bet · H901SkU14 · 2022-04-27 00:00:00 — Det krävs reformer för att dämpa drivkrafter att låna och därmed minska hushållens och ekonomins sårbarhet framöver. Vi har krävt ändrade regler så att det inte ska vara lönsamt för banker att erbjuda mängdrabatt vid bolån. Vi har också föreslagit amorteringskrav riktade mot bankernas samlade bolånestock för att gynna amortering samt ändrade regler så att bundna bolån blir mer attraktiva. Jag föreslår därför att ränteavdragen trappas ned och att taket för fullt ränteavdrag sänks från till för att öka värdet av sparande och amortering och minska skulduppbyggnad. Fastighetsskatt på elproduktion, punkt 7 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2390 av m.fl. (SD) yrkande 16 och 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkande 35. Vindkraften har en reducerad fastighetsskatt och betalar enbart , i stället för den normala industrifastighetsskatten om . har dock tidigare meddelat i ett ställningstagande att fastighetsskatten för elproduktionsenheter med vindkraftverk är lägre än för övriga elproduktionsenheter, vilket kan vara ett statligt stöd (otillåtet statsstöd) enligt artikel 107 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Fastighetsskatten för elproduktionsenheter med vindkraftverk får därför endast beräknas med den lägre skattesatsen om om takbeloppet (för en period om tre beskattningsår) inte överskrids enligt kommissionens förordning om stöd av mindre betydelse. För att inte snedvrida konkurrensen mellan de olika kraftslagen och för att undanröja administration för efterlevnaden av statsstödsreglerna menar vi att fastighetsskatten på vindkraftverk ska justeras till den nivå som råder för övriga industrifastigheter, vilket även är den nivå som råder för exempelvis kärnkraft- och kraftvärmeverk. Boendebeskattning m.m., punkt 8 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2537 av m.fl. (SD) yrkande 12, 2021/22:2539 av m.fl. (SD) yrkandena 4, 5, 7 och 8 samt 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkandena 26 och 31–33 samt 2021/22:312 av och (båda SD) yrkandena 3, 4, 11 och 12, 2021/22:835 av (S), 2021/22:1097 av (M), 2021/22:2603 av Momodou m.fl. (V) yrkande 13, 2021/22:3221 av m.fl. (C) yrkande 9, 2021/22:3225 av m.fl. (C) yrkande 33, 2021/22:3242 av m.fl. (C) yrkande 11, 2021/22:3417 av (MP) yrkande 34, 2021/22:3589 av (M), 2021/22:3811 av (M) yrkande 3, 2021/22:3832 av (M) yrkande 1 och 2021/22:4222 av m.fl. (KD) yrkande 16. Fastighetsavgiften på småhus som används som permanentbostad är begränsad till grupper som är ekonomiskt utsatta. Pensionärer eller de som får sjuk- eller aktivitetsersättning har en takbegränsning för hur mycket av inkomsten de ska behöva betala i fastighetsavgift, en avgift som uppgår till maximalt av inkomsten. Vi föreslår att fastighetsavgiften för utsatta grupper, t.ex. för pensionärer eller de som får sjuk- eller aktivitetsersättning, sänks ytterligare. Med dagens system saknas möjligheten att avsätta obeskattade medel till framtida underhåll. För att skapa förutsättningar att hålla hyrorna på en lägre nivå och för att finansiera framtida renoveringar föreslår vi att det införs skattefria underhållsfonder. Detta bör gälla både enskilt ägda och kommunägda bostadsföretag. I råder det mycket stor bostadsbrist, framför allt när det gäller hyresbostäder i tätorterna. Utbudet av bostäder är inte tillräckligt stort för att möta den ökade efterfrågan. I har man lyckats lösa en del av bostadsbristen genom att skattebefria andrahandsuthyrning. Detta har medverkat till ett stort tillskott av bostäder för framför allt unga. För att stimulera till uthyrning och därmed kunna möta den ökade efterfrågan på bostäder ska möjligheten att höja det skattebefriade beloppet vid andrahandsuthyrning undersökas. I bostadsbristens är ett av många problem att det saknas ledig byggbar mark i önskade geografiska lägen. finns det många obebyggda tomter, vilket är en av orsakerna till att det byggs mindre än möjligheterna medger. bör en såld fastighet betraktas som spekulationsaffär i stället för en ren bostadsaffär. Detta gäller när en fastighet, där marken endast utgörs av obebyggd tomtmark, sålts med en kapitalvinst men ingen ansökan om bygglov och byggstart har registrerats hos den aktuella kommunen. Avstyckningar från fastigheter som redan har en byggnad ska dock inte inräknas i förslaget, utan endast de affärer som inleds med ett förvärv av obebyggd tomtmark. För att minska omfattningen av spekulation föreslår vi därför att kapitalvinstskatten vid försäljning av obebyggd tomtmark under vissa förutsättningar ska vara högre än vid ordinarie bostadsförsäljningar. Satsningar på studentbostäder är nödvändiga utifrån en studiesocial kontext. Rent praktiskt och ekonomiskt fyller de en viktig funktion för kunskapsbildningen i samhället. Det är även av särskild vikt att åtgärder tas fram för att komma ekonomiskt pressade studenter till del. Att betala samma fastighetsavgift för en studentbostad, som ofta består av ett enkelt s.k. korridorrum, som för en attraktiv bostadsrätt i samma storlek är inte rimligt. Vi föreslår därför att studentbostäder i stället klassificeras som elevhem och därmed undantas från fastighetsavgift. Vi föreslår vidare att skattevillkoren för renovering av flerbostadshus förbättras och en översyn av beskattningen av bostäder. I samhället finns flera grupper som har en ekonomiskt utsatt situation. Det gäller förstås låginkomsttagare i allmänhet, däribland särskilt studenter, sjukskrivna, sjukpensionärer och fattigpensionärer. finns vissa stödsystem och gynnsamma skattevillkor för dessa grupper. Fastighetsbeskattningen skulle dock kunna utvecklas så att dessa grupper ges ännu bättre villkor. Vi föreslår därför en översyn och förbättring av den sociala bostadsbeskattningen som avser fastighetsavgift för småhus, fastighetsskatt på flerbostadshus av typen studentbostäder samt skatter på underhållsfonder för vanliga hyresrättsbostäder. Det är också angeläget att i en sådan översyn utreda hur en sänkning av fastighetsavgiften för de lägst taxerade husen särskilt på landsbygden, i mindre tätorter och i ekonomiskt svagare bostadsområden skulle kunna genomföras t.ex. genom ett grundavdrag på taxeringsvärden för småhus utan att höja taket på den kommunala fastighetsavgiften. Vidare föreslår vi en utredning om huruvida glesbygden kan gynnas genom skattebefrielser i samband med renovering av ödehus. Många jordbrukare är fullt upptagna både tidsmässigt och ekonomiskt med att arbeta i sina verksamheter. De som har lantbruksfastigheter har ofta ett bostadshus på fastigheten som ibland inte får det underhåll som behövs. I andra situationer bor ägaren till lantbruksfastigheten på ett annat ställe och arrenderar ut marken till någon annan. Bostadsbyggnaden står därmed tom och kan i vissa fall stå och förfalla. För att vackra svenska lantliga bostadsmiljöer ska kunna upprätthållas som en del av kulturarvet och för att outnyttjade bostäder ska bli tillgängliga vill vi utreda möjligheten till ett avdrag för reparationer av bostadshus och ekonomibyggnader som finns på lantbruksenheter och f.d. lantbruksenheter. Boendebeskattning m.m., punkt 8 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3221 av m.fl. (C) yrkande 9, 2021/22:3225 av m.fl. (C) yrkande 33 och 2021/22:3242 av m.fl. (C) yrkande 11 och 2021/22:312 av och (båda SD) yrkandena 3, 4, 11 och 12, 2021/22:835 av (S), 2021/22:1097 av (M), 2021/22:2537 av m.fl. (SD) yrkande 12, 2021/22:2539 av m.fl. (SD) yrkandena 4, 5, 7 och 8, 2021/22:2603 av Momodou m.fl. (V) yrkande 13, 2021/22:3417 av (MP) yrkande 34, 2021/22:3589 av (M), 2021/22:3811 av (M) yrkande 3, 2021/22:3832 av (M) yrkande 1, 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkandena 26 och 31–33 samt 2021/22:4222 av m.fl. (KD) yrkande 16. Av 290 kommuner redovisar 243 att man har ett underskott på bostäder. Andrahandsuthyrning är viktig för en väl fungerande bostadsmarknad. Inte minst för vissa branscher och i regioner med en hög grad säsongsarbetare. Bristen på hyresrätter och den dåligt fungerande hyresmarknaden gör dessutom behovet av andrahandsuthyrning ännu större. Med det stora behov av bostäder som finns på den svenska marknaden behöver andrahandsuthyrningen och möjligheten för privatpersoner att bidra till bostadsförsörjningen tas till vara. På så sätt utnyttjas beståndet effektivare, vilket minskar behovet av nybyggnation något. Jag föreslår därför en utredning om mer förmånliga skatteregler för andrahandsuthyrning liksom för uthyrning av delar av den egna bostaden. Runt om i landet finns många hus som står öde. Detta är ett av många exempel på ett dåligt utnyttjande av befintligt bostadsbestånd. I många av dessa hus finns ett betydande renoveringsbehov. För att sänka trösklarna för människor att ta sig an denna typ av hus och på så sätt bidra till att fler bostäder tas i bruk på landsbygd föreslår jag en utredning om att slopa fastighetsavgiften för den som för permanentboende tar över en byggnad som inte används. Boendebeskattning m.m., punkt 8 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2603 av Momodou m.fl. (V) yrkande 13 och 2021/22:312 av och (båda SD) yrkandena 3, 4, 11 och 12, 2021/22:835 av (S), 2021/22:1097 av (M), 2021/22:2537 av m.fl. (SD) yrkande 12, 2021/22:2539 av m.fl. (SD) yrkandena 4, 5, 7 och 8, 2021/22:3221 av m.fl. (C) yrkande 9, 2021/22:3225 av m.fl. (C) yrkande 33, 2021/22:3242 av m.fl. (C) yrkande 11, 2021/22:3417 av (MP) yrkande 34, 2021/22:3589 av (M), 2021/22:3811 av (M) yrkande 3, 2021/22:3832 av (M) yrkande 1, 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkandena 26 och 31–33 samt 2021/22:4222 av m.fl. (KD) yrkande 16. I ett mer långsiktigt perspektiv behövs ytterligare åtgärder för att lösa det omfattande renoveringsbehovet i dagens hyresbestånd. Enligt nuvarande regler kan småhusägare och bostadsrättsföreningar göra avsättningar till framtida underhåll utan skattekonsekvenser, medan avsättningar för framtida underhåll i hyresfastigheter beskattas . Det försvårar möjligheterna till underhåll i hyresfastigheter och är ett av flera exempel på att hyresbostäder är skattemässigt missgynnade jämfört med ägda bostäder. har länge krävt rättvisa villkor mellan ägt och hyrt boende. De har därför bl.a. föreslagit s.k. skattefria underhållsfonder för att säkerställa resurser för periodiskt underhåll och upprustning av hyresbostäder. Jag delar uppfattning och föreslår därför en utredning om hur skattefria underhållsfonder kan användas. Boendebeskattning m.m., punkt 8 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4222 av m.fl. (KD) yrkande 16 och 2021/22:312 av och (båda SD) yrkandena 3, 4, 11 och 12, 2021/22:835 av (S), 2021/22:1097 av (M), 2021/22:2537 av m.fl. (SD) yrkande 12, 2021/22:2539 av m.fl. (SD) yrkandena 4, 5, 7 och 8, 2021/22:2603 av Momodou m.fl. (V) yrkande 13, 2021/22:3221 av m.fl. (C) yrkande 9, 2021/22:3225 av m.fl. (C) yrkande 33, 2021/22:3242 av m.fl. (C) yrkande 11, 2021/22:3417 av (MP) yrkande 34, 2021/22:3589 av (M), 2021/22:3811 av (M) yrkande 3, 2021/22:3832 av (M) yrkande 1 och 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkandena 26 och 31–33. har det varit möjligt att bilda ägarlägenhetsfastigheter. Upplåtelseformen ägarlägenheter är därmed en relativt ny boendeform i men vanlig i andra länder. Ägarlägenheten skulle kunna fylla en viktig funktion i utsatta områden med en hög andel hyresrätter. Blandningen av upplåtelseformer skulle delvis kunna bidra till att minska segregationen i bostadsområden eftersom dessa områden ofta är i behov av renoveringar. En ombildning till ägarlägenhet skulle frigöra kapital för fastighetsägaren att rusta upp beståndet. Som boendeform är ägarlägenheten ett långsiktigt boende där den boende har möjlighet att påverka sitt boende efter egna önskemål. Ägarlägenheterna kräver inte heller en kvalificerad majoritet för att ombildas, vilket är fallet med bostadsrätten. Beskattningen av ägarlägenheter skiljer sig åt från beskattningen av bostadsrätter. En ägarlägenhet beskattas som ett småhus, vilket innebär av taxeringsvärdet med ett tak på . Bostadsrätten beskattas bara till och maximalt . För ägarlägenheten ska man dessutom betala andra avgifter kopplade till småhus. är all nyproduktion av lägenheter och hus undantagna från fastighetsavgiften . Men när dessa nyproducerade fastigheter väl ingår i ordinarie beskattning kommer ägarlägenheten att missgynnas skattemässigt. Vi föreslår därför att orättvisan i beskattningen tas bort genom att fastighetsavgiften för ägarlägenheten blir densamma som för en bostadsrätt. Avdrag för sponsring av idrott, punkt 10 (SD, C, V, KD, L) av (SD), (V), (SD), (KD), (SD), (C) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3581 av m.fl. (C) yrkande 17, 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkande 14 och 2021/22:3685 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 35 och 2021/22:1072 av (M), 2021/22:1643 av (C) och 2021/22:2139 av (KD). Ett rikt idrotts- och kulturliv är en förutsättning för attraktiva samhällen där människor vill leva och bo. Idrottsföreningar, stora som små, runt om i landet är i olika utsträckning beroende av olika former av sponsring för att kunna bedriva och utveckla sin verksamhet. För många företag är sponsring av exempelvis idrottsverksamhet en viktig del i hållbarhetsarbetet. Problemet är att det saknas tydlig lagstiftning för hur sponsring ska beskattas. Det som styr avdragsrätt är ett i hög utsträckning föråldrat lapptäcke av prejudikat och tolkningar. Marknadsvärde bedömt efter antalet besökare eller andra mer traditionella parametrar är inte anpassat till dagens innebörd av marknadsvärde. Tolkningen och handhavandet av befintliga regelverk påverkar hela den ideella sektor som har näringslivssamarbeten som en grundbult för sin verksamhet. Exponering via såväl sociala som traditionella medier gör att marknadsvärdet inte kan mätas såsom det traditionellt gjorts. Vägen att se över skatteregelverket för marknadsvärde är lång men behöver genomföras. kan det ur ett varumärkesperspektiv vara precis lika attraktivt för ett företag att sponsra ett allsvenskt herrfotbollslag som damlaget i samma division eller en mindre förening utan elitambitioner. Det är inte alltid ett visst antal fysiska besökare som är det centrala. För många företag är det hållbarhetsfrågor som ligger i fokus. Problemet med dagens regler är att de, genom felaktiga ekonomiska incitament styr mot att sponsra idrotter som har ett högt antal åskådare på plats som har köpt en traditionell inträdesbiljett. Vi föreslår därför en översyn av regelverket för sponsring för att säkerställa en jämställd sponsring och för att skapa ett hållbart regelverk. Avdrag för sponsring av kultur, punkt 11 (C, KD, L) av (KD), (C) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3526 av m.fl. (C) yrkande 6 och 2021/22:4162 av m.fl. (KD) yrkande 25. Svenskt kulturliv har i alldeles för hög utsträckning präglats av det offentliga i fråga om både drift och finansiering. Det offentliga ska hålla sig på armlängds avstånd och ha en understödjande roll och inte spela huvudrollen. Den privata sektorn bidrar till kulturlivet genom utbud och efterfrågan. Det är inte heller ovanligt att företag sponsrar kulturverksamhet. Civilsamhället är grundförutsättningen för det kulturella livet. Men det civila samhällets kulturaktörer är i alltför hög utsträckning helt beroende av offentlig finansiering. En betydelsefull målsättning med svensk kulturpolitik bör därför vara att uppmuntra, stödja och underlätta alternativa finansieringsvägar för kultursektorn och för kulturarbetare. Sponsring inom kulturen är en viktig framtidsfråga för hela kultursektorn. Regelverken för sponsring inom kultursektorn bör därför ses över för att underlätta och uppmuntra enskilda och företag att bidra finansiellt som den konstnärliga friheten värnas. Konstinköp, punkt 13 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3526 av m.fl. (C) yrkande 16. I kulturen och det fria samhällslivet får vi möjlighet att förstå oss själva och andra bättre. Vi kan också utvecklas genom möten med det oväntade och kan få andra perspektiv på vårt liv och vårt samhälle. Vikten av detta syns också tydligt under coronapandemin. Kulturen har sitt egenvärde, men bidrar också till mycket mer som bl.a. kreativitet. Ökat samspel i kulturfrågor mellan politiken, näringslivet och engagerade eldsjälar kan skapa ökade förutsättningar för jobb liksom för lokal och regional utveckling, attraktivitet och turism, kunskapsutveckling och nya exportframgångar. Kultur med både spets och bredd är betydelsefull för attraktiva miljöer. Detta är gynnsamt för att attrahera företagsetableringar, rekrytering av arbetskraft och främjande av besöksnäringen. Jag föreslår en utredning om möjligheten att införa avdragsrätt för förstahandsinköp av konst för företag eftersom det kan vara ett sätt att skapa en större marknad för ny konst utan statlig styrning. Företag, kapital och fastighet (V) (V) anför: I betänkandet behandlas en rad skattefrågor om företag, kapital och fastigheter. skattepolitik presenteras i vår budgetmotion 2021/22:3278. I budgetmotionen konstaterar vi att är det land, tillsammans med , inom där den ekonomiska ojämlikheten ökat mest . En viktig orsak till de ökade klyftorna är hur det svenska skattesystemet utvecklats. har gått från att vara ett av de länder vars skattesystem omfördelar mest till att ha det minst omfördelande skattesystemet inom EU:s kärnländer. är ett av få som varken har en förmögenhetsskatt, arvs- och gåvoskatt eller fastighetsskatt som är kopplad till bostadens (fulla) värde. Skattekvoten har sänkts från 2022, vilket motsvarar ca i minskade skatteinkomster . En annan central faktor bakom den växande ojämlikheten är kapitalinkomsternas utveckling och fördelning. Inkomsterna från kapital har ökat markant och uppgick till . Eftersom fördelningen av kapitalinkomsterna är mycket ojämn har det lett till ökade klyftor. I () rapport görs bedömningen att ungefär hälften av de ökade klyftorna kan härledas till kapitalinkomsterna. Detta är bakgrunden till att jag och lägger en rad förslag på skärpta kapital- och egendomsskatter. Vi föreslår bl.a. att det införs ett tak för sparande på investeringssparkonto (ISK), en ny förmögenhetsskatt, en arvs- och gåvoskatt och en statlig progressiv fastighetsskatt på småhus med taxeringsvärde på eller däröver samt en utbyggd begränsningsregel. Jag och föreslår också att ränteavdragen, i ett första steg, trappas av . Jag menar därför att det är rimligt att avslå motioner som vill öka den ekonomiska ojämlikheten och som undergräver välfärdens finansiering vilket de flesta motioner i detta betänkande gör. Jag står däremot inte bakom motiveringarna i en del av avslagen. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 2021/22:304 av i (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda att inköpspriset för permanentbostad vid försäljning bör justeras för inflation vid beräkning av realisationsvinst och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:312 av och (båda SD): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om skattefrihet vid delvis uthyrning och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om skattefria underhållsfonder och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att klassa studentbostäder som elevhem och tillkännager detta för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om beskattning av studentkorridorer och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:354 av (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förenkla tonnageskattesystemet så att fler kan omfattas och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:369 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjlighet till lägre reavinstskatt vid försäljning av privatbostad och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:414 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förenkla för familjeföretagare och se över närståendebegreppet inom 3:12-reglerna så att de vågar satsa på att starta företag och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:469 av m.fl. (V): 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör utredas om inkomstskattelagens bestämmelser om fast driftsställe är ändamålsenligt utformade för att inkludera utländska företag som i stor omfattning verkar i , och detta tillkännager för regeringen. 2021/22:599 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av närståenderegler för småföretagare och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:835 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om rättvisare skatteregler på bostadsmarknaden och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1072 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av skattelagstiftningen som berör sponsring i syfte att ta fram ett könsneutralt system för sponsring av idrott och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1097 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över en sänkning av skatten för lagfart och pantbrev och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1621 av Per Åsling (C): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över inrättande av ett ”renkonto” innehållande samma skattemässiga upplägg som ”skogskonto” och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1624 av Per Åsling (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att ersättning för naturvårdsavtal ska få sättas av till skogskonto och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1643 av (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över skattelagstiftningen för att göra sponsringen mer jämställd och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1685 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att fasa ut ränteavdragen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1702 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att justera gällande lagstiftning för att åstadkomma en likvärdig behandling vid kapitalvinstbeskattning av bostäder och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1962 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda ägarskatterna i syfte att göra dem mer konkurrenskraftiga och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1972 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att successivt minska ränteavdragen på bostäder och i stället minska andra skatter och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1975 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att tillsätta en utredning som ser över möjligheterna att ta bort eller minska kapitalvinstbeskattningen vid bostadsflytt och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1988 av (M):