl. Vidare anser motionärerna att försörjningskravet är för lågt ställt samt att det också ska ställas krav på bostad av tillräcklig storlek och standard. Samma motionärer begär i kommittémotion 2021/22:3839 yrkande 8 att det införs ett försörjningskrav för anhöriga vid arbetskraftsinvandring. I kommittémotion 2021/22:4443 av m.fl. (SD) yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om försörjningskrav vid anhöriginvandring kopplad till arbetskraftsinvandring. Förslaget är bristfälligt eftersom regeringen inte föreslår en högre nivå på försörjningskravet än det som används vid andra tillstånd. Kraven är för lågt satta och det är viktigt att ingen som invandrar som anhörig riskerar att leva i fattigdom. Regeringen bör tillsätta en utredning i syfte att skärpa dessa krav. I kommittémotion 2021/22:2547 av i m.fl. (SD) yrkande 8 föreslås ett försörjningskrav vid anhöriginvandring till arbetskraftsinvandrare. I kommittémotion 2021/22:4437 av m.fl. (V) yrkande 6 föreslås att regeringen vid ett införande av försörjningskrav för anhöriginvandring där anknytningspersonen har uppehållstillstånd för arbete ska återkomma med förslag om att detta krav tas bort. Motionärerna anför att rätten och möjligheten att leva med sin familj inte ska avgöras av inkomsternas storlek. Risken är överhängande att förslaget om det genomförs leder till att barn skiljs från sina föräldrar. Förslaget kan därmed inte anses vara förenligt med . Förmågan att försörja sin familj borde följa av att rimliga anställningsvillkor med avtalsenliga löner erbjuds. Förslaget riskerar dessutom att avskräcka människor från att söka sig till och minska möjligheten att locka relevant och nödvändig arbetskraft. Ett försörjningskrav för familjemedlemmar till arbetskraftsinvandrare föreslås i kommittémotion 2021/22:4214 av m.fl. (KD) yrkande 49. Motionärerna understryker att antalet anhöriga är betydande och att de flesta inte kommer i arbete . De är berättigade till sociala insatser som exempelvis försörjningsstöd. I kommittémotion 2021/22:4441 av m.fl. (M) yrkande 12 föreslås att straffen för brottet organiserande av människosmuggling skärps. Samma motionärer föreslår i kommittémotion 2021/22:3839 yrkande 11 att handel med arbetstillstånd ska kriminaliseras. I kommittémotion 2021/22:4214 av m.fl. (KD) yrkande 50 begär motionärerna ett tillkännagivande om människosmuggling och oriktiga uppgifter för arbetstillstånd. Motionärerna uppger att brottet människosmuggling ska kunna omfatta även fall där tillstånd för inresa funnits men där oriktiga uppgifter har legat till grund för arbetstillståndet. I kommittémotion 2021/22:4441 av m.fl. (M) yrkande 4 föreslås att regeringen tillsätter en utredning som tar ett helhetsgrepp kring frågan hur väl reglerna om uppehållstillstånd för att bedriva näringsverksamhet i bidrar till att göra attraktivt för entreprenörer. Det behövs en bred analys och utredningen bör även innefatta en möjlighet att återkalla ett uppehållstillstånd för att bedriva näringsverksamhet, t.ex. när förutsättningarna för tillståndet är uppfyllda. I kommittémotion 2021/22:4443 av m.fl. (SD) yrkande 2 avstyrker motionärerna regeringens förslag om att permanent uppehållstillstånd ska kunna beviljas en näringsidkare som har tidsbegränsat uppehållstillstånd och föreslår att samma regel bör gälla som för arbetstagare, dvs. permanent uppehållstillstånd ska kunna beviljas med tidsbegränsat tillstånd . Andra kategorier får vänta och regelverket bör vara konsekvent. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att förbättra regelverket för uppehållstillstånd för att bedriva näringsverksamhet. Regeringen har valt att endast överföra praxis till lag. Det finns dock ett behov av en översyn. Det är t.ex. rimligt att utlänningar som beviljas uppehållstillstånd än , och som inte får del av den allmänna välfärden, har en heltäckande sjukförsäkring. Även frågan om återkallelse t.ex. när utlänningen inte uppfyller kraven för tillståndet behöver regleras. Regeringen bör återkomma med förslag för att förbättra regelverket för uppehållstillstånd för att bedriva näringsverksamhet. I kommittémotion 2021/22:4437 av m.fl. (V) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör utreda regleringen av uppehållstillstånd för att bedriva näringsverksamhet. Motionärerna anför att remissinstanserna har flera invändningar mot förslaget och att det förefaller saknas en analys av huruvida regelverket har missbrukats eller kan missbrukas. Det kan även ifrågasättas varför denna grupp ska kunna få permanent uppehållstillstånd med tidsbegränsat uppehållstillstånd än övriga grupper. Uppehållstillstånd för att söka högkvalificerat arbete För en utlänning som vill arbeta i men som inte har ett konkret anställningserbjudande är möjligheterna att komma hit och söka ett arbete begränsade. Regeringen föreslår därför att det införs en möjlighet att bevilja tidsbegränsat uppehållstillstånd för en högkvalificerad utlänning som önskar vistas i för att söka arbete eller undersöka förutsättningarna för att starta näringsverksamhet. Utskottet anser att internationell rekrytering av högkvalificerad arbetskraft är ett viktigt komplement till rekryteringen på nationell nivå. Inte minst gäller detta i branscher där det finns en brist på inhemsk arbetskraft. Svenska arbetsgivare söker i allt större omfattning arbetskraft på den internationella arbetsmarknaden för att hitta rätt kompetens. råder det skarp internationell konkurrens om viss arbetskraft. Enligt utskottet kan invandring av högkvalificerad arbetskraft ha många fördelar. En tillväxt av kvalificerade jobb leder ofta till att fler jobb skapas också inom andra sektorer på arbetsmarknaden. Det bidrar också till ökad konsumtion och därmed till ekonomisk tillväxt. Utskottet välkomnar mot denna bakgrund regeringens förslag. I ett antal motionsyrkanden har det förts fram att det finns risk för att den föreslagna typen av uppehållstillstånd kan komma att missbrukas. Utskottet vill därför understryka att det ska krävas en examen på avancerad nivå för att komma i fråga för tillståndet. Vidare utgår utskottet från att och migrationsdomstolarna gör en noggrann prövning av att åberopade examensbevis är äkta. Utskottet delar regeringens bedömning att examenskravet bör vara detsamma oavsett om utlänningen vill söka arbete eller undersöka förutsättningarna för att starta näringsverksamhet, eftersom utlänningen annars skulle bli hänvisad till att endast utöva en av aktiviteterna och det dessutom underlättar handläggningen att tillämpa samma krav. Regeringen föreslår att det nya uppehållstillståndet ska ha en giltighetstid . Utskottet anser att detta är väl avvägt, eftersom bör vara tillräcklig för att uppnå syftet med tillståndet som det motverkar att det svenska socialförsäkringssystemet tas i anspråk. Utskottet tillstyrker med det sagda regeringens förslag till ändring i utlänningslagen i de delar det avser 5 kap. 9 och 25 §§ och avstyrker därmed motionerna 2021/22:4437 (V) yrkande 1, 2021/22:4442 (KD) yrkande 3 och 2021/22:4443 (SD) yrkande 1 om avslag på förslaget. Utskottet avstyrker med det anförda även motionerna 2021/22:4438 (MP) yrkande 1, 2021/22:4440 (L) yrkandena 1 och 2 samt 2021/22:1451 (M) yrkande 1 om tillståndets längd och examen på avancerad nivå eller grundnivå. Utskottet ser inte heller skäl för att nu rikta ett tillkännagivande till regeringen om att utreda frågan om att en anställning som utlänningen söker för det tidsbegränsade tillståndet måste vara högkvalificerad. Utskottet avstyrker därför motion 2021/22:4441 (M) yrkande 1. Motionerna 2021/22:1729 (M) yrkande 2, 2021/22:2647 (M) yrkande 5, 2021/22:2717 (M) yrkandena 3 och 4, 2021/22:3516 (C) yrkande 16, 2021/22:3839 (M) yrkande 2 samt 2021/22:3845 (M) yrkande 12 får anses tillgodosedda med förslagen i propositionen och avstyrks av den anledningen. Permanent uppehållstillstånd för näringsidkare Regeringen föreslår att nuvarande regler för uppehållstillstånd för näringsidkare förtydligas i författning, bl.a. att ett permanent uppehållstillstånd får beviljas en utlänning som har ett tidsbegränsat uppehållstillstånd för näringsverksamhet, om verksamheten är väletablerad. Utskottet delar regeringens bedömning att de nuvarande reglerna är i princip ändamålsenliga och bör kunna behållas oförändrade. Utskottet tillstyrker med det anförda regeringens förslag till ändring i utlänningslagen i den del det avser 5 kap. 5 § och avstyrker motion 2021/22:4443 (SD) yrkande 2 om att permanent uppehållstillstånd ska kunna beviljas en näringsidkare först med tidsbegränsat tillstånd . Regeringen föreslår att möjligheterna att avstå från att återkalla ett tidsbegränsat uppehållstillstånd ska utvidgas. Förslaget innebär att ett tidsbegränsat uppehållstillstånd för arbete enligt reglerna för arbetskraftsinvandring inte ska behöva återkallas i ringa fall eller om en återkallelse med hänsyn till omständigheterna annars inte framstår som skälig. Vidare föreslår regeringen att giltighetstiden för ett arbetstillstånd ska få förlängas om anställningen uppfyller de grundläggande förutsättningarna för ett arbetstillstånd enligt reglerna för arbetskraftsinvandring. Detta innebär att bedömningen av en förlängningsansökan som utgångspunkt är framåtsyftande. Möjligheten till en bedömning av tidigare tillståndsperiod bör enligt regeringen dock finnas kvar i vissa fall. Reglerna för arbetskraftsinvandring måste enligt utskottet vara förutsebara och enkla att tillämpa och beakta näringslivets behov av att rekrytera och behålla internationell kompetens. Det är också av stor vikt att säkerställa att arbetskraftsinvandrare inte utvisas på grund av att arbetsgivare begått ringa fel i fråga om villkoren för arbetstillstånd, oavsett om felet upptäcks efter det att tillståndstiden har löpt ut eller om uppmärksammat det. Utskottet anser att regeringens förslag är väl avvägda och avstyrker därför motionerna 2021/22:3048 (M) yrkande 10, 2021/22:4438 (MP) yrkande 2, 2021/22:4439 (C) yrkande 1 och 2021/22:4443 (SD) yrkande 5. Utskottet förutsätter att regeringen ser till att i sin handläggning av ärenden säkerställer att rutiner finns och följs för att upptäcka fall av missbruk och avstyrker därför motionen 2021/22:4441 (M) yrkandena 5 och 10. Motionerna 2021/22:255 (SD) yrkande 3, 2021/22:2547 (SD) yrkande 17, 2021/22:3257 (M), 2021/22:3377 (L) yrkande 2, 2021/22:3516 (C) yrkande 12 och 2021/22:3693 (M) får anses tillgodosedda med förslagen i propositionen och avstyrks. Utskottet konstaterar att regeringens förslag omfattar förändringar av det gällande regelverket för arbetskraftsinvandring som är förhållandevis stora. Bland annat föreslår regeringen ändringar av bestämmelserna om att återkalla och förlänga uppehålls- och arbetstillstånd samt att det införs en ny grund för uppehållstillstånd – för att kunna vistas i för att söka arbete eller undersöka möjligheterna att starta näringsverksamhet här. Det är viktigt att de nya reglerna följs upp för att säkerställa att de fyller sin tänkta funktion. Utskottet utgår dock från att regeringen kommer att se till att detta sker som är lämplig. Utskottet är därför inte berett att föreslå ett tillkännagivande i frågan och avstyrker motionerna 2021/22:4439 (C) yrkande 2, 2021/22:4441 (M) yrkandena 2 och 3, 2021/22:4442 (KD) yrkande 4 samt 2021/22:4443 (SD) yrkande 7. Utskottet kan konstatera att det har förekommit uppgifter från bl.a. arbetstagarorganisationerna om att de anställningsvillkor som anges i anställningserbjudandet i flera fall inte har infriats av arbetsgivaren när utlänningen väl har påbörjat sitt arbete i . Att det förekommer att utländska arbetstagare efter ankomsten till får besked om att arbetsförhållandena har ändrats stöds även av uppgifter i rapporten lägesbild – organiserad brottslighet 2021. Utskottet delar regeringens bedömning att nuvarande ordning medför en osäkerhet om huruvida villkoren i anställningserbjudandet slutligen kommer att gälla för utlänningens anställning. Om de faktiska anställningsvillkoren blir sämre än vad som anges i anställningserbjudandet finns det också en risk för att arbetstillstånd beviljas trots att förutsättningarna inte är uppfyllda. Utländska arbetstagare kan vidare försättas i en situation där de tvingas acceptera avsevärt försämrade arbetsvillkor jämfört med vad som utlovats om alternativet är att helt förlora möjligheten till arbete och inkomst.