bet · H901UU10 · 2022-06-08 00:00:00 — Utskottet konstaterar att detta är aktuellt även i betraktelsen av utvecklingen och att det vid sidan av den fortsatt försämrade situationen i även finns skäl att särskilt lyfta fram tilltagande utsatthet till följd av hårdnande retorik och ökade militära närvaro i . Utskottet uppmärksammar de uttalanden om och om situationen för mänskliga rättigheter i , , Xinjiang och övriga som gjordes i betänkande 2021/22:UU15. I enlighet med ett förslag i betänkandet gjorde ett tillkännagivande till regeringen om att fortsätta att utveckla relationerna till och som ett led i detta förstärka den svenska närvaron genom ett s.k. House of i (rskr. 2021/22:266). Med detta tillkännagivande i åtanke noterar utskottet de ekonomiska sanktioner som införde som reaktion på och utvecklade förbindelser och att EU därefter agerat till stöd för genom att begära att ska pröva de diskriminerande handelsrestriktioner som infört (pressmeddelande IP/22/627). EU har även bekräftat de exceptionella omständigheter som handelsrestriktionerna inneburit för den litauiska ekonomin genom att godkänna ett statsstöd till drabbade litauiska företag (pressmeddelande IP/22/2665). Mot bakgrund av detta påminner utskottet om att det i det ovannämnda betänkandet om verksamheten i EU avstyrkte ett motionsyrkande om att EU solidariskt ska motverka kinesiska påtryckningar mot enskilda medlemsstater. Yrkandet avstyrktes med hänvisning till ett kommande förslag från kommissionen om skydd mot ekonomiska tvångsåtgärder från tredjeländer. Utskottet noterar att detta förslag lades fram och att regeringen i sin faktapromemoria till har redovisat en rad betänkligheter som förslaget har gett upphov till (COM(2021) 775, fakta-PM 2021/22:FPM64). Utskottet uppmärksammar att regeringen fick stöd för sin ståndpunkt till förslaget vid en överläggning med näringsutskottet . Med anledning av de motionsyrkanden som gäller vill utskottet framhålla några av de uttalanden som utskottet gjorde i behandlingen av regeringens skrivelse om arbetet i frågor som rör (skr. 2019/20:18, bet. 2019/20:UU4, rskr. 2019/20:118). Utskottet anförde då att en enad och långsiktig strategisk EU-politik gentemot är avgörande för att säkerställa svenska intressen, och utskottet gav stöd för regeringens avsikt att aktivt verka för en stark och gemensam EU-hållning. Vidare påtalade utskottet att drar nytta av öppenhet i och många andra länder när det gäller att främja sina mål och att det därför behöver slås fast en balans där gränser sätts för ageranden som är skadliga för som den öppenhet som överensstämmer med svenska värderingar upprätthålls. Utskottet konstaterade också att det pågår en tyngdpunktsförskjutning av politisk, ekonomisk och militär makt mot och att i synnerhet snabba utveckling och stärkta roll får allt större betydelse för svensk utrikes- och säkerhetspolitik. En direkt effekt av utveckling, konstaterade utskottet, är landets ökade investeringar i i bl.a. strategisk infrastruktur och högteknologiska företag. I anslutning till detta uppmärksammade utskottet strategi för s.k. civil-militär fusion, vilken innebär att kinesiska privata bolag måste dela med sig av sin teknik till försvarsmakt. Utskottet delade regeringens uppfattning att de nationella svenska säkerhetsintressena ska vara vägledande i alla aspekter av förbindelserna med som har bäring på säkerhet. Utskottet framhöll också vikten av att EU och likasinnade länder samarbetar och agerar gemensamt när det gäller de säkerhets- och försvarsmässiga utmaningar som det ökade kinesiska globala inflytandet innebär. Utöver detta noterar utskottet att utrikesministern i ett frågesvar framförde att det är av grundläggande betydelse för att EU bedriver en gemensam, kraftfull och tydlig Kinapolitik (fr. 2021/22:687). Utrikesministern angav även i ett frågesvar att samarbetet inom EU behöver utvecklas när det gäller frågor som rör teknik, innovationer och digitalisering, såväl för att stärka europeisk konkurrenskraft som för att främja berörda europeiska intressen (fr. 2021/22:98). Utskottet hänvisar också till revisionsrättens särskilda rapport 03/2022 om utbyggnaden av 5G i EU, där det bl.a. framhålls att det krävs ytterligare insatser för att på ett konsekvent och samordnat sätt ta itu med säkerhetsfrågor i samband med utbyggnaden. Detta behov av samarbete när det gäller 5G-nätens säkerhet och om cybersäkerhet uppmärksammades även av utskottet i det nämnda betänkandet om frågor som rör . Sammantaget bedömer utskottet att inte behöver göra något tillkännagivande enligt förslagen i motionerna eftersom de frågor som berörs redan uppmärksammas inom ramen för den förda politiken. Utskottet avstyrker därför motionerna 2020/21:3241 (L) yrkandena 13 och 17 samt 2021/22:3971 (L) yrkandena 13 och 17. Skrivelsen och motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet lägger skrivelse 2021/22:115 till handlingarna och avslår motionsyrkanden i bilaga 2 som har beretts i förenklad ordning. Yttranden från andra utskott och välkomnar i sitt yttrande regeringens skrivelse om verksamheten i Europeiska unionen . Utskottet anser att skrivelsen är ett viktigt instrument för att följa verksamheten inom EU och hur regeringen har agerat i det europeiska samarbetet. konstaterar att frågorna under finansutskottets ansvar framför allt finns i avsnitten om den europeiska planeringsterminen, ekonomi och finans, finansmarknaden, EU:s budget, skydd av finansiella intressen och statistik. I yttrandet redovisas det omfattande arbete som finansutskottet lagt ned på att följa frågorna inom dessa områden genom att bl.a. begära överläggning med och information från regeringen och genom subsidiaritetskontroll och annan ärendeberedning. konstaterar i yttrandet att den svenska restriktiva grundhållningen när det gäller EU:s budget är fast förankrad i och att den kritiska hållningen till att införa nya egna medel och motståndet mot att överföra beskattningsrätt till EU består. Vidare konstaterar finansutskottet att inte fått gehör i rådet för sin ståndpunkt om att värna vattenkraften och skogsbrukets villkor inom ramen för den s.k. taxonomin för hållbar finansiering men att regeringen vid en överläggning fått stöd för att fortsätta arbetet med att samla röster för en invändning mot nästa steg i arbetet, som gäller klassificeringen av investeringar i kärnkraft och naturgas. uttrycker i sitt yttrande uppskattning över regeringens skrivelse, som nämnden anser ger en bra översikt över verksamheten i EU . I yttrandet redovisar frågor som varit av särskilt intresse för verksamheten . Bland annat ges exempel från den omfattande behandlingen av frågor som rör kärnkraft, energipriser och taxonomin för hållbar finansiering. Några andra frågor som uppmärksammas i yttrandet är relationen till , 55-procentspaketet med lagstiftning för att klara klimatneutralitetsmålet, reformpaketet för den gemensamma jordbrukspolitiken efter 2020, EU:s nya skogsstrategi, förslagen om digitala tjänster och digitala marknader samt förhandlingarna om minimilöner och insyn i lönesättningen. uppskattar finansutskottets och utförliga redogörelser för behandlingen av de många frågor som tas upp i regeringens skrivelse. I yttrandena framträder ett sammanfallande engagemang för frågor inom EU som på olika sätt berör det svenska skogsbruket. ser därför anledning att något uppehålla sig vid detta och i synnerhet vid EU:s nya skogsstrategi . Den nya skogsstrategin togs upp av miljö- och jordbruksutskottet i ett yttrande till utrikesutskottet över kommissionens arbetsprogram (yttr. 2021/22:MJU3y). efter yttrandet justerade miljö- och jordbruksutskottet även ett utlåtande om sin granskning av kommissionens meddelande om skogsstrategin (COM(2021) 572, utl. 2021/22:MJU8). I utlåtandet konstateras att linje när det gäller skogspolitiken är klar och tydlig. Skogspolitiken är en nationell kompetens. En gemensam skogspolitik nämns inte i och ansvaret för skogarna i unionen ligger hos medlemsstaterna. I de fall EU vidtar skogsrelaterade åtgärder måste dessa alltid respektera subsidiaritetsprincipen och medlemsstaternas behörighet på området. konstaterar att denna svenska linje fick genomslag i de slutsatser om skogsstrategin som rådet godkände och som regeringen hade odelat stöd i godkänna (rådets dokument 13984/21). noterar också att regeringens företrädare i samrådet med bekräftade regeringens beredskap att bevaka och fortsätta att följa upp de svenska prioriteringarna. När det mer allmänt gäller skrivelsens utformning och innehåll instämmer utrikesutskottet i finansutskottets och uppskattande ord. Enligt utskottet är skrivelsen ett värdefullt instrument för att ska kunna följa utvecklingen inom EU och hur regeringen har agerat i det europeiska samarbetet. Skrivelsen fyller en viktig funktion i kontrollmakt, som komplement till den löpande informationen till genom regeringens skriftliga återrapporter från rådsmöten och informella ministermöten liksom statsministerns information i kammare efter EU-toppmöten. Skrivelsen har enligt utskottet även ett stort värde för den offentliga debatten och för möjligheterna att i efterhand följa hur olika frågor har behandlats inom EU. Utskottet välkomnar regeringens strävan efter att upprätthålla balansen mellan fullödighet och tillgänglighet vid utformningen av skrivelsen så att den kan leva upp till de olika ändamål som beskrivits ovan. I sammanhanget uppmärksammar utskottet den stora mängd faktapromemorior som regeringen hänvisar till i skrivelsen. Dessa hänvisningar illustrerar omfattningen av den information som regeringen löpande ger om nya initiativ i EU-samarbetet. Hänvisningarna medger också att redogörelsen för enskilda frågor i skrivelsen kan vara förhållandevis kortfattad och koncentrerad till händelseutvecklingen det gångna året. vill utskottet påminna om att faktapromemorior är avsedda att ge tidig information om nya förslag och att informationen i vissa delar därmed kan behöva vara preliminär. Utskottet uppskattar därför de kompletterande hänvisningarna i skrivelsen till senare informations- och förankringsprocesser i utskotten och . Dessa hänvisningar blir en påminnelse om att läsaren kan behöva ta del av även andra underlag än en faktapromemoria för att skaffa sig en mer aktuell bild av läget i en frågas behandling. Utskottet vill också framhålla vikten av redovisningarna i skrivelsens bilagor av mål i domstolen av svenskt intresse, överträdelseärenden och rådsbeslut som inte har stött. Redovisningarna ger ett stort mervärde eftersom det kan vara förknippat med betydande svårigheter att få del av denna information på annat sätt. När det gäller skrivelsens bilaga 3 om rådsbeslut som inte har stött ser utskottet ett eventuellt utrymme att komplettera denna information med uppgifter om uttalanden som har gjort till rådets protokoll för att framföra för politiskt viktiga inslag i ett beslut. En genomgång av rådssekretariatets månadsöversikter över antagna rådsakter visar t.ex. att i uttalanden vid upprepade tillfällen har försvarat rätten att ta del av rådets handlingar och även framhållit vikten av att möjliggöra ett brett deltagande i unionens forsknings- och rymdprogram. Utskottet uppmuntrar regeringen att ta detta under övervägande. Med det anförda föreslår utskottet att lägger regeringens skrivelse 2021/22:115 till handlingarna. Motioner som bereds förenklat Utöver de yrkanden som behandlas tidigare i detta betänkande finns förslag i ett antal motioner som är föremål för förenklad motionsberedning enligt de riktlinjer som har fastslagit med anledning av betänkande 2005/06:RS3 (bet. 2005/06:KU21, rskr. 2005/06:333–335) och i enlighet med promemorian Förenklad motionsberedning –2022 som utrikesutskottet fastställde . Utskottet har vid en genomgång och beredning noterat att de motioner som finns i bilaga 2 inte kan vara aktuella för något tillkännagivande från . Efter denna behandling avstyrker ett enigt utskott dessa motioner. Grundläggande värden, punkt 1 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3246 av m.fl. (C) yrkande 36 och 2021/22:3509 av m.fl. (C) yrkande 42. EU måste göra mer för att säkerställa att EU-medborgare garanteras samma fri- och rättigheter, oavsett vilket medlemsland man bor i. Flera av EU:s medlemsstater rör sig i en auktoritär och illiberal riktning, och korruptionen ökar. Denna utveckling måste vändas. I förlängningen handlar det om EU:s fortlevnad eftersom dessa medlemsstater hindrar EU från att lösa gemensamma problem. I slutänden underminerar denna utveckling EU-samarbetet och därmed medborgarnas förtroende för det. Vi vill se mer kraftfulla åtgärder och att ett demokratilås sätts på EU:s budget. Om utvecklingen inte vänder måste regeringen verka för en begränsning av beslutsrätten eller, som en sista utväg, för att utesluta medlemsstater som allvarligt och upprepat åsidosätter respekten för demokrati, rättsstatsprincipen och mänskliga rättigheter och som inte sätter stopp för offentlig korruption. ordförandeskap 2023, punkt 2 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3246 av m.fl. (C) yrkande 40. Det roterande ordförandeskapet i rådet ger den enskilda medlemsstaten möjlighet att prioritera de frågor på EU:s dagordning som den anser är mest angelägna. Vi anser att bör sätta de stora frågorna som innebär gemensamma långsiktiga utmaningar överst på dagordningen. Det handlar t.ex. om klimatkrisen, en hållbar energiförsörjning och säkerheten i . I hanteringen av dessa frågor bör som ordförande sträva efter ambitiösa och pragmatiska lösningar. Vi anser följaktligen att regeringen ska vidta förberedelser för att under det kommande rådsordförandeskapet ska prioritera åtgärder på områden med gemensamma utmaningar och hot och som respekterar den nationella kompetensen och har de gemensamma värderingarna som utgångspunkt. Svenskar i EU:s institutioner, punkt 3 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3775 av m.fl. (M) yrkande 15 och 2021/22:3776 av m.fl. (M) yrkande 23. Att öka antalet svenskar som arbetar inom EU:s institutioner är en fråga av strategiskt intresse för som regeringen inte ägnar tillräcklig uppmärksamhet. I synnerhet är det viktigt att öka den svenska närvaron på chefsnivå. Vi anser följaktligen att regeringen bör agera mer aktivt för att fler svenskar ska anställas på kvalificerade tjänster i EU:s institutioner, inklusive i Europeiska utrikestjänsten. , punkt 4 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3775 av m.fl. (M) yrkande 27 och 2021/22:3996 av m.fl. (L) yrkande 16 i denna del. behöver vara en drivande kraft för att EU ska upprätthålla ett tydligt medlemskapsperspektiv för länderna på västra och engagera sig i deras reformarbete. Attraktionskraften i ett framtida medlemskap är en stor tillgång som EU bör använda för att påverka utvecklingen i länderna. Det är reformprocessen fram till ett medlemskap som är det centrala, i synnerhet ländernas förmåga att leva upp till rättsstatens principer. Anslutningsförhandlingarna är i sig inget självändamål. Det är konkreta resultat i reformarbetet som är avgörande. Med hänvisning till detta bör regeringen agera för att ska vara en drivande kraft inom EU för ett europeiskt engagemang på västra med ett tydligt reform- och medlemskapsperspektiv. , punkt 4 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3996 av m.fl. (L) yrkande 16 i denna del och 2021/22:3775 av m.fl. (M) yrkande 27. Attraktionskraften i ett EU-medlemskap skapar goda incitament för kandidatländerna att genomföra de reformer som krävs för ett medlemskap. Jag anser att medlemskap ska vara möjligt för de europeiska länder som har ett demokratiskt styre, som värnar om mänskliga rättigheter och rättsstatens principer och som har en marknadsekonomi. I länder som är villiga att göra de reformer som krävs för ett medlemskap ska EU bistå med aktivt stöd och ställa tydliga och höga krav. Om utvecklingen går åt fel håll ska processen vara möjlig att avbryta. Detta anser jag att regeringen bör ha som utgångspunkt för agerande i rådet vid behandlingen av frågor om . , punkt 5 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3996 av m.fl. (L) yrkande 16 i denna del. Med hänvisning till aggressioner mot anser jag att regeringen bör agera för att EU ska behandla ansökan om EU-medlemskap enligt en särskild färdplan i kombination med kraftfulla stödinsatser för återuppbyggnad, demokratibyggande och ekonomiska reformer. , punkt 6 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4471 av m.fl. (V) yrkandena 7 och 8 samt 2021/22:2572 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2021/22:3777 av m.fl. (M) yrkande 8, 2021/22:3883 av m.fl. (KD) yrkande 12 och 2021/22:3996 av m.fl. (L) yrkande 16 i denna del. Det är uppenbart att inte uppfyller de krav på demokrati och mänskliga rättigheter som ställs på de länder som vill bli medlemmar i . Situationen i är nu så pass allvarlig att regeringen bör agera för att EU ska frysa förhandlingarna med om medlemskap tills vidare. En frysning av medlemskapsförhandlingarna måste innebära att alla de politiska och ekonomiska förmåner som tillhandahålls genom EU:s förmedlemskapsprogram dras in. En försämring av situationen i måste bemötas med ytterligare åtgärder. Jag anser därför att regeringen bör agera för att EU ska avbryta förhandlingarna med om EU-medlemskap om upplöser oppositionspartiet eller dömer ledande företrädare för partiet i massrättegångar. , punkt 6 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2572 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2021/22:3883 av m.fl. (KD) yrkande 12 och 2021/22:3996 av m.fl. (L) yrkande 16 i denna del och 2021/22:3777 av m.fl. (M) yrkande 8 och 2021/22:4471 av m.fl. (V) yrkandena 7 och 8. Jag anser att medlemskap i ska vara möjligt för de europeiska länder som har ett demokratiskt styre, som värnar om mänskliga rättigheter och rättsstatens principer och som har en marknadsekonomi. Den politiska situationen i innebär att landet inte lever upp till detta. Jag anser därför att regeringen bör agera för att EU helt ska avsluta medlemskapsförhandlingarna med . Utrikes- och säkerhetspolitik, punkt 7 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3774 av m.fl. (M) yrkande 2, 2021/22:3775 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 12–14, 2021/22:3776 av m.fl. (M) yrkandena 10, 21 och 22 samt 2021/22:4039 av m.fl. (M) yrkandena 12 och 14 samt 2021/22:3246 av m.fl. (C) yrkande 29. Omvärldsutvecklingen det har tydliggjort behovet av att förbättra motståndskraft. Det är mot den bakgrunden som uttryckligen strävar efter att vara en geopolitisk kommission. Mot samma bakgrund står nu arbetet med att stärka strategiska autonomi högt på EU:s dagordning. Vi anser att regeringen tydligt ska driva på för ett mer geopolitiskt EU genom en svensk linje som omfattar att EU även fortsättningsvis ska vägledas av multilaterala principer och frihandel, i stället för isolering eller protektionism. Målsättningen bör vara att EU ska axla en större roll som försvarare av det regelbaserade internationella samarbetet när detta utmanas av aktörer som försöker förbigå eller manipulera den multilaterala ordningen i syfte att maximera sin auktoritära politik. Den svenska linjen bör även omfatta ett större europeiskt ansvarstagande för att vårda och fördjupa partnerskapet mellan och , som är fundamentalt för autonomi. I strävan efter ett mer geopolitiskt EU bör regeringen även driva på för att stärka EU som utrikespolitisk aktör. Samarbetet inom EU är avgörande för fred, frihet och välstånd i vår del av världen. EU är också viktigaste utrikespolitiska plattform. Det är bara genom EU som och de andra medlemsstaterna på allvar kan göra skillnad och hävda gemensamma intressen. Regeringen bör agera mer aktivt för att påverka EU:s ställningstaganden och för att EU mer strategiskt och proaktivt ska använda både sin mjuka och hårda makt i enlighet med medlemmarnas intressen och värderingar. Ett mer geopolitiskt EU med förmåga att agera i utrikespolitiken förutsätter verktyg. Ett viktigt sådant verktyg är den europeiska utrikestjänsten. Det finns dock fortfarande en stor outnyttjad potential i utrikestjänstens funktion inom den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, i synnerhet i frågor om och och när det gäller global norm- och standardsättning. Vi anser att regeringen bör agera för att EU ska stärka utrikestjänsten och säkerställa att den ges förutsättningar att bidra till den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. Regeringen bör även agera för att utrikestjänsten ska ges mandat och resurser för att arbeta med strategisk kommunikation i förhållande till och . Vidare bör regeringen sträva efter att posten som EU:s höga representant för utrikesfrågor och säkerhetspolitik innehas av en person med tillräcklig kompetens, erfarenhet, ledningsförmåga och diplomatisk tyngd för att på ett trovärdigt sätt kunna representera unionen i internationella sammanhang. Vi anser också att regeringen bör säkerställa att samverkar med likasinnade länder för att upprätthålla kärnvärden som demokrati, respekt för mänskliga rättigheter, jämställdhet och rättsstaten. Särskilt viktigt är det att regeringen säkerställer att intar en aktiv roll för att värna ett samstämmigt förhållningssätt mellan EU och likasinnade länder när det handlar om att stå upp mot auktoritära stater som och . Vidare behöver det nordiska samarbetet en nystart, och de nordiska länderna bör även utvidga samarbetet med olika partnerländer inom ramen för EU-samarbetet för att få genomslag för gemensamma frågor inom unionen. I den svenska utrikes- och handelspolitiken bör regeringen även prioritera internationellt samarbete för ökad flödessäkerhet. Det är av vitalt intresse för ett mindre och starkt handelsberoende land som att upprätthålla flöden till och från andra länder och regioner. Covid-19-pandemin, grundstötningen i och den aktuella bristen på halvledare visar på både vikten av dessa flöden och hur känsliga de är för konflikter och andra störningar. Utrikes- och säkerhetspolitik, punkt 7 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3246 av m.fl. (C) yrkande 29 och 2021/22:3774 av m.fl. (M) yrkande 2, 2021/22:3775 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 12–14, 2021/22:3776 av m.fl. (M) yrkandena 10, 21 och 22 samt 2021/22:4039 av m.fl. (M) yrkandena 12 och 14. EU:s utrikespolitik bör försvara och främja demokrati och mänskliga rättigheter, stötta rättstatsuppbyggnad, motverka korruption, stärka kvinnors rättigheter och möjligheter samt stärka samarbetet med andra demokratier. EU är viktigaste utrikespolitiska arena, och EU är mer relevant än på mycket .