bet · H901FiU20 · 2022-06-10 00:00:00 — För att ett eventuellt nytt överskottsmål ska kunna träda i kraft bör en utvärdering enligt utskottet inledas för att regeringen ska kunna avisera om detta ekonomiska vårproposition och därefter lämna förslag i budgetpropositionen med ikraftträdande . Inriktningen på den ekonomiska politiken och budgetpolitiken invasion av har lett till att det säkerhetspolitiska läget i har försämrats drastiskt. Utskottet välkomnar regeringens åtgärder som innebär stöd till , sanktioner mot och att stärka . ska ta sin del av ansvaret för att ta emot människor på flykt och det svenska mottagandet ska ske genom en jämn fördelning över hela landet. Liksom regeringen väntar sig utskottet också att andra länder tar sitt ansvar och att den solidaritet som uppvisas i EU och består. I likhet med regeringen anser utskottet att försvarsförmåga ska öka och att upprustningen av totalförsvaret ska genomföras i snabbare takt. Anslagen till det militära försvaret ska nå av BNP så snart det är praktiskt möjligt, dvs. när det är möjligt att på ett effektivt sätt omsätta ökningarna i stärkt försvarsförmåga. Utskottet stöder regeringens arbete med den långsiktiga kampen mot samhällsproblemen och för ett som är tryggt för alla. Politiken ska därför fortsätta att inriktas på att tränga tillbaka våld och kriminalitet och bryta segregationen, skapa jobb i hela landet genom att driva på klimat-omställningen och stärka den demokratiska kontrollen över välfärden. Tränga tillbaka våld och brottslighet och bryta segregationen Utskottet delar regeringens uppfattning att våld och brottslighet hotar samhällsgemenskapen, undergräver tilliten mellan människor och urholkar framtidstron. Därför stöder utskottet regeringens åtgärdsprogram mot gängkriminalitet som bl.a. syftar till att ge myndigheterna rätt verktyg i brottsbekämpningen och skärpa påföljderna för brott. Liksom regeringen anser utskottet att antalet anställda inom polisen ska öka, med målet om 10 000 fler anställda till 2024. Informationsutbyte mellan banker och rättsvårdande myndigheter ska även förbättras. Som regeringen framhåller göder arbetslivskriminalitet den organiserade brottsligheten och dränerar välfärden och trygghetssystemens resurser. Utskottet välkomnar regeringens ambition att fortsätta utveckla det myndighetsgemensamma arbete som initierades 2017, bl.a. genom att inrätta regionala center mot arbetslivskriminalitet. Utskottet vill liksom regeringen även att möjligheten till stärkt informationsutbyte mellan myndigheter, kommuner och arbetslöshetskassor ska utvärderas. Utskottet noterar att läget på arbetsmarknaden tydligt har förbättrats och att sysselsättningsgraden nu är högre än innan pandemin bröt ut. Men för att minska segregationen och för att målet om jämlika uppväxt- och levnads-villkor och goda livschanser ska uppnås måste fler komma i arbete. Utskottet delar därför regeringens bedömning om att politiken bör inriktas på att trycka tillbaka långtidsarbetslösheten, särskilt i områden med socioekonomiska utmaningar, bl.a. genom att införa en aktivitetsplikt för arbetslösa. Skapa jobb genom att driva på klimatomställningen ska bli världens första fossilfria välfärdsland. Utskottet delar regeringens bedömning att klimatomställningen kommer att leda till tusentals nya arbetstillfällen och att löntagare måste rustas med nya kunskaper och kompetenser. Utskottet välkomnar därför regeringens fortsatta satsningar på kompetensutveckling och omställning i yrkeslivet. Värdefulla naturområden bör skyddas i god samarbetsanda med skogsägarna. Utskottet delar regeringens bedömning att inriktningen på politiken bör vara att säkra gröna investeringar och en hållbar finansmarknad, bl.a. genom statliga kreditgarantier för gröna investeringar och statliga gröna obligationer. Vidare behövs ny forskning för att genomföra klimatomställningen. Utskottet delar regeringens bedömning att politiken ska inriktas på en fortsatt snabb utbyggnad av kostnadseffektiv, förnybar energi, baserat på den elektrifieringsstrategi som antogs . Elnätets överförings-kapacitet ska öka betydligt och kommunernas incitament för att tillåta etablering av vindkraft ska stärkas. Utskottet stöder regeringens avsikt att bibehålla den höga omställningstakten i elektrifieringen av transportsektorn och planen på att genomföra den största järnvägssatsningen i modern tid. Utskottet anser liksom regeringen att en ambassadör för klimat och säkerhet ska tillsättas. Stärka den demokratiska kontrollen över välfärden och säkerställa trygga försäkringar och pensioner Utskottet delar regeringens åsikt att en stark välfärd är avgörande för ett jämlikt som håller ihop. Betydelsen och behovet av en stark välfärd har framhävts av pandemin. ska ha vård, skola och omsorg av hög kvalitet i hela landet och de gemensamma skattepengarna ska gå till det de är avsedda för. Utskottet delar regeringens bedömning att fler behöver anställas inom välfärden och välkomnar regeringens arbete med att möjliggöra fler utbildningsplatser för bl.a. sjuksköterskor. Vidare stöder utskottet regeringens arbete med att stärka den demokratiska kontrollen över skolan, bl.a. genom en tydligare och mer likvärdig resursfördelning till huvudmän. Politikens inriktning ska vara att fortsätta förstärka de allmänna socialförsäkringarna, och utskottet delar regeringens bedömning att avgiftsbetalningarna till pensionssystemet ska höjas. Vidare stöder utskottet regeringens arbete för att stärka den demokratiska kontrollen över välfärden, genom att bl.a. motverka felaktiga utbetalningar, skattebrott, bidragsbrott och arbetslivskriminalitet. Krispolitikens fördelningspolitiska effekter, euron och bankunionen När det gäller motionsyrkandet om att utreda krispolitikens fördelnings-politiska effekter välkomnar utskottet de studier som görs på området allteftersom data blir tillgänglig. Liksom regeringen anser utskottet att politiken ska inriktas på att minska klyftorna och öka sammanhållningen i samhället och utskottet följer därför dessa frågor noga. Effekterna av krisåtgärderna ur ett inkomstfördelningsperspektiv utvärderas bl.a. i slutbetänkande, som överlämnades till regeringen . har även analyserat krisåtgärdernas effekter på inkomstfördelningen i en studie som publicerades . Utskottet konstaterar vidare att en fördjupad redogörelse över inkomstutvecklingen ges i propositionens fördelningspolitiska redogörelse (bilaga 2). När det gäller frågan om att införa euron som valuta vill utskottet liksom tidigare framhålla att står utanför valutaunionen till dess att beslutat annorlunda samt att det svenska folket vid en folkomröstning röstade nej till att införa euron som valuta. När det gäller frågan om att ska närma sig euroområdet konstaterar utskottet liksom tidigare att utredningen om ett eventuellt svenskt deltagande i den europeiska bankunionen överlämnade sitt betänkande till regeringen (och bankunionen, SOU 2019:52). Utredningens uppdrag har varit att göra en genomgripande analys av innebörden av ett eventuellt svenskt deltagande i den europeiska bankunionen. Förslaget har varit ute på remiss och tiden för att lämna yttrande gick ut . I fråga om ett svenskt deltagande vill utskottet inte föregripa det beredningsarbete som pågår inom med utredningens förslag och remissinstansernas yttranden. har tillkännagett för regeringen (bet. 2016/17:FiU20 punkt 3, rskr. 2016/17:349) att den bör redovisa sysselsättningseffekter av de reformer som föreslås och aviseras i budgetpropositionen. Regeringens bedömning är att det inte är ändamålsenligt att redovisa siffersatta effektberäkningar av enskilda reformer. Regeringen framhåller att åtgärder har vidtagits som innebär att den bedömda riktningen och storleksordningen på effekterna för enskilda reformer redovisas. Utskottet delar regeringens bedömning. Sammanfattningsvis tillstyrker utskottet propositionens riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. De alternativa förslag till riktlinjer som lämnats i följdmotioner avstyrks. När det gäller motionsyrkanden från den allmänna motionstiden /22 konstaterar utskottet att tidigare avslagit liknande yrkanden. Utskottet konstaterar också att vissa frågor bereds inom och att vissa frågor snart kommer att beredas av utskottet. Utskottet anser därför att de aktuella motionsyrkandena bör avstyrkas. 2 om tillämpningen av det finanspolitiska ramverket Utskottets förslag i korthet lägger skrivelsen till handlingarna. publicerade granskningsrapporten Det finanspolitiska ramverket – regeringens tillämpning 2021. I rapporten granskas om regeringens föreslagna finanspolitik i de ekonomiska propositionerna varit utformad och redovisats i enlighet med det finanspolitiska ramverket. överlämnade regeringen sin skrivelse med anledning av granskningsrapporten till (skr. 2021/22:141). I skrivelsen redovisar regeringen sin bedömning av de iakttagelser och rekommendationer som presenterar i sin rapport. Inga följdmotioner har lämnats med anledning av skrivelsen. anser att det inte tydligt framgår av budgetpropositionen att det råder ett obefintligt utrymme för varaktiga utgiftsökningar , om de inte motsvaras av minskningar av andra utgifter. Denna brist på transparens bedöms som särskilt problematisk med hänsyn till att den parlamentariska situationen kan medföra förändringar i regeringens förslag till budget. rekommenderar därför att regeringen i de kommande ekonomiska propositionerna tydliggör utrymmet för utgiftsökningar . Regeringen delar bedömning och kommer att sträva efter att utveckla beskrivningen av budgeteringsmarginalen i de kommande ekonomiska propositionerna. Planen för återgång till överskottsmålet bedömer att det saknades en plan för övergång till överskottsmålet ekonomiska vårproposition och påtalar att regeringen presenterade en sådan plan först i budgetpropositionen . rekommenderar regeringen att den presenterar en plan för återgång till överskottsmålet även i den ekonomiska vårpropositionen, om det finns en tydlig avvikelse från överskottsmålet. Regeringen framhåller att befann sig i en lågkonjunktur och att det var viktigt att finanspolitiken kunde anpassas till det rådande konjunkturläget, varför det bedömdes som olämpligt att ange en plan för en återgång till överskottsmålet annat än på en övergripande nivå. Regeringen bedömer att avvikelsen från överskottsmålet hanterats i linje med det finanspolitiska ramverket. Redovisning av budgeteffekterna av finanspolitiska åtgärder anser att budgetpropositionen saknar en strukturerad redovisning av vilka åtgärder som är permanenta, vilka som är tillfälliga och i vilken takt krisstöden kommer att fasas ut. rekommenderar därför att regeringen förtydligar redovisningen av budgeteffekter för föreslagna och aviserade åtgärder så att omfattningen av tillfälliga respektive permanenta åtgärder framgår. Regeringen delar bedömning av vikten av att budgeteffekterna av föreslagna och aviserade åtgärder redovisas på ett sätt som tydliggör omfattningen av tillfälliga respektive permanenta åtgärder, så att utomstående bedömare kan ta ställning till hur regeringens politik påverkar utvecklingen av de offentliga finanserna. framhåller regeringen att mycket av den information som efterfrågas av redovisats i de ekonomiska propositionerna. Jämförelser mellan olika prognoser anser att regeringens prognosjämförelser saknar tillräcklig analys för att ge en djupare förståelse till varför prognoserna i vissa fall skiljer sig åt mellan olika bedömare. rekommenderar därför regeringen att utveckla prognosjämförelserna så att de blir mer informativa. Regeringen delar bedömning. Regeringens åtgärder med anledning av iakttagelser och rekommendationer Regeringen avser att fortsätta utveckla beskrivningen av utrymmet under utgiftstaket, redovisningen av budgeteffekter och redovisningen av prognosjämförelser i linje med rekommendationer. När det gäller planen för återgång till överskottsmålet delar regeringen inte bedömning och avser därför inte att vidta några åtgärder med anledning av rekommendationen. Utskottet noterar de åtgärder som regeringen avser att vidta med anledning av iakttagelser och rekommendationer och välkomnar det arbetet. Utskottet har i sitt ställningstagande under avsnitt 1 Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken framhållit att det gärna hade sett att regeringen närmare hade redovisat vilka principer och överväganden som ligger bakom bedömningen av utgiftstakets nivå . Utskottet anser därför att det inte finns anledning att göra något särskilt uttalande i frågan här utan hänvisar till vad utskottet anför under den punkten. Utskottet föreslår att lägger skrivelse 2021/22:141 till handlingarna. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken, punkt 1 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4727 av och (båda M), 2021/22:4714 av och (båda SD), 2021/22:4716 av m.fl. (KD) och 2021/22:4725 av m.fl. (L) samt avslår proposition 2021/22:100 punkt 1 och motionerna 2021/22:465 av m.fl. (V), 2021/22:3277 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 11, 2021/22:3278 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 9, 2021/22:3511 av m.fl. (C) yrkande 31, 2021/22:3686 av m.fl. (C) yrkandena 1 och 2, 2021/22:3996 av m.fl. (L) yrkandena 4, 5 och 7, 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 8, 2021/22:4071 av m.fl. (MP), 2021/22:4200 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2021/22:4707 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V), 2021/22:4720 av m.fl. (C) och 2021/22:4723 av Per m.fl. (MP). har allvarliga problem i form av utbredd kriminalitet, hög arbetslöshet, brister i välfärden, integrationsproblem och en svag ekonomisk utveckling. med Socialdemokraterna vid makten har bland den högsta arbetslösheten i hela EU. Den höga arbetslösheten, och i synnerhet långtidsarbetslösheten, är ett av största problem. behöver en politik för full sysselsättning. Därför bör politiken inriktas på att återupprätta arbetslinjen så att fler kan försörja sig själva genom att sänka skatterna för de som arbetar och genom att införa en bidragsreform med ett bidragstak som gör det mer lönsamt att arbeta. Extratjänsterna och de förstärkta nystartsjobben bör fasas ut till förmån för en tillfällig jobbpremie. Politiken bör vidare inriktas på att öka möjligheterna till utbildning och praktik. invasion av har skapat den allvarligaste säkerhetspolitiska krisen i sedan slut. motståndskraft måste därför öka och försvaret måste stärkas. Politiken bör inriktas på att öka försvarsanslagen så att de uppgår till av BNP till 2025 och på att underlätta försvarets upprustning, t.ex. genom regeländringar. Även den civila beredskapen och den inhemska livsmedelsförsörjningen måste stärkas. Den rådande energipolitiken skapar risker för konkurrenskraft, leder till höga elpriser och äventyrar jobb och tillväxt. En omläggning av energipolitiken är därför nödvändig för att säkra den fossilfria och stabila elproduktionen och det ökade behovet av el som behövs för att klara klimatomställningen. Vi menar att kärnkraften är det enda alternativet för att tillföra planerbar fossilfri elproduktion i stor skala, varför politiken bör inriktas på att värna och bygga ut kärnkraften. Dagens mål om förnybar energi 2040 bör ersättas med ett mål om fossilfri energi. Vidare bör förbudet mot att bygga reaktorer på andra platser än vid befintliga kärnkraftverk avskaffas som betydande investeringar i det svenska elnätet bör genomföras. Kriminaliteten har snabbt utvecklats till det mest trängande samhällsproblemet. Att vända trenden och skapa ett tryggt samhälle bör vara en överordnad prioritering under nästa mandatperiod. Vi vill därför se att politiken inriktas på att stärka hela rättsväsendet, på att införa hårdare straff och på att öka antalet poliser betydligt. Att vända utvecklingen och få bort parallella samhällsstrukturer i belastade områden är den kommande tidens allra största uppgifter. Integrationspolitiken behöver därför en ny inriktning som ställer krav och som har höga förväntningar. asyllagstiftning måste anpassas efter den rättsliga miniminivån enligt . Det ska inte gå att leva i utan tillstånd, och fler utvisningar och avvisningar ska verkställas och arbetet mot illegal invandring och personer som befinner sig i illegalt ska prioriteras. Vidare bör politiken inriktas på att begränsa arbetskraftsinvandringen med regelskärpningar, t.ex. genom höjda lönekrav. Hushållens ekonomi, både barnfamiljers och pensionärers ekonomi, behöver stärkas och politiken bör därför inriktas på att förbättra människors privatekonomi; bl.a. bör pensionerna stärkas, skatten för pensionärer sänkas liksom skatten på framför allt låga och medelstora inkomster. Insatser som minskar kostnaderna för att transportera sig med bil bör också prioriteras; bl.a. bör reduktionsplikten ses över. Laddinfrastrukturen behöver också fortsätta att byggas ut för att underlätta elektrifieringen av fordonsflottan. Vidare bör politiken inriktas på att förbättra villkoren för företagande, bl.a. genom att minska företagens regelbörda. Även offentliga investeringar i infrastruktur, utbildning och forskning bör prioriteras och öka. Politiken bör också inriktas på att förbättra bostadsmarknadens funktionssätt så att det blir enklare att flytta till jobb och rekrytera personal. ska ha en välfärd som går att lita på. Fler i arbete och en högre tillväxt är avgörande för att ska kunna möta behoven inom välfärdssektorn kommande år. Vidare ska ha en hälso- och sjukvård som är tillgänglig och en skola som är i världsklass. Politiken bör därför inriktas på att korta vårdköerna, på att vidareutveckla kömiljarden och vårdgarantin samt på att staten tar ett större ansvar för att skolorna ska nå sina mål. trygghet och säkerhet bör ha en central ställning i budgetpolitiken under nästa mandatperiod. Behoven i rättsväsendet och försvaret samt finansiering av politiska reformer för att slå tillbaka hoten mot det svenska samhället behöver tillgodoses i större utsträckning än . bör finanspolitiken inriktas mot att på ett betydande sätt stärka vården, skolan och andra delar av välfärden. Politiken ska också inriktas på åtgärder för att effektivisera användningen av offentliga medel. Finanspolitiken bör inte vara expansiv . I stället bör den inriktas på att motverka kostnadsökningar i form av bl.a. höga bränslepriser. Det samlade skattetrycket bör inte tillåtas öka och stora bidragsökningar bör inte heller genomföras. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4714 av och (båda SD), 2021/22:4716 av m.fl. (KD), 2021/22:4725 av m.fl. (L) och 2021/22:4727 av och (båda M) samt avslår proposition 2021/22:100 punkt 1 och motionerna 2021/22:465 av m.fl. (V), 2021/22:3277 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 11, 2021/22:3278 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 9, 2021/22:3511 av m.fl. (C) yrkande 31, 2021/22:3686 av m.fl. (C) yrkandena 1 och 2, 2021/22:3996 av m.fl. (L) yrkandena 4, 5 och 7, 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 8, 2021/22:4071 av m.fl. (MP), 2021/22:4200 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2021/22:4707 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V), 2021/22:4720 av m.fl. (C) och 2021/22:4723 av Per m.fl. (MP). står inför akuta problem och det behövs stora omläggningar av politiken , där den viktigaste uppgiften är att återupprätta tryggheten och säkerheten i . De yttre hoten mot har blivit tydligare efter invasion av , som den ökande inhemska kriminaliteten som sliter sönder har eskalerat till en kritisk nivå. trygghet och säkerhet bör därför ges en överordnad ställning i budgetpolitiken framöver genom att behoven i rättsväsendet och försvaret, samt finansiering av politiska reformer för att slå tillbaka hoten mot samhället, tillgodoses före andra utgifter. En övervägande andel av reformutrymmet bör inriktas på att tillgodose resursbehoven i försvaret, rättsväsendet och den civila beredskapen. får inte åtgärder för att tränga tillbaka det som hotar det svenska samhället begränsas av reformutrymme. Vi anser att motståndskraft måste öka och försvaret stärkas. Inriktningen på politiken bör därför vara att öka försvarsanslagen så att de uppgår till av BNP till 2025 och på att underlätta försvarets upprustning, t.ex. genom regeländringar. Även den civila beredskapen och den inhemska livsmedelsförsörjningen måste stärkas. Vidare anser vi att transporter har blivit för dyra och att politiken därför bör inriktas på att sänka skatten på bensin och diesel för jord- och skogsbruk, på att permanenta tidigare tillfälliga skattesänkningar och på att sänka reduktionsplikten. 2030-målet om att transportsektorn ska vara fossilfri 2030 driver samhället mot fel satsningar, varför målet bör överges till förmån för investeringar i sektorer som är mer effektiva. Den rådande energipolitiken skapar risker för konkurrenskraft, leder till höga elpriser och äventyrar jobb och tillväxt. En omläggning av energipolitiken är nödvändig för att säkra den fossilfria och stabila elproduktionen och det ökade behovet av el som behövs för att klara klimatomställningen. Vi menar att kärnkraften är det enda alternativet för att tillföra planerbar fossilfri elproduktion i stor skala, varför politiken bör inriktas på att värna och bygga ut kärnkraften. Dagens mål om förnybar energi 2040 bör ersättas med ett mål om fossilfri energi och dagens förbud mot att bygga reaktorer på andra platser än vid befintliga kärnkraftverk bör avskaffas som betydande investeringar i det svenska elnätet prioriteras. Den gradvisa övergången till väderberoende elproduktion har varit problematisk för den svenska elmarknaden och vinterns prischock, som var orsakad av vädret, fick orimliga konsekvenser för hushåll och företag. Politiken bör därför inriktas på att sänka skatten på el för att underlätta för elkonsumenterna. Pensionssystemet har varit både eftersatt och underfinansierat , varför politiken bör inriktas på att stärka systemet, bl.a. genom att öka skillnaden i pension för den som har arbetet och den som inte har det och genom att öka avsättningarna till pensionssystemet. Kriminaliteten har snabbt utvecklats till det mest trängande samhällsproblemet. Att vända trenden och återbygga ett tryggt samhälle bör vara en överordnad prioritering under nästa mandatperiod. Kriminalpolitiken bör därför läggas om bl.a. genom att utöka resurserna till hela rättsväsendet och genom att införa nya rättsliga verktyg och påföljder som t.ex. längre fängelsestraff, avskaffad ungdomsrabatt och sänkt straffmyndighetsålder. Politiken bör också inriktas på att stärka polisen genom mer resurser och mer kraftfulla verktyg. För att behålla erfarna poliser och attrahera fler nya poliser bör polislönerna höjas och polisutbildningen finansieras av staten. Att vända utvecklingen och få bort parallella samhällsstrukturer i belastade områden är en av den kommande tidens allra största uppgifter. Integrationspolitiken behöver därför en ny inriktning som ställer krav och som har höga förväntningar. asyllagstiftning måste anpassas efter den rättsliga miniminivån enligt . Det ska inte gå att leva i utan tillstånd, och fler utvisningar och avvisningar ska verkställas och arbetet mot illegal invandring och personer som befinner sig i illegalt ska prioriteras. Vidare bör politiken inriktas på att begränsa arbetskraftsinvandringen med regelskärpningar, t.ex. genom höjda lönekrav. För att finansiera reformer bör politiken inriktas på att minska biståndet till av BNI och på att strama åt kostnaderna för arbetsmarknadspolitiska åtgärder och klimatåtgärder. Politiken bör också inriktas på att minska transfereringarna till EU, förhindra exploatering av den svenska välfärden och på att tillgången till bidrag och välfärd i högre utsträckning villkoras med medborgarskap.