bet · H901KU17 · 2022-05-06 00:00:00 — Utskottet föreslår att lägger redogörelsen till handlingarna. har överlämnat sin årsredovisning till . Utskottet konstaterar att den anlitade revisorn bedömer att årsredovisningen i alla väsentliga avseenden är rättvisande. Utskottet uttalar bl.a. att med de begränsningar som coronapandemin orsakat har utfört ett gott arbete även , och uttrycker en förhoppning om att under ska kunna uppnå fullt anslagsutnyttjande. Redogörelse /22:RR1 årsredovisning . Utskottets förslag till riksdagsbeslut Externrevisorns granskning av årsredovisningen Förra årets uttalanden av utskottet Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Externrevisorns revisionsberättelse Tabell 2 Kostnader och lämnade bidrag för extern kompetens 2019–2021 Tabell 3 Vidtagna åtgärder till följd av modifierade revisionsberättelser och revisionsrapporter Tabell 4 Nettokostnader för årlig revision Tabell 5 Antal redovisade timmar inom årlig revision Tabell 6 Avgiftsområdet årlig revision Tabell 7 Avgiftsfinansierad uppdragsverksamhet Tabell 8 Antal granskningar Tabell 9 Antal rapporter utifrån granskningens inriktning Tabell 10 Antal granskningar som medfört åtgärder Tabell 11 Nettokostnader för effektivitetsrevision Tabell 12 Redovisade timmar för effektivitetsrevisionen Tabell 13 Kostnader för och genomsnittlig insats per granskningsrapport Tabell 14 Nettokostnader och lämnade bidrag för internationell verksamhet Tabell 15 Redovisade timmar för internationell verksamhet Tabell 16 Nettokostnader och lämnade bidrag för internationellt utvecklingssamarbete Tabell 17 Antal redovisade timmar för internationellt utvecklingssamarbete Tabell 18 Nettokostnader för internationell samverkan Tabell 19 Redovisade timmar internationell samverkan Tabell 20 Antal anställda per Tabell 21 Antal anställda fördelat på kvinnor och män Tabell 22 Antal chefer fördelat på kvinnor och män Tabell 25 Sjukfrånvaro av total ordinarie arbetstid Utskottets förslag till riksdagsbeslut lägger redogörelse /22:RR1 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (SD), (S), (V), (M), (SD), Skånberg (KD), (MP), (M), (S), (S), (C), (SD) och (L). ska enligt 9 kap. 3 § lagen (2016:1091) om budget och administration för myndigheter, den s.k. BEA-lagen, lämna en årsredovisning till . Riksrevisorn ska besluta om årsredovisningen, enligt 4 a § lagen (2002:1023) med instruktion för . lämnade sin årsredovisning till (redog. 2021/22:RR1). I årsredovisningen intygar riksrevisorn att årsredovisningen ger en rättvisande bild av verksamhetens resultat samt av kostnader, intäkter och myndighetens ekonomiska ställning. Riksrevisorn bedömer vidare att den interna styrningen och kontrollen vid myndigheten varit betryggande som årsredovisningen avser. Revision av årsredovisning har utförts av . Revisionsberättelsen kom in till , och externrevisorns promemoria med anledning av bokslutsgranskningen inkom (dnr 1840-2021/22). Inga motioner har väckts med anledning av redogörelsen. Som ett led i beredningen av ärendet har utskottet hållit en intern utfrågning med riksrevisorn. har lämnat in Uppföljningsrapport till finansutskottet. har tagit del av uppföljningsrapporten. Utskottets förslag i korthet lägger redogörelsen med årsredovisning till handlingarna. I sitt förord anför riksrevisor att även det gångna året har präglats av coronapandemin. har fortsatt att anpassa sin verksamhet och sina arbetssätt utifrån gällande restriktioner. Till största delen har arbete utförts hemifrån och det har inte varit möjligt att ha fysiska möten med myndighetens granskningsobjekt, internationella samarbetspartner eller andra intressenter i omvärlden. har trots det lyckats genomföra sina uppgifter inom granskningsverksamheten och den internationella verksamheten med hög kvalitet även . Riksrevisorn nämner att man efter en analys av för- och nackdelar på lång sikt med kontorslokalerna i och stängde dessa . Hon nämner vidare att myndigheten successivt började att öppna upp kontoret i , men att man ännu inte har kunnat nyttja det som det var tänkt. Hennes förhoppning är att så ska kunna ske . Intern styrning och kontroll Det är riksrevisorn som i samband med undertecknandet av årsredovisningen gör en bedömning av om den interna styrningen och kontrollen är betryggande inom . Underlag till denna bedömning är såväl det löpande arbetet med riskhantering inom ramen för den ordinarie planerings- och uppföljningsprocessen, som en avstämning med ledningsgruppen i samband med att årsredovisningen tas fram. Exempel som lämnas i årsredovisningen på identifierade risker där har genomfört riskminimerande åtgärder är ekonomistyrning, coronapandemins påverkan på verksamheten och arbetsmiljön, digitaliseringsbehov i verksamheten, kompetensförsörjning samt informationssäkerhet och informationshantering i en alltmer digital värld. För förvaltningsanslaget blev utfallet betydligt lägre än fullt anslagsutnyttjande som hade räknat med . Även ett visst utnyttjande av anslagskrediten hade beräknats. Kostnaderna för personal har varit betydligt lägre, vilket kan förklaras av färre anställda än beräknat och en ökad personalomsättning. I övrigt har bl.a. kostnaderna för resor och konferenser samt övriga kostnader varit lägre än beräknat, vilket framför allt beror på effekterna av coronapandemin. Även för biståndsanslaget blev anslagsutfallet betydligt lägre än beräknat. Det lägre utfallet beror även 2021 på coronapandemin och förklaras framför allt av lägre resekostnader och konferenskostnader i samband med insatser som antingen ställts in eller genomförts digitalt, men även lägre lämnade bidrag . Det totala utfallet på båda anslagen uppgick till . Tilldelade medel uppgick för anslaget 2:5 till . Det disponibla beloppet uppgick till . Anslagsförbrukningen var , vilket innebär ett anslagssparande med . kommer att fatta beslut om hur anslagssparandet för anslaget 2:5 ska disponeras. Årets tilldelade medel för anslaget 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete uppgick till . Det disponibla beloppet uppgick, efter beslut om indrag av hela det ingående anslagssparandet, till . Anslagsförbrukningen var , vilket innebär ett anslagssparande med . kommer att fatta beslut om hur anslagssparandet för anslaget 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete ska disponeras. Källa: årsredovisning . Kostnaden för extern kompetens har ökat jämfört med föregående år. Inom den årliga revisionen har nyttjandet av konsulttjänster ökat , vilket beror på färre anställda revisorer . Utöver det finns fortfarande behov av specialistkompetens för vissa granskningar, t.ex. aktuarietjänster. Inom effektivitetsrevisionen varierar behovet av extern kompetens beroende på vilken typ av granskningar som genomförs och inom vilka områden. Effektivitetsrevisionen har emellertid rekryterat personal med expertkompetens bl.a. inom olika metoder, vilket i vissa avseenden minskat behovet av extern kompetens. Även inom den internationella verksamheten varierar behovet av extern kompetens främst beroende på insatsernas utformning. Ökningen jämfört med föregående år beror på att flera utvärderingar genomförts av samarbetsprojekt inom det internationella utvecklingssamarbetet. Tabell 2 Kostnader och lämnade bidrag för extern kompetens 2019–2021 Källa: årsredovisning . slutförde granskningen av årsredovisningar för . Totalt lämnade den årliga revisionen 226 revisionsberättelser för myndigheter och andra organisationer som ska granska. Hela granskningen genomfördes på distans, utöver myndigheter som säkerhetsskäl måste granskas på plats. Tack vare upparbetade kontakter med myndigheterna och väl fungerande interna processer kunde revisionen genomföras med god kvalitet, trots hemarbetet. har den tidigarelagda granskningen av årsredovisningarna planerats och genomförts. Även detta arbete har till största delen skett på distans till följd av coronapandemin. En förutsättning för att kunna göra granskningen har varit säkra och särskilda digitala lösningar för bl.a. överföring av information mellan och myndigheterna som granskas. har den årliga revisionen använt konsulter i revisionen i större utsträckning än vanligt, till följd av det ansträngda personalläget. Personalomsättningen var 2021 jämfört 2020. Granskningen av årsredovisningarna slutfördes i början på 2022. verksamhet ska bl.a. främja att staten redovisar sin verksamhet på ett tillförlitligt sätt. årliga revision granskar alla årsredovisningar och granskningen sker på ett enhetligt sätt. Därför kan antalet modifierade revisionsberättelser ses som en indikator på tillförlitligheten i myndigheternas redovisning. Antalet modifierade revisionsberättelser uppgick till 12, vilket är i linje med 2019 (2019: 10). Ett vanligt skäl till en modifierad revisionsberättelse är en överskriden anslagskredit eller bemyndiganderam. När det händer påverkar det uttalandet om ledningen har följt tillämpliga regelverk för anslag och inkomster. lämnade den årliga revisionen 7 modifieringar till följd av sådana fel (2019: 4, 2018: 8). En förutsättning för att ska kunna bidra till en god statlig förvaltning är att granskningsverksamheten får genomslag. följer därför upp vad som skett med anledning av de modifierade revisionsberättelserna och de rekommendationer som lämnas i revisionsrapporter. I uppföljningsrapporten följde upp åtgärder med anledning av modifierade revisionsberättelser och rekommendationer i revisionsrapporter för . bedömning är att myndigheten genom sin årliga revision bidrar till god statlig förvaltning. Tabell 3 Vidtagna åtgärder till följd av modifierade revisionsberättelser och revisionsrapporter Andelen modifierade revisionsberättelser där myndigheten eller regeringen helt eller delvis har vidtagit åtgärder Andelen rekommendationer som myndigheterna helt eller Källa: årsredovisning . Den årliga revisionens kvalitetsarbete innefattar både åtgärder under arbetets gång och kvalitetskontroller i efterhand. Bland annat genomför ett råd, som består av erfarna ansvariga revisorer, en kvalitetskontroll av ett urval avslutade revisionsakter. Kvalitetssystemet för årlig revision innefattar även kvalitetssäkring av revisionsrapporter, flerårig grundutbildning och särskilda kompetenskrav för ansvariga revisorer samt periodisk rotation av ansvariga revisorer. Den årliga revisionen har, , genomfört en enkätundersökning för att mäta revisionsobjektens upplevelse av revisionens genomförande. Undersökningen är tänkt att fungera som ett verktyg för utvärdering av den årliga revisionens arbetssätt generellt och som en återkoppling till de ansvariga revisorerna. Resultatet var övervägande positivt. revision av årsredovisning uppgav av revisionsobjekten att deras samlade bedömning av revisionen var positiv (2019: , 2018: ). Bland de myndigheter där granskningen genomförts på distans uppgav att kommunikationen och samarbetet fungerat bra. Inom den årliga revisionen pågår ett kontinuerligt arbete med att revidera och utveckla metodstödet i revisionsprocessen i syfte att stärka kvaliteten och enhetligheten i revisionen. har rutinerna för inledande uppdragsarbete, riskbedömning och hantering av risker setts över. Nettokostnaderna för den årliga revisionen uppgår till ca , vilket är en ökning med ca 3,2 miljoner . Detta är en följd av engångskostnaden för nedstängningen av lokalkontoren i och . Denna förändring kommer att effektivisera den årliga revisionen framöver. Lönekostnaderna har minskat något på grund av färre anställda, och resekostnaderna har minskat på grund av de restriktioner som rått . Konsultkostnaderna har däremot ökat på grund av färre anställda på plats. Antalet redovisade timmar har även 2021 minskat i förhållande till föregående år, framför allt för revision av myndigheter. Tabell 4 Nettokostnader för årlig revision Revision av myndigheter m.fl. Revision av övriga organisationer Källa: årsredovisning . Tabell 5 Antal redovisade timmar inom årlig revision Revision av myndigheter m.fl. Revision av övriga organisationer Källa: årsredovisning . Årlig revision är avgiftsbelagd. Intäkterna redovisas mot inkomsttitel, och verksamhetens kostnader belastar förvaltningsanslaget. Avgiftsintäkterna för revision av myndigheter har ökat något på grund av marginellt högre debiterade avgifter. Kostnaderna för avgiftsområdet har ökat något 2021 på grund av engångskostnader kopplade till stängning av lokalkontoren i och . Tabell 6 Avgiftsområdet årlig revision Årets över-/underskott Ackumulerat över-/underskott Källa: årsredovisning . granskar Östersjöstaternas råd (). Intäkterna disponeras av . Utfallet är i linje . Tabell 7 Avgiftsfinansierad uppdragsverksamhet Årets över-/underskott Ackumulerat över-/underskott Källa: årsredovisning . Liksom har effektivitetsrevision i huvudsak bedrivits på distans, och hänsyn har tagits till att flera verksamheter har samhällsviktiga uppgifter inom krishanteringen. Produktionen har även påverkats av personalomsättning och dylikt. Hur många granskningar som kan bedrivas bestäms av tillgängliga resurser, granskningarnas omfattning och inriktning samt av hur snabbt medarbetare kan påbörja en ny granskning i samband med att de avslutar en pågående granskning. publicerades 31 granskningsrapporter. Av dessa inleddes 10 granskningar , 20 och 1 . bedömer resultatet som bra, givet den pågående coronapandemin. Vid årets början pågick 36 granskningar, vilket är färre än före coronapandemin. inleddes 31 granskningar, vilket är lika många som . Coronapandemin har påverkat produktion och resursåtgång inom granskningsverksamheten i och med minskad tillgänglighet till de myndigheter granskar och fortsatt hög grad av hemarbete. Att inte ses fysiskt har exempelvis inverkat negativt på möjligheterna till lärande i arbetet för nya medarbetare, liksom på de diskussioner som är viktiga för att utveckla idéer så att nya granskningar kan startas. har totalt bedrivit (inlett, fortsatt arbetet med eller publicerat) 67 granskningar (2020: 68) vilket är färre än före coronapandemin. pågick 36 granskningar, vilket är i paritet med , men färre än före coronapandemin. Tabell 8 Antal granskningar Pågående granskningar vid årets början Summa pågående och inledda granskningar Källa: årsredovisning . De 31 publicerade granskningarna är väl fördelade över utskott. Inriktningen av effektivitetsrevisionen varierar mellan olika år. Sammantaget bedömer att effektivitetsrevisionen levde upp till lagens krav på bredd. Tabell 9 Antal rapporter utifrån granskningens inriktning (En granskning kan beröra flera inriktningar.) Källa: årsredovisning . följer upp ett urval av granskningsrapporter fyra till efter att de publicerats. är det ett urval av de granskningsrapporter som publicerats som har granskats. Avsikten är att bedöma resultatet på av granskningen genom att undersöka vilka åtgärder som har vidtagits med anledning av granskningsrapporterna. Tabell 10 Antal granskningar som medfört åtgärder Antal granskningsrapporter som medfört åtgärder Totalt antal uppföljda granskningsrapporter Källa: årsredovisning . Tabellen visar att granskningsrapporter från effektivitetsrevisionen i de flesta fall har medfört någon form av åtgärd från regeringen eller andra granskade organisationer. bedömning är att åtgärderna har lett till förbättringar i den granskade verksamheten, men att det i många fall också finns kvarstående brister. Det är viktigt att vara medveten om den osäkerhet som kan råda kring möjligheten att härleda åtgärderna direkt till granskningsrapporternas slutsatser och rekommendationer, enligt . Effektivitetsrevisionens kvalitetssäkring är en integrerad del av granskningsprocessen. arbetar effektivitetsrevisionen enligt en ny process som syftar till att ge riksrevisorn beslutsunderlag av god och jämn kvalitet genom att förenkla och förtydliga arbetet. Processen är i linje med internationella standarder för effektivitetsrevision. arbetar även utifrån klarspråksriktlinjer specifikt för effektivitetsrevisionen, för att främja tydligare, mer enhetliga och läsarvänliga granskningsrapporter. Projektledaren, projektgruppen och enhetschefen har ett kvalitetsansvar. Dessutom bidrar metodämnessakkunniga, jurister, utsedda interna opponenter samt kollegor på till kvalitetssäkringsarbetet. Utkast till granskningsrapporter behandlas vid seminarier. Därefter får och den eller de andra myndigheter som varit föremål för granskningen möjlighet att faktagranska och lämna övriga synpunkter på rapportutkastet. När även dessa synpunkter har beaktats fattar riksrevisorn beslut om granskningsrapporten. Även inom effektivitetsrevisionen sänder enkäter till de som har granskats efter avslutad granskning (enligt överenskommelse undantas ). En ny mindre omfattande enkät med tre frågor togs i bruk . Enkäten omfattar genomförande, kommunikation och själva granskningsrapporten. Resultaten inom dessa områden uppgick till 4,3 respektive 4,5 och 4,0 av maximalt 5 poäng. Resultaten är inte jämförbara . Kostnaderna för effektivitetsrevisionen är något lägre än föregående år. Tiden och kostnaden för omvärldsbevakning har ökat. Det hänger samman med att coronapandemin även har påverkat beläggningsgraden. Medarbetares tid mellan granskningar har ökat till följd av sämre kvalitet på diskussioner och samarbete. Kostnaden för metodutveckling och utbildning har minskat till följd av färre genomförda utbildningar under coronapandemin samt att processen och klarspråksriktlinjerna för effektivitetsrevision har övergått i förvaltning. Tabell 11 Nettokostnader för effektivitetsrevision Källa: årsredovisning . Tabell 12 Redovisade timmar för effektivitetsrevisionen Källa: årsredovisning . När det gäller kostnader för granskningar framgår att såväl kostnaden per publicerad granskning som antalet redovisade timmar har ökat jämfört . Kostnader och timmar påverkas i hög grad av inriktning och omfattning på de granskningar som genomförs. Den pågående coronapandemin påverkar även årets utfall genom minskad tillgänglighet till granskade myndigheter och ökat hemarbete vid . Tabell 13 Kostnader för och genomsnittlig insats per granskningsrapport Styckkostnad för årets publicerade granskningar (tkr) Genomsnittligt antal timmar för årets publicerade granskningar (avser anställd personal för granskningar) Källa: årsredovisning . internationella verksamhet omfattar två delar: internationellt utvecklingssamarbete och internationell samverkan. Nedan finns en ekonomisk sammanställning för hela verksamhetsgrenen. Resultat och bedömning samt ekonomiskt utfall redovisas separat i påföljande avsnitt. Tabell 14 Nettokostnader och lämnade bidrag för internationell verksamhet Källa: årsredovisning . Tabell 15 Redovisade timmar för internationell verksamhet Källa: årsredovisning . arbetar med att främja demokratisk utveckling och effektiv förvaltning genom globala, regionala och bilaterala samarbetsprojekt med nationella revisionsmyndigheter i utvecklingsländer. ska bidra till att stärka kapaciteten och förmågan att bedriva revision enligt internationella standarder. Därigenom bidrar myndigheten till ökad transparens och fungerande system för ansvarsutkrävande, vilket främjar den enskilda medborgarens möjligheter att göra sin röst hörd. bidrar till att motverka korruption och oegentligheter. bedrev verksamhet i fem regionala och nio bilaterala samarbetsprojekt. Ett nytt bilateralt samarbetsprojekt startades med revisionsmyndigheten i . Två regionala samarbetsprojekt påbörjades i och i . Det bilaterala samarbetet med revisionsmyndigheten i avslutades och kommer att övergå till det regionala samarbetet i . har beslutat att förlänga samarbetet med revisionsmyndigheten i . Coronapandemin har påverkat även detta år. Nedstängningar av samhället i flera samarbetsländer tillsammans med begränsad it-infrastruktur har inneburit fortsatta utmaningar. Det har emellertid gått att genomföra aktiviteter i samtliga samarbetsprojekt. På global nivå fokuserades insatserna på kapacitetsutveckling inom ramen för Intosai. En övervägande del av verksamheten inom det internationella utvecklingssamarbetet sker inom ramen för regionala och bilaterala samarbetsprojekt. Stödet består främst av utbildningsinsatser eller rådgivning inom effektivitetsrevision, finansiell revision, kvalitetsarbete samt HR, ledarskap och kommunikation. regionala samarbetsprojekt har omfattat insatser riktade till 55 nationella revisionsmyndigheter, varav en stor del sker inom myndighetens samförståndsavtal med Afrosai-E. Det kan nämnas att tillsammans med Afrosai-E har genomfört insatser för att utveckla kompetensen inom effektivitetsrevision i regionen samt stöttat Afrosai-E med att ta fram en uppdaterad manual för finansiell revision. I de bilaterala samarbetena har effektivitetsrevisionen fortsatt att utgöra en kärna, med såväl utbildningar som stöd i framtagandet av manualer och handböcker. Inom finansiell revision kombineras utbildning och praktiska övningar. En del av internationella utvecklingssamarbete sker på den globala nivån. Som vice ordförande i () bidrar löpande till verksamheten i kommittén. Inom ramen för CBC leder fortsatt projektgruppen för revisionsmyndigheter i bräckliga stater (ACCC). ansvarar även för ett nytt initiativ om revisionsmyndigheters granskning av biståndsmedel i det egna landet. Syftet är att belysa utmaningar och möjligheter i att hitta hållbara lösningar för den här typen av granskning. Riksrevisor är ledamot i styrelsen för (Intosai Development Initiative, en norsk stiftelse som verkar för revisionsmyndigheters utveckling). har hon deltagit i tre styrelsemöten som bl.a. har behandlat utmaningarna med att upprätthålla god kvalitet och hög aktivitetsnivå under coronapandemin. har inlett ett initiativ för att stärka resultatstyrningen och utvärderingen av sina samarbetsprojekt. Sex utvärderingar har genomförts eller påbörjats . årliga samråd med (Sida) ägde rum . hade vid ingången av 2021 ett ingående anslagssparande om ca av biståndsanslaget. Med hänsyn till de begränsningar som coronapandemin inneburit för verksamheten fattade beslut om att lämna tillbaka hela det ingående anslagssparandet 2021. Till följd av coronapandemin har inte heller 2021 nått ambitionen vad gäller verksamhetens volym; myndigheten går ur 2021 med ett anslagssparande på . Anslagsbelastningen är något lägre än föregående år. Till stor del beror detta på minskade bidrag och lägre aktivitetsnivå inom årlig revision. Lämnade bidrag avser främst bidraget till Afrosai-E. Antalet operativa timmar inom det regionala och bilaterala samarbetet är i princip i nivå med , medan antalet operativa timmar inom det globala samarbetet är högre än föregående år. Detta beror främst på årets ökade fokus på revision av internationella organisationer som ingår under globala insatser. Tabell 16 Nettokostnader och lämnade bidrag för internationellt utvecklingssamarbete Källa: årsredovisning . Tabell 17 Antal redovisade timmar för internationellt utvecklingssamarbete Källa: årsredovisning . internationella samverkan syftar till att utbyta information, kunskap och erfarenheter med andra revisionsmyndigheter och internationella aktörer och därigenom utveckla metoder och processer i syfte att förbättra verksamheten. Dessutom ska bidra till att främja utvecklingen av revisionsprofessionen och att stärka revisionsmyndigheters roll globalt genom informationsutbyte. Utgångspunkten är myndighetens instruktionsgivna uppgift att företräda som det nationella revisionsorganet i internationella sammanhang. Inom internationell samverkan arbetar i tre delar: Intosai, EU och övrig internationell samverkan. representerar i Intosai och dess regionala organisation för , Eurosai. ansvarar tillsammans med den polska revisionsmyndigheten för arbetsgruppen för kapacitetsutveckling och har därigenom möjlighet att påverka Eurosais operativa och strategiska riktning. leder arbetet i två arbetsgrupper under kontaktkommittén för revisionsmyndigheterna i , vilket bidrar till professionens utveckling. har deltagit i en kollegial granskning av den danska revisionsmyndigheten.