bet · H901SoU19 · 2022-04-22 00:00:00 — Utredningen konstaterar emellertid att det finns flera frågor kopplade till såväl sekretess- som dataskyddsregleringen som kan ha stor betydelse för kommunernas möjligheter att bedriva ett aktivt brottsförebyggande arbete. Utredningen bedömer att det först och främst är angeläget att tydliggöra innebörden av gällande rätt för den praktiska tillämpningen. Därmed delar utredningen den bedömning som (Brå) gjort i rapporten (2021:2) om informationsdelning mellan socialtjänst och polis i brottsförebyggande arbete med barn och unga, som Brå lämnade till regeringen . Utredningen om kommunernas brottsförebyggande arbete tillsattes med anledning av ett tillkännagivande som gjorde till regeringen (bet. 2017/18:KU33, rskr. 2017/18:213). Utredningsbetänkandet har remissbehandlats och bereds inom . Utredning av svensk narkotikapolitik Regeringen fattade beslut om direktiv för en utredning om utveckling av den svenska narkotikapolitiken (dir. 2022:24). • undersöka i vilken utsträckning och varför personer med skadligt bruk eller beroende avstår från att ta kontakt med och hälso- och sjukvården • föreslå åtgärder för att stärka samverkan mellan hälso- och sjukvården, polisen och för att säkerställa att personer med skadligt bruk eller beroende får adekvata insatser • föreslå hur vård- och stödinsatser kan utvecklas för att skapa en god, jämlik och jämställd kvalitet utifrån brukarnas och patienternas behov. Uppdraget ska redovisas . har i enlighet med proposition 2005/06:115 Nationell utvecklingsplan för vård och omsorg om äldre haft regeringens uppdrag att utveckla ett nationellt på anhörigområdet (S2006/06655). Arbetet har resulterat i Nationellt anhöriga (Nka). beslutade regeringen om ett uppdrag till att fördela medel i syfte att även fortsättningsvis långsiktigt säkerställa en verksamhet i form av ett nationellt för anhörigstöd (S2022/00778). ska fördelas till Nka för ändamålet. Enligt beslutet ska det nationella kompetenscentrumets huvudsakliga uppgift vara att tillhandahålla ett kunskapsstöd till kommuner, regioner och enskilda utförare och därmed också bidra till en likvärdighet i landet inom sitt verksamhetsområde, som ska innefatta alla anhöriga oberoende av den närstående personens ålder, sjukdom, diagnos eller funktionsnedsättning. Kompetenscentrumet ska särskilt bidra till att • skapa förutsättningar för att kombinera rollen som anhörig med arbetslivsdeltagande och god hälsa • tydliggöra och utveckla ett anhörigperspektiv i vård och omsorg • barn som är anhöriga inte ska drabbas negativt av sin anhörigsituation i fråga om hälsa, utveckling och skolgång • stödja utvecklingen och införandet av digitalt stöd till anhöriga • utveckla stödet till anhöriga i samverkan med myndigheter, kommuner, regioner, enskilda utförare, relevanta organisationer, anhöriga och närstående. Koordinatorstöd till föräldrar till barn med funktionsnedsättning och Nka har i samarbete initierat projektet som har barn med funktionsnedsättning. Projektet har sin bakgrund i kunskapsstöd Vägar till förbättrad samordning av insatser för barn med funktionsnedsättning, där en av tre centrala samordningsfunktioner handlar om att ge föräldrar som behöver det ett handfast konkret stöd för att tillgodogöra sig samhällets stöd till barn med funktionsnedsättning. Inom projektet har åtta intresserade kommuner getts möjlighet att utveckla och praktiskt tillämpa en koordinatorfunktion. Det treåriga projektet avslutades . Stärkt stöd till barn som anhöriga Regeringen gav i uppdrag att stärka och utveckla stödet till barn i familjer med skadligt bruk, missbruk eller beroende, psykisk sjukdom eller psykisk funktionsnedsättning där våld förekommer eller där en förälder eller vårdnadshavare lider av en allvarlig sjukdom eller plötsligt avlider (S2021/03118). I uppdraget ingår även att stärka stödet till barn vars förälder eller vårdnadshavare är frihetsberövad. Uppdraget sträcker sig över perioden –2025 och ska slutredovisas . Det följer på ett liknande uppdrag 2017–2020 att stärka stödet till barn i familjer med missbruk, psykisk sjukdom, psykisk funktionsnedsättning eller där våld förekommer (S2017/01014/FS). redovisade ett regeringsuppdrag att ta fram ett underlag för en nationell strategi för anhöriga (art.nr 2021-6-7464). Underlaget innehåller en kartläggning och analys av innebörden och tillämpningen av ett anhörigperspektiv med en redovisning av eventuella brister. Det ger inte förslag på innehållet i en kommande strategi. konstaterar att anhöriga fyller en samhällsbärande funktion genom att avlasta den offentliga vården och omsorgen. De anhörigas situation är även en folkhälsofråga, eftersom negativa konsekvenser på individnivå på lång sikt kan få effekter på samhällsnivå, och bör som sådan ses som en del av kommuners och regioners hälsofrämjande och förebyggande ansvar. Detta anser bör tydliggöras i den nationella anhörigstrategin. Vidare anges i underlaget att strategin bl.a. bör syfta till att • göra stödet till anhöriga mer individanpassat och mer likvärdigt • stärka anhörigperspektivet såväl på system- eller organisationsnivå som i myndighetsutövning och i utförandet av vården och omsorgen • beakta anhörigas möjligheter att vara delaktiga i vården och omsorgen eller att få stöd för att orka med sin anhörigroll, som deras rätt att välja om, hur och i vilken omfattning de ger omsorg värnas. Frågan bereds inom med sikte på att regeringen ska kunna besluta en nationell anhörigstrategi . Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd (MFoF) har ansvar för frågor som rör socialnämndernas familjerättsliga ärenden om föräldraförberedelse, medgivandeutredning och stöd till barn och föräldrar vid internationell adoption. MFoF har gett ut en handläggning av adoptionsärenden och för ansvar enligt 5 kap. 1 § 9 SoL att i sin omsorg om barn och unga tillgodose det särskilda behov av stöd och hjälp som kan finnas sedan ett mål eller ärende om adoption har avgjorts. I handboken ges bl.a. råd för kommunernas stöd till adopterade genom samtal om adoptionen, i samband med förskole och skolstart liksom senare under uppväxten och i samband med eget föräldraskap. I sitt regleringsbrev har MFoF fått i uppdrag att –2023 vara nationell kontaktpunkt för frågor som rör oegentligheter inom internationella adoptioner och ge fortsatt stöd till internationellt adopterade i samband med ursprungssökning. Myndigheten har också fått ett förnyat uppdrag att tillhandahålla adoptionsspecifikt professionellt samtalsstöd till adopterade och adoptivföräldrar. Stödet ska vara ett komplement till den ordinarie hälso- och sjukvården och organiseras för att uppnå en så bra kvalitet och tillgänglighet som möjligt. Stödet ska delvis tillhandahållas utanför ordinarie kontorstid. I redovisningen av uppdraget till regeringen ska MFoF bl.a. redogöra för de vanligaste orsakerna till stödbehovet, typ av stöd, antal enskilda individer som använt sig av tjänsten samt hur mottagarna upplevt stödet. Kartläggning och analys av adoptionsspecifika behov av vård och stöd m.m. fick i sitt regleringsbrev i uppdrag att genomföra en kartläggning och analys av hur hälso- och sjukvården och möter adoptionsspecifika behov hos adopterade. Uppdraget omfattade även att lämna förslag på möjliga utvecklingsinsatser inom området för att utveckla kunskap och kompetens i syfte att möta adoptionsspecifika behov. Kartläggning visar att det delvis saknas kunskap om adoptionsspecifika behov och att stödet från inte är likvärdigt i landet utan behöver utvecklas. Det saknas bl.a. rutinmässig uppföljning och tydlig information om var adopterade och deras föräldrar kan vända sig för att få stöd. Det är inte heller tydligt vilket stöd som kan erbjuda. Av kartläggningen framgår också att det behövs mer forskning och studier om vad som är effektiva insatser. Bland förslag ingår att MFoF ska ges i uppdrag att utveckla en modell för stöd före, under och efter adoption. föreslår också att MFoF får i uppdrag att utveckla föräldrautbildningen och att etablera ett permanent individuellt stöd för ursprungssökning. Vidare föreslår en närmare utredning av uppföljning efter adoption och hur den kan utformas (art.nr 2022-3-7809). Utredning av internationella adoptionsverksamhet beslutade regeringen om direktiv för en utredning av internationella adoptionsverksamhet (dir. 2021:95). Utredningen (S 2021:08) ska kartlägga och analysera hur regelverk, organisering och processer inom internationella adoptionsverksamhet har fungerat tillbaka i tiden fram till . Syftet med uppdraget är enligt direktiven att klargöra förekomsten av eventuella oegentligheter inom internationella adoptionsverksamhet och hur regeringen, berörda statliga myndigheter, kommuner, auktoriserade sammanslutningar, ideella organisationer och andra privata aktörer agerat och förhållit sig till eventuella oegentligheter utifrån respektive aktörs ansvar och roll. Utredningens lärdomar ska ge vägledning för utvecklingen av internationella adoptionsverksamhet genom att föreslå hur nuvarande regelverk, organisering och processer kan förändras och förstärkas i syfte att ytterligare stärka barnrättsperspektivet och rättssäkerheten. • utreda behov av adoptionsspecifikt stöd, föreslå vilka hjälp- och stödinsatser som bör erbjudas och hur dessa bör organiseras • utreda och analysera vilka konsekvenser oegentligheter inom adoptionsprocessen kan ha för adopterade, adoptivföräldrar och biologiska föräldrar • föreslå de författningsändringar och andra åtgärder som behövs. Uppdraget ska redovisas . beslutade regeringen att tillsätta en kommitté i form av en sannings- och för granskning av kränkningar och övergrepp mot tornedalingar, kväner och lantalaiset (dir. 2020:29). Kommissionen ska enligt direktiven utreda den assimileringspolitik som bedrevs av svenska staten samt verka för att minoritetens historiska erfarenheter synliggörs. Syftet är att bidra till att ge minoriteten en kollektiv upprättelse, främja försoning och motverka att något liknande händer . Ett delbetänkande ska lämnas . Uppdraget i övrigt ska redovisas . beslutade regeringen att ge en kommitté i form av en i uppdrag att kartlägga och granska den politik som förts gentemot samerna och dess konsekvenser för det samiska folket (dir. 2021:103). Kommissionen ska synliggöra och sprida kunskap om samernas erfarenheter och lämna förslag på åtgärder som bidrar till upprättelse och främjar försoning. Uppdraget ska slutredovisas . Frågesvar om upprättelse för behandling på Vipeholm Socialminister besvarade en skriftlig fråga (fr. 2021/22:1254) av (M) om upprättelse för personer med funktionsnedsättning och deras anhöriga för den behandling de utsattes för på den statliga Vipeholmsanstalten –1970. I svaret anförs följande: Det som hände på Vipeholm och på andra liknande anstalter är ett becksvart kapitel av vår gemensamma historia. Berättelserna skildrar det fruktansvärda synsätt på människor med funktionsnedsättning som rådde då. Dessa inrättningar är historia, men vi får aldrig glömma bort hur människor behandlades där. Vidare anförs följande: Historien är mörk och den ska inte glömmas. tilldelades 2020 medel för ett femårigt forskningsprojekt som bland annat handlar om att närmare undersöka varför så många dog på Vipeholm . har också ett forskningsprojekt genomförts som behandlar det s.k. sockerexperimentet. Projektet kommer kontinuerligt presentera forskningsrön och hålla seminarier. En tillfällig vandringsutställning planeras också ihop med i . Jag kommer att följa det arbetet. Förhoppningsvis följs detta projekt av nya forskningsprojekt som även kan kasta ljus över vad som hänt på andra anstalter. Det är viktigt att kunskapen ökar om vad som pågick på anstalterna så att vi aldrig glömmer den mörka historien. Det ger också upprättelse till anhöriga men framför allt för människorna som tvingades bo på dessa anstalter. Frågesvar om ursäkt till dem som drabbades på Vipeholm Socialminister besvarade en skriftlig fråga (2020/21:2361) av (L) om en officiell ursäkt till dem som drabbades vid Vipeholmsanstalten. I frågesvaret anför ministern att historien visar att det som skedde på Vipeholm och andra anstalter är djupt tragiskt och att hon tagit initiativ till samtal om vad som hände med berörda funktionshindersorganisationer men att frågans vikt gör det angeläget att genomföra samtalen vid ett fysiskt möte och att en lämplig tidpunkt för det är beroende av pandemin. Tillkännagivande om generell tillståndsplikt I betänkande 2021/22:SoU1 föreslog utskottet att skulle rikta ett tillkännagivande till regeringen om generell tillståndsplikt. Utskottet anförde följande i betänkandet (s. 46, res. S, V, MP): När det gäller tillkännagivandet om generell tillståndsplikt för verksamhet inom område står utskottet fast vid det tillkännagivande som lämnades i betänkande 2016/17:SoU11 och som sedan vidhölls i betänkande 2017/18:SoU1 (s. 45–46). Utskottet föreslår alltså att regeringen skyndsamt ska återkomma till med förslag som innebär att samma krav på tillstånd som gäller för enskilda för att yrkesmässigt bedriva verksamhet inom även ska gälla för offentlig verksamhet enligt de tillkännagivanden som lämnades . Utskottet föreslår med stöd av sin initiativrätt enligt 9 kap. 16 § riksdagsordningen att ställer sig bakom det som utskottet anför och lämnar ytterligare ett tillkännagivande till regeringen om generell tillståndsplikt. biföll utskottets förslag (prot. 2021/22:47, rskr. 2021/22:123–124). Tillkännagivanden om kompetenskrav, om handledarstöd och introduktionsutbildningar och om anhörigstöd Motioner om arbete, anhörigstöd och adoptioner behandlades av utskottet senast i betänkande 2020/21:SoU24. I behandlingen föreslog utskottet att skulle rikta ett tillkännagivande till regeringen om kompetenskrav för personal. Utskottet anförde följande i betänkandet (s. 35, res. S, V, MP): Vidare finns det enligt utskottet ett behov av att stärka kompetensen inom . Utskottet anser därför att regeringen bör se över frågan om kompetenskrav för personal. Utskottet föreslog även att skulle rikta ett tillkännagivande till regeringen om handledarstöd och introduktionsutbildningar. Utskottet anförde följande i betänkandet (s. 36, res. S, V, MP): Utskottet noterar att har tagit fram ett webbaserat stöd för att introducera socialsekreterare till barn- och ungdomsvård. Enligt utskottet är det angeläget att ytterligare stärka medarbetare. Utskottet anser att regeringen bör ge lämplig myndighet i uppdrag att ta fram material som kan utgöra en grund för ett metodiskt handledarstöd och strukturerade introduktionsutbildningar för medarbetare. Detta är särskilt viktigt för dem som ska arbeta med barn- och familjeärenden, eftersom sådana ärenden ställer höga krav på kunskap och rättssäkerhet. Ett tillkännagivande föreslogs dessutom om en översyn av anhörigstödet. Utskottet anförde följande (s. 44, res. S, V, MP): När det gäller stöd till barn och anhöriga konstaterar utskottet att haft regeringens uppdrag att stärka stödet till denna grupp. Utskottet konstaterar vidare att har flera uppdrag på området stöd till anhöriga. Utskottet ser positivt på detta arbete men anser att anhörigstödet i stort behöver ses över. En sådan översyn bör omfatta hur stödet i kommunerna fungerar och hur det kan stärkas och utvecklas . Översynen bör också omfatta frågan om huruvida riktlinjer bör införas för ett mer välfungerande anhörigstöd. I betänkandet föreslog utskottet vidare att skulle rikta ett tillkännagivande till regeringen om en ny socialtjänstlag. Med hänvisning till utredningsbetänkandet Hållbar socialtjänst – En ny socialtjänstlag anförde utskottet följande (s. 35, res. S, C, V, MP): Utskottet vill i detta sammanhang framhålla vikten av att en ny socialtjänstlag utformas på ett mer överblickbart sätt och är anpassad till dagens levnadsförhållanden. En ny socialtjänstlag bör också möjliggöra förenklade biståndsbedömningar, som dock inte får vara kostnadsdrivande för kommunerna. Vidare bör en ny socialtjänstlag leda till en ökad professionalisering av . Mot denna bakgrund anser utskottet sammanfattningsvis att regeringen skyndsamt bör ta fram en ny socialtjänstlag som är anpassad till nya krav och förutsättningar. biföll utskottets förslag till tillkännagivanden med undantag för förslaget som gällde en ny socialtjänstlag, där i stället biföll reservationen i vilken det yrkades att motionen skulle avslås (prot. 2020/21:141, rskr. 2020/21:368–369). Tillkännagivande om vårdgaranti för personer med beroendeproblem I betänkande 2020/21:SoU16 föreslog utskottet att skulle rikta ett tillkännagivande till regeringen om en vårdgaranti för personer med beroendeproblem. Utskottet anförde följande i betänkandet (s. 45, res. S, MP): Utskottet anser att det är av största vikt för personer med beroendeproblem att väntetiderna för behandling är så korta som möjligt. Vårdgarantin ger rätt till behandling , räknat beslut om planerad behandling togs, vilket enligt utskottet är för personer med beroendeproblem. När en person söker hjälp för sitt beroende har personen i regel motivation att minska missbruksproblemen eller att helt sluta med missbruket. Enligt utskottet är motivation en nyckelfaktor för ett lyckat behandlingsresultat och det är alltså viktigt att hjälpen finns på plats så fort som möjligt för den som söker vård och behandling. Utskottet anser att regeringen ska utreda en förstärkt vårdgaranti som ger personer med beroendeproblem snabbare rätt till vård och behandling. beslutade i enlighet med utskottets förslag (prot. 2020/21:132, rskr. 2020/21:327). Tillkännagivande om internationella adoptioner I betänkande 2020/21:SoU12 föreslog utskottet att skulle rikta ett tillkännagivande om internationella adoptioner. Utskottet anförde följande i betänkandet (s. 12, res. S, MP): Utskottet anser att det finns ett behov av en utredning av internationella adoptioner till från bl.a. och fram till . En sådan utredning bör också få betydelse för hur arbetet med internationella adoptioner bedrivs framöver. Sammanfattningsvis anser utskottet att regeringen bör tillsätta en utredning med syftet att klarlägga hur svenska myndigheter och adoptionsorganisationer hanterat internationella adoptioner till och fram till . beslutade i enlighet med utskottets förslag (prot. 2020/21:141, rskr. 2020/21:370). Regeringen anger i skrivelse 2021/22:75 att inget av tillkännagivandena är slutbehandlat. När det gäller tillkännagivandet om en generell tillståndsplikt avser regeringen att återkomma till i budgetpropositionen . När det gäller tillkännagivandet om kompetenskrav för personal överväger eventuella åtgärder och regeringen avser återkomma till efter då ska ha redovisat ett uppdrag om kompetens- och kvalitetsutveckling inom den sociala barn- och ungdomsvården, som har betydelse för tillkännagivandet. När det gäller tillkännagivandet om handledarstöd och introduktionsutbildningar avser regeringen återkomma till i budgetpropositionen . När det gäller tillkännagivandet om översyn av anhörigstödet anger regeringen att den planerar att ta fram en nationell strategi för anhörigstödet. När det gäller tillkännagivandet om en vårdgaranti för personer med beroendeproblem anger regeringen att den avser att ge en särskild utredare i uppdrag att utreda och lämna förslag som rör den svenska narkotikapolitiken och att tillkännagivandet ska beaktas inom ramen för utredningen (se ovan om utredning av svensk narkotikapolitik). När det gäller tillkännagivandet om internationella adoptioner hänvisar regeringen till att en särskild utredare fått i uppdrag att kartlägga och analysera hur regelverk, organisering och processer inom internationella adoptionsverksamhet har fungerat tillbaka i tiden fram till (dir. 2021:95). Uppdraget ska redovisas och regeringen avser återkomma till . Med anledning av de motioner som rör frågor om utveckling och förbättringar av arbete konstaterar utskottet inledningsvis att beredningen av utredningsbetänkandet En hållbar socialtjänst (SOU 2020:47) fortgår inom . Vidare har förslag lämnats till regeringen om ett nytt lagstadgat brottsförebyggande ansvar för kommunerna i utredningsbetänkandet Kommuner mot brott (SOU 2021:49). Utskottet noterar även det utredningsförslag som har lämnats till regeringen om att stärka det straffrättsliga skyddet för personal inom och utövare av vissa andra samhällsnyttiga funktioner (SOU 2022:2). Därutöver har regeringen tillsatt utredningar om internationella adoptionsverksamhet och om en utveckling av den svenska narkotikapolitiken. Utskottet bedömer att de lagda motionsförslagen i allt väsentligt kan komma att falla inom ramen för dessa pågående arbeten och att de därför inte bör bifallas av . Utskottet avstyrker därmed motionerna 2021/22:918 (V) yrkande 3, 2021/22:3244 (C) yrkande 61, 2021/22:3439 (M), 2021/22:3656 (C) yrkande 10, 2021/22:3765 (M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:3965 (L) yrkandena 59 och 62–64, 2021/22:3972 (L) yrkande 34, 2021/22:3974 (L) yrkande 32, 2021/22:3977 (L) yrkande 22 och 2021/22:3997 (L) yrkande 48. Det ovannämnda utredningsförslaget om en ny socialtjänstlag omfattar krav på att verksamhet inom ska bedrivas i överensstämmelse med vetenskap och beprövad erfarenhet, och utskottet noterar att det i utredningsbetänkandet även föreslås en ny lag om socialtjänstdataregister för att stärka och utöka den nationella officiella statistiken på området i syfte att ge underlag för en kunskapsbaserad socialtjänst. Därutöver uppmärksammar utskottet regeringens uppdrag till SBU att bidra med stöd och handledning till , vilket bl.a. omfattar en kunskapssammanställning om utredningsmetoder för barn och ungdomar som utreds inom . Utskottet vill framhålla att förmågan att utveckla och upprätthålla en hög kompetens bland personalen är en förutsättning för möjligheter att erbjuda insatser av god kvalitet. De behov av kompetensutveckling som påtalas i motionsförslagen kan enligt utskottets bedömning i hög grad komma att tillgodoses av kommande förslag och pågående uppdrag. Utskottet avstyrker därför motionerna 2021/22:2131 (M) yrkande 4, 2021/22:2563 (SD) yrkande 17, 2021/22:3218 (C) yrkandena 23 och 37, 2021/22:3512 (C) yrkande 31, 2021/22:3765 (M) yrkande 5, 2021/22:3810 (SD) yrkande 3 och 2021/22:4096 (MP) yrkande 5. Utskottet ser utrymme för samhället att kunna underlätta tillvaron för föräldrar och andra anhöriga till barn med funktionsnedsättning eller särskilda behov. Det projekt om koordinatorstöd som och Nka har genomfört tillsammans med ett antal kommuner är ett bra exempel på en åtgärd som kan ge stor effekt i termer av ökad trygghet och minskad stress. En samordnande funktion som kan ge anhöriga handfast vägledning i alla de myndighetskontakter som krävs för att ta del av samhällets stöd skulle kunna bidra till att minska den administrativa bördan för de anhöriga och frigöra deras tid och energi för förvärvsarbete, vilket i sin tur kan leda till minskad sjukskrivning i anhöriggruppen. En annan åtgärd som utskottet bedömer kan vara värdefull är att erbjuda anhöriga en fast myndighetskontakt som är väl förtrogen med tidigare utredningar och insatser och som därmed kan skapa förutsättningar för en bättre kontinuitet i ärendehanteringen och för uppföljning av de beviljade insatsernas kvalitet. Utskottet anser att regeringen bör ge en lämplig myndighet i uppdrag att se över förutsättningarna för att erbjuda koordinatorstöd och en fast myndighetskontakt till familjer och andra anhöriga till barn med funktionsnedsättning. Detta föreslår utskottet att ställer sig bakom och tillkännager för regeringen. Därmed tillstyrker utskottet motionerna 2021/22:3806 (SD) yrkande 21 och 2021/22:4165 (KD) yrkandena 22 och 26. När det gäller de övriga förslag om anhörigstöd som behandlas i detta betänkande hänvisar utskottet till den nationella anhörigstrategi som regeringen står i begrepp att fatta beslut om .