bet · H901KU5 · 2022-01-12 00:00:00 — 2020/21:KU5 s. 70). Iakttagelser i årets uppföljning har mot denna bakgrund gjort en översiktlig genomgång av de utkast till lagstiftningsakter som har subsidiaritetsprövats för att undersöka om och i vilka fall som kommissionen har ansett att det är nödvändigt att tillämpa ett undantag i enlighet med artikel 4 i protokollet om de nationella parlamentens roll i EU. Genomgången visar att kommissionen har ansett att det med hänvisning till covid-19-krisen har varit nödvändigt att tillämpa undantag från åttaveckorsfristen när det gäller 16 av de utkast till lagstiftningsakter som subsidiaritetsprövades , se tabell 21 nedan. I ingressen till dessa utkast till lagstiftningsakter anges en motivering till varför det är nödvändigt att föreskriva ett undantag som avses i artikel 4 i protokoll nr 1 om de nationella parlamentens roll i Europeiska unionen. Kommissionen har dessutom i de flesta fall via e-post informerat om att lagstiftningsakten i fråga föreslås undantas från åttaveckorsfristen. Tabell 21 Undantag från tidsfristen enligt artikel 4 i protokoll nr 1 COM(2020) 310 Förslag till ändring av förordningarna (EU) nr 575/2013 och (EU) 2019/876 vad gäller anpassningar mot bakgrund av covid-19-pandemin COM(2020) 183 Förslag till förordning om tillfälliga åtgärder avseende hållande av stämmor i europabolag och europeiska kooperativa föreningar COM(2020) 141 Förslag till ändring av förordning (EU) nr 223/2014 vad gäller införandet av särskilda åtgärder för att hantera covid-19-krisen COM(2020) 144 Förslag till ändring av förordning (EU) 2017/745 om medicintekniska produkter vad gäller tillämpningsdatum för vissa bestämmelser COM(2020) 223 Förslag till ändring av förordning (EU) nr 223/2014 vad gäller införandet av särskilda åtgärder för att hantera covid-19-krisen COM(2020) 261 Förslag till förordning om genomförande av kliniska prövningar med och tillhandahållande av humanläkemedel som innehåller eller består av genetiskt modifierade organismer och är avsedda att behandla eller förebygga covid-19 COM(2020) 111 Förslag till ändring av förordning (EEG) nr 95/93 om gemensamma regler för fördelning av ankomst- och avgångstider vid gemenskapens flygplatser COM(2020) 176 Förslag till förordning om särskilda och tillfälliga åtgärder med avseende på covid-19-utbrottet och om giltigheten för vissa certifikat, intyg, bevis, körkort och tillstånd och uppskjutande av vissa regelbundna kontroller och fortbildningar inom vissa transportlagstiftningsområden COM(2020) 177 Förslag till ändring av förordning (EU) 2017/352 för att göra det möjligt för hamnledningen eller de behöriga myndigheterna att ge flexibilitet vid uttag av hamninfrastrukturavgifter i samband med utbrottet av covid-19 COM(2020) 178 Förslag till ändring av förordning (EG) nr 1008/2008 om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen med anledning av covid-19-pandemin COM(2020) 260 Förslag till förordning om fastställande av åtgärder för en hållbar järnvägsmarknad mot bakgrund av covid-19-pandemin COM(2020) 491 Förslag till ändring av förordning (EU) nr 168/2013 vad gäller särskilda åtgärder för fordon i slutserier i kategori L till följd av covid-19-utbrottet COM(2020) 186 Förslag till ändring av förordning (EU) nr 1305/2013 vad gäller särskilda åtgärder för att ge exceptionellt tillfälligt stöd inom ramen för Ejflu för att hantera covid-19-utbrottet COM(2020) 233 Förslag till ändring av förordning (EU) 2016/1628 vad gäller dess övergångsbestämmelser för att hantera konsekvenserna av covid-19-krisen COM(2020) 138 Förslag till ändring av förordning (EU) nr 1303/2013 och förordning (EU) nr 1301/2013 vad gäller särskilda åtgärder för att tillhandahålla extraordinär flexibilitet vid användningen av de europeiska struktur- och investeringsfonderna för att hantera covid-19-pandemin COM(2020) 451 Förslag till ändring av förordning (EU) nr 1303/2013 vad gäller exceptionella ytterligare medel och genomförandebestämmelser inom målet Investering för tillväxt och sysselsättning för att tillhandahålla stöd för främjande av krisreparation i samband med covid-19-pandemin och förberedande av en grön, digital och resilient återhämtning av ekonomin (React-EU) Yttranden från andra utskott noterar i sitt yttrande att kommissionen oftast lägger fram förslag till förordningar i stället för förslag till direktiv, vilket minskar handlingsutrymmet för de nationella parlamenten att anpassa EU-lagstiftningen till de skiftande konstitutionella förutsättningarna i varje enskild medlemsstat när den ska genomföras. Utskottet konstaterar att det pågått ett omfattande lagstiftningsarbete på finansmarknadsområdet, vilket innebär att utrymmet för svensk lagstiftning har minskat på området. Utskottet anser att det nationella utrymmet behövs och måste värnas. Utskottet betonar vikten av att kommissionen fullödigt motiverar sina förslag med utgångspunkt i subsidiaritetsprincipen och konstaterar att fullödigheten i kommissionens motiveringar i de utkast som finansutskottet har prövat varierar. Ipex används av utskottet men tillför sällan någon relevant information vid subsidiaritetsprövningarna. Kontakterna med representant vid EU:s institutioner fungerar väl. Som kommentar till fråga om hur covid-19-pandemin har påverkat utskottets möjlighet att genomföra subsidiaritetsprövningarna vid undantag från åttaveckorsfristen vill finansutskottet tydliggöra att det finns två frister som är relevanta i sammanhanget. För det första har de nationella parlamenten på sig att lämna ett motiverat yttrande då utkasten översänds. För det andra ska en tidsfrist iakttas mellan den dag då ett utkast till lagstiftningsakt görs tillgängligt för de nationella parlamenten på unionens officiella språk och den dag då utkastet förs upp på rådets preliminära dagordning för antagande. förekom 16 undantag från den senare åttaveckorsfristen och finansutskottet hanterade ett av dessa ärenden. behandlade det aktuella förslaget snabbt. Utskottet påpekar att snabbhet i beredningen generellt sett inte är något som är främmande för utskottet. Särskilt under pandemin har utskottet ofta arbetat med korta tidsmarginaler när det t.ex. har gällt extra ändringsbudgetar på nationell nivå. Utskottet vill dock framhålla vikten av att de nationella parlamenten ges tillräckligt med tid för både subsidiaritetsprövningen och behandlingen av förslaget i sak samt att EU:s lagstiftningsprocess respekterar tidsgränserna så att de nationella parlamenten hinner behandla frågorna. Det kan finnas skäl att överväga hur motiverade yttranden från de nationella parlamenten som lämnas inom åttaveckorsfristen för avgivandet av motiverade yttranden hanteras på EU-nivå om rättsakten har antagits innan den tidsfristen löpt ut. Det är i vilket fall angeläget att de nationella parlamenten underrättas om att tidsfristen mellan den dag då ett utkast till lagstiftningsakt görs tillgängligt för de nationella parlamenten på unionens officiella språk och den dag då utkastet förs upp på rådets preliminära dagordning för antagande inte kommer att följas. Att tidsfristen inte tillämpas får endast ske i vederbörligen motiverade och brådskande fall. framhåller i sitt yttrande att utskottets beredningsområde har direkt anknytning till . Av de utkast som utskottet prövade rörde drygt hälften av dem indirekt beskattning, vilket är normalt. En av dessa och ytterligare tre gällde åtgärder med anledning av covid-19-pandemin. Utskottet framhåller att det på skatteområdet krävs enighet bland medlemsstaterna och att medlemsstaterna således har möjlighet att bättre värna sin suveränitet på detta område än inom andra politikområden. Utskottet anför också att det med anledning av ett meddelande från kommissionen har upprepat sin kritiska inställning till förslag om en övergång från beslutsfattande med enhällighet till beslutsfattande med kvalificerad majoritet i skattefrågor, vilket enligt utskottet skulle innebära att makt på ett för varje medlemsstat centralt område flyttas från nationell nivå till EU-nivå. Informationen i Ipex har använts , men den är i regel varken fullständig eller särskilt relevant när utskottet behandlar subsidiaritetsärenden. Utskottet håller däremot löpande kontakt med representant vid EU:s institutioner och anser att denna möjlighet att skaffa information är mycket värdefull. Utskottet har inte haft några direkta kontakter med andra parlament för informationsutbyte. har hänvisat till vad utskottet anfört vid en tidigare uppföljning av tillämpning av subsidiaritetsprincipen (yttr. 2019/20:JuU2y s. 8). I det yttrandet anförde utskottet bl.a. att det är viktigt att frågan om subsidiaritet ges särskild uppmärksamhet när det handlar om lagstiftningsförslag inom det straff- och processrättsliga området. Dessa frågor är en central del i varje stats funktion och legitimitet och är av särskild betydelse eftersom de återspeglar grundläggande värden, seder och bruk i medlemsländerna. Det samarbete som finns på det straffrättsliga området efter att Lissabonfördraget trädde i kraft innebär att delar av den nationella kompetensen förs över till EU, vilket medför att lagstiftningen på EU-nivå stärks och att utrymmet för nationell lagstiftning minskar i motsvarande utsträckning. Utskottet anförde också att den överföring av kompetens som förslagen om invandringspolitik, gränskontroll, polissamarbete och straffrättsligt samarbete medför syftar till att nå ett effektivt samarbete och därmed får anses nödvändig. I sitt yttrande framhåller civilutskottet att utskottet i sitt senaste yttrande till ansåg att det var svårt att dra några generella slutsatser när det gäller utfallet inom olika politikområden (yttr. 2017/18:CU3y). De subsidiaritetsärenden som utskottet har prövat sedan det yttrandet föranleder inte utskottet att nu göra någon annan bedömning. Utskottet har svårt att anlägga en generell synpunkt på i vilken utsträckning utrymmet för nationella åtgärder på utskottets politikområden minskat till följd av subsidiaritetsprövade förslag från EU och hur den sammantagna utvecklingen på olika politikområden förhåller sig till subsidiaritetsprincipen med hänsyn till det relativt begränsade underlaget. har använt sig av representant för att t.ex. undersöka hur andra länder ställt sig till förslag från kommissionen. Informationen i Ipex har använts, men den är ofta på medlemslandets språk och om detta inte är något av de s.k. arbetsspråken kan informationen vara svårtillgänglig. I ett utkast till lagstiftningsakt som civilutskottet subsidiaritetsprövade föreskrev kommissionen ett undantag från den tidsfrist som avses i artikel 4 i protokoll nr 1. Det aktuella ärendet rörde ett tillfälligt undantag på EU-nivå för en viss tidsfrist att hålla bolags- eller föreningsstämma för europabolag och europeiska kooperativa föreningar med anledning av covid-19-pandemin. Enligt utskottet var detta en angelägen fråga och det var befogat med en skyndsam hantering. Ärendet var inte alltför komplicerat eller omfattande och kunde därför hanteras utan dröjsmål. Utskottet hann därmed subsidiaritetspröva utkastet innan EU-institutionerna antog rättsakten . Att hantera ärenden med så pass korta ledtider kan dock påverka utskottets ordinarie ärendeberedning. konstaterar i sitt yttrande att de utkast till lagstiftningsakter som hänvisats till utskottet till övervägande del rör ekonomiskt, finansiellt och tekniskt samarbete med tredjeländer. Den andra största kategorin rör utvecklingssamarbete med tredjeländer. Utskottet anser att det är svårt att bedöma i vilken utsträckning utrymmet för nationella åtgärder på olika politikområden minskat till följd av utkast till lagstiftningsakter från EU samt hur den sammantagna utvecklingen på olika politikområden förhåller sig till upprätthållandet av subsidiaritetsprincipen. Utskottet har använt sig av Ipex och av kontakter med representant vid EU:s institutioner för informationsinhämtning. subsidiaritetsprövningar har inte påverkats av covid-19-pandemin. påpekar i sitt yttrande att utskottet återkommande har betonat vikten av att fördelningen av befogenheter mellan EU och medlemsstaterna respekteras fullt ut. Förslag och åtgärder på EU-nivå måste medföra ett tydligt mervärde jämfört med åtgärder på nationell, regional eller lokal nivå. Utskottet vill därför framhålla vikten av att kommissionen i varje utkast till lagstiftning tydligt motiverar varför målen med det föreslagna initiativet bättre kan uppnås på unionsnivå än på nationell nivå. anser att utskottets möjlighet att genomföra subsidiaritetsprövningar inte har påverkats negativt av covid-19-pandemin. Utskottet berördes visserligen av en förkortad tidsfrist när det gäller fyra subsidiaritetsprövningar, men utskottet bedömer att ärendena trots det kunde hanteras på ett effektivt och korrekt sätt. De förslag som var föremål för undantag från åttaveckorsfristen gällde främst tillfälliga åtgärder mot covid-19-pandemin och ändringar i befintlig lagstiftning. Utskottet konstaterar att en aspekt som påverkas vid tillämpning av ett skyndsamt förfarande är utskottets möjlighet att inhämta kompletterande uppgifter under beredningen av ärendet. Det kan exempelvis gälla möjligheten att begära in regeringens bedömning. Utskottet är positivt till att perioden mellan och räknas bort från åttaveckorsfristen, vilket skapar bättre förutsättningar för utskottet att kunna genomföra en subsidiaritetsprövning och vid behov lämna ett motiverat yttrande, även i de fall ett utkast till lagstiftning presenteras i nära anslutning till kammarens juluppehåll. har i sitt yttrande anfört att utskottet har yttrat sig till över tillämpning av subsidiaritetsprincipen och har svarat på i huvudsak motsvarande frågor från . Eftersom utskottet inte subsidiaritetsprövade några utkast till lagstiftningsakter bedömer utskottet att det inte är möjligt att tillföra något ytterligare. I sitt senaste yttrande framhöll utskottet bl.a. att EU-samarbete inom dess beredningsområde till stor del bedrivs på andra sätt än genom lagstiftning, vilket återspeglas i antalet ärenden som utskottet bereder (2020/21:UbU2y). Utskottet framhöll också att EU endast har befogenhet att stödja, samordna eller komplettera medlemsstaternas åtgärder inom politikområdet utbildning. Inom politikområdet forskning och teknisk utveckling samt rymden har EU befogenhet att vidta åtgärder under förutsättning att det inte hindrar medlemsstaterna från att utöva sina befogenheter. Utskottet konstaterade också att det är svårt att förutse kommande subsidiaritetsärenden. Det saknas detaljerad information om kommissionens planering för nya lagstiftningsutkast och om när åttaveckorsfristen för subsidiaritetskontrollen av dem kommer att inledas. Utskottets uppfattning är att tidigare och mer detaljerad information från kommissionen om dess planering för enskilda initiativ skulle förbättra möjligheten till planering av arbetet med subsidiaritetsärenden. Utskottet konstaterar i sitt yttrande att utskottets beredningsområde präglas av internationellt samarbete och många gränsöverskridande frågor som i stor utsträckning förutsätter överstatliga regleringar. EU har getts betydande beslutskompetens inom transport- och telekomområdet och utrymmet för nationell lagstiftning inom utskottets beredningsområde är således intecknat. Utskottet anför att utkasten som subsidiaritetsprövades rörde frågor där det redan finns lagstiftning på unionsnivå. 15 av utkasten var förslag till förordningar, vilket kan ses mot bakgrund av att 12 utkast rörde ändringar av mer brådskande karaktär till följd av covid-19-pandemin och utträde ur EU. Utskottet konstaterar att förordningar är direkt tillämpliga i nationell lagstiftning och verkar mer inskränkande på utrymmet för nationella åtgärder än direktiv. Delegerade akter har även de en lagstiftningsfunktion, vilket innebär minskat utrymme för nationella åtgärder, men dessa akter granskas inte av de nationella parlamenten. Trots att det nationella handlingsutrymmet oundvikligen minskar till följd av att gemensamma EU-bestämmelser införs har utskottet gjort bedömningen att merparten av kommissionens utkast till lagstiftningsakter är förenliga med subsidiaritetsprincipen. Kommissionens motiveringar bedöms som otillfredsställande i sju av de utkast som prövades . Dessa utkast rörde åtgärder till följd av covid-19-pandemin och utträde ur EU. Utskottet framhåller att det vid upprepade tillfällen har påtalat vikten av att kommissionen lämnar fullgoda motiveringar, liksom att avsaknaden utgör en svaghet i unionens lagstiftningsarbete. Utskottet anför att nyttan av Ipex var begränsad eftersom de subsidiaritetsprövningar som utskottet genomförde var relativt okomplicerade. Den information som finns att tillgå i Ipex är i regel begränsad eftersom alla nationella parlament har samma tidsram för sina subsidiaritetsprövningar. Det bör i sammanhanget noteras att kommissionen föreskrev undantag från tidsfristen för de flesta av utkasten som utskottet behandlade . Därmed var tidsramen snävare än vanligt, vilket ytterligare försvårade möjligheten att ta del av andra nationella parlaments synpunkter i fråga om subsidiaritetsprincipen. Utskottet menar att det torde finnas förbättringspotential för Ipex användbarhet när det gäller vilken information som läggs in, i vilket skede den läggs in samt på vilket språk. Utskottet har löpande kontakt med representant och kontakten fungerar mycket väl. Av de utkast som utskottet subsidiaritetsprövade föreskrev kommissionen undantag från åttaveckorsfristen för en majoritet av utkasten. Utskottet subsidiaritetsprövade nio utkast som hanterades skyndsamt av unionen innan en överenskommelse hade nåtts och antagits i EU-institutionerna. Utskottet framhåller att dess möjlighet att hantera dessa subsidiaritetsprövningar trots de korta ledtiderna berodde på att utkasten bedömdes vara relativt okomplicerade och att regeringens bedömning inte behövde inhämtas. Om utskottet hade beslutat att begära in regeringens ståndpunkt hade detta sannolikt påverkat utskottets möjlighet att subsidiaritetspröva utkasten före överenskommelse och antagande i EU:s institutioner. Miljö- och jordbruksutskottets yttrande Miljö- och jordbruksutskottet anför i sitt yttrande att svensk lagstiftning på både miljö- och jordbruksområdet är synnerligen intimt knuten till . När det gäller miljöfrågor, inte minst klimatfrågor, har det nationella såväl som det EU-gemensamma regelverket i sin tur en mycket nära koppling till internationella överenskommelser och avtal. Gemensamma åtgärder är nödvändiga för att uppnå politiska mål, exempelvis för att bekämpa gränsöverskridande miljöproblem. Utskottet framhåller att redan då gick med i EU var på utskottets beredningsområde mycket omfångsrik. Framför allt jordbrukspolitiken karaktäriserades av en mycket hög grad av harmonisering. Den gemensamma jordbrukspolitiken har genomgått ett antal reformer som bl.a. innebär att medlemsstaterna har fått ett större inflytande över utformningen av t.ex. kontroller och sanktioner jämfört med tidigare regelverk. En liknande utveckling kan noteras inom fiskeripolitiken. Medan EU:s beslutandemakt är mycket omfattande när det gäller marint fiske finns det frågor om det kustnära fisket över vilka lagstiftningskompetensen delegerats tillbaka till medlemsstaterna. Möjligheterna till deltagande och regional förankring har stärkts, och enskilda medlemsstater tillåts att i hög grad själva reglera det fiske som bedrivs inom från baslinjerna. Utskottet konstaterar att inom såväl jordbruks- som miljöpolitiken är mycket omfattande. Inte desto mindre är det av yttersta vikt att kommissionen fortsätter att utförligt motivera sina utkast till lagstiftningsakter utifrån subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, inte bara för att de nationella parlamenten ska kunna granska förslagens förenlighet med subsidiaritetsprincipen utan även för att EU:s lagstiftningsprocess ska vara så effektiv och av så hög kvalitet som möjligt. Utskottet har i tidigare yttranden till påpekat att kommissionen vid tillfällen brustit på denna punkt, men att denna statistik har förbättrats och 2020 var inget undantag i detta avseende. Utskottet konstaterar att utbytet mellan de nationella parlamenten på plattformen Ipex är av begränsad nytta. Problemen ligger i att de flesta andra parlament eller kammare inte lägger upp information om hur de ser på de aktuella förslagen, att den eventuella information som läggs upp inte finns översatt till engelska och slutligen läggs information oftast upp mot slutet av tidsfristen, vilket innebär att den inte finns tillgänglig i anslutning till utskottets beredning. Utskottets uppfattning i denna del kvarstår, och utskottet understryker att möjligheterna till mellanparlamentariskt utbyte behöver utvecklas för att kunna bidra till dels utskottets ärendehantering, dels subsidiaritetsprövningens effektivitet. Vad gäller representant ser utskottet ett mycket stort värde i att dels få information om hur andra parlament eller kammare ser på ett givet ärende, dels sprida information om vad utskottet och har landat i för bedömning. Utskottet har kunnat behandla samtliga ärenden inom tidsfristen under covid-19-pandemin. Utskottet anser att förhållandet mellan subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna och frågan om vilken betydelse proportionalitetsprincipen kan ha vid prövning ständigt behöver belysas såväl av fackutskotten som av i dess uppföljning. Utskottet noterar att majoriteten av de unionsakter som antas antas av kommissionen genom delegerade akter eller genom genomförandeakter. Utskottet noterar vidare att uttalat att det från subsidiaritetssynpunkt i princip inte har någon betydelse om en åtgärd regleras i en lagstiftningsakt, delegerad akt eller genomförandeakt så länge regleringen är på EU-nivå. Miljö- och jordbruksutskottet framhåller att erfarenheter från subsidiaritetsprövningar i andra medlemsstater visar att det är relativt vanligt förekommande att nationella parlament utifrån ett subsidiaritetsperspektiv har invändningar mot kommissionens förslag till delegering. Utskottet vill mot denna bakgrund aktualisera frågeställningen om i vilken utsträckning invändningar om delegeringar till kommissionen bör inrymmas i utskottens subsidiaritetsgranskning. anför i sitt yttrande att när utskottet senast yttrade sig över uppföljningen 2019 konstaterade utskottet att utrymmet för nationella åtgärder på det arbetsrättsliga området hade minskat som en konsekvens av två antagna lagstiftningsakter. Utskottet anför vidare att det lämnade ett utlåtande med förslag till motiverat yttrande över förslaget till direktiv om tillräckliga minimilöner i EU. Utskottet bedömer att detta direktiv, om det antas, kommer att leda till att utrymmet för nationella åtgärder på det arbetsrättsliga området minskar ytterligare. Utskottet ansåg att det nämnda förslaget stred mot subsidiaritetsprincipen och framhöll att åtgärder som rör lönebildning bäst regleras på nationell nivå. beslutade i enlighet med utskottets förslag och lämnade ett motiverat yttrande till EU:s institutioner. Utskottet konstaterar också att det fanns ett stort intresse hos andra nationella parlament för subsidiaritetsprövning av förslaget. Eftersom genomförde prövningen relativt sett snabbt hade andra nationella parlament möjlighet att ta del av motiverade yttrande innan tidsfristen för subsidiaritetsprövningen löpte ut. Detta skedde genom att utlåtandet laddades upp i Ipex, men även genom kontakter med andra nationella parlament via representant vid EU:s institutioner. Utskottet understryker vikten av att EU respekterar medlemsstaternas nationella kompetens på det arbetsmarknadspolitiska området och kommer även fortsättningsvis att aktivt verka för att den svenska arbetsmarknadsmodellen värnas inom EU-samarbetet. Subsidiaritetskontrollen och den årliga uppföljningen Genom Lissabonfördraget fick de nationella parlamenten en särskild roll att kontrollera hur subsidiaritetsprincipen tillämpas.