bet · H901SfU25 · 2022-05-23 00:00:00 — För sjukpenning gäller vidare att för tid efter ingången av den månad då den försäkrade fyllde får sjukpenning lämnas under . Regeringen föreslår att den nuvarande övre åldersgränsen för sjukpenning och smittbärarpenning höjs till 2023, men att den inte ska knytas till riktåldern för pension. Sjukpenning i särskilda fall kan lämnas till en person som har haft tidsbegränsad sjukersättning enligt de övergångsregler som infördes i samband med att den tidsbegränsade sjukersättningen avskaffades eller som har haft aktivitetsersättning t.o.m. månaden han eller hon fyllde och som har en låg eller ingen sjukpenninggrundande inkomst. Sjukpenning i särskilda fall lämnas längst t.o.m. månaden före den när den försäkrade fyller . Regeringen föreslår att åldersgränsen anpassas så att sjukpenning i särskilda fall lämnas längst t.o.m. månaden före den när den försäkrade fyller och knyts till riktåldern för pension och lämnas längst t.o.m. månaden före den när den försäkrade uppnår riktåldern för pension. Rehabiliteringsersättning kan lämnas till en försäkrad som är sjukskriven och deltar i arbetslivsinriktad rehabilitering. Rehabiliteringsersättning kan lämnas i två olika former, dels rehabiliteringspenning, som i princip ska täcka den inkomstförlust som uppstår när en försäkrad deltar i arbetslivsinriktad rehabilitering, dels det särskilda bidraget, som ska täcka kostnader i samband med rehabilitering. Rehabiliteringsersättning lämnas längst t.o.m. månaden före den när den försäkrade fyller . Regeringen föreslår att rehabiliteringsersättning ska kunna lämnas längst t.o.m. månaden före den när den försäkrade blir och längst t.o.m. månaden före den när den försäkrade uppnår riktåldern för pension. Det som gäller för rehabiliteringsersättning i detta avseende föreslås även gälla i fråga om rehabiliteringspenning i särskilda fall och boendetillägg. Sjukpenninggrundande inkomst (SGI) är det inkomstunderlag som används vid beräkningen av bl.a. sjukpenning och föräldrapenning. SGI-skydd innebär att den försäkrade har rätt att bibehålla sin SGI för tid då han eller hon avbryter eller inskränker sitt förvärvsarbete i vissa särskilt angivna situationer. Om den försäkrade återfår arbetsförmågan efter en period med sjukersättning, aktivitetsersättning eller livränta kan han eller hon få tillbaka sin tidigare SGI. Om en försäkrad får tjänstepension i form av ålderspension eller därmed likställd pension ska en SGI fastställas endast om den försäkrade har ett förvärvsarbete som beräknas pågå i följd. Bestämmelsen om SGI-skydd gäller för tid . För möjligheten att återfå tidigare SGI sträcker sig åldersgränsen t.o.m. månaden före den när den försäkrade fyller , och för rätt till en fastställd SGI vid tjänstepension är åldersgränsen satt till före utgången av den månad den försäkrade fyller . Regeringen föreslår att reglerna ändras så att åldersgränserna höjs med 2023 och knyts till riktåldern för pension. Sjukersättning kan lämnas till personer om arbetsförmågan anses vara stadigvarande nedsatt och bedömningen är att inga rehabiliteringsåtgärder kan återskapa arbetsförmågan. Sjukersättning betalas ut t.o.m. månaden före den månad då den försäkrade fyller . Regeringen anser att ett längre arbetsliv förutsätter att äldre som är kvar i arbetskraften under förvärvsaktiv ålder också ska omfattas av ett rimligt försäkringsskydd. Det är även viktigt att försäkringsskyddet för långvarigt sjuka följer höjningarna av riktåldern så att dessa personer inte riskerar att stå helt utan försäkringsskydd eller tvingas göra uttag av inkomstgrundad pension före uppnådd riktålder för pension. Regeringen föreslår därför att de pensionsrelaterade åldersgränserna för sjukersättning och bostadstillägg till aktivitets- och sjukersättning ska höjas med 2023 och knytas till riktåldern för pension . Även åldersgränserna i bestämmelserna om uppföljning av arbetsförmåga vid sjukersättning, utredningsskyldighet vid sjukersättning samt pension utan ansökan vid hel sjukersättning respektive pension före ansökningsmånaden ska enligt förslaget höjas med 2023 och knytas till riktåldern för pension. För rätt till oavkortad sjuk- eller aktivitetsersättning i form av garantiersättning krävs försäkringstid i . Den övre åldersgränsen som en person kan tillgodoräknas försäkringstid för är det år han eller hon fyller . Försäkringstiden för sjukersättning och aktivitetsersättning i form av garantiersättning fastställs i form av både faktisk och framtida försäkringstid. Regeringen föreslår att den övre åldersgränsen för tillgodoräknande av försäkringstid för sjuk- och aktivitetsersättning i form av garantiersättning anpassas till de höjda pensionsåldrarna. Det innebär att gränsen höjs till 2023 för att anpassas till riktåldern för pension. Regeringen föreslår även att reglerna för beräkning av faktisk och framtida försäkringstid för rätt till garantiersättning ska höjas med 2023 och knytas till riktåldern för pension. Övrigt om åldersgränser i angränsande socialförsäkringssystem Regeringen föreslår att den nuvarande 65-årsgränsen som anger hur länge en arbetsskadelivränta kan lämnas ska höjas till 2023 och utgöras av riktåldern för pension. Vidare föreslås att den nuvarande 65-årsgränsen för när arbetsskadan vid förlängd livränta tidigast ska ha inträffat ska höjas från 65 till 2023 och utgöras av riktåldern för pension. Även åldersgränserna för hur länge en förlängd livränta kan lämnas och möjligheten att återfå SGI efter en period med sådan livränta ska enligt förslaget höjas från 68 till 2023. I sistnämnda fall avser regeringen att återkomma med förslag om ytterligare justeringar . Regeringen lämnar även förslag om höjning av de pensionsrelaterade åldersgränserna för omställningspension, garantipension till omställnings-pension, garantipension till änkepension och änkepensionens 90-procents-tillägg, merkostnadsersättning, assistansersättning och personlig assistans samt bilstöd. Anpassningar av åldersgränserna i övriga trygghetssystem och i skatte- och socialavgiftssystemet Åldersgränserna för rätten till arbetslöshetsersättning och medlemskap i en arbetslöshetskassa har en tydlig och naturlig koppling till pensionssystemets pensionsåldersnorm. Regeringen föreslår därför att åldersgränserna för rätten till arbetslöshetsersättning och rätten att bli medlem i en arbetslöshetskassa samt åldern när medlemskapet upphör utan uppsägning ska höjas från 65 till 2023 och utgöras av riktåldern för pension enligt socialförsäkringsbalken . Vidare föreslår regeringen att åldersgränserna i lagen (2017:584) om ansvar för etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare och lagen (2013:156) om samhällsorientering för vissa nyanlända invandrare ska anpassas till och följa de föreslagna höjningarna av åldersgränserna för pensionssystemets grundskydd. De övre åldersgränserna ska därför höjas från 65 till 2023 och knytas till riktåldern för pension enligt socialförsäkringsbalken . Även åldersgränsen för när kommunala servicetjänster enligt lagen (2009:47) om vissa kommunala befogenheter får tillhandahållas utan föregående behovsprövning föreslås höjas från 68 till . När de nuvarande åldersgränserna i pensionssystemet höjs för att bryta den rådande pensioneringsnormen vid bör också vissa åldersgränser i skatte- och socialavgiftssystemet höjas för att understödja övergången till ett förlängt arbetsliv. En sådan höjning bör enligt regeringens mening följa de stegvisa justeringarna av 65-årsgränsen i pensionssystemet och i angränsande trygghetssystem. Regeringen föreslår därför att åldersgränsen för att omfattas av bestämmelserna om förhöjt grundavdrag i inkomstskattelagen (1999:1229) ska höjas från 65 till 2023 och till 2026. Även åldersgränsen i bestämmelserna om avdrag för debiterade egenavgifter i samma lag ska höjas från 65 till 2023 och till 2026. När de pensionsrelaterade åldersgränserna för bl.a. sjukpenning, rehabiliteringspenning och sjukersättning ändras och rätten att ta del av dessa trygghetssystem förlängs med måste också reglerna för finansiering av trygghetssystemen ändras. Regeringen föreslår därför att åldersgränserna ska höjas även i fråga om socialavgifter. Höjningen innebär att fr.o.m. ska bara ålderspensionsavgift betalas på avgiftspliktig ersättning enligt socialavgiftslagen (2000:980) till personer som vid årets ingång har fyllt . gäller detta på avgiftspliktig ersättning till personer som vid årets ingång har fyllt . Åldersgränsen i bestämmelserna om avdrag vid beräkning av egenavgifter i socialavgiftslagen ska höjas på motsvarande sätt till 2023 och till 2026. Ikraftträdande – och övergångsbestämmelser m.m. Enligt pensionsöverenskommelsen ska de pensionsrelaterade åldersgränserna i socialförsäkringsbalken ska höjas 2020, 2023 och 2026. Höjningen 2020 har genomförts. Regeringen föreslår nu att resterande lagändringar i socialförsäkringsbalken ska införas i två omgångar, 2023 och 2026. och har i vissa fall, särskilt vid månadsersättningar, behov av att kunna fatta beslut om ersättning före den period som ersättningen avser. Exempelvis fattas beslut om ersättning för januari månad vanligen redan under föregående månad, dvs. Med hänsyn till detta bör de föreslagna lagändringarna i socialförsäkringsbalken träda i kraft och tillämpas för förmåner som avser tid fr.o.m. respektive träda i kraft och tillämpas för förmåner som avser tid fr.o.m. . I propositionen föreslås att den nuvarande 64-årsgränsen vid beräkning av inkomstindex ska höjas till 2023 och därefter knytas till riktåldern för pension 2026. På grund av att medelinkomsten är lägre i högre åldrar innebär en sådan ändring att inkomstindex sänks tillfälligt i samband med att åldersgränsen för inkomstindex höjs. Risken för en tillfällig sänkning minskar dock om en ny högre åldersgräns för inkomstindex tillämpas med eftersläpning. Regeringen föreslår därför att det ska införas övergångsbestämmelser som innebär att bestämmelsen om inkomstindex i 58 kap. 11 § SFB ska tillämpas första gången vid beräkning av det inkomstindex som ska gälla fr.o.m. respektive . Den som är född kan enligt nuvarande åldersregler beviljas inkomstgrundad ålderspension fr.o.m. den månad när han eller hon fyller . Utan övergångsregler skulle de personer som inte börjar ta ut sin pension fråntas möjligheten till pension när åldersgränsen höjs till . De skulle då bli tvungna att vänta till den månad när de fyller . För att undvika en sådan situation anser regeringen att lagstiftningen bör innefatta en övergångsreglering med innebörden att äldre föreskrifter ska fortsätta att gälla för den som uppnår respektive åldersgräns före . Motsvarande övergångsreglering bör även införas för den som uppnår respektive åldersgräns före . Med respektive åldersgräns avses åldersgränser för rätt till en ersättning men även andra åldersgränser t.ex. för beräkningsunderlag. Bestämmelserna om försäkringstid vid rätt till sjuk- och aktivitetsersättning i form av garantiersättning ska enligt regeringens förslag höjas med 2023 och sedan knytas till riktåldern 2026. Riktåldern för pension ska fastställas , den första riktålder som har fastställts avser 2026. En fastställd riktålder saknas således för tid . För att hantera ärenden som kan uppstå efter 2026 men där försäkringsfallet ska fastställas till tid samt för att undvika att ersättning behöver räknas om när åldersgränsen höjs 2023 och knyts till riktåldern 2026 föreslås övergångsbestämmelser med innebörden att äldre föreskrifter ska gälla för tid respektive 2026. De pensionsrelaterade åldersgränserna för efterlevandepensionens beräkningsunderlag ska höjas med 2023 och därefter knytas till riktåldern 2026. Det innebär att beräkningen av pensionsunderlaget förändras även för redan beslutade efterlevandepensioner. Enligt regeringen ska pensionsunderlaget inte behöva räknas om med anledning av de föreslagna ändringarna om dödsfallet har inträffat före . Regeringen föreslår därför att det ska införas en övergångsbestämmelse med denna innebörd. I propositionen lämnas även förslag om ikraftträdande- och övergångsbestämmelser som gäller övriga lagändringar. Det gäller ändringarna i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring och lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor. Detsamma gäller ändringarna i inkomstskattelagen (1999:1229), socialavgiftslagen (2000:980), lagen (2009:47) om vissa kommunala befogenheter, lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken, lagen (2013:156) om samhällsorientering för vissa nyanlända invandrare och lagen (2017:584) om ansvar för etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Konsekvenser av regeringens förslag Av propositionen framgår att reformen enligt pensionsöverenskommelsen ska vara statsfinansiellt neutral. När det gäller effekterna på sysselsättningen anger regeringen att sysselsättningen påverkas relativt lite efter att reformen genomförts. Anledningen är att den lägsta åldern för allmän inkomstgrundad pension höjs från en nivå där relativt få väljer att gå i pension, som höjningen av garantipensionsåldern och åldern för rätt till bostadstillägg samt äldreförsörjningsstöd endast antas leda till ökad sysselsättning i begränsad omfattning. De som enligt tidigare regler skulle ha gått i pension antas i stället i relativt stor utsträckning räknas som sjuka utanför arbetskraften och till viss del som arbetslösa. Dessutom bedöms den höjda LAS-åldern endast påverka de sysselsatta som är anställda. De positiva effekterna blir dock större på när den lägsta åldern för allmän inkomstgrundad pension höjs till de åldrar där en relativt stor andel väljer att gå i pension (och uppåt). På frågan vilka som får ändrad disponibel inkomst när 65-årsgränsen ändras anges att det (det år när personen fyller ) kan finnas personer som får såväl högre som lägre individuell disponibel inkomst med de nya reglerna jämfört med vad de skulle ha fått med nuvarande regler. De som försörjer sig på transfereringar kan de är få både högre och lägre disponibel inkomst. Detta gäller även de som har garantipension och som väljer att skjuta på sitt uttag. Alla som skjuter på sitt uttag av inkomstpension får dock livsvarigt en högre månatlig inkomstpension. De som väljer att inte skjuta på sitt uttag av inkomstpension, men varken får garantipension, äldreförsörjningsstöd eller bostadstillägg till följd av att dessa åldrar höjs får en lägre disponibel inkomst de fyller 65. Totalt antas ungefär en tredjedel av 65-åringarna beröras direkt. Drygt 9 000 individer beräknas får en högre individuell disponibel inkomst. Den största gruppen som bedöms få en högre disponibel inkomst är de som med nya regler inte har rätt till grundskydd och därför skjuter på sitt uttag av pension och i stället fortsätter arbeta. Dessa utgör av de som får en högre disponibel inkomst. I snitt får dessa högre inkomst . Drygt 27 000 personer beräknas få en lägre individuell disponibel inkomst, varav eller 17 000 är kvinnor och 10 000 är män. Kvinnor är överrepresenterade både när det gäller garantipension och i transfereringssystemen. I snitt minskar kvinnornas disponibla inkomst med medan motsvarande minskning är för männen. Hälften av dem vars inkomster minskar är de som fortsätter att ta ut inkomstpension och som hade rätt till garantipension före reformen. Trots att de inte har rätt till grundskydd förrän antas ca 13 000 personer välja att ta ut sin inkomstpension när de fyller . Vad gäller effekter på den offentliga sektorn anger regeringen att förslagen innebär att åldersgränser för det förhöjda grundavdraget, socialavgifter och allmän löneavgift höjs till 2023 respektive till 2026. Dessa förändringar av skattesystemet bedöms förstärka den offentliga sektorns inkomster med ca 2023 och ca 2026. Reformen förbättrar även ålderspensionssystemets sparande genom att inkomsterna ökar när fler personer är sysselsatta och genom att mer avgifter betalas in till systemet, som utgifterna sjunker när färre är ålderspensionärer. Kommunsektorns skatteinkomster ökar av två skäl: i mindre utsträckning eftersom sysselsättningsökningen har en positiv effekt på sektorns skatteunderlag, men framför allt eftersom antalet personer som har ett förhöjt grundavdrag minskar. Den senare inkomstökningen motsvaras dock fullt ut av lägre inkomster då statsbidragen till kommunerna sänks. Sammantaget bedöms reformen leda till att den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld minskar med ca . När det finansiella sparandet i ålderspensionssystemet ökar till följd av reformen behöver staten spara motsvarande mindre om överskottsmålet för den offentliga sektorn ska . Det innebär att statens reformutrymme ökar. I korthet anger regeringen att bl.a. inkomstpensionsutgifterna minskar liksom utgifterna för garantipension, bostadstillägg till ålderspensionärer och äldreförsörjningsstödet. Bland de förmåner som påverkas av reformen är det för sjukersättningen som utgifterna antas öka mest. Personer med sjukersättning har en varaktigt nedsatt arbetsförmåga och nästan ingen lämnar ersättningen med undantag för dödsfall eller uppnådda åldersgränser. föreslås det bli tillåtet att ha sjukersättning när individen är . Det föreslås även bli möjligt att nybeviljas sjukersättning i denna ålder. beräknas detta leda till att antalet personer med sjukersättning har ökat med ca 14 000 personer. För företagen finns det sammantaget både för- och nackdelar med förslagen. Ett ökat arbetskraftsutbud kan göra det lättare att rekrytera, medan arbetsgivaravgifter och sjuklön kan leda till ökade kostnader. De sammantagna effekterna bedöms vara motiverade eftersom syftet med reformen är att bryta den rådande pensioneringsnormen och att skapa förutsättningar för ett förlängt arbetsliv och därmed förbättrade rekryteringsmöjligheter, långsiktigt hållbara pensioner och en stabil finansiering av den offentliga välfärden. För och bedöms förslagen medföra ökad administration och behov av systemutveckling. Allmänheten kommer att behöva informeras om riktåldern och de ändrade åldersgränserna i pensionssystemet, och de försäkrade kommer att behöva informeras om de ändrade åldersgränserna i socialförsäkringarna. I kommittémotion 2021/22:4543 av m.fl. (SD) begärs i yrkande 1 avslag på regeringens proposition. Motionärerna anser att det är logiskt att en person som lever och har hälsan i behåll ska kunna skjuta upp pensionsuttaget. Det bör dock ske genom positiva incitament och fri vilja och inte genom statligt tvång. Inkomstpensionens konstruktion innebär att det är den enskilde själv som betalar merkostnaden för en tidig pensionering och som tillgodogörs vinsten av en uppskjuten pensionering. Eftersom höjningen av pensionsåldern slår extra hårt mot kvinnor i slitsamma yrken är det beklagligt att regeringen lägger fram förslaget om höjd pensionsålder innan förslaget om en s.k. trygghetspension har lagts på bord. I yrkande 2 föreslås att regeringen återkommer med förslag om positiva incitament för att underlätta ett förlängt arbetsliv utan att höja åldersgränserna i pensionssystemet. Exempelvis bör socialförsäkringarna och olika stöd till personer med funktionshinder bli mer flexibla och anpassade till dem som kan och vill arbeta längre. Rätt att gå ner på deltid och skattelättnader är andra sätt att uppmuntra till ett längre arbetsliv. I kommittémotion 2021/22:4506 av m.fl. (V) begärs i yrkande 1 avslag på propositionen. Förslaget om höjd pensionsålder motiveras med att vi lever och klarar av att arbeta längre. Medellivslängden skiljer sig dock kraftigt åt mellan olika grupper och klyftorna i arbetslivet ökar. Bland t.ex. kvinnor med förgymnasial utbildning förkortades den förväntade medellivslängden för 30-åringar 2011–2020. För både män och kvinnor med gymnasial och eftergymnasial utbildning ökar däremot den förväntade medellivslängden. Om låga pensioner är det huvudsakliga problemet som regeringen vill åtgärda bör pensionerna höjas i stället för pensionsåldern. I yrkande 2 föreslås att regeringen återkommer med omarbetade förslag till förändringar av angränsande socialförsäkrings- och trygghetssystem. Motionärerna framhåller att ökade möjligheter till ett längre yrkesliv kräver bl.a. förbättrade arbetsvillkor och en mer jämställd arbetsmarknad. Trygghetssystemen är också centrala för att möjliggöra ett längre och mer hållbart arbetsliv. Eftersom förslagen om ändringar i angränsande socialförsäkrings- och trygghetssystem är utformade för att passa förslagen om höjd pensionsålder bör regeringen återkomma med omarbetade förslag till ändringar av angränsande socialförsäkrings- och trygghetssystem. I samma motion yrkande 3 begärs att regeringen återkommer med förslag om en undantagsbestämmelse för fortsatt rätt till garantipension i vissa fall för personer med ett långt arbetsliv. Frågan om att förbättra den ekonomiska tryggheten för dem som sliter ut sig i ett långt och hårt arbetsliv är brådskande. Utskottet delar till fullo regeringens bedömning att arbetslivet behöver förlängas när medellivslängden ökar. Om så inte sker kommer pensionsnivåerna att gradvis minska. Dessutom krävs ett förlängt arbetsliv för att säkra finansieringen av välfärden. En justering uppåt av åldersgränserna i pensionssystemet och kringliggande system är därför nödvändig. För att mildra vissa av effekterna av höjda åldersgränser förklarade regeringen i budgetpropositionen sin avsikt att införa en s.k. trygghetspension för att personer som är utslitna inte ska tvingas ta ut sin ålderspension helt eller delvis av hälsoskäl och därmed få lägre pensionsutbetalningar resten av livet. Regeringen har i proposition 2021/22:220 Sjukersättning till äldre i förvärvsarbetande ålder återkommit till med förslag som innebär att tryggheten stärks för dem som haft nedsatt arbetsförmåga. Enligt förslaget ska arbetsförmågan hos försäkrade som har som mest kvar tills de uppnår den ålder när de kan få sjukersättning och som har erfarenhet av sådant arbete som är normalt förekommande på arbetsmarknaden bedömas i förhållande till dessa arbeten. Är annat lämpligt arbete tillgängligt för den försäkrade ska arbetsförmågan bedömas mot det arbetet. Förslaget avses träda i kraft . En annan åtgärd som regeringen vidtagit är att överlämna ett förslag om ett nytt omställningsstudiestöd till . Regeringen föreslår i proposition 2021/22:176 Flexibilitet, omställningsförmåga och trygghet på arbetsmarknaden att ett sådant studiestöd införs som ett komplement till det reguljära studiestödet i syfte att finansiera studier som kan stärka vuxnas framtida ställning på arbetsmarknaden. Den nya lagen om omställningsstudiestöd föreslås träda i kraft och tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter . Utskottet vill också erinra om den arbetsmiljöstrategi –2025 som regeringen beslutat om liksom den ändring i socialförsäkringsbalken som trädde i kraft i fråga om rätten till sjukpenning för försäkrade som uppnått den ålder när inkomstgrundad ålderspension tidigast kan lämnas. Enligt 27 kap. 49 d § SFB ska arbetsförmågan efter dag 180 i sjukperioden i dessa fall inte bedömas mot normalt förkommande arbeten. Bedömningen ska i stället göras mot arbete som är tillgängligt för den försäkrade. Vad nu sagts innebär att utskottet inte har något att invända mot regeringens förslag. Utskottet tillstyrker därför förslagen och avstyrker motionerna 2021/22:4543 (SD) yrkande 1 och 2021/22:4506 (V) yrkande 1 om avslag på propositionen. Därav följer enligt utskottet att även motionerna 2021/22:4543 (SD) yrkande 2 och 2021/22:4506 (V) yrkande 2 avstyrks. I propositionen gör regeringen bedömningen att det är viktigt med en undantagsregel för personer med ett långt arbetsliv. Enligt regeringen bör personer med i arbetslivet även framöver ges rätt till garantipension . Regeringen anser dock att genomförandet av ett sådant förslag kräver ytterligare utredning och avser därför att återkomma med ett förslag .