bet · H901MJU29 · 2022-06-08 00:00:00 — 55.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om omvänd bevisbörda för myndigheter gentemot verksamhetsutövare som är privatpersoner då verksamheten utgörs av normal hushållsverksamhet och tillkännager detta för regeringen. 65.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om upprätta ett skakrav om rekommendation för alternativ yta för torvbruk vid avslag på ansökan om tillstånd för torvbruk och tillkännager detta för regeringen. 66.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppdra till ansvariga myndigheter att för sina vägledningar till länsstyrelserna inte betrakta redan dikade torvmarker som våtmark vid prövning av tillstånd för torvbruk och tillkännager detta för regeringen. 67.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att betrakta dikad mark som mark för skogs- eller jordbruk och tillkännager detta för regeringen. 68.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpta straff för allvarligare miljöbrott och tillkännager detta för regeringen. 69.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av utredning och lagföring av miljöbrott och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3920 av (C): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör analysera om myndigheterna i tillämpningen av rådighetsinskränkningar av hälsoskydds-, miljöskydds- eller säkerhetsskäl utger ersättning i de fall inskränkningarna orsakar skador för berörda rättighetshavare och vid behov säkerställa att så sker, och detta tillkännager för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda konsekvenserna av att markägarna utmed mellan och bro omfattas av rådighetsinskränkningar (i form av fiskeförbud) och som dessa inte ersätts för, alltmedan fiskekortsförsäljning med statens goda minne pågår på samma sträcka , och detta tillkännager för regeringen. 2021/22:3981 av m.fl. (L): 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om medborgarnas rätt till miljöinformation, att delta i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning då miljö- och naturresurser hotas och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4007 av m.fl. (L): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att reformera de lagar, balkar, riktlinjer och förordningar som på grund av regler för buller hindrar utövning av idrottsaktiviteter och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4030 av m.fl. (M): 20.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra miljötillståndsprocesserna billigare, snabbare och mer effektiva och tillkännager detta för regeringen. 21.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ändringstillstånd ska vara huvudregel i miljöprövningsprocesser och tillkännager detta för regeringen. 22.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över kraven på bästa möjliga teknik vid miljöprövning och tillkännager detta för regeringen. 23.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att minska antalet verksamheter som kräver individuell prövning för miljötillstånd och tillkännager detta för regeringen. 48.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en äganderättsutredning för de gröna näringarna och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4041 av m.fl. (KD): 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överföra Vattenmyndigheternas verksamheter till och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verksamheten som Vattenmyndigheterna utför också ska inbegripa ett främjandeuppdrag gentemot de näringar de verkar för och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4061 av m.fl. (MP): 60.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att animaliska livsmedel och andra produkter som kommer från djur som behandlats på ett sätt som skulle vara förbjudet i eller tagits fram i strid med gällande EU lagstiftning inte ska kunna serveras eller användas inom offentliga verksamheter och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4062 av m.fl. (MP): 57.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge ansvar för miljömålet Ingen övergödning och komplettera instruktion med avseende på detta och tillkännager detta för regeringen. 60.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur intentionerna bakom bättre kan uppfyllas genom att tydliggöra i hur skälighetsavvägningen mellan försiktighetsmått och kostnader ska göras och förtydliga att en avvägning mellan olika samhällsintressen endast kan göras inom ramen för vad miljön och naturen tål, och detta tillkännager för regeringen. 61.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över vad gäller tillståndsgivning så att det tydliggörs hur lagstiftning och praxis bättre kan bidra till att miljömålen nås och tillkännager detta för regeringen. 62.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjliggöra fler vägledande och principiellt viktiga miljödomar i genom att utreda om det går att överklaga domar och beslut i Mark- och till och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4066 av m.fl. (MP): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skärpa och klimatsäkra (lex Preemraff) och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4069 av m.fl. (MP): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att aktivt ska stödja och delta i Task Force on Nature-related Financial Disclosures och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det behövs ytterligare åtgärder för att se till att offentlig upphandling i högre utsträckning bidrar till att nå mål för biologisk mångfald och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4131 av m.fl. (C): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa att de myndigheter som hanterar tillståndsärenden för industrin har tillräckliga resurser i syfte att förkorta handläggningstiderna och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om tillståndshantering och ett effektivare miljöarbete och tillkännager detta för regeringen. 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra en översyn av regleringsbreven för de myndigheter som hanterar tillståndsärenden, med större krav på helhetssyn och hållbarhetsbegreppets samtliga tre pelare, och tillkännager detta för regeringen. 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över delar av för att säkerställa att den är samtidsanpassad och återspeglar dagens tekniska möjligheter och utrymme för cirkulära samhällsstrukturer och tillkännager detta för regeringen. 20.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att koncentrera tillsyn enligt 26 kap. för verksamheter och åtgärder kopplade till gruvverksamhet enligt bilagan till förordningen (1998:899) om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd till flera länsstyrelser och tillkännager detta för regeringen. 21.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över omfattningen av och ansvarsfördelningen mellan de statliga myndigheternas medverkan i tillståndsprocesser och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4151 av (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillståndsverksamheten för torvbruk behöver utredas med syftet att göra det lättare och enklare att få tillstånd på härför lämpliga marker över hela landet och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att redan dikade torvmarker där markanvändningen överförts till skogs- eller jordbruk ska definieras som just mark för skogs- eller jordbruk och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underhåll av diken och skyddsdikning vid skogsföryngring är av stor betydelse för och landsbygdens ekonomi och inte bör motverkas av lagar och regler och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att dikade tidigare våtmarker/dikade torvmarker ska kunna efterbehandlas med olika metoder, bl.a. återvätning och skogsodling, och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att markägare, producenter och myndigheter tillsammans bör söka efter lämpligaste metod för efterbehandling efter avslutad torvskörd i varje aktuellt fall och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att våtläggning av torvmark ska vara frivillig och att ersättning ska kunna utgå till markägare och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning om hur tillvaratagande av torv som växttorv i form av odlingssubstrat och strömaterial inom djurhållningen samt som energitorv tillsammans med trädbränsle på bästa sätt kan ökas och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4199 av m.fl. (L): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att staten har ett ansvar för att proaktivt utforma regelverk för att de investeringar klimatomställningen kräver ska kunna genomföras utan onödiga väntetider och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att staten bör tillse att tillståndsprocesser är så effektiva att de bara i undantagsfall blir tidsstyrande för den sökande, och detta tillkännager för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att samla ansvaret för klimatomställningen i en ny myndighet och tillkännager detta för regeringen. 49.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regelverken bör återspegla att en större lokal miljöpåverkan kan accepteras för verksamheter med stor klimatnytta än för andra verksamheter, och detta tillkännager för regeringen. 2021/22:4217 av m.fl. (KD): 37.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa differentierade avgifter för tillsyn för gruv- och mineralnäringen och tillkännager detta för regeringen. Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Motioner som bereds förenklat (båda SD) och (båda C) och (båda C) och (båda L) m.fl. (SD) 1–3, 7 och 11 m.fl. (SD) m.fl. (SD) m.fl. (SD) m.fl. (SD) m.fl. (SD) 43, 44 och 46 m.fl. (SD) 2, 7, 11, 20, 22, 23, 25, 32, 41 och 43 m.fl. (SD) Momodou m.fl. (V) m.fl. (C) m.fl. (C) Nooshi Dadgostar m.fl. (V) m.fl. (M) m.fl. (L) m.fl. (M) m.fl. (M) m.fl. (M) m.fl. (M) m.fl. (M) m.fl. (M) m.fl. (M) 13, 15 och 22–24 m.fl. (M) m.fl. (C) m.fl. (C) 1, 2, 30 och 41 m.fl. (C) 4, 49.2 och 52 och (båda C) m.fl. (C) m.fl. (C) m.fl. (M) m.fl. (M) 8, 9 och 17 m.fl. (M) m.fl. (M) m.fl. (M) ClasGöran och (båda S) m.fl. (KD) m.fl. (KD) 16, 17, 36, 38, 71 och 74 m.fl. (KD) 3, 4, 12–15, 17, 21–23, 55 och 66–69 m.fl. (L) m.fl. (L) m.fl. (M) 20–23 och 48 m.fl. (KD) m.fl. (C) 4, 5, 15 och 16 1, 2, 6 och 7 m.fl. (L) m.fl. (KD) [1] Klimatpåverkan från energitorv ur ett systemperspektiv, Profu, . [2] , S., Strömgren, M., Fiedler, J., , , , T. and , L. Methane and Nitrous Oxide Emission Fluxes Along Water Level Gradients in Littoral Zones of Constructed Surface Water Bodies in a Rewetted Extracted Peatland in . 2020, 4, 17. doi:10.3390/soilsystems4010017. [3] Fler uppgifter för – Bör rådet arbeta med EU-reglering och digitalisering? (Statskontorets rapport 2018:1). Vi debatterar miljö- och jordbruksutskottets betänkande 29 om straffbestämmelser till EU:s förordning om fartygsåtervinning och de motioner från allmänna motionstiden som handlar om övergripande miljöfrågor. Vi kan börja med propositionen. I den föreslås nya straffrättsliga bestämmelser i som syftar till att uppfylla skyldigheter enligt EU:s fartygsåtervinningsförordning. Fartyg innehåller stora mängder ämnen och material som kan vara skadliga för människors hälsa och för miljön - till exempel olja och asbest - och som när ett fartyg är uttjänt utgör farligt avfall. Om ett uttjänt fartyg och de ämnen och material som fartyget innehåller inte tas om hand på ett miljömässigt godtagbart sätt kan det medföra stora miljökonsekvenser. återvinns av världens fartyg i , , , och . Skillnader i fråga om lönekostnader och miljö, säkerhets- och hälsokrav innebär att det ur ett redarperspektiv är mer lönsamt att forsla ett uttjänt fartyg till en återvinningsanläggning i södra än till länder i andra delar av världen. Fartygen återvinns i de flesta fall med miljömässigt osunda och osäkra metoder, som har betydande konsekvenser för människors hälsa och för miljön. Arbetet med att plocka isär fartyg utgör även en särskild fara för arbetarnas hälsa och liv. Kontroll av gränsöverskridande transporter och omhändertagandet av farligt avfall regleras i internationella konventioner och i EU-lagstiftningen. Syftet är att skydda människors hälsa och miljön och att åstadkomma en miljövänlig och effektiv hantering av avfall. De nya bestämmelser som föreslås i propositionen innebär att såväl fartygsägare som ansvariga för driften av återvinningsanläggningar kommer att kunna dömas till böter. Fartygsägare kommer att kunna dömas till böter om de lämnar vilseledande eller oriktiga uppgifter inför upprättande av fartygets återvinningsplan, och driftsansvariga kommer att kunna göra det om ett fartyg återvinns i strid med dess återvinningsplan. Miljö- och jordbruksutskottet föreslår inte mindre än sju tillkännagivanden till regeringen med anledning av motionsyrkanden från allmänna motionstiden om övergripande miljöfrågor. Vi socialdemokrater står bakom samtliga av våra reservationer i betänkandet, men för tids yrkar jag bifall bara till reservation 3. Jag vill i mitt anförande framöver särskilt lyfta frågorna om klassificering av jordbruket, äganderätt och rätt till ersättning samt Århuskonventionens talerättsregler. Ett av tillkännagivandena handlar som sagt om klassificering av jordbruket och om att ändra definition av jordbruk som en miljöfarlig verksamhet. Av förarbetena till framgår att med miljöfarlig verksamhet avses användning av mark, byggnader eller anläggningar på ett sätt som kan medföra olägenhet för människors hälsa eller miljön genom utsläpp eller genom förorening av mark, luft eller vatten. En verksamhet behöver alltså inte vara farlig för människors hälsa eller för miljön bara för att den har betecknats som miljöfarlig. Om miljön påverkas eller på något sätt kan påverkas är det fråga om miljöfarlig verksamhet. Definitionen innebär att regler om miljöfarlig verksamhet blir tillämpliga. Begreppet miljöfarlig verksamhet är ett vedertaget begrepp som används i många olika sammanhang i , inte bara i kapitlet om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd utan även i bland annat processbestämmelserna. Begreppet ger också uttryck för grundtanken i lagstiftningen: att även risken för olägenheter ska beaktas. Det är tydligt att jordbruket har en påverkan på miljön. Det kan bland annat handla om utsläpp till luft av ammoniak eller förbränningsavgaser. Det kan handla om läckage till vatten eller utsläpp från transporter. Att jordbruket - som kan bestå av stora enheter där till exempel 500 000 kycklingar föds upp i omgångar, - miljöprövas är långt ifrån orimligt. Att enligt pröva något som miljöfarlig verksamhet har därför inte något att göra med huruvida en verksamhet i allmänhetens ögon bör ses som miljöfarlig. Jordbruket medför många goda nyttor för samhället, och att miljöpröva jordbruket tar inte bort de nyttorna. Betänkandet innehåller förslag om två tillkännagivanden som handlar om rätten till ersättning kopplat till skydd av egendom, och i det här fallet pratar vi om skog. Skyddet för äganderätten, det så kallade egendomsskyddet, är en grundläggande fri- och rättighet enligt regeringsformen och som alltid måste respekteras när myndigheter handlägger och beslutar i ärenden med koppling till denna rättighet. Vidare följer det av såväl grundlag som vanlig lag att den vars äganderätt inskränks under de förutsättningar som anges i lagstiftningen ska vara tillförsäkrad rimlig ersättning för denna rådighetsinskränkning. Under hela vårt regeringsinnehav har vi socialdemokrater ökat anslaget till detta område, och myndigheterna har fått uppdrag med ett tydligt syfte att markägare ska känna sig trygga. Vi har tagit fram två propositioner tillsammans med och . Först är det propositionen om stärkt äganderätt, som godkänts av , där vi har tydliggjort rätten till frivillighet och rätt till ersättning i form av pengar eller bytesmark. Sedan är det propositionen om avverkning i fjällnära skog, där det också finns en förtydligad rätt till ersättning. Vi ställer oss därför mycket frågande till utskottets majoritet, som föreslår dessa två tillkännagivanden. Vad vill man åstadkomma med detta som inte föreslås i de två propositionerna? Och har partierna något förslag om ökning av ersättningarna till markägarna? Mot bakgrund av detta reserverar vi oss mot de tillkännagivanden som utskottet föreslår. Konventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor heter Århuskonventionen. Den trädde i kraft , och är part till konventionen . Konventionen vilar på princip 10 i Riodeklarationen om miljö och utveckling, som antogs vid om miljö och utveckling i . Denna princip anger att miljöfrågor hanteras bäst när alla berörda medborgare deltar på lämplig nivå. Som part till Århuskonventionen och som medlem i EU har åtagit sig att bland annat ge icke-statliga organisationer tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor. behöver också, för att leva upp till Århuskonventionen och krav i detta avseende, anpassa den nationella rätten efter konventionens regelverk. Enligt konventionen har icke-statliga organisationer som främjar miljöskydd och som uppfyller de krav som uppställs i nationell rätt en särskilt viktig roll, och de tillerkänns därför samma rättigheter som den berörda allmänheten i övrigt. För att en förening ska kunna betraktas som en del av allmänheten och ha talerätt bör den ha en strukturerad organisationsform med föreskrivna stadgar, årsmöten och medlemsregister. För oss socialdemokrater är det tydligt att miljöorganisationerna spelar en central roll för att säkerställa att skyldigheterna enligt miljölagstiftningen efterlevs. Vi anser att Århusförordningens talerättsregler är väl avvägda, och vi avser inte att driva på för en förändring av dessa. Det vi debatterar nu är som sagt miljöfrågor och deras viktiga koppling till jord- och skogsbruk. Det är oerhört viktiga frågor som har betydelse för svensk konkurrenskraft, svensk livsmedelsproduktion och bioekonomi. Men dessvärre kan jag konstatera att vi i flera av dessa frågor saknar samsyn i miljö- och jordbruksutskottet. Vi i oppositionen har som ni kanske hörde i sju frågor enats och lyckats hitta majoriteter emot sittande regering. Det handlar om viktiga frågor som äganderätten, offentliga upphandlingar av livsmedel, proportionalitetsprincipen och synen på jordbruk, frågor som har stor betydelse för lantbrukarnas tro . Detta framgår av den så kallade Lantbrukspanelen, där man återkommande intervjuar ett hundratal lantbrukare beträffande deras syn i olika spörsmål. publicerade man en enkät där lantbrukarna förklarade att de upplevde både glädje och oro med sin verksamhet - glädje på så sätt att de kände att de hade möjlighet att utveckla sin verksamhet, sin mark, sin jord och sin skog, men också oro över inskränkningar i äganderätten. av lantbrukarna uppgav att de våndades över detta, trots fina skrivningar i regeringsformen och . Detta måste vi politiker ta ad notam. Det handlar också om vår möjlighet att ha tillgång till livsmedel. Vd:n för , som genomför denna enkät, säger att vi politiker inte förstår hur viktig frågan om äganderätten faktiskt är för lantbrukarna. Han poängterar att det för dem handlar om grunden för att kunna driva sitt företag men också deras dagliga verksamhet, arbete och liv. I de lägena blir det förstås ytterst påfrestande om du som lantbrukare lever med en ständig oro för att själva grunden för ditt företagande när som helst kan inskränkas. Självklart måste detta hämma utvecklingen. För vem vågar i de lägena investera i nya miljö- och klimatsmarta lösningar? Lika illa är det att den som drabbas inte alltid kompenseras i enlighet med den proportionalitetsprincip som finns juridiskt och den rätt till ersättning som ska gälla. Det som den tidigare talaren glömmer att berätta är att detta också handlar om myndigheternas tolkning och tillämpning av de regler som finns. För den enskilde kan det innebära att man blir tvungen att överklaga och att det då inleds en lång process som kan vara tidsödande men också kosta väldigt mycket pengar, både för samhället och för den enskilde. sprids en känsla av oro över vad myndigheterna egentligen har för avsikter. Vi moderater tar dessa signaler på allvar. Vi gör det också mot bakgrund av att antalet heltidsjordbrukare fortsätter att minska. finns det drygt 14 000, vilket är en minskning med . Därför är det viktigt att vi gör vad som står i vår makt för att stoppa denna negativa utveckling och ser till att lantbrukares myndighetskontakter är juridiskt oklanderliga, ger långsiktiga förutsättningar och handläggs skyndsamt. Då vi moderater pekar på vikten av frågor som stärkt äganderätt, proportionalitetsprincip och handläggningstider anser regeringspartiet att det är onödigt. Vi hörde det tidigare: Det här fungerar bra. Men påminns vi återkommande om situationer där myndigheter och ansvariga tolkar reglerna på ett annat sätt än vad vi politiker har haft för avsikt och förväntat oss. kom ett utslag från mark- och miljödomstolen i som klargjorde att om en skogsägare vill avverka sin skog är det också vederbörandes skyldighet att efterleva både och artskyddet. Detta är i linje med vad har tagit upp med oss och anfört här : Så här ser regleringen ut. När vi hade flera myndigheter på plats i miljö- och jordbruksutskottet framkom det att andra myndigheter tyckte det motsatta, och även att andra partier tyckte det motsatta. Men har vi fått det svart på vitt igen: Så här tolkar mark- och miljödomstolen regelverket. Det innebär att den enskilde markägaren alltså måste ha koll på vilka arter som finns i skogen. Ytterligare en fråga som väcker oro framåt är tolkningen av den så kallade Århuskonventionen. Jag vill här och säga att här har det blivit ett missförstånd i medierna. Detta handlar inte om hela frågan om Århuskonventionen utan om Århuskonventionen kopplat till skydds- och licensjakt. Frågan är vem som egentligen ska ha rätt att yttra sig i de här lägena. Vi menar att har haft en alldeles för generös hållning som gett allmänheten i stort möjlighet att göra detta. Handlar det om en skyddsjakt är ju tidsramen väldigt kort för att faktiskt kunna få bort problemet som ett rovdjur kan utgöra. Vi vill därför begränsa miljöorganisationers talerätt att överklaga de här besluten. Jag har redogjort för flera exempel på hur vi moderater anser det rimligt att stötta svensk livsmedelsproduktion och bioekonomi. Till det jag har sagt kommer förstås det faktum att just den svenska livsmedelsproduktionen är bland de mest klimat- och miljövänliga som finns. Om denna produktion äventyras kommer det att leda till import från andra länder, vilket i sin tur kommer att medföra ökade utsläpp och ökad användning av antibiotika och växtskydd. Det är inte ett hållbart alternativ. Självklart ska vi i därför kunna ställa krav på att de livsmedel som inhandlas offentligt i högre utsträckning ska motsvara de svenska djurskydds- och miljökraven. Detta vill vi uppmana regeringen att faktiskt se till. Som vi hörde föreslås också en uppmaning där vi vill att regeringen ska ändra klassificeringen av svenskt jordbruk. Då handlar det om att vi inte ser detta som en miljöfarlig verksamhet.