bet · H901CU16 · 2022-04-22 00:00:00 — Ändring av andelstal i gemensamhetsanläggningar Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till ändringar i anläggningslagen och lagen om förvaltning av samfälligheter. Lagändringarna innebär att en samfällighetsförening som förvaltar en gemensamhetsanläggning själv ska få besluta om ändring av andelstalen. Beslutet om ändring ska fattas på en föreningsstämma med två tredjedelars majoritet av rösterna. Ett sådant beslut ska gälla som ett beslut vid en förrättning när ändringen godkänns av lantmäterimyndigheten. Ändringen ska godkännas av lantmäterimyndigheten om den inte strider mot anläggningslagen. Kostnaderna för handläggningen av ett ärende om godkännande hos lantmäterimyndigheten ska fördelas mellan fastighetsägarna i föreningen efter vad som är skäligt. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Utskottet anser att bör avslå motionsyrkandena. I betänkandet finns två reservationer (SD, C, KD) och ett särskilt yttrande (L). Proposition 2021/22:122 Ändring av andelstal i gemensamhetsanläggningar. Fyra yrkanden i följdmotioner. Fyra yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut prövning av beslut om ändring av andelstal 1.Lantmäterimyndighetens prövning av beslut om ändring av andelstal, punkt 2 (C) 2.Processen för godkännandeprövningen, punkt 3 (SD, C, KD) Regeringens lagförslag, punkt 1 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i anläggningslagen (1973:1149), 2. lag om ändring i lagen (1973:1150) om förvaltning av samfälligheter. Därmed bifaller proposition 2021/22:122 punkterna 1 och 2 samt avslår motionerna 2021/22:699 av och (båda C), 2021/22:2101 av Per Åsling och (båda C) yrkande 1, 2021/22:3122 av (M) yrkande 1 och 2021/22:3679 av m.fl. (C) yrkande 41. prövning av beslut om ändring av andelstal 2021/22:4429 av och (båda C) yrkandena 1 och 2. Reservation 1 (C) 2021/22:4428 av m.fl. (KD) och 2021/22:4429 av och (båda C) yrkande 3. Reservation 2 (SD, C, KD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (MP), (KD), (S), (M), (S), (M), (SD), (S), (C), Momodou (V), (M), (SD), (S), (S), (SD), (M) och (L). I betänkandet behandlar utskottet proposition 2021/22:122 Ändring av andelstal i gemensamhetsanläggningar. I propositionen finns en redogörelse för ärendets beredning fram till regeringens beslut om propositionen. Regeringens förslag till riksdagsbeslut återges i bilaga 1. Regeringens lagförslag finns i bilaga 2. Två motioner med sammanlagt fyra yrkanden har väckts med anledning av propositionen. I betänkandet behandlar utskottet även fyra motioner med fyra yrkanden från allmänna motionstiden /22. Förslagen i motionerna finns i bilaga 1. riktade ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen skyndsamt bör utreda hur en lagreglering som innebär att en samfällighetsförening själv kan besluta om ändrade andelstal i en gemensamhetsanläggning kan utformas och återkomma till i frågan (bet. 2018/19:CU13, rskr. 2018/19:201). I betänkandet behandlas även den redovisning av hanteringen av tillkännagivandet som regeringen gör i propositionen. Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till ändringar i anläggningslagen och lagen om förvaltning av samfälligheter. Jämför det särskilda yttrandet (L). I propositionen föreslår regeringen ett mer flexibelt sätt att ändra andelstal i gemensamhetsanläggningar. I anläggningslagen ska det införas en möjlighet för en samfällighetsförening som förvaltar en gemensamhetsanläggning att själv besluta om ändring av andelstalen. Beslutet om ändring ska fattas på en föreningsstämma med två tredjedelars majoritet av rösterna. Huvudregeln i lagen (1973:1150) om förvaltning av samfälligheter (samfällighetslagen) är att varje medlem har en röst vid omröstning på föreningsstämman. Vid beslut som har ekonomisk betydelse, vilket beslut om ändring av andelstal har, ska emellertid medlemmarnas röstetal fördelas efter andelstalen om det begärs av en medlem. En enskilds medlems röstetal får dock inte överstiga en femtedel av det sammanlagda röstetalet för samtliga närvarande röstberättigade medlemmar (49 § samfällighetslagen). Regeringen anför i propositionen att det bör vara möjligt att ändra en, flera eller alla fastigheters andelstal . Andelstal för drift och andelstal för utförande bör också kunna ändras i samma beslut. Den föreslagna nya regeln kan däremot inte användas för att ansluta nya fastigheter till anläggningen. För sådana ändringar får delägarna träffa en överenskommelse enligt 43 § anläggningslagen eller begära en förrättning. När föreningen beslutar om ändring av andelstalen ska den besluta om ersättning mellan fastighetsägarna på det sätt som anges i 37–39 §§ anläggningslagen. Reglerna om ersättning innebär att en ägare till en fastighet som får ett höjt andelstal ska betala ersättning till de andra delägarna för det tillskott som höjningen innebär. På samma sätt ska ägaren till den fastighet som får ett sänkt andelstal få ersättning för sin förlust. Ett beslut om ändring av andelstal får samma rättsverkan som ett beslut vid en förrättning när ändringen godkänns av lantmäterimyndigheten. När lantmäterimyndighetens godkännande fått laga kraft ska alltså de ändrade andelstalen ligga till grund för fördelningen av kostnader för utförande och drift. Ändringen ska godkännas om den inte strider mot anläggningslagen. Regeringen anför att det i första hand innebär att reglerna om andelstalens bestämmande i 15 § och reglerna om ersättning i 37–39 §§ ska ha följts. Dessa bestämmelser bygger på skälighetsbedömningar och ger därför ett visst utrymme för olika lösningar. Samfällighetsföreningarna bör ges möjlighet att utnyttja det utrymmet. Kostnaderna för handläggningen av ett ärende om godkännande hos lantmäterimyndigheten ska fördelas mellan ägarna av fastigheterna i samfällighetsföreningen efter vad som är skäligt. beslut i ett ärende om godkännande av föreningens beslut ska kunna överklagas. Genom att lantmäterimyndighetens beslut kan överklagas kan stämmobeslutets förenlighet med anläggnings-lagens materiella regler bli föremål för domstolsprövning. Föreningens beslut kan å sin sida klandras enligt 53 § samfällighetslagen av den som anser att beslutet är felaktigt eller har tillkommit på fel sätt. På detta sätt kan en medlem, eller någon annan, få beslutets formella giltighet prövad. Båda processerna bör mot den bakgrunden vara möjliga. Regeringen anför sammanfattningsvis att en regel för att ändra andelstal som utformas på detta sätt innebär större möjlighet för delägarna att själva reglera sina inbördes förhållanden. Det blir möjligt att ändra andelstalen på ett mer flexibelt och i många fall enklare och billigare sätt. Regelns kombination av kvalificerad majoritet vid beslutsfattandet, möjlighet till av stämmans beslut och prövning av lantmäterimyndigheten ger ett gott skydd för minoritetens, tredje mäns och det allmännas intressen. Regeringen föreslår även att följdändringar görs i anläggningslagen när det gäller möjligheten att driva in kostnader för lantmäterimyndighetens prövning (29 a §), tiden för överklagande av beslut (30 §) och införande av uppgift om beslut i fastighetsregistrets allmänna del (45 §) så att dessa bestämmelser omfattar beslut enligt den nya regeln. Det föreslås också att en upplysning om den nya bestämmelsens majoritetskrav införs i 49 § samfällighetslagen. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Motioner från allmänna motionstiden /22 I kommittémotion 2021/22:3679 anser m.fl. (C) att regeringen skyndsamt bör tillgodose tillkännagivande om förenklade regler för att ändra andelstal i gemensamhetsamhetsanläggningar. Motionärerna anför bl.a. att införande av ett förenklat förfarande, liknande det som finns i , för att ändra inaktuella andelstal skulle underlätta för samfällighetsföreningar. Ett tillkännagivande föreslås i enlighet med detta (yrkande 41). I motion 2021/22:3122 yrkande 1 föreslår (M) ett tillkännagivande om att regeringen aktivt ska arbeta för att ska införa ett förfarande, liknande det i , där vägsamfällighetsföreningar själva kan besluta att ändra andelstal för de fastigheter som ingår i föreningen. Motionären hänvisar till tillkännagivande . I motion 2021/22:699 föreslår och (båda C) ett tillkännagivande om att införa förenklade regler i anläggningslagen för ändring av andelstal i vägsamfälligheter. Motionärerna anser att det bör införas ett förenklat förfarande enligt den s.k. Finlandsmodellen där samfällighetsföreningarna själva får besluta om ändringar av andelstalen i de gemensamhetsanläggningar de förvaltar. I motion 2021/22:2101 yrkande 1 föreslår Per Åsling och (båda C) ett tillkännagivande om att regeringen skyndsamt bör se över anläggningslagens bestämmelser i syfte att införa ett förenklat förfarande, liknande det i , där samfällighetsföreningarna själva kan besluta om ändrade andelstal i en gemensamhetsanläggning. beslutade , i enlighet med utskottets förslag, om ett tillkännagivande om att regeringen skyndsamt bör utreda hur en lagreglering som innebär att en samfällighetsförening själv kan besluta om ändrade andelstal i en gemensamhetsanläggning kan utformas och återkomma till i frågan (bet. 2018/19:CU13, rskr. 2018/19:201). Genom förslaget i propositionen anser regeringen att tillkännagivande är slutbehandlat. Några frågor med anknytning till expropriation I propositionen behandlas också några frågor med anknytning till expropriation. Regeringen bedömer att det inte finns tillräckliga skäl att genomföra förslag om högre ersättning vid mastupplåtelser (SOU 2012:61) eller Utredningen om expropriationsersättnings förslag om kostnadsersättning vid lantmäteriförrättningar (SOU 2008:99). Regeringen anser inte heller att det finns tillräckliga skäl att utreda frågan om återköp av tidigare exproprierade fastigheter vidare (SOU 2010:92). Det har inte väckts någon motion som går emot att nu antar regeringens lagförslag. Utskottet anser att av de skäl som anförs i propositionen bör anta lagförslagen. Genom förslagen i propositionen får motionsyrkandena i huvudsak anses tillgodosedda, och yrkandena bör därför avslås. Utskottet delar regeringens bedömning att tillkännagivande får anses slutbehandlat med de förslag som lämnas i propositionen. Utskottet instämmer även i regeringens bedömning att det inte finns tillräckliga skäl att genomföra förslag om högre ersättning vid mastupplåtelser eller Utredningen om expropriationsersättnings förslag om kostnadsersättning vid lantmäteriförrättningar samt att det inte heller finns tillräckliga skäl att utreda frågan om återköp av tidigare exproprierade fastigheter vidare. Utskottet övergår nu till att under särskilda rubriker behandla motionsyrkanden som innehåller förslag om tillkännagivanden i frågor som anknyter till lagförslagen. prövning av beslut om ändring av andelstal Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om lantmäterimyndighetens prövning av beslut om ändring av andelstal. Utskottet hänvisar till propositionen och pågående arbete. Jämför reservation 1 (C). I kommittémotion 2021/22:4429 yrkande 1 föreslår och (båda C) ett tillkännagivande om att det ska tydliggöras hur lantmäterimyndighetens prövning av en samfällighetsförenings beslut om ändring av andelstalen ska se ut och vems ansvar det är att se till att underlaget är komplett. Motionärerna föreslår vidare ett tillkännagivande om att införa en bortre tidsgräns för lantmäterimyndighetens godkännandeprövning (yrkande 2). I propositionen föreslår regeringen att en samfällighetsförenings beslut om ändring av andelstalen i en gemensamhetsanläggning ska gälla som ett beslut vid en förrättning när ändringen godkänns av lantmäterimyndigheten. Ändringen ska godkännas av lantmäterimyndigheten om den inte strider mot anläggningslagen. En uppgift om godkännande ska föras in i fastighetsregistrets allmänna del när det fått laga kraft. I propositionen anför regeringen bl.a. följande (s. 12 f., 20 och 23 f.): Den nya regeln ger föreningarna större frihet att själva ändra andelstalen. Det är därmed naturligt att det ska ligga på föreningarna att presentera tillräcklig utredning för att visa att beslutet följer anläggningslagen. Vid lantmäterimyndighetens prövning gäller förvaltningslagen (2017:900). Den gäller för alla förvaltningsmyndigheter om inte särskilda bestämmelser finns i annan lagstiftning. Enligt förvaltningslagen har myndigheterna en allmän serviceskyldighet och ett visst ansvar för utredningen (6 § andra stycket och 20 och 23 §§). I ett fall som detta är emellertid myndighetens ansvar för utredningen begränsat. Myndigheten kan vid brister i materialet nöja sig med att till föreningen ange vilken komplettering som behöver ske. Någon egen utredning behöver myndigheten inte göra. Den nya regeln innebär alltså att en del av det arbete som utförs av lantmäterimyndigheten flyttas över till samfällighetsföreningarna. Det kan ibland bli arbetsamt för föreningarna att utverka det underlag som krävs för att ändra andelstalen, särskilt när det är fråga om inaktuella andelstal. Som i påpekar kan arbetet försvåras ytterligare av att en förening i vissa fall kan behöva ta ett nytt stämmobeslut för att komplettera en ansökan till lantmäterimyndigheten. Det måste emellertid även fortsatt ställas höga krav på det underlag som ligger till grund för en ändring av andelstal. Att föreningarna nu själva får besluta om en ändring innebär att de också får ansvar för att underlaget håller hög kvalitet. Trots detta bör ett förfarande enligt den nya bestämmelsen i många fall bli både enklare och billigare för föreningarna än att begära förrättning. Om föreningen har svårt att prestera nödvändigt material kan den alltid begära förrättning. Det är önskvärt att myndighetens prövning i så hög utsträckning som möjligt kan koncentreras till att pröva att stämmobeslutets innehåll, dvs. de ändrade andelstalen och ersättningen för dessa, överensstämmer med anläggningslagen. På detta sätt undviks också i så stor utsträckning som möjligt dubbla processer och dubbel prövning av samma omständigheter, vilket regeringen återkommer till nedan. Som Lagrådet påpekar bör emellertid lantmäterimyndigheten ändå översiktligt kontrollera att det finns ett beslut som inte kan bli föremål för befogat , innan ändringen godkänns. Enligt 53 § andra stycket samfällighetslagen måste invändningar om att beslutet inte tillkommit på rätt sätt och om att beslutet kränker medlems eller rättighetshavares rätt anföras vid domstol . Myndigheten bör vänta med att pröva ändringen till dess att har löpt ut. Har klandertalan inte väckts inom fristen kan lantmäterimyndigheten därmed bortse från sådana invändningar som måste anföras inom denna. Myndigheten får sedan översiktligt kontrollera att beslutet inte har sådana brister som kan anföras även efter klanderfristens utgång, dvs. att beslutet strider mot någon regel som inte ens alla medlemmar tillsammans kan åsidosätta (jfr prop. 1973:160 s. 441). En sådan situation bör dock vara mycket ovanlig när det gäller denna typ av stämmobeslut och det är svårt att här ange i vilka situationer det skulle kunna bli aktuellt. Den nya regeln bör vidare i de flesta fall göra det både enklare och billigare att komma till rätta med inaktuella andelstal. Inte minst gäller detta eftersom det bör ta avsevärt för lantmäterimyndigheterna att hantera ett ärende om godkännande, jämfört med att hålla förrättning. ska godkänna ändringen om den inte strider mot denna lag. Det ankommer på föreningen att visa att beslutet följer lagens regler och att lägga fram ett underlag som är så fullständigt att lantmäterimyndigheten kan göra sin bedömning. Av utredningen måste i vart fall grunden för de gällande andelstalen framgå, liksom vilken ändring av andelstalen som görs och vad grunden för ändringen är. Det måste också framgå vilken ersättning som bestämts och hur den beräknats. har emellertid ingen skyldighet att på egen hand utreda om förutsättningarna för godkännande är uppfyllda. Om ett underlag brister i något avseende ska lantmäterimyndigheten i stället försöka få materialet komplett genom att begära att föreningen inkommer med de kompletteringar och de närmare förklaringar som behövs. När myndigheten begär in kompletteringar bör den upplysa om möjliga konsekvenser av att kompletteringen inte kommer in. Om materialet, efter att möjlighet till komplettering getts, är så bristfälligt att ansökan inte kan godkännas bör den i normalfallet kunna avslås. ska pröva om föreningens ändring strider mot anläggningslagen. Att ändringen inte ska strida mot anläggningslagen innebär framför allt att reglerna om bestämmande av andelstal i 15 § ska ha följts eller att avsteg ska ha gjorts enligt 16 § samt att ersättning ska ha beslutats i enlighet med 37–39 §§. Såväl andelstal för utförande som andelstal för drift ska enligt 15 § bestämmas efter vad som är skäligt med hänsyn till vissa närmare angivna omständigheter. Det finns alltså utrymme för föreningarna att, inom lagens ramar, göra olika bedömningar av hur andelstalen ska bestämmas. Samfällighetsföreningarna kan därmed i viss utsträckning styra över andelstalen. Lantmäterimyndigheterna bör vid sin prövning kunna ta viss ledning av den praxis som utvecklats för bestämmande av andelstal vid förrättning. Men det måste också beaktas att sådana ändringar av andelstalen som inte motsvarar vad myndigheten själv hade beslutat vid en förrättning kan vara godtagbara inom ramen för 15 § när förevarande paragraf tillämpas. På samma sätt finns det utrymme att bestämma ersättningen på olika sätt. Vid bestämmande av ersättningen ska värdet på gemensamhetsanläggningen enligt 39 § fastställas genom en skälighetsbedömning med beaktande av vissa angivna omständigheter. Om skäligheten inte går att bedöma bör ansökan inte godkännas. Så kan exempelvis vara fallet om andelstal i föreningen som inte ändras genom föreningens beslut i hög grad är inaktuella. En ändring av andelstalet för en deltagande fastighet innebär en relativ ändring av alla andra andelstal. Det är därför nödvändigt att även beakta konsekvenserna för de fastigheter vars andelstal inte ändras. Konsekvenserna för eventuella tredje män måste också beaktas. godkännande kan vara partiellt, dvs. endast avse en del eller vissa delar av föreningens beslut. Enligt 9 § första stycket förvaltningslagen (2017:900) ska ett ärende handläggas så enkelt, snabbt och kostnadseffektivt som möjligt utan att rättssäkerheten eftersätts. Om ett ärende som har inletts av en enskild part inte har avgjorts i första instans senast , får parten, enligt 12 § första stycket samma lag, skriftligen begära att myndigheten ska avgöra ärendet. Myndigheten ska från den dag då en sådan begäran kom in antingen avgöra ärendet eller i ett särskilt beslut avslå begäran. har granskat effektiviteten i den statliga fastighetsbildningen. I granskningsrapporten i – handläggningstider, avgifter och reformbehov (RiR 2022:3) är övergripande slutsats att de statliga insatserna inom fastighetsbildningen inte är tillräckligt effektiva. anför bl.a. att det redan tidigare är känt att handläggningstiderna inom fastighetsbildningen är långa. granskning visar att handläggningstiderna dessutom blivit allt längre och att liggtiderna i ärendena är mycket omfattande. I rapporten lämnar bl.a. följande rekommendation till regeringen: Genomför en översyn av hela regelverket för fastighetsbildningen. Bland annat bör följande del ingå: • Se över anläggningslagen i syfte att förenkla anmälningar och öka de dispositiva inslagen i nuvarande regler. Regeringens skrivelse med anledning av granskningsrapporten ska lämnas till Justitie- och inrikesminister anförde bl.a. följande som svar på en skriftlig fråga om regelverket för fastighetsbildningen (fr. 2021/22:1193): Fastighetsbildningen är en viktig del i samhällsbyggnadsprocessen. Rimliga handläggningstider i fastighetsbildningsärenden är en del i detta och regeringen har vidtagit flera åtgärder för att uppnå förenklingar och effektiviseringar av samhällsbyggnadsprocessen. har regeringen beslutat flera regeringsuppdrag med inriktning på en digitalisering av samhällsbyggnadsprocessen och det pågår ett omfattande arbete på detta område. Exempelvis har Lantmäteriet tillsammans med andra myndigheter etablerat en nationell plattform för digital information inom samhällsbyggnadsprocessen. bedöms detta leda till ekonomiska fördelar och bidra till förkortade handläggningstider inom fastighetsbildningsverksamheten. Lantmäteriet har också inlett ett arbete med att utveckla ett nytt tekniskt stöd för handläggning av fastighetsbildningsärenden. Regeringen är mån om att säkerställa att vi har en fungerande och likvärdig fastighetsbildning i hela landet och en ändamålsenlig lagstiftning på området är en viktig del i detta. Mot denna bakgrund är om fastighetsbildningen som presenterades välkommen. Regeringen kommer närmare analysera rapporten och de rekommendationer som lämnar. Ministern lämnade även i stora delar samma svar på en skriftlig fråga om hur och när han ska agera för att möjligheterna för fastighetsbildning ska förbättras (fr. 2021/22:1307). Statsrådet anförde bl.a. följande i en interpellationsdebatt om vilka åtgärder han och regeringen har vidtagit för att effektivisera Lantmäteriets arbete med fastighetsbildning (ip. 2021/22:411): Som […] konstaterar har kritik framförts mot Lantmäteriets handläggningstider när det gäller fastighetsbildning. har granskat den statliga fastighetsbildningen och gett både Lantmäteriet och regeringen rekommendationer om vilka åtgärder som bör vidtas för att effektivisera verksamheten. Antalet inkomna ärenden styrs till stor del av yttre faktorer som inte direkt kan påverkas av förrättningslagstiftningen eller av Lantmäteriet. Omfattningen av frågor som måste lösas inom ramen för de skilda ärendena inom fastighetsbildningen påverkas bland annat av ändringar i annan lagstiftning, befolkningens utveckling och rörlighet, teknikutveckling, yttre incitament och ekonomiska förutsättningar för markägare att komma överens. Det ligger därför i systemets natur att handläggningstiderna kan variera . Det är viktigt att vi har en stabil, rättssäker och fungerande process för fastighetsbildning där handläggningen av ärenden sker inom rimlig tid men utan att kompromissa med kvaliteten på de beslut som tas. De förändringar i relevanta regelverk som rekommenderar regeringen att genomföra är i flera delar komplexa och innebär ett omfattande och tidskrävande arbete. Avgiftsmodellen är nära sammankopplad med regelverket för förrättningar, varför en avvägning behöver göras i vilken ordning eventuella förändringar behöver göras. analyseras nu i . Regeringen kommer därefter att återkomma till . För det första har vi, precis som ledamoten själv är inne på, inlett ett omfattande arbete för att digitalisera hela samhällsbyggnadsprocessen, där fastighetsbildningen ingår. Digitaliseringen är oerhört viktig för effektiviseringen av fastighetsbildningen. Första steget är, precis som […] är inne på, att information som används i samhällsbyggnaden digitaliseras, standardiseras och tillgängliggörs på ett enhetligt sätt. Det kommer att förenkla myndighetsutövningen och korta handläggningstiderna, inte minst eftersom det blir enklare att skicka in mer kompletta ansökningar. För det andra behöver vi, som […] är inne på, fler lantmätare. Kompetensbristen är en stor utmaning för Lantmäteriet . För få utbildade lantmätare, större rörlighet på arbetsmarknaden och fler potentiella arbetsgivare är bidragande orsaker till kompetensbristen. tillförde regeringen därför medel för att öppna ett nytt lantmäteriprogram med juridisk inriktning vid . Det är en viktig åtgärd. Det är inte en åtgärd som får effekt dagen efter, men långsiktigt är det viktigt för kompetensförsörjningen när det gäller lantmätare.