bet · H901NU21 · 2022-05-13 00:00:00 — Flera av uppdrag avser tillstånd enligt . omfattar uppdraget sådana aspekter som är tidskritiska även vid linjekoncessioner enligt ellagen i de fall en betydande miljöpåverkan kan antas. Det rör t.ex. utredningens uppdrag att undersöka de statliga förvaltningsmyndigheternas roll att bevaka allmänna intressen under prövningen och att undersöka hur samrådsförfarandet kan förbättras. om ett eventuellt förtursförfarande och tidsbegränsning eller omprövning av tillstånd kan också direkt eller indirekt komma att påverka prövningsprocesserna för elnät. Kortare ledtider för elnätsutbyggnad gav regeringen i uppdrag att tillsammans med Lantmäteriet och länsstyrelserna utveckla och testa nya arbetssätt för hantering av de tillstånd och rättigheter som krävs för att bygga ut eller förstärka det svenska elnätet. Det konstateras att många av tillståndsprocesserna för att bygga ut eller förstärka elnätet tidsmässigt följer efter varandra. bedöms det kunna finnas stora tidsvinster i att i högre utsträckning pröva dessa ärenden parallellt och koordinerat. ska tillsammans med Lantmäteriet och relevanta länsstyrelser koordinera sina respektive arbetssätt och processer i syfte att förkorta tiden för den samlade hanteringen av ett antal viktiga och utvalda elnätsprojekt kopplade till uppdraget. Detta innebär bl.a. att myndigheterna ska undersöka om det finns möjlighet att minska ledtiderna mellan prövningens steg samt om det är möjligt att förkorta ledtiderna genom att handlägga olika delar av en ansökan parallellt och om möjligt i fas. Arbetets resultat och slutsatser ska slutredovisas till . Svar på skriftlig fråga om elnätsutbyggnad och gröna industrisatsningar besvarade statsrådet en fråga från (SD) om vilka åtgärder statsrådet och regeringen avser att vidta för att nyindustrialiseringen i norra inte ska bromsas in eller utebli som en konsekvens av de långa tillståndstider som är kännetecknande vid etablering av nya elnät (fr. 2021/22:1289). Statsrådet instämde i att tillståndsprocesserna för elnät tar och angav att regeringen därför har vidtagit flera åtgärder som har genomförts eller som kommer att genomföras för att snabba på processerna. Regeringen har i den elektrifieringsstrategi som beslutades satt upp ett mål om halverade ledtider till 2025. Här nämnde statsrådet propositionen Moderna tillståndsprocesser för elnät (prop. 2020/21:188) med förenklingar och förbättringar i ellagen. Vidare nämndes att arbetar med förslag som ska underlätta prövningen och ska lämna sina förslag till regeringen . Statsrådet påminde också om att , Lantmäteriet och länsstyrelserna har fått i uppdrag att koordinera sina processer och utveckla nya metoder och arbetssätt för att korta ledtiderna för utbyggnaden av elnätet. De nya arbetssätten prövas i ett antal pågående pilotprojekt. I samband med att utskottet behandlade regeringens proposition 2020/21:188 Moderna tillståndsprocesser för elnät tog det även ställning till ett antal motionsyrkanden från den allmänna motionstiden /21 som gällde just tillståndsprocesser och handläggningstider med koppling till utbyggnaden av elnät (bet. 2020/21:NU22). Flera av de förslag som då var aktuella är även föremål för utskottets ställningstagande i detta betänkande. Utskottet avstyrkte yrkandena bl.a. med hänvisning till gällande regler i förvaltningslagen (2017:900) om handläggning av ärenden hos förvaltningsmyndigheter där det bl.a. framgår att ett ärende ska handläggas så enkelt, snabbt och kostnadseffektivt som möjligt utan att rättssäkerheten eftersätts. Vidare hänvisade utskottet till att regeringen i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 21 s. 29) hade angett att tillståndsprocesserna ska bli snabbare och vara proportionerliga, och regeringen påminde där även om att hade arbetat vidare med effektivare hantering av koncessionsprövningar för nya kraftledningar. Utskottet lyfte även fram att då hade förordat ett tillkännagivande om att bestämmelser om tidsfrister och kontaktpunkt som ska genomföras i som en följd av EU:s omarbetade förnybartdirektiv även ska gälla koncessionspliktiga elnät. Utskottets ställningstagande redovisas under följande rubriker: – Mål om halverade ledtider – Undantag för redan miljöprövade verksamhetsområden. Utskottet vill inledningsvis tydligt understryka vikten av att högt ställda ambitioner att ställa om samhället i hållbar riktning genom en offensiv satsning på en hög grad av elektrifiering av flera samhällssektorer inte får hindras av tidsödande byråkrati. Å andra sidan vill utskottet också betona vikten av att rättssäkerheten i dessa processer upprätthålls och att berörda intressenter ges möjlighet att komma till tals. Effektiv handläggning hos berörda myndigheter som baseras på ett väl genomarbetat underlag från de som ansöker om nätkoncession, miljötillstånd, ledningsrätt m.m. är, enligt utskottets mening, nyckeln till framgång på detta område. Mot denna bakgrund ser utskottet positivt på det arbete som bedrivs på bred front för att komma till rätta med det som i många av de här aktuella motionerna beskrivs som alldeles för utdragna tillståndsprocesser. Så sent som tog ställning till regeringens proposition Moderna tillståndsprocesser för elnät (prop. 2020/21:188, bet. 2021/22:NU22). I propositionen föreslogs ändringar i bl.a. ellagen (1997:857) som syftade till att göra det enklare att bygga ut elnätet i och att tillståndsförfarandena ska bli mindre resurskrävande både för elnätsföretagen och för de berörda myndigheterna. Därefter har regeringen i sin elektrifieringsstrategi lyft fram kortare ledtider som en av strategins tolv huvudpunkter och i anslutning till det tydligt angett att avsevärt kortare ledtider för utbyggnaden av nya elnät är en helt central fråga för att möjliggöra en snabb klimatomställning genom elektrifiering. Ett antal förslag redovisas med målet att ledtiderna för nya elnät ska vara halverade till 2025. Arbetet ska bygga på en nationell dialog mellan näringsliv, myndigheter och andra aktörer för att möjliggöra en samhällsgemensam målsättning om i genomsnitt halverade ledtider . Ytterligare åtgärder inkluderar bl.a. resursförstärkningar till prövningsmyndigheterna och en utveckling av regelverket som bl.a. ska tydliggöra vägvalet mellan luftledning och markkabel. Utskottet knyter också förhoppningar till utfallet av det uppdrag som har att – tillsammans med Lantmäteriet och länsstyrelserna – utveckla och testa nya arbetssätt för hantering av de tillstånd och rättigheter som krävs för att bygga ut eller förstärka det svenska elnätet. Många av dessa tillståndsprocesser följer tidsmässigt efter varandra och det bedöms kunna finnas stora tidsvinster i att i högre utsträckning pröva dessa ärenden parallellt och koordinerat. Arbetets resultat och slutsatser ska slutredovisas till . I detta sammanhang vill utskottet också påminna om att såväl som har för avsikt att avrapportera sina uppdrag och att båda dessa utredningar väntas beröra flera frågor som har bäring på de tillståndsprocesser som kringgärdar utbyggnaden av elnät. Utskottet vill även nämna att vidgade möjligheter till undantag från kravet på nätkoncession som föreslogs av och som har arbetats in i den proposition som utskottet behandlar i detta betänkande och i förordningen (2007:215) om icke koncessionspliktiga nät (den s.k. IKN-förordningen) kan bidra till att förkorta ledtiderna för utbyggnaden av elnät och då inte minst sådana som kan underlätta distribution av mikroproducerad förnybar el i form av exempelvis sol- eller vindkraft. Sammantaget anser utskottet att det ovan beskrivna arbetet tillgodoser de önskemål om åtgärder för att förkorta tillståndsprocesser för utbyggnad av elnät som finns i de här aktuella motionerna. Därmed avstyrks samtliga motionsyrkanden. Mål om halverade ledtider I tre av motionerna efterfrågas en utredning med uppgift att rensa i regelverken och möjliggöra energiomställningen där ett mål om halverade ledtider ska vara bärande. Utskottet har i det föregående redovisat att avsevärt kortare ledtider för utbyggnaden av nya elnät är en helt central fråga för att möjliggöra en snabb klimatomställning genom elektrifiering. Vidare bör det noteras att det i den nationella elektrifieringsstrategin anges ett mål om att ledtiderna för nya elnät ska vara halverade till 2025. Mot den bakgrunden bör motionsyrkandena – även om de inte var tidssatta – kunna anses vara tillgodosedda och lämnas utan vidare åtgärd av . Därmed avstyrks motionsyrkandena. Utskottet anser att avsevärt kortare ledtider för utbyggnaden av nya elnät är en helt central fråga för att möjliggöra en snabb klimatomställning genom elektrifiering. Detta synsätt är inte begränsat enbart till de tillståndsprocesser som kan kopplas till utbygganden av stamnätet. Även de koncessionsprövningar som krävs för regionnäten bör uppmärksammas i sammanhanget. Av det skälet finner utskottet det mindre lämpligt att – så som föreslås i en av motionerna – fokusera på processerna kring stamnätskoncessionerna. Därmed avstyrks motionsyrkandet. Undantag för redan miljöprövade verksamhetsområden I två av de här aktuella motionerna föreslås att det ska införas ett undantag från kravet på nätkoncession i redan miljöprövade verksamhetsområden. För utskottet har det inte varit helt tydligt vad motionärerna avser med begreppet ”redan miljöprövat verksamhetsområde”. Om motionärerna åsyftar någon del av den miljöprövning som föregår etablerandet av en kraftledning vill utskottet peka på att den prövningen har ett helt annat syfte än den som görs inom ramen för nätkoncessionsprövningen. I det senare fallet prövas den planerade ledningens lämplighet ur ett kraftsystemperspektiv. Att undanta ledningen från den prövningen med hänvisning till att den ska etableras i det som motionärerna betecknar ett ”redan miljöprövat verksamhetsområde” förefaller därmed, enligt utskottets uppfattning, vara mindre lämpligt. Om motionärerna i stället främst avser de möjligheter till undantag från krav på koncession som regleras i den s.k. IKN-förordningen kan det nämnas att det tillkom ytterligare undantag som eventuellt tillgodoser det som efterfrågas i motionen. Därtill bör det nämnas att det pågår en översyn av kravet på nätkoncession. Därmed avstyrks motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som på olika sätt gäller de anslutningsavgifter som bl.a. elproducenter måste betala för att ansluta till ett elnät. Flera av förslagen gäller avgifter för anslutning av havsbaserad vindkraft. I sitt ställningstagande hänvisar utskottet bl.a. till att en särskild utredare har fått i uppdrag att se över reglerna om de avgifter som elnätsföretagen tar ut för att ge tillgång till nät och annan infrastruktur. Jämför reservation 36 (SD, L), 37 (M), 38 (V) och 39 (KD). I kommittémotion 2021/22:3688 av m.fl. (M) anförs det att alla fossilfria tekniker måste användas för att det ska vara möjligt att nå det mål om fossilfrihet som motionärerna står bakom. Motionärerna understryker att kraftiga subventioner till vissa energislag inte bidrar till en energipolitik som bygger på marknadsmässiga grunder. Stöd till enskilda produktionstekniker ska därför minskas och avvecklas. I yrkande 21 begär motionärerna ett tillkännagivande om att inte införa subventioner till havsbaserad vindkraft. I kommittémotion 2021/22:3199 av m.fl. ses dock en stor potential i vindkraften. Motionärerna konstaterar att den landbaserade vindkraften redan är lönsam utan subventioner men att den havsbaserade vindkraften är dyr att bygga. För att underlätta utbyggnaden anser motionärerna att anslutningsavgifterna till havsbaserad vindkraft bör slopas. I yrkande 10 begär de ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med en redogörelse för hur man går till väga för att avskaffa anslutningsavgiften för den havsbaserade vindkraften. I kommittémotion 2021/22:4195 av m.fl. (KD) redovisas skepsis mot att subventioner riktas till den havsbaserade vindkraften. Även om den havsbaserade vindkraften har stor potential medför den även högre kostnader. Regeringens förslag i en promemoria om att ska stå för utbyggnaden av transmissionsnätet till havsbaserad vindkraft tycker motionärerna är dåligt och föredrar i stället en marknadsbaserad lösning. De pekar bl.a. på att subventioner till havsbaserad vindkraft skulle ge oönskade effekter, exempelvis försvåra utbyggnaden av befintlig och ny förnybar kraft samt planerbar fossilfri kraft. Motionärerna begär i yrkande 18 ett tillkännagivande om att havsbaserad vindkraft inte ska få riktade subventioner. Anslutningsavgifter berörs även i kommittémotion 2021/22:4220 av m.fl. (L). Motionärerna konstaterar att principen om att det är den som ansluter till elnäten som stå för de kostnader som detta orsakar gäller i . Analysen av kostnaderna ska även inkludera sådana indirekta kostnader som kan uppkomma långt ifrån anslutningen. Detta gäller givetvis även nyanslutning av havsbaserad vindkraft som, för att kraftsystemet ska byggas ut samhällsekonomiskt effektivt, måste stå för sina fulla anslutningskostnader. Mot den bakgrunden begär motionärerna i yrkande 49 att genom ett tillkännagivande ska framföra till regeringen att principen om att aktörer som ansluter till elnäten ska stå för de kostnader detta innebär ska gälla även i fortsättningen. (C) föreslår i motion 2021/22:3209 ett tillkännagivande om en ny finansieringsmodell för anslutningsavgifter till elnät så att det främjar företagsetableringar och nyinvesteringar i hela landet. Motionären anser inte att en aktör ska behöva ta hela kostnaden för infrastruktur som fler kunder kan ha nytta av längre fram. Bakgrund och pågående arbete Undantag från avgifter för anslutning av havsbaserad vindkraft För anslutning av elproduktion till elnätet, t.ex. havsbaserad vindkraft, har ett system där den anslutande parten står för alla kostnader som uppkommer på grund av anslutningen. fick i uppdrag att ta fram förslag på hur avgifterna för anslutning till stamnätet av vindkraftsparker till havs kan avskaffas. redovisade uppdraget i rapporten anslutningskostnader för havsbaserad vindkraft (ER 2018:06). Därefter togs det fram en promemoria inom Infrastrukturdepartementet som innehöll en bearbetning av förslag. I promemorian, benämnd Minskade anslutningskostnader för elproduktion till havs, föreslogs en minskning av elproducenternas kostnader för att ansluta anläggningar för havsbaserad elproduktion till transmissionsnätet som ska uppnås genom en utbyggnad av transmissionsnätet till havsområden där det finns förutsättningar för att ansluta fler elproduktionsanläggningar. En sådan utbyggnad ska göras där den bedöms främja möjligheterna att uppfylla mål om förnybar elproduktion. Mot bakgrund av förslaget i den nyssnämnda promemorian har regeringen ändrat förordningen (2007:1119) med instruktion för från och ger verket i uppdrag att bygga ut transmissionsnätet till områden inom Sveriges sjöterritorium där det finns förutsättningar för att ansluta flera elproduktionsanläggningar och där en sådan utbyggnad främjar uppfyllelsen av mål om förnybar elproduktion. Arbete pågår för att förbereda processer för hur anslutningar av havsbaserad elproduktion ska gå till. Regeringen har också gett i uppdrag åt att påbörja ett förberedande arbete för att ge aktörerna tydliga förutsättningar. Uppdraget ska redovisas . I sin systemutvecklingsplan –2030 anger följande: är det sannolikt att kommer att ha två varianter av anslutningsförfaranden för havsbaserad vindkraft. Detaljer kring detta kommer att utredas vidare. Det ena förfarandet är enligt dagens system där anslutande part betalar för hela anslutningen, och det kommer att fortsätta att gälla för t.ex. radiella anslutningar av en enskild havsbaserad vindkraftspark. Det andra förfarandet blir enligt det nya förslaget där bygger ut transmissionsnät till havs till vissa utvalda punkter och sedan ger möjlighet för flera aktörer att ansluta. I det senare förfarandet betalar för transmissionsnätet till havs och anslutande part betalar anslutningen mellan elproduktionsanläggningen och den havsbaserade knutpunkten. tolkar uppdraget som att vi får möjlighet att styra och planera utbyggnaden av det havsbaserade transmissionsnätet som bekostar, så att anslutningar av havsbaserad elproduktion sker så effektivt som möjligt och på ett sätt som tar hänsyn även till kraftsystemets behov och det existerande transmissionsnätet vilket är positivt med avseende på nätplanering och stabiliteten i kraftsystemet. Utbyggnaden av transmissionsnätet till havs ska däremot inte grundas på samhällsekonomiska lönsamhetsbedömningar. Översyn av regleringen av avgifter på el- och naturgasområdena gav regeringen en särskild utredare uppdraget att se över reglerna om de avgifter som elnäts- och naturgasföretagen tar ut för att ge tillgång till nät och annan infrastruktur (dir. 2022:20). Syftet med utredningen är att åstadkomma ett regelverk som är förenligt med elmarknadsdirektivet respektive gasmarknadsdirektivet. Vidare är syftet att på ett tydligt sätt ta till vara kundernas intressen och nätföretagens roll i utvecklingen och utbyggnaden av el- och naturgasnäten i för att på bästa sätt kunna möta nuvarande och framtida utmaningar. Uppdraget ska redovisas . Motionsyrkanden med invändningar mot subventioner riktade till havsbaserad vindkraft behandlades av utskottet (bet. 2020/21:NU22). Utskottet konstaterade då att det som ett led i arbetet med att genomföra energiöverenskommelsen pågick beredning inom av frågan om att avskaffa avgifterna för anslutning till stamnätet för el för vindkraftsparker till havs. Utskottet noterade de genomförda utredningarna från och inom , men ansåg inte att det hade framkommit anledning att förordna några sådana tillkännagivanden som motionärerna föreslog. Flera av de motioner som är aktuella i detta avsnitt förefaller bygga på uppfattningen att den förnybara elproduktion som ansluts till elnätet – företrädesvis väderberoende produktion och kanske särskilt den havsbaserade vindkraften – inte bär de kostnader dess volatilitet innebär för kraftsystemet. Andra motionärer vänder sig mot att dessa energislags anslutningsavgifter subventioneras, vilket de anser skapar sådana orättvisa konkurrensförhållanden som är negativa för elmarknadens funktion. Här vill utskottet inledningsvis anföra att det svenska systemet innebär att den som vill ansluta till elnätet ska stå för alla de kostnader som uppkommer på grund av anslutningen. När det mer specifikt gäller anslutning av havsbaserad vindkraft vill utskottet påminna om att Svenska kraftnäts instruktion ändrades med innebörden att affärsverket ska bygga ut transmissionsnätet till områden inom Sveriges sjöterritorium där det finns förutsättningar för att ansluta flera elproduktionsanläggningar och där en sådan utbyggnad främjar uppfyllelsen av mål om förnybar elproduktion. Därtill bör det nämnas att affärsverket i sin systemutvecklingsplan –2030 skisserar på olika varianter kring hur anslutningskostnaderna ska fördelas. Utskottet påminner också om att regeringen har gett i uppdrag åt att påbörja ett förberedande arbete för att ge aktörerna tydliga förutsättningar i fråga om vad som kommer att gälla på detta område. Uppdraget ska redovisas . Avslutningsvis hänvisar utskottet till det uppdrag som regeringen gav till en särskild utredare , nämligen att se över reglerna om de avgifter som elnäts- och naturgasföretagen tar ut för att ge tillgång till nät och annan infrastruktur (dir. 2022:20). Syftet med utredningen är bl.a. att på ett tydligt sätt ta till vara kundernas intressen och nätföretagens roll i utvecklingen och utbyggnaden av el- och naturgasnäten i för att på bästa sätt kunna möta nuvarande och framtida utmaningar. Uppdraget ska redovisas . Med det anförda avstyrks samtliga motionsyrkanden. Ersättning för skada och intrång Utskottets förslag i korthet Motionsyrkanden om ersättningar för skada och intrång i samband bl.a. med elnätsutbyggnad avslås av . Utskottet hänvisar bl.a. till att genom ett tillkännagivande redan har uppmanat regeringen att tillsätta en parlamentarisk kommitté med uppgift att se över och stärka det grundlagsreglerade egendomsskyddet. Jämför reservation 40 (C). I partimotion 2021/22:3511 av m.fl. (C) yrkande 21 begärs ett tillkännagivande till regeringen dels om att se över hur den som drabbas av intrång eller som påverkas kraftigt av samhällsviktiga etableringar kan få ersättning, dels om att genomföra en översyn av ersättningsmodellerna för att öka flexibiliteten i avtalsformerna och ge skälig kompensation till den som drabbas. Motionärerna anser att den som påverkas kraftigt av exempelvis vindkraftsparker eller kraftledningar bör ha rätt till viss ersättning, även om han eller hon inte är markägare. Även (KD) berör intrångsersättningar i motion 2021/22:1475. Motionären anser att genom ett tillkännagivande bör uppmana regeringen att utreda förutsättningarna för att erbjuda en stärkt markersättning till markägare vid intrång som medför stor klimatnytta. Bakgrund och pågående arbete Ersättning för skada och intrång Det finns bestämmelser i flera lagar om att mark får tas i anspråk med tvång, bl.a. i ledningsrättslagen (1973:1144). I samtliga av dessa lagar görs hänvisningar till ersättningsreglerna i 4 kap. expropriationslagen (1972:719). Reglerna om ersättning i expropriationslagen bygger på grundtanken att den vars fastighet eller rättighet tas i anspråk ska ha samma förmögenhetsställning efter expropriationen som om det inte hade skett någon expropriation (se t.ex. prop. 1971:122 s. 165 f. och prop. 2009/10:162 s. 41). trädde nya bestämmelser i kraft som innebär höjningar av den ersättning som betalas vid expropriation och andra åtgärder där fastigheter tas i anspråk med tvång (prop. 2009/10:162, bet. 2009/10:CU21, rskr. 2009/10:362). Ändringarna avsåg ersättningsbestämmelserna i expropriationslagen och i de andra lagar som hänvisar till dessa bestämmelser. Lagändringarna syftade till att stärka äganderätten och innebar bl.a. att det ska göras ett schablonpåslag på expropriationsersättningen av fastighetens marknadsvärde eller marknadsvärdeminskning. Genom påslaget tas det ökad hänsyn vid värderingen av fastigheten till att fastighetsägaren ofrivilligt blir av med sin fastighet. Tillkännagivande om stärkt äganderätt beslutade , på förslag av , om ett tillkännagivande om att regeringen bör tillsätta en parlamentariskt sammansatt kommitté med uppdrag att se över och stärka det grundlagsreglerade egendomsskyddet (bet. 2018/19:KU27, rskr. 2018/19:281). anförde regeringen i en skrivelse till (skr. 2021/22:75) att tillkännagivandet inte är slutbehandlat. Regeringen uppgav att den fråga som tillkännagivandet avser fortfarande bereds inom . Svar på skriftlig fråga om äganderätten vid planering av nya ledningsgator besvarade statsrådet en skriftlig fråga från (M) om vad statsrådet avser att göra för att stärka äganderätten för landets markägare när nya ledningsgator planeras och ska byggas i (fr. 2021/22:210). I sitt svar anförde statsrådet följande: Äganderätten är grundlagsskyddad och det är självklart viktigt att den som äger mark tryggt kan förfoga över den. kan det ibland vara nödvändigt att göra inskränkningar i den enskildes äganderätt om det behövs för angelägna allmänintressen. Elektricitet anses ofta vara av sådant allmänintresse och därför finns det regler i bland annat expropriationslagen (1972:719) och ledningsrättslagen (1973:1144) som möjliggör framkomlighet för ledningar även om ett nätföretag inte skulle komma överens med enskilda markägare längs den tillståndsgivna sträckningen. står inför ett stort behov av ökad tillgång till el , både genom ökad produktion och kapacitet i elnätet, vilket medför att nya anläggningar kommer behöva byggas. är det givetvis viktigt att de byggs på rätt plats och utformas på lämpligt sätt, för att bland annat minska intrång på motstående intressen, exempelvis privata markägare. Det är och nätföretagen som planerar och driver elnätet i .