bet · H901UU5 · 2022-06-02 00:00:00 — Utskottet föreslår att lägger skrivelse 2021/22:90 och redogörelse /22:NR1 till handlingarna och att motionsyrkandena avslås. Utskottet har utifrån motionsyrkandenas innehåll valt att behandla sju områden i sitt betänkande. Dessa områden är nordiskt samarbete under covid-19-pandemin, näring, transport och energi, miljö, jordbruk och klimat, arbetsmarknad, utbildning och hälsa, rättsliga frågor, utrikes- och säkerhetspolitik och internationellt utvecklingssamarbete samt . I betänkandet finns tolv reservationer (M, SD, C, MP). Skrivelse 2021/22:90 Nordiskt samarbete 2021. Redogörelse /22:NR1 svenska delegations berättelse om verksamheten . Cirka 40 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Cirka 50 yrkanden i följdmotioner. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Skrivelsens och redogörelsens huvudsakliga innehåll Nordiskt samarbete under covid-19-pandemin Näring, transport och energi Miljö, jordbruk och klimat Arbetsmarknad, utbildning och hälsa Utrikes- och säkerhetspolitik samt internationellt utvecklingssamarbete Motioner som bereds förenklat 1.Nordiskt samarbete under covid-19-pandemin, punkt 1 (M) 2.Nordiskt samarbete under covid-19-pandemin, punkt 1 (SD) 3.Näring, transport och energi, punkt 2 (SD) 4.Miljö, jordbruk och klimat, punkt 3 (SD) 5.Arbetsmarknad, utbildning och hälsa, punkt 4 (SD) 6.Rättsliga frågor, punkt 5 (SD) 7.Rättsliga frågor, punkt 5 (C) 8.Utrikes- och säkerhetspolitik samt internationellt utvecklingssamarbete, punkt 6 (M) 9.Utrikes- och säkerhetspolitik samt internationellt utvecklingssamarbete, punkt 6 (SD) 10.Utrikes- och säkerhetspolitik samt internationellt utvecklingssamarbete, punkt 6 (MP) 11.Arktis, punkt 7 (M) 12.Arktis, punkt 7 (C) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Skrivelse 2021/22:90 Motioner från allmänna motionstiden /22 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Utskottets förslag till riksdagsbeslut Nordiskt samarbete under covid-19-pandemin 2021/22:2573 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2021/22:4677 av m.fl. (M) yrkande 1. Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) Näring, transport och energi 2021/22:4679 av m.fl. (SD) yrkandena 2, 4, 7, 16, 18–20, 34–36, 38, 42 och 46. Reservation 3 (SD) Miljö, jordbruk och klimat 2021/22:4679 av m.fl. (SD) yrkandena 21, 26, 28 och 44. Reservation 4 (SD) Arbetsmarknad, utbildning och hälsa 2021/22:4679 av m.fl. (SD) yrkandena 8, 9, 14 och 29–33. Reservation 5 (SD) 2021/22:3248 av m.fl. (C) yrkande 4 och 2021/22:4679 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 5, 17, 40 och 43. Reservation 6 (SD) Reservation 7 (C) Utrikes- och säkerhetspolitik samt internationellt utvecklingssamarbete 2021/22:3775 av m.fl. (M) yrkande 3, 2021/22:3776 av m.fl. (M) yrkandena 12 och 56, 2021/22:4110 av m.fl. (MP) yrkande 2 och 2021/22:4679 av m.fl. (SD) yrkande 3. Reservation 8 (M) Reservation 9 (SD) Reservation 10 (MP) 2021/22:3246 av m.fl. (C) yrkande 11, 2021/22:3248 av m.fl. (C) yrkande 12 och 2021/22:3776 av m.fl. (M) yrkande 24. Reservation 11 (M) Reservation 12 (C) Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. lägger skrivelse 2021/22:90 och redogörelse /22:NR1 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (SD), (S), (M), (S), (KD), (S), (L), (SD), (MP), (C), (C), (V), (SD) och (S). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet regeringens skrivelse 2021/22:90 Nordiskt samarbete 2021 och svenska delegations berättelse om verksamheten (redog. 2021/22:NR1). Utskottet behandlar även 40 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22 och 53 yrkanden i följdmotioner. Av motionsyrkandena från allmänna motionstiden /22 behandlas 32 stycken i förenklad ordning och av följdmotionsyrkandena behandlas 21 stycken i förenklad ordning, enligt de riktlinjer som har fastslagit med anledning av betänkande 2005/06:RS3 och i enlighet med promemorian Förenklad motionsberedning –2022 som utrikesutskottet fastställde . mötte sin norska motsvarighet via videolänk samt i ett möte i , tillsammans med försvarsutskottet och . Vidare genomfördes en utskottsresa till bl.a. . Utskottet mötte sin finska motsvarighet digitalt samt i ett möte i . Utskottet mötte sin danska motsvarighet via videolänk . informerade den nordiska samarbetsministern utrikesutskottet om det nordiska samarbetet . svenska delegation bjöds in att delta vid föredragningen. Företrädare från informerade även utskottet om EU:s arbete med . Utskottets ordförande deltog vidare i NB8-möten för ordförandena i respektive lands utrikesutskott och den 18–samt den 4–. Skrivelsens och redogörelsens huvudsakliga innehåll I skrivelse 2021/22:90 redogör regeringen för samarbetet mellan de nordiska ländernas regeringar , med huvudsakligt fokus på verksamheten i nordiska ministerrådet. Vidare innehåller skrivelsen bl.a. information om det nordiska samarbetet under covid-19-pandemin samt samarbetet i och . I svenska delegations berättelse om verksamheten (redog. 2021/22:NR1) redogörs för huvuddragen i verksamhet under det danska ordförandeskapet 2021, där ett prioriterat område var hanteringen av covid-19-pandemin och det framtida nordiska krissamarbetet. Vidare behandlas bl.a. 73:e session, som anordnades i danska den 2–, samt en översikt över rådets övriga verksamhet . Berättelsen omfattar också redogörelser för de svenska riksdagsdelegationernas verksamhet i den parlamentariska , den arktiska parlamentarikerkonferensen och den parlamentariska . Nordiskt samarbete under covid-19-pandemin Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om nordiskt samarbete under covid-19-pandemin Jämför reservation 1 (M) och 2 (SD). I kommittémotion 2021/22:2573 av m.fl. (SD) yrkande 1 anförs att regeringen bör tillsätta en nordisk coronakommission med syftet att utvärdera samarbetet och åtgärderna bland de nordiska länderna under coronakrisen. I kommittémotion 2021/22:4677 av m.fl. (M) yrkande 1 anförs att aktivt bör arbeta för en nordisk covidkommission som utvärderar det nordiska samarbetet under krisen och som lyfter upp lärdomar och erfarenheter. , liksom föregående år, präglades de nordiska samhällena och det nordiska samarbetet av covid-19-pandemin. Den fria rörligheten i de nordiska gränsregionerna påverkades av de åtgärder som vidtogs för att bromsa smittspridningen. hade samtliga nordiska länder infört inreserestriktioner i någon form, och rapporteringen från de gränsregionala informationstjänsterna visade på flera störningar i den fria rörligheten. Under årets första månader rådde stora svårigheter för människor och företag som lever och verkar över de nordiska gränserna. minskade restriktionerna i takt med den ökande vaccinationsgraden. Regeringen prioriterade att underlätta för resande inom . lyftes då gällande inreserestriktioner mot de nordiska länderna. spreds omikronvarianten snabbt. återinförde regeringen inreserestriktioner, med resultatet att resenärer från , , och till omfattades av samma krav som inresande från övriga EES-stater. Utskottet noterar att regeringen också beslutade om vissa undantag i syfte att underlätta för gränsregionerna, bl.a. som ett resultat av dialog mellan samarbetsministrarna. fortsatte regeringen att verka för ett stärkt samarbete i syfte att förebygga och mildra negativa konsekvenser av kriser, inte minst för dem som delar sin vardag mellan nordiska länder. Utskottet noterar att , ministern med ansvar för nordiska frågor, hade samtal och möten med företrädare för gränsregionerna som på olika sätt påverkats av restriktionerna och deltog i flera debatter och panelsamtal om både gränshinder och mer långsiktiga konsekvenser som covid-19-pandemin kan få för det nordiska samarbetet. Utskottet konstaterar att de nordiska länderna måste ha en dialog innan beslut fattas om att stänga gränser och att länderna också måste utröna alla andra alternativ innan gränser stängs. De nordiska länderna bör tillsammans ta ansvar för de konsekvenser som en gränsstängning innebär, vilket är det som föreslagit i den s.k. samverkansmodellen. Utskottet anser liksom i betänkande 2020/21:UU4 att det är angeläget att de som lever och verkar i ska kunna röra sig fritt mellan de nordiska länderna. Covid-19-pandemin har på ett allvarligt negativt sätt, med seriösa konsekvenser i gränsregionerna, visat att denna frihet kan tas för givet. Utskottet konstaterar att regeringen tillsatte en kommission för att utvärdera de åtgärder som vidtagits för att begränsa spridningen av covid-19 i . överlämnade sitt slutbetänkande under pandemin till socialminister . Utskottet anser att det är de starka nordiska mellanfolkliga relationerna vi särskilt måste värna om. Utskottet anser vidare att de goda relationer de nordiska länderna har tagit för givet hotas när en allvarlig kris uppstår och noterar att regeringen skriver att pandemin har varit en påminnelse om de nordiska ländernas ömsesidiga beroende och vikten av nära samarbete även samt att en gemensam målsättning är att de nordiska länderna ska stå bättre rustade inför nästa kris. Utskottet ser därmed positivt på att det inleddes ett utredningsarbete för att identifiera hur det nordiska samarbetet bör stärkas. Påfrestningar på samarbetet kommer fortsatt att märkas. Mot bakgrund av det som anförs ovan avstyrker utskottet motion 2021/22:2573 (SD) yrkande 1, samt 2021/22:4677 (M) yrkande 1. Näring, transport och energi Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om näring, transport och energi. Jämför reservation 3 (SD). I kommittémotion 2021/22:4679 av m.fl. (SD) yrkande 2 anförs att inrätta en gemensam nordisk krismekanism som ska vara förberedd att omgående träda ikraft vid pandemier och som bland annat ska innefatta ett särskilt nordiskt inresebevis. I yrkande 4 anförs att behöver visa omvärlden vad vi åstadkommer i form av kvantitativa resultat, t.ex. i fråga om återvinning, välfärd, säkerhet och framförallt exporterade produkter i vår handel, för att lyckas bättre med en framgångsrik profilering. I yrkande 7 anförs att samarbetsministrarna bör ta initiativ till att utreda en reform av de nordiska ländernas aktiebolagslagstiftning så att den harmoniseras. I yrkande 16 anförs att näringsministrarnas möten bör handla om energipolitik och skattepolitik samt gemensamma infrastruktur-satsningar som på allvar kan skapa goda förutsättningar för ekonomisk tillväxt. I yrkande 18 anförs att de nordiska regionerna måste bli självförsörjande på energi. I yrkande 19 anförs att möjligheterna att öppna ett till stöd för nordiska startup-företag i bör ses över. I yrkande 20 anförs att resurser som inte går att utlokalisera, såsom kultur- och naturturism, bör marknadsföras. I yrkande 34 anförs att Myndigheten för digital förvaltning (Digg) bör skapa ett gemensamt samråd med dess motsvarigheter i de andra nordiska länderna för att synkronisera digitaliseringen på nordisk nivå. I yrkande 35 anförs att stävja kriminalitet på de finansiella marknaderna i . I yrkande 36 anförs att vill se att en utredning tillsätts för att utveckla en framtida modell för hur en krisfond ska fungera. I yrkande 38 anförs att de vill se att transportministeriet får en decentraliserad organisation väl förankrad i regioner och kommuner som tar in viktiga aspekter utifrån regionala och lokala förutsättningar. I yrkande 42 anförs att inom ramen för de bilaterala samtalen med bör fokusera på erfarenheter av tillväxt och arbetsliv i . I yrkande 46 anförs att i områdessamarbetet med de anglosaxiska öarna behöver prioritera handelsfrågan på högsta nivå. Närings- och innovationspolitiken är i det nordiska samarbetet organiserad under ministerrådet för hållbar tillväxt. Det näringspolitiska arbetets övergripande mål är att bidra till hållbar tillväxt och ökad konkurrenskraft i samtliga nordiska regioner och att skapa ett effektivt samarbete i gemensamma näringspolitiska frågor. fortsatte genomförandet av visionsprojekten i referensgrupper inom näringssektorn –2024 som tar sikte på att ska vara ledande inom hållbar mineralproduktion, hållbar och konkurrenskraftig bygg- och bostadssektor, gröna transporter, cirkulära och hållbara affärsmodeller, digitalisering, artificiell intelligens (AI) och ansvarsfull användning av data, livsvetenskap (life science) och hälsoteknik samt hållbar maritim ekonomi. Referensgrupperna arbetar i nära samarbete med den nordiska institutionen , som strävar efter att göra till en pionjärregion för hållbar tillväxt genom att främja entreprenörskap, innovation och konkurrenskraft i nordiska företag. Ett digitalt ministermöte ägde rum med hållbar mineralproduktion och hållbar turism som huvudteman. noterar att ett nytt mål för turismpolitiken föreslogs i budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg. omr. 24, bet. 2021/22:NU1) samt att regeringen presenterade en ny turismstrategi . har även hanterat motioner om turism i betänkande 2021/22:NU12. Utskottet uppmärksammar att arbetet i den nordiska samarbetet fortsatte med att genomföra den uppdaterade strategin –2021 för internationell profilering och positionering av . Strategin är en del av en långsiktig satsning på att systematisera och säkra en konsekvent profilering av och frågor kring bl.a. nordisk hållbar välfärd, handel och kultur behandlas i strategin. noterar vidare att arbetet fortsatte med att genomföra ministerdeklarationen Digital North 2.0, och att deklarationens färdplan för perioden –2024 antogs . Deklarationen understöder visionen om att den nordisk-baltiska regionen ska bli världens mest hållbara och integrerade region genom att utveckla och använda avancerad digital teknik och data på ett ambitiöst, innovativt, säkert och etiskt sätt för att hantera stora samhällsutmaningar såsom den gröna omställningen och pandemier. Därigenom är målet att de nordisk-baltiska länderna ska visa vägen för den digitala omvandlingen globalt och visa att ny digital teknik och data kan användas och delas på ett rättvist, öppet och demokratiskt sätt. uppmärksammar, när det kommer till bilateralt nordiskt samarbete, att och har en mycket god och nära relation och etablerade samarbeten inom de flesta områden. Bilaterala kontakter har bl.a. ägt rum mellan arbetsmarknadsministrarna . är även en av viktigaste handelspartner. Vad gäller bilateralt nordiskt samarbete med konstaterar utskottet att handelsrelationen med efter brexit hanteras i näringsutskottets handelspolitiska betänkande (bet. 2021/22:NU19 Handelspolitik). Utskottet uppmärksammar att de nordiska regeringarnas samarbete inom ekonomi- och finansområdet leds av de nordiska finansministrarna som utgör det nordiska ministerrådet för ekonomi- och finanspolitik (MR-finans). MR-finans möts en gång och diskuterar de områden inom finanspolitiken där nordiskt samarbete kan skapa större värde än om länderna handlade individuellt. En av de genomgående punkterna för samarbetet är att främja den ekonomiska integrationen internt i såväl som i och . Samarbetet stöder diskussion om EU- och skattefrågor, avskaffande av gränshinder i , en större inkorporering av en ekonomisk dagordning i den nordiska strategin för hållbar utveckling och fortsatt samarbete kring de nordiska finansmarknaderna. har ett arbete mot penningtvätt och terrorfinansiering. Enligt utskottet utgör penningtvätt ett allvarligt hot mot det globala finansiella systemet. Nordiska länder har drabbats av den här typen av kriminalitet och det är uppenbart att det finns behov av en stärkt insats mot penningtvätt och terrorfinansiering. Internationellt samarbete, också bland de nordiska länderna, behöver stärkas i en så ambitiös riktning som möjligt. Kampen mot penningtvätt togs upp av de nordiska finansministrarna i anslutning till höstmötet i i D.C. Utskottet noterar att regeringen i 2019/20:FPM21 Meddelande om översynen av den ekonomiska styrningen, betonar att ansvar för den ekonomiska politiken ligger på nationell nivå men att det åligger medlemsstaterna att föra en sund ekonomisk politik i överensstämmelse med de gemensamt överenskomna regelverken. Utskottet lägger även märke till att frågan om en nordisk krisfond överlappar med andra EU-instrument, såsom faciliteten för återhämtning och resiliens. Energifrågor är i det nordiska samarbetet organiserade under ministerrådet för hållbar tillväxt. Regeringen framhåller i sin skrivelse om nordiskt samarbete att den gemensamma nordiska elmarknaden samt energiforskning, förnybar energi och energieffektivisering utgjorde huvudsakliga fokusområden i samarbetsprogrammet för det nordiska energisamarbetet –2021. Vidare framhålls att det antogs ett samarbetsprogram –2024. Arbetet tog sin utgångspunkt i det hållbara energisystemets särskilda betydelse för grön omställning i , vilket underströks av de nordiska energiministrarna vid det senaste ministermötet . Det nordiska elmarknadssamarbetet fortsatte med inriktning på att uppfylla den vision som har fastställts för den nordiska elmarknaden: ska ha världens mest konkurrenskraftiga, innovativa och konsumentorienterade elmarknad, som bidrar till att nå de ambitiösa nordiska klimatmålen. konstaterar att näringsutskottet i betänkande 2021/22:NU15 (s. 28) bl.a. framhåller att vikten av ett nära samarbete inom och EU kommer att öka. ser positivt på de utfästelser som görs i elektrifieringsstrategin om att inom ramen för nordiska ministerrådets arbete utveckla det befintliga samarbetet inom och med EU-länder i närområdet. Utskottet noterar att regeringen framför att det nordiska samarbetet på transport- respektive infrastrukturområdet är mer informellt. Regeringen lyfter i skrivelsen fram att gränsöverskridande transporter har en stor betydelse både för tillväxt och för tillgänglighet i de nordiska länderna. De gränsöverskridande transporterna mellan länderna gör det attraktivt att bo och arbeta på olika sidor av landsgränserna och ska göra det möjligt att på ett hållbart sätt resa och transportera varor mellan våra länder. När det kommer till kontakter deltog infrastrukturministern i ett möte mellan de nordiska transportministrarna om transportsektorns klimatomställning inför COP 26 och på initiativ pågår också projekt mellan svenska myndigheter och andra nordiska aktörer om bl.a. accelererad elektrifiering av vägtransporter i samt samverkan om hållbara godstransporter. Utskottet konstaterar i yttrande 2021/22:UU4y att det i regeringens skrivelse (skr. 2021/22:75 skrivelser till regeringen – åtgärder ) saknas en redovisning av tillkännagivande till regeringen om att den bör verka för ett ministerråd för infrastruktur och transport inom ramen för det nordiska samarbetet (skr. 2020/21:90, redog. 2020/21:NR1, bet. 2020/21:UU4, rskr. 2020/21:338). Utskottet noterar med förvåning att regeringen efter en genomgång av samtliga ministerråd i nordiska ministerrådet i skrivelsens avsnitt 3 (skr. 2021/22:90 s. 4–19) redovisar nordiskt samarbete på transport- respektive infrastrukturområdena utan att hänvisa till tillkännagivande. Vid föredragningen gav statsrådet inte heller närmare besked kring regeringens uppfattning om tillkännagivande eller om någon förekommande beredningsprocess. Mot bakgrund av det som anförs ovan avstyrker utskottet motion 2021/22:4679 (SD) yrkandena 7, 16, 18–20, 34, 38, 42 och 46. Miljö, jordbruk och klimat Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om miljö, jordbruk och klimat. Jämför reservation 4 (SD). I kommittémotion 2021/22:4679 av m.fl. (SD) yrkande 21 anförs att regeringen bör verka för att en översyn görs av samtliga projekt för förbättrad hållbarhet inom nordiska ministerrådet. I yrkande 26 anförs att regeringen bör agera på rekommendation 54/2021 och medverka aktivt till att förhandla fram modeller för nordisk-baltiskt samarbete för att minska fosforutsläppen. I yrkande 28 anförs att livsmedelspolitiken bör betona kulturarvet i mat och livsmedel samt lyfta fram frågor som exempelvis maten och sjukdomar samt livsmedelslager inför kriser. I yrkande 44 anförs att fiskepolitik, havspolitik och marin miljö bör lyftas i de bilaterala samtalen med . Arbetet inom miljö och klimat utförs i ministerrådet för miljö och klimat. Regeringen anger i skrivelsen att visionen att ska vara världens mest hållbara och integrerade region 2030 innebär ett ökat fokus på miljö och klimat som i sin tur ger ökade medel till ministerrådet för miljö och klimat –2024. Visionen antogs av de nordiska statsministrarna 2019. –2024 är visionsarbetet inriktat på satsningar under de tre strategiska prioriteringarna om ett grönt, konkurrenskraftigt och socialt hållbart . Satsningarna stakas ut i en gemensam handlingsplan. Vidare anförs att samarbetsministrarna fortsatte sitt uppdrag från statsministrarna att leda arbetet och att förverkliga visionen och styra nordiska ministerrådets verksamhet mot visionen. noterar att arbetet med visionen bidrar till genomförandet av () Agenda 2030 och de globala målen för hållbar utveckling. Agendan omfattar samtliga tre dimensioner av hållbar utveckling: den ekonomiska, den sociala och den miljömässiga. Den nordiska expertgruppen för hållbar utveckling ska säkerställa en tydlig koppling mellan arbetet med hållbar utveckling i samt Agenda 2030 och de globala målen för hållbar utveckling. Vidare noteras att den nordiska expertgruppen för hållbar utveckling fokuserade på att dela lärdomar och erfarenheter från respektive lands arbete med att genomföra Agenda 2030 och tog fram rekommendationer för att stärka nordiska ministerrådets arbete med visionen baserat på en utgångslägesrapport för Vår vision 2030. I skrivelsen anförs vidare att arbetet med att genomföra samarbetsprogrammet för miljö och klimat 2019–2024 fortsatte inom ramen för sex fasta arbetsgrupper med myndighetsrepresentanter. (Unclos) är en central del av det internationella havsrättsliga regelverket. tar fasta på att det i samarbetsprogrammet skrivs att de nordiska länderna deltar i samverkan i de regionala havsmiljökonventionerna (Helcom) och (Ospar) och i FN utöver det samarbete som pågår i Arktiska rådets arbetsgrupp Pame och inom EU, t.ex. genom för . Nordiskt samarbete kan bidra med kunskapsunderlag om avfall, föroreningar och buller från fartyg, t.ex. till Internationella sjöfartsorganisationen (IMO). Nordiskt samarbete är viktigt för att stödja det regionala och globala samarbetet bl.a. med kunskaper om metoder och miljöeffekter. Nordiska miljöfinansieringsbolaget (Nefco) är viktigt för att stödja arbetet med att reducera utsläpp till . konstaterar vidare att motionsförslag om åtgärder för minskad övergödning av har prövats av miljö- och jordbruksutskottet vid ett flertal tillfällen, senast i betänkande 2020/21:MJU11 Vattenvård. noterar vidare vad kulturutskottet anför i betänkande 2021/22:KrU6, nämligen att EU-lagstiftningen erbjuder namnskydd för jordbruksprodukter och livsmedel som kommer från en viss geografisk region i förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel. Det finns tre kategorier av namnskydd enligt denna EU-förordning. har gjort en översyn av regelverken för bl.a. geografiska ursprungsbeteckningar i fråga om jordbruksprodukter och livsmedel. harmoniseras ansöknings- och ändringsförfaranden för produktspecifikationer för skyddade beteckningar inom de tre kategorierna. Vidare nämns i betänkande 2021/22:KrU6 att miljö- och jordbruksutskottet tidigare bl.a. har redovisat att det skulle medföra ökade kostnader för både producenter och myndigheter att utveckla ett nationellt regelverk för märkning av kulturhistoriskt värdefulla produkter parallellt med för namnskydd. Dessutom skulle ett nationellt regelverk ha negativ effekt på regeringens mål att minska den administrativa bördan för svenska företag (bet. 2014/15:MJU3, bet. 2015/16:MJU15 samt bet. 2016/17:MJU23). noterar att regeringen i sin skrivelse anför att samarbetet och relationerna med är mycket goda. Utrikesminister hade en nära kontakt med utrikesminister för att diskutera bl.a. pandemins konsekvenser och arktiska frågor.