bet · H901SkU17 · 2022-04-22 00:00:00 — I konkurser utan bevakningsförfarande fattar konkursförvaltaren beslut om lönegaranti och meddelar sedan detta (17 § LGL). fattar därefter själva beslutet om utbetalning till arbetstagaren. Det är fråga om en rent verkställande uppgift som ska utföras med skyndsamhet. fullgör arbetsgivarens skyldigheter när det gäller skatteavdrag, beslut om löneutmätning och att lämna individuppgifter eller kontrolluppgifter för inkomstbeskattningen samt uppgift om betalningsmottagare i arbetsgivardeklarationer (24 § LGL och 7 § lönegarantidförordningen). ska dessutom betala arbetsgivaravgifter (2 kap. 1 och 11 §§ socialavgiftslagen [2000:980]). Hemortskommun är den kommun där personen var folkbokförd året före beskattningsåret (65 kap. 3 § andra stycket inkomstskattelagen [1999:1229], förkortad IL och 3 kap. 10 § första stycket skatteförfarandelagen [2011:1244], förkortad SFL). Definitionen i inkomstskattelagen avgör vilken skattesats för inkomstskatt som är tillämplig. Definitionen i skatteförfarandelagen får betydelse för att fastställa tillämplig skattetabell för preliminär skatt. En fysisk person betalar den skattesats från den kommun (hemortskommun) som personen var folkbokförd i föregående år. Om man flyttar mitt kommer personen att betala sin nya kommuns skattesats kommande år. Ett dödsbos delägare bestämmer tillsammans om egendom som innehas av dödsboet. Om äganderätten till ett fordon har övergått till ett dödsbo behöver detta inte anmälas till trafik- och transportregistret. Det räcker med att en av delägarna i dödsboet undertecknar de registreringar som dödsboet gör. Om man köper eller säljer ett fordon från ett dödsbo, ska anmälan göras på fordonets registreringsbevis (det senast utfärdade). En dödsbodelägare, boutredningsman eller annan representant från dödsboet undertecknar anmälan. Förslag om entreprenadavdrag innebär kortfattat att en huvudentreprenör ska hålla inne en viss procent av priset, t.ex. , som betalas av underentreprenören. Dessa pengar ska sättas in på ett skattekonto och underentreprenören får ansöka om att få ut dem. Därigenom säkrar staten pengar som annars skulle ha gått förlorade när företagen längst ned i entreprenadkedjan går i konkurs och företagen lämnas utblottade med målvakter i styrelsen. Det finns ingen vedertagen definition av vad som ingår i begreppet delningsekonomi. Begreppet delningsekonomi är brett och plattformarna finns inom flera olika branscher. Begreppet delningsekonomi används ibland synonymt med de överlappande begreppen gigekonomi och plattformsekonomi. Delningsekonomi innebär olika arrangemang för att hyra, dela eller låna saker i stället för att själv äga dem. Även olika möjligheter att ta del av tjänster, byta och ge bort saker räknas in i begreppet. Ett annat namn för företeelsen är gemensam konsumtion (från engelskans collaborative consumption), som fokuserar på att dessa arrangemang kan möjliggöra för fler personer att konsumera en vara än om de var och en skulle köpa den. Begreppet delningsekonomi används framför allt på de tillfällen när internet och annan informationsteknologi används för att möjliggöra delningen, bytet, hyran eller liknande. fick i sitt regleringsbrev i uppdrag att beskriva delningsekonomin och dess påverkan på skattesystemet och skatteintäkterna . fick i uppdrag att kartlägga delningsekonomin, dess aktörer och de rättsliga relationerna mellan dessa i skattehänseende. lämnade sin slutrapport om delningsekonomin till . fick även ett särskilt uppdrag att förbättra information och service till köpare och säljare inom delningsekonomin. I uppdraget ingick bl.a. att skulle förenkla administrationen och undersöka hur digitalt och administrativt stöd för delningsekonomin kunde utvecklas. har granskat arbete med delningsekonomin. De uttalade bl.a. följande: ”Den växande delningsekonomin är i flera avseenden svår att passa in i de regelverk för skatter som finns . Flera initiativ har tagits från myndigheter på olika nivåer för att både undersöka i vilken utsträckning delningsekonomin kräver nya regelverk och hur sådana skulle kunna utformas.” har antagit ett direktiv som innehåller krav på att medlemsstaterna inför ett gemensamt rapporteringssystem för inkomster från delningsplattformar. I det nya systemet kommer digitala plattformar att vara skyldiga att lämna uppgifter om utförares inkomster från försäljning av varor och tjänster via plattformarna. Informationen från plattformarna kommer att delas automatiskt mellan medlemsländernas skattemyndigheter och användas för beskattning av verksamhet som förmedlas via plattformarna. Hur kraven i EU:s direktiv kommer att genomföras i svensk lagstiftning har ännu inte meddelats av regeringen. antogs ändringar i Europeiska unionens direktiv /16/EU om administrativt samarbete i fråga om beskattning (ändringen brukar benämnas DAC 7). Genom DAC 7 utvidgas bestämmelserna om rapporeringsplikt till att också gälla för digitala plattformar. I korthet innebär reglerna att digitala plattformar ska rapportera de säljare som är anknutna till plattformen och vilken inkomst de har, oavsett om plattformen hör hemma inom EU eller inte. Rapporteringen kan ske till ett lands skattemyndighet och den myndigheten är därefter skyldig att dela informationen med övriga medlemsstater i den utsträckning det behövs. Systemet ska i stort fungera på motsvarande sätt som reglerna om automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton (Common Reporting Standard, CRS). • Genom direktiv /16/EU (direktivet om administrativt samarbete) inrättas ett system för säkert administrativt samarbete mellan de nationella skattemyndigheterna i unionens (EU) medlemsstater samt fastställs regler och förfaranden för informationsutbyte i skattehänseende. • Genom ändringsdirektiv (EU) 2021/514 (DAC 7) införs nya regler för att förbättra dessa samarbetsförfaranden, och direktivet omfattar rapportering av försäljning och tjänster som utförs via digitala plattformar. Ändringsdirektiv (EU) 2021/514 måste bli lag i medlemsländerna och dess regler gäller fr.o.m. . Regeringen tillsatte en särskild utredare (dir. 2019:102 Förenklade skatteregler för att underlätta och främja egenföretagare) för att utreda möjligheterna till generella förenklingar för enskilda näringsidkare i syfte att göra det mindre komplicerat att starta och driva företag och göra det enklare för företagaren att göra rätt. När det gäller delningsekonomin framhålles det i direktivet att en analys av möjligheten till enklare schabloniserade beskattningsregler ska presenteras. Mot bakgrund av delningsekonomin och digitaliseringen i övrigt ger detta en större möjlighet för enskilda att träda in på marknaden. Det är allt fler som utan tidigare erfarenhet träder in på en marknad och på så sätt blir egenföretagare, vilket ställer ytterligare krav på att reglerna för de minsta företagen är enkla att förstå och tillämpa utan onödigt stora administrativa kostnader. Regelförenkling kan vara ett sätt att underlätta och främja egenföretagande generellt. har tidigare uttalat att det inom delningsekonomin är svårt för aktörerna att göra rätt eftersom skattereglerna i flera situationer uppfattas som komplicerade att använda för den typ av transaktioner som kännetecknar delningsekonomin. Vidare är sådana transaktioner svårare för att kontrollera än transaktioner inom den traditionella ekonomin. En anledning till det är att dessa affärsmodeller i allt högre utsträckning leder till person-till-persontransaktioner. De beskrivna kontrollsvårigheterna kan i förlängningen innebära ett hot mot skattebasen. Utredningen lämnade sitt slutbetänkande Mikroföretagarkonto – schabloniserad inkomstbeskattning för de minsta företagen (SOU 2021:55) . Utredningen har haft i uppdrag att se över beskattningen av enskilda näringsidkare. Syftet med översynen var att göra det mindre komplicerat att starta och driva enskild näringsverksamhet och underlätta för den skattskyldige att göra rätt och undvika oavsiktliga fel. Betänkandet har remissbehandlats. I motion 2021/22:971 av (S) anförs att automatiskt bör anmäla dödsfall till Transportstyrelsen så att ett fordon som står utställt på en avliden avregistreras och inte kan användas förrän ägarbytet registrerats. I motion 2021/22:1015 av m.fl. (S) anförs att man bör se över möjligheterna till ett entreprenadavdrag inom byggbranschen. I kommittémotion 2021/22:3635 av m.fl. (M) yrkande 10 föreslås att ansvaret för utbetalning av all lönegaranti ska ligga hos i stället för hos länsstyrelserna. Till detta behöver regelförändringar säkras för att möjliggöra för att göra nödvändiga gedigna kontroller före en utbetalning. I kommittémotion 2021/22:3756 av m.fl. (M) yrkandena 2, 4–6 och 9 anförs att man bör ge i uppdrag att förenkla företagens redovisning till genom digitala lösningar. Vad avser myndigheter som på olika sätt behandlar känsliga uppgifter måste säkerhetsperspektivet vara överordnat alla andra prioriteringar. Lagstiftningen måste också hålla jämna steg med utvecklingen för att rätten till integritet inte ska urholkas i digitaliseringen av ekonomin. Man bör möjliggöra för delningsplattformarna att certifiera sig hos . Aktörer inom delningsekonomin visar att vissa typer av tillhandahållanden är överreglerade och beskattningen i vissa delar för hög, vilket bromsar tillväxtpotentialen i vår ekonomi. Det behöver därför utredas ett mer välanpassat system, utan fusk, för företagande. Att verka inom delningsekonomin får dock inte bli en förevändning för att fly undan skatt eller att inte följa lagar. Man måste minska skatteundandragandet i delningsekonomin. I motion 2021/22:1092 av (M) yrkas att man ger regeringen i uppdrag att utreda möjligheten till frivilliga skatteinbetalningar. I motion 2021/22:2250 av (M) yrkande 1 anförs att man bör överväga att se över möjligheter att motverka skattefusk i form av olaglig arbetskraft. I kommittémotion 2021/22:2453 av m.fl. (SD) yrkandena 9 och 10 anförs att det bör utredas hur regler på beskattningsområdet kan förändras för att förenkla för den växande delningsekonomin. Det bör också utredas hur det kan ställas krav på plattformar som erbjuder uthyrningstjänster att redovisa intäkter och betala in skatter för sina användare, detta för att förenkla och minska riskerna för privatpersoner. I kommittémotion 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkandena 46–48 anförs att bör erbjuda förnyade, förenklade och automatiserade digitala tjänster för enskilda företagares redovisning och deklaration av skatter. För att möta utvecklingen behöver en utredning ta fasta på hur skattereglerna för delningsekonomin ska kunna förbättras med ledord som förtydligande och förenkling. Det behövs en översyn av skattevillkor för delningsekonomin. Man bör även utreda skattesystemet och föreslå åtgärder i fråga om de för företagen hämmande och obsoleta skattereglerna. I kommittémotion 2021/22:3685 av Per Åsling m.fl. (C) yrkandena 3–5, 13, 20 och 28 anförs att lagstiftningen om hantering av preliminärskatt bör utredas i syfte att ändra regelverk om förtida inbetalning. Man bör göra en översyn av skattelagstiftningens konsekvenser för mindre företag och ideella föreningar. Regeringen bör tillsätta en utredning för att belysa och övriga statliga myndigheters hantering av företagarärenden. Regeringen bör verka för att skattepolitiken förblir en nationell kompetens och att EU inte ges möjlighet att öka uttaget av egna medel genom nya skatteobjekt. Regeringen bör även ge i uppdrag att föreslå åtgärder för att minska skatteadministrationen. Man bör se över om datum för fastställande av skattesats från året före folkbokföring kan ändras till året för folkbokföring. I motion 2021/22:1638 av Per Åsling (C) anförs att plattformsföretag bör vara skyldiga att rapportera in till vilka ersättningar de har betalat ut till uppdragstagare. I motion 2021/22:3656 av (C) yrkande 6 anförs att det internt inom bör det bli enklare att flagga för misstankar och få möjlighet att agera på dessa. ska inte invänta deklarationen innan man agerar mot svartjobb och fusk gentemot . I motion 2021/22:2336 av (L) anförs att man bör utreda ett avskaffande av preliminärskatten för företag. Det är viktigt att skattefelet begränsas och att skattebrott, skattefusk och skatteundandragande motverkas. ska enligt regleringsbrevet bedöma skattefelets storlek och i vilken grad skattefelet har förändrats. Förslag på entreprenadavdrag har diskuterats ett flertal gånger. Skälet till att man vill införa det är att motverka skatteundandragande, men man har inte landat i något reellt förslag. Arbetet med att förhindra skatteundandragande i byggsektorn har i stället skett med andra åtgärder såsom t.ex. arbetsgivardeklaration på individnivå och personalliggare i byggbranschen. Det pågår ett ständigt arbete för att förhindra skatteundandragande. Utskottet anser därför inte att det finns skäl att ställa sig bakom ett tillkännagivande med den innebörd som framförs i motion 2021/22:1015 (S). Utskottet avstyrker motionen. Förslagen om att avskaffa preliminärskatt för företagen eller att utreda hanteringen av preliminärskatt i syfte att ändra på regelverk om förtida inbetalning för företagen är inte något som utskottet är berett att ställa sig bakom. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2021/22:3685 (C) yrkande 3 och 2021/22:2336 (L). Utskottet vidhåller (se bet. 2017/18:SkU12) att de principer som gäller för uttag av skatt till staten och kommunerna inte lämnar något utrymme för den enskilde att själv bestämma hur mycket skatt som ska betalas eller att frivilligt betala in extra skatt. Utskottet är inte berett att tillstyrka förslagen om frivilliga skatteinbetalningar utan vill i stället peka på möjligheten att lämna bidrag till Allmänna arvsfonden. Många av de förmåner som ges i eller statlig regi har startat som arvsfondsprojekt. Därmed avstyrker utskottet motion 2021/22:1092 (M). De nya reglerna om arbetsgivardeklaration på arbetsgivarnivå ger möjlighet till en snabbare kontroll och att lämna information vidare till andra myndigheter (t.ex. ) utan att behöva invänta de årliga avstämningarna vid deklarationstillfället. Detta kan få till följd att t.ex. bidragsbrott kan upptäckas snabbare. Utskottet avstyrker därmed motion 2021/22:3656 (C) yrkande 6. Utskottet finner inte skäl att medverka till att ytterligare belasta med nya uppgifter såsom att flytta över arbetet med utbetalningar av lönegaranti och avstyrker därmed motion 2021/22:3635 (M) yrkande 10. Mot bakgrund av de positiva effekter som delningsekonomin kan medföra på olika områden är det viktigt att öka legitimiteten, minska den administrativa bördan och öka förutsägbarheten på detta område. Ur ett samhällsekonomiskt perspektiv skulle det medföra att aktörerna bidrar till den gemensamma skattebasen på ett korrekt sätt som de tillvaratar de positiva effekterna. Utskottet kan konstatera att det pågår ett kontinuerligt arbete på flera olika fronter som är inriktat på att komma till rätta med alla former av skattefusk och svartarbete. arbetar kontinuerligt med enhetligheten i beskattningen och rättssäkerheten för medborgarna. Detta gäller även inom delningsekonomin som inte får bli en möjlighet till skatteundandragande på grund av otydliga regler. Regeringen har också tillsatt en utredning som särskilt inriktat sig på enskilda näringsidkare och möjlighet till schabloniserad inkomstbeskattning för de minsta företagen. Aktörer som är verksamma inom delningsekonomin lyftes särskilt fram i direktiven som en målgrupp som skulle kunna dra nytta av en modell för schablonbeskattning. Utredningen har haft i uppdrag att se över beskattningen av enskilda näringsidkare. Syftet med översynen är att göra det mindre komplicerat att starta och driva enskild näringsverksamhet och underlätta för den skattskyldige att göra rätt och undvika oavsiktliga fel. Utredningen har lämnat sitt betänkande som bereds inom . Utskottet förutsätter att regeringen fortsätter att kontinuerligt arbeta med att se över och förbättra förutsättningarna för alla typer av nya verksamheter med anledning av utvecklingen inom delningsekonomin. har lyckats med att utveckla sin verksamhet utifrån målgruppernas behov, något som bekräftas av medborgarna då regelmässigt toppat olika förtroenderankningar av svenska myndigheter. Framgångarna bygger både på en förändrad organisation och på tjänsteutveckling, med e-deklarationen som ett konkret exempel. Därutöver har också lyckats bra med att kommunicera nyttan med sina tjänster. Utskottet förutsätter också att regeringen ser till att skattesystemet utvecklas i takt med den internationella och digitala ekonomin så att konkurrenskraft kan bevaras. Med hänvisning till det som anförts ovan och till att utskottet inte heller i övrigt finner några indikationer på att regelverket för t.ex. ägarbyte av fordon från dödsbon, ändring av datum för fastställande av skattesats m.m. är i behov av de förändringar som föreslås, avstyrker utskottet samtliga inte tidigare behandlade motionsyrkanden i avsnittet. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om handlingsplaner mot skatteflykt och internationellt skatteundandragande. Jämför reservation 7 (V) och 8 (KD). Bilaterala avtal om informationsutbyte har godkänt en rad avtal om informationsutbyte med andra länder. Ett ökat informationsutbyte bidrar till att förhindra skatteflykt. deltog i ett samnordiskt projekt som syftade till att ingå avtal för att utbyta information med länder och jurisdiktioner som har en omfattande sekretess på skatteområdet. Projektet var mycket framgångsrikt, och informationsutbytesavtalen omfattar det stora flertalet internationella finansiella centrum runt om i världen. har som en direkt följd av skatteavtal och informationsutbytesavtal fått in mer än i skatt. Avtalen ansluter nära till och utvecklings () modell för bilaterala avtal om informationsutbyte i skatteärenden och gör det möjligt att utbyta upplysningar i skatteärenden och för representanter för myndigheter i det ena landet att närvara vid skatteutredningar i det andra landet. Arbetet med att ingå nya informationsutbytesavtal fortsätter. Att motverka skatteundandragande är en fråga som stått högt upp på EU:s och agendor. Det bedrivs ett omfattande internationellt arbete i dessa frågor, bl.a. vad gäller automatiskt informationsutbyte där deltar såväl i EU:s arbete som arbetet inom och det globala forumet för transparens och informationsutbyte på skatteområdet. Under föregående mandatperiod presenterade regeringen ett tolvpunktsprogram av för att motverka skatteflykt, skatteundandragande och penningtvätt. Dessa punkter är följande: • inkludera fler länder i globala standarder för transparens och informationsutbyte • införa automatiskt informationsutbyte om verkliga ägare • införa informationsplikt för skatterådgivare • skapa en global svart lista över icke samarbetsvilliga länder och införa skarpa motåtgärder • stärka arbetet mot momsbedrägerier • förstärka skattetilläggets avskräckande effekt • föra upp skattefrågor på styrelsenivå i företagen • stötta kapacitetsbyggnad i utvecklingsländer • vidta ytterligare åtgärder mot inhemskt skattefusk och svartarbete • införa utflyttningsbeskattning för fysiska personer • utöka möjligheter att arbeta brottsbekämpande. I kommittémotion 2021/22:2597 av m.fl. (V) yrkandena 1–7, 10–12 och 14 anförs att regeringen bör återkomma till med förslag om en kriminalisering av skatteflykt och medhjälp till skatteflykt som innebär att dessa handlingar får kännbara påföljder. Regeringen bör inom EU driva på för att den offentliga land-för-land-rapporteringen ska gälla i samtliga länder där företagen har verksamhet. Regeringen bör inom EU driva på för att alla multinationella företag vars omsättning överstiger ska omfattas av den offentliga land-för-land-rapporteringen. Regeringen bör inom ramen för arbetet i EU driva på för att reformera hela processen med framtagandet av den svarta listan. Regeringen bör inom ramen för arbetet i EU verka för att definitionen av vad som är skadlig skattepolitik ändras så att den inkluderar mycket låga bolagsskattesatser. Regeringen bör tillsätta en skatteparadisutredning i syfte att ta fram förslag för att stoppa utförseln av pengar till skatteparadisen. Regeringen bör återkomma till med förslag om att rapporteringsplikten ska gälla även för inhemska skattearrangemang. har identifierat att stiftelser flitigt används för skatteundandragande och penningtvätt. Transparensen kring stiftelserna måste öka. Alla personer och tillgångar som är kopplade till stiftelsen bör registreras hos vederbörliga myndigheter. Registrering bör vara ett villkor för att få skapa en stiftelse. bör driva på för att etablera liknande ramverk för arbetet mot skatteflykt och penningtvätt inom FN som finns för arbetet mot klimatförändringarna. Regeringen bör undersöka möjligheterna att införa ett globalt värdepappersregister. bör införa en deklarationsplikt för förmögenheter som innehas utomlands. I kommittémotion 2021/22:4202 av m.fl. (KD) yrkande 2 anförs att den svenska skattebasen bör skyddas. som det finns ett behov av en europeisk harmonisering bör svenska intressen värnas. har tillförts medel för arbetet med att skydda den svenska skattebasen och säkerställa ett effektivt användande av automatiskt informationsutbyte. I motion 2021/22:4211 av m.fl. (MP) yrkandena 28–29 anförs att bör få ökade resurser för att inom och andra organ utveckla arbetet med att hindra skatteflykt från utvecklingsländerna. bör också kunna bistå utvecklingsländer med expertis. bör verka för ett automatiskt öppet informationsutbyte på multilateral nivå och att stärks. Informationsutbyte om kapitalflöden mellan länder måste göras till automatiska processer, som en del av en internationell standard. Det ska bli lättare att följa upp och jämföra olika länders sätt att redovisa skatter och göras svårare att fuska. De negativa effekterna av skatteundandragande är många. Förutom att skattebördan vältras över på andra skattskyldiga medför fusket att konkurrensen snedvrids och att seriösa näringsidkare riskerar att slås ut av skattefuskande konkurrenter. Om vissa skattskyldiga kan skjuta över sin del av skatte- och avgiftsbördan på andra rubbas dessutom respekten för den demokratiska beslutsordningen. För att tilliten till rättssamhället ska kunna upprätthållas krävs att skattefusk och ekonomisk brottslighet bekämpas effektivt. Det mer övergripande arbetet med att stärka rättssäkerheten för enskilda och det internationella samarbetet mot skatteflykt och skattefusk har utvecklats starkt . Det internationella arbetet med att stärka arbetet mot skatteflykt och skattefusk pågår inom FN, och EU. deltar aktivt i detta arbete. Det är viktigt att skattefelet begränsas och att skattebrott, skattefusk och skatteundandragande motverkas. ska enligt regleringsbrevet bedöma skattefelets storlek och i vilken grad skattefelet har förändrats. ska redovisa hur uppgifter från det automatiska informationsutbytet har använts och resultatet av genomförda åtgärder. Det framgår tydligt att arbetet mot skatteundandragande och skattebrott är ett prioriterat område för regeringen och att det sker ett kontinuerlig och aktivt arbete på detta område både nationellt och internationellt. Utskottet avstyrker därmed samtliga motioner i detta avsnitt. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om information och ansökan om bostadstillägg i samband med deklarationen, om förenklad deklarationsprocess för småföretagare och olika förenklingar av bestämmelser om bokföring i samband med deklarationen. I budgetpropositionen anfördes att fått i uppdrag att göra en förstudie om möjligheten att utveckla ett system för ett effektivt uppgiftslämnande mellan ett företags dator och it-system, liksom möjligheten för att på sin webbplats tillhandahålla ett enkelt redovisningssystem för att förenkla överföringen av data och elektronisk kommunikation för de minsta företagen (prop. 2013/14:1 utg.omr.