bet · H901CU35 · 2022-06-15 00:00:00 — – en mer förutsägbar byggprocess Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till ändringar i som innebär att det införs en ny aktör i lagen: certifierat byggprojekteringsföretag. Förslaget syftar till att öka förutsägbarheten och effektiviteten i byggprocessen för de byggherrar som använder ett certifierat bygg-projekteringsföretag och att underlätta repeterbara processer. Ett certifierat byggprojekteringsföretag ska ha särskild sakkunskap och erfarenhet i fråga om att bedöma utformningskraven på ändamålsenlighet och tillgänglighet samt tekniska egenskapskrav vid nybyggnad av sådana bostadshus som kommer att framgå av myndighetsföreskrifter. En byggherre kan använda ett certifierat byggprojekteringsföretag för projekteringen vid nybyggnad av sådana bostadshus som kommer att framgå av myndighets-föreskrifter. Om ett sådant företag används ska inte pröva sådana krav som omfattas av certifieringen, varken inför beslut om bygglov eller startbesked. Det ska vara frivilligt för en byggherre att använda ett sådant företag. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Utskottet anser att bör avslå motionsyrkandena. I betänkandet finns tre reservationer (C, V). Vid beslut ska 10 kap. 6 § regeringsformen tillämpas för en del av lagförslaget, dvs. beslutet måste i denna del fattas med minst tre fjärdedels majoritet av de röstande, och mer än hälften av ledamöter måste rösta för förslaget. Proposition 2021/22:212 – en mer förutsägbar byggprocess. Sex yrkanden i följdmotioner. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Utvärdering av systemet och lagstiftningens framtida utformning 1.Certifiering av byggprojekteringsföretag, punkt 1 (V) 2.Lagförslaget i övrigt, punkt 2 (V) 3.Utvärdering av systemet och lagstiftningens framtida utformning, punkt 3 (C) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut antar 9 kap. 32 b § andra stycket regeringens förslag till lag om ändring i (2010:900). Därmed bifaller proposition 2021/22:212 i denna del och avslår motion 2021/22:4670 av Momodou m.fl. (V) yrkande 1 i denna del. Reservation 1 (V) antar regeringens förslag till lag om ändring i (2010:900) i de delar som inte omfattas av utskottets förslag ovan. Därmed bifaller proposition 2021/22:212 i denna del och avslår motion 2021/22:4670 av Momodou m.fl. (V) yrkandena 1 i denna del och 2. Reservation 2 (V) Utvärdering av systemet och lagstiftningens framtida utformning Utvärdering av systemet och lagstiftningens framtida utformning 2021/22:4674 av m.fl. (C) yrkandena 1–4. Reservation 3 (C) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (MP), (KD), (S), (M), (S), (M), (SD), (S), (C), Momodou (V), (M), (SD), (S), (S), (SD), (M) och (L). I betänkandet behandlar utskottet proposition 2021/22:212 – en mer förutsägbar byggprocess. I propositionen finns en redogörelse för ärendets beredning fram till regeringens beslut om propositionen. Regeringens förslag till riksdagsbeslut återges i bilaga 1. Regeringens lagförslag finns i bilaga 2. Två motioner med sammanlagt sex yrkanden har väckts med anledning av propositionen. Förslagen i motionerna finns i bilaga 1. Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till ändringar i som innebär att det införs en ny aktör i lagen: certifierat byggprojekteringsföretag. Därmed avslår en motion om att propositionen ska avslås och att regeringen i stället ska utreda andra sätt att öka förutsägbarheten i byggprocessen. Jämför reservation 1 (V) och 2 (V). Kraven på byggnader och kontrollen av dessa De krav som en byggnad ska uppfylla delas in i s.k. utformningskrav och tekniska egenskapskrav. Utformningskraven framgår av 8 kap. 1 § , förkortad PBL, och innebär att en byggnad ska vara lämplig för sitt ändamål ha en god form-, färg- och materialverkan vara tillgänglig och användbar för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga. De tekniska egenskapskraven framgår av 8 kap. 4 § PBL och innebär att en byggnad ska ha de tekniska egenskaper som är väsentliga i fråga om bärförmåga, stadga och beständighet säkerhet i händelse av brand skydd med hänsyn till hygien, hälsa och miljön lämplighet för det avsedda ändamålet tillgänglighet och användbarhet för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga hushållning med vatten och avfall laddning av elfordon. Kraven i är allmänt hållna, men kraven preciseras i plan- och byggförordningen, och framför allt i byggregler (2011:6) – föreskrifter och allmänna råd, förkortade BBR, och i konstruktionsregler, förkortade . byggregler innehåller krav som är utformade som funktionskrav. Enligt innebär funktionskrav att föreskrifterna anger den funktion som ska uppnås men inte på vilket sätt det ska ske. Utformningskraven prövas av inför beslut om bygglov, medan de tekniska egenskapskraven bedöms inför beslut om startbesked. Kraven på ändamålsenlighet samt kravet på tillgänglighet för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga utgör både utformningskrav och tekniska egenskapskrav. Anledningen till det är att olika delar av kraven prövas i lovprocessen respektive byggprocessen. För att bygglov ska få ges måste utformningskraven vara uppfyllda. Efter att bygglov har getts övergår lovprocessen i byggprocessen. Under byggprocessen tar ställning till om ett startbesked respektive ett slutbesked kan lämnas. Förutom att ska bedöma om de krav som gäller enligt eller föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen kan antas komma att uppfyllas, ska nämnden i startbeskedet bl.a. fastställa den kontrollplan som ska gälla för åtgärderna, bestämma villkor för att få påbörja åtgärderna om sådana villkor behövs, och bestämma vilka handlingar som ska lämnas till nämnden inför beslutet om slutbesked. Efter ett startbesked ska , om det inte är obehövligt, vid minst ett tillfälle under arbetets gång besöka den plats där åtgärderna utförs, ett s.k. arbetsplatsbesök (10 kap. 27 § PBL). Behovet av att gör arbetsplatsbesök ska gås igenom vid det tekniska samrådet. För att få slutbesked krävs att byggherren visar att alla krav som gäller för åtgärden enligt lovet, kontrollplanen, startbeskedet eller beslut om komplet-terande villkor är uppfyllda och att inte anser att det finns skäl att ingripa med tillsyn (10 kap. 34 § PBL). Om kraven för slutbesked inte uppfylls får under vissa förutsättningar ge ett interimistiskt slutbesked i avvaktan på ett slutligt slutbesked (10 kap. 36 § PBL). De krav som ställs på byggnader kan även bli föremål för tillsyn av efter att lov- och byggprocessen är avslutad. Nämnden ska pröva förutsättningarna för och behovet av att ingripa eller besluta om en påföljd så snart det finns anledning att anta att någon inte har följt en bestämmelse i , i föreskrifter, domar eller andra beslut som har meddelats med stöd av lagen eller i EU-förordningar som rör frågor inom lagens tillämpningsområde (11 kap. 5 § PBL). Enligt PBL är en byggherre den som för egen räkning utför eller låter utföra projekterings-, byggnads-, rivnings- eller markarbeten (1 kap. 4 §). En byggherre kan vara en fysisk person eller en juridisk person, t.ex. ett företag, en bostadsrättsförening, en kommun, en region eller en statlig myndighet. Det offentligrättsliga ansvaret för byggherren är långtgående. Byggherren ska se till att varje bygg-, rivnings- och markåtgärd som denne utför eller låter utföra genomförs i enlighet med de krav som gäller för åtgärden enligt eller föreskrifter eller beslut som har meddelats med stöd av lagen. Olika tolkningar av byggregler minskar effektiviteten I propositionen (s. 14 f.) redogör regeringen för att ett hinder för standar-disering, innovation och effektivitet i bostadsbyggandet är att kommunerna gör olika tolkningar av byggregler. [1] Såsom är utformad ska varje ny byggnad som ska uppföras bedömas individuellt inför beslut om bygglov och startbesked. Två identiska byggnader som ska uppföras i olika kommuner bedöms alltså var för sig av respektive kommuns byggnadsnämnd. Det kan medföra att en byggaktör som har fått en viss utformning godkänd av en kommun kan behöva anpassa samma utformning i en annan kommun för att uppfylla den kommunens tolkning av kravet. Enligt den rapport av som behandlas i propositionen efterfrågar byggherrar och byggaktörer som använder sig av standardiserade processer och som är verksamma i flera kommuner en ökad förutsägbarhet i byggprocessen. Dessa aktörer vill , dvs. redan i det tidiga projekteringsskedet, få veta att bostadsbyggnaden uppfyller de krav som ställs och att den bedömningen inte ändras. Om diskussioner om kravuppfyllnad inte behöver tas med inför ett startbesked skulle risken för kostnadsdrivande förseningar minska. Regeringen anför att när behovet av bostäder som många människor kan efterfråga är stort är det viktigt att öka förutsägbarheten i byggprocessen för att underlätta för ett repeterbart byggande av bostäder (s. 16). Regeringen föreslår därför att om en byggherre vid nybyggnad av sådana bostadshus som framgår av föreskrifter som har meddelats med stöd av har använt ett certifierat byggprojekteringsföretag för projekteringen, ska utformningskraven på ändamålsenlighet och tillgänglighet inte prövas av inför beslut om bygglov. Vidare ska utformningskraven på ändamålsenlighet och tillgänglighet samt de tekniska egenskapskraven inte prövas av inför beslut om startbesked. Vilket företag som har använts ska anges i ansökan om lov och senast vid det tekniska samrådet. Det certifierade byggprojekteringsföretagets kunskap och erfarenhet ska alltså utgöra en garanti för att projekteringshandlingarna för bostads-byggnaden uppfyller statens krav. Syftet med regeringens förslag är öka förutsägbarheten i byggprocessen, särskilt för de aktörer som vill bygga med standardiserade processer för projektering och produktion. Genom att använda sig av en aktör som är certifierad för ändamålet får byggherren ta ett större ansvar för den tidiga kontrollen av att byggregelverket uppfylls, och därmed behöver byggherren inte ta diskussionen om hur reglerna ska tolkas med . Detta bedöms leda till att byggprocessen blir mer förutsägbar, som förseningar i processen undviks. Byggprocessen ska resultera i att byggnaderna uppfyller statliga krav. I propositionen framhåller regeringen att problembilden är komplex, och regeringen anför bl.a. följande (s. 20 f.): Enligt regeringens bedömning krävs det flera olika åtgärder för att åstadkomma en ökad förutsägbarhet för byggherrar och därmed en effektivisering av byggprocessen, bl.a. genom förenklingar i byggregelverket. genomför en översyn av byggreglerna, som beräknas pågå framöver. Vad översynen kommer att resultera i går inte att fullt ut förutse, men sannolikt kommer byggreglerna även fortsatt att utformas som funktionskrav. Att reglerna är utformade som funktionskrav innebär att det inte går att komma ifrån problemet att de kan komma att tolkas på olika sätt. Några remissinstanser [– – –] föreslår att regeringen ska utreda andra idéer eller gå vidare med andra förslag för att öka förutsägbarheten i byggprocessen. Därutöver har byggregler i sitt betänkande Modernare byggregler – förutsägbart, flexibelt och förenklat föreslagit att det införs en s.k. byggkravsnämnd (SOU 2019:68). Regeringen har valt att inte gå vidare med det förslaget. Andra idéer om lösningar på olika problem inom byggprocessen tar regeringen inte ställning till inom ramen för detta lagstiftningsarbete. Regeringen konstaterar dock att behovet av alternativa spår bör minska om förslaget om certifierade byggprojekteringsföretag genomförs. Regeringen konstaterar att förslagen inte innebär någon försvagning av kommunens kontroll i byggskedet eller kommunens tillsyn i övrigt. Regeringen anför följande (s. 29): Förslagen påverkar varken de delar i byggprocessen som rör kontrollansvarig, kontrollplan eller certifierad sakkunnigs roll enligt kontrollplanen. Inte heller påverkas prövning inför slutbesked eller nämndens möjligheter till ingripanden med förelägganden och förbud under byggprocessen eller i efterhand enligt 11 kap. . har alltså kvar möjligheten att kontrollera och bedöma om en byggnad uppfyller kraven, även om projekteringen har utförts av ett certifierat byggprojekteringsföretag. Många remissinstanser [– – –] menar att förslagen inte minskar olikheterna i tolkningen av byggreglerna utan endast förskjuter problemet till ett senare skede. Rättelse i efterhand är både krångligare och dyrare för byggherrar och kommuner samt kan leda till förseningar och osäkerhet i fråga om när byggnaden får tas i bruk. Vid tillsyn är det dessutom nämnden som ska visa att kraven inte är uppfyllda, vilket är en skillnad mot när kraven prövas av nämnden inför bygglov respektive startbesked. En bärande del av förslagen är, enligt regeringen, att byggherren får ta ett större ansvar för kontrollen av att regelverket uppfylls. Detta innebär att byggandet i än större omfattning sker på byggherrens egen risk, om det i efterhand visar sig att projekteringen inte uppfyller kraven. Regeringen bedömer att en byggherre, med stöd av de kvalificerade bedömningar som har gjorts av det certifierade byggprojekteringsföretaget och de kontrollpunkter som byggherren för en dialog med om, har goda förutsättningar att bedöma riskerna och driva sina byggprocesser efter sådana överväganden. Regeringen instämmer i bedömningen i rapporten att byggnadsnämndernas övriga kontroll och tillsyn i byggskedet och i efterhand trots det behövs och ska kvarstå även när projekteringen har utförts av ett certifierat byggprojekteringsföretag. Regeringen bedömer dock att förslagen inte kommer att öka byggnadsnämndernas tillsyn mer än marginellt och att byggherren i hög utsträckning därför inte kommer att drabbas av stopp i byggprocessen. Regeringen håller inte med [– – –] om att det finns en risk för att fler bostäder inte kommer att uppfylla kraven på bl.a. tillgänglighet och säkerhet vid användning och i händelse av brand. Förslagen innebär varken någon ändring av vilka krav som gäller vid nybyggnad av bostadshus eller någon förändring av kommunens kontroll i byggskedet eller kommunens tillsyn i övrigt. Dessutom begränsas förslagen på så sätt att byggnads-nämndens prövning av bl.a. tillgänglighetskraven är oförändrad i de fall ett certifierat byggprojekteringsföretag inte har använts. I de fall ett certifierat byggprojekteringsföretag har använts menar regeringen att de krav på särskild kunskap, erfarenhet och certifiering som ställs på företagen säkerställer att kraven uppfylls (se avsnitt 7). Mot den bakgrunden bedömer regeringen att det inte heller finns någon risk för att förslagen motverkar genomförandet av nationella och internationella mål och åtaganden, som bl.a. Myndigheten för delaktighet anför. I kommittémotion 2021/22:4670 av Momodou m.fl. (V) föreslår motionärerna att avslår regeringens förslag om att införa certifierade byggprojekteringsföretag (yrkande 1). Motionärerna föreslår ett tillkännagivande om att regeringen i stället ska utreda andra sätt att öka förutsägbarheten i byggprocessen, med fokus på att tydliggöra byggregler och att stärka kommunernas kompetens (yrkande 2). Som regeringen anför i propositionen är bostadsbehovet i fortsatt stort. För att möta den framtida befolkningsökningen och avhjälpa det nuvarande underskottet av bostäder behöver 600 000 bostäder byggas . För att många människor ska kunna efterfråga de bostäder som byggs behöver byggkostnaderna sjunka. Ett sätt att sänka byggkostnaderna är att använda standardiserade processer och återanvända samma byggnads-utformning i flera byggprojekt. Flera utredningar har framhållit att ett hinder för standardisering, innovation och effektivitet i bostadsbyggandet är att kommunerna gör olika tolkningar av byggregler. Alla aktörer i byggbranschen påverkas av att kommunerna tolkar byggreglerna olika, men problemet är störst för de byggaktörer vars byggprojekt i hög grad utgörs av en standardiserad process och där projekteringen är avsedd att återanvändas i flera kommuner. Enligt en rapport av efterfrågar byggherrar och byggaktörer som använder sig av standardiserade processer och som är verksamma i flera kommuner en ökad förutsägbarhet i byggprocessen. Dessa aktörer vill få veta att bostadsbyggnaden uppfyller de krav som ställs och att den bedömningen inte ändras. Mot denna bakgrund välkomnar utskottet regeringens förslag om att införa certifierade byggprojekteringsföretag som en ny aktör i . Ett certifierat byggprojekteringsföretag ska kunna ersätta kommunernas inledande kontroll av att byggreglerna uppfylls vid nybyggnad av vissa bostadshus, och företagets kunskap och erfarenhet ska alltså i det inledande skedet utgöra en garanti för att projekteringshandlingarna för bostads-byggnaden uppfyller statens bostadsutformnings- och tillgänglighetskrav. I likhet med regeringen anser utskottet att förslaget bör öka förutsägbarheten och effektiviteten i byggprocessen för de byggherrar som använder ett certifierat byggprojekteringsföretag och underlätta repeterbara processer. Det ska också understrykas att detta inte innebär någon försvagning av kommunens kontroll i byggskedet eller kommunens tillsyn i övrigt. Även i de projekt där man har använt ett certifierat byggprojekteringsföretag kommer alltså att ha samma möjlighet till kontroll i byggskedet eller tillsyn i efterhand som . En bärande del av regeringens förslag är att byggherren får ta ett större ansvar för kontrollen av att regelverket uppfylls. Det innebär att byggandet i än större omfattning sker på byggherrens egen risk, om det i efterhand visar sig att projekteringen inte uppfyller kraven. Som framgår ovan är det emellertid regeringens bedömning att förslagen inte kommer att öka byggnadsnämndernas tillsyn mer än marginellt och att byggherren i hög utsträckning därför inte kommer att drabbas av stopp i byggprocessen. Utskottet gör inte någon annan bedömning. Sammanfattningsvis föreslår utskottet att , av de skäl som anförs i propositionen, ska anta regeringens lagförslag och avslå motion 2021/22:4670 (V) yrkandena 1–3. Avslutningsvis konstaterar utskottet att regeringens förslag i 9 kap. 32 b § andra stycket innebär att förvaltningsuppgifter som innefattar myndighetsutövning får överlåtas till ett utländskt organ. Det förslaget bör därför beslutas i den ordning som föreskrivs i 10 kap. 6 § regeringsformen. Det innebär att beslutet måste fattas med minst tre fjärdedels majoritet av de röstande, och mer än hälften av ledamöter måste rösta för förslaget. Utvärdering av systemet och lagstiftningens framtida utformning Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden med förslag om lagstiftningens framtida utformning och om utvärdering av det nya systemet. Jämför reservation 3 (C). I kommittémotion 2021/22:4674 av m.fl. (C) lämnas flera förslag till tillkännagivanden om lagstiftningens framtida utformning. Motionärerna föreslår till att börja med ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag som ytterligare ökar förutsägbarheten och effektiviteten i byggprocessen genom att underlätta för standardiserade koncept och serietillverkade hus (yrkande 1). Vidare föreslås tillkänna-givanden om att möjliggöra personliga certifikat (yrkande 2) och om att systemet även bör kunna användas vid byggnation av offentliga lokaler samt då en bostad omvandlas till en lokal och vice versa (yrkande 3). Slutligen föreslår motionärerna ett tillkännagivande om att systemet med certifierade byggprojekteringsföretag bör utvärderas efter införandet (yrkande 4). Förslaget i propositionen innebär att ett certifierat byggprojekteringsföretag införs som en ny aktör i PBL. Ett certifierat byggprojekteringsföretag ska vara ett företag som har ett kvalitetsledningssystem samt särskild sakkunskap och erfarenhet i fråga om att bedöma utformningskraven på ändamålsenlighet och tillgänglighet samt de tekniska egenskapskraven vid nybyggnad av sådana bostadshus som framgår av föreskrifter som har meddelats med stöd av . Företaget ska kunna styrka detta med ett certifikat. Frågor om certifiering av byggprojekteringsföretag ska prövas av organ som har ackredi-terats för detta ändamål. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter om vad som krävs av certifierade byggprojekteringsföretag i fråga om kunskap, erfarenhet och certifiering. Som skäl för förslaget anför regeringen följande (s. 31 f.): Förslagen om att en byggherre ska kunna anlita ett certifierat byggprojekteringsföretag, eller själv utgöra ett sådant företag, som ska säkerställa att utformningskraven på ändamålsenlighet och tillgänglighet samt de tekniska egenskapskraven uppfylls innebär att det införs en ny aktör i . Vilken roll ett certifierat byggprojekterings-företag får och vilka krav som ställs på aktören behöver därför tydliggöras. För att förslagen ska kunna genomföras och för att de ackrediterade certifieringsorganen ska kunna börja certifiera företagen, behöver det tas fram ett nytt certifieringssystem för byggprojekteringsföretagen. Ett certifierat byggprojekteringsföretag ska, förutom ett kvalitetslednings-system, ha särskild sakkunskap och erfarenhet i fråga om bedömning av utformningskraven på ändamålsenlighet och tillgänglighet samt de tekniska egenskapskraven för bostadshus. Vilka krav som kommer ställas på ett certifierat byggprojekteringsföretag i fråga om sådan erfarenhet och kompetens, initialt och , ska enligt regeringens förslag regleras genom myndighetsföreskrifter. I rapporten finns en beskrivning av de typer av krav som skulle kunna ställa med stöd av bemyndigandet, exempelvis gällande tillgång till personal som har lämplig kompetens. Regeringen håller inte med bl.a. om att det finns risk för att de certifierade byggprojekteringsföretagen inte kommer att ha tillräcklig kompetens för uppdraget. Regeringen instämmer i flera av remissinstansernas, bl.a. , bedömning att de krav som kommer att ställas på ett certifierat byggprojekteringsföretag, bl.a. i fråga om särskild kunskap och erfarenhet, innebär att certifierade byggprojekteringsföretag på ett fullgott sätt kommer att kunna säkerställa att aktuella krav uppfylls. Enligt rapporten skulle föreskrifterna dels kunnat beskriva hur ett certifierat byggprojekteringsföretag ska uppfylla kravet på kompetens, exempelvis genom att anställa personal med rätt kompetens eller köpa in kompetens inom olika områden, dels kunna ställa krav på rutiner för projektering m.m. Förutom föreskrifter om vad som krävs av företagen i fråga om kunskap och erfarenhet behövs föreskrifter i fråga om vilka krav i övrigt som ska gälla för certifiering. Även dessa föreslås regleras genom myndig-hetsföreskrifter. Vilken myndighet som ska bli den föreskrivande myndigheten bör regleras genom förordning. Regeringen avser att besluta att ska vara den föreskrivande myndigheten. De föreskrifter som föreslår kommer att remitteras till berörda aktörer, exempelvis myndig-heter, byggaktörer och funktionshindersorganisationer. Sammantaget bedömer regeringen, i likhet med bedömningen i rapporten och den som gjorts av bl.a. , att det finns fler fördelar med en kvalitetsledningscertifiering med kompletterande krav än med en processcertifiering. Vilket kvalitetsledningssystem som ska krävas ankommer på föreskrivande myndighet att precisera. Förslaget innebär att certifieringssystemet ska grundas på ackreditering, dvs. offentlig kontroll av privata aktörer. Certifieringsorgan ska kunna ackreditera sig för att därefter kunna certifiera byggprojekteringsföretag. Förslagen i denna proposition rör i huvudsak frågor i byggprocessen, som är en nationell angelägenhet. Eftersom förordning (EG) nr 765/2008 är tillämplig på ackrediteringsförfaranden även inom icke-harmoniserade områden och ackreditering kan användas i processer för prövning av tjänster, bedömer regeringen att förordningen är tillämplig på bygg-projektering. Krav på certifiering under ackreditering för utförande av tjänst finns redan i , bl.a. för kontrollansvariga (se 10 kap. 9 § PBL).