bet · H901MJU20 · 2022-03-24 00:00:00 — 24.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fortsatt stödja forskning och modellutveckling om hur klimatförändringarna och temperaturhöjningarna påverkar vattenresursen, för att bättre kunna planera för förändrade vattenflöden och vattenvolymer, och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4066 av m.fl. (MP): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att upprätta en vetenskapligt baserad nationell koldioxidbudget för samt att styrmedel och åtgärder ska utformas och genomföras utifrån utsläppsbudgeten och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram mål och åtgärder för de konsumtionsbaserade utsläppen, i linje med vad vetenskapen visar krävs för att klara , och tillkännager detta för regeringen. 17.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fortsätta att satsa på och utveckla statliga satsningar som Industriklivet och Klimatklivet till de mindre företagens omställning, i syfte att hjälpa industrier och företag att minska sin klimatpåverkan, och detta tillkännager för regeringen. 19.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fortsätta och fördjupa initiativet Fossilfritt samt att initiativet ska ta större hänsyn till andra aspekter av hållbarhet än klimat, och detta tillkännager för regeringen. 30.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genom kraftigt skärpt och mer rättvis bonus malus fasa ut nybilsförsäljning av fossilbilar till och tillkännager detta för regeringen. 31.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett slutdatum för försäljning av fossila drivmedel och tillkännager detta för regeringen. 53.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om utveckla och stärka statliga stöd för kommunala åtgärder för klimatsmart stads- och trafikplanering genom Klimatklivet och tillkännager detta för regeringen. 54.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en nationell strategi för negativa utsläpp, inklusive infångning, transport och slutgiltig lagring, och tillkännager detta för regeringen. 55.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om naturbaserade klimatlösningar och tillkännager detta för regeringen. 56.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att främja investeringar, produktion och nedmyllning av biokol genom exempelvis EU:s landsbygdsprogram, jordbruks- och regionalstöd och Klimatklivet och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4075 av (MP): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram mål för minskade klimatutsläpp från konsumtion med tillhörande styrmedel och åtgärder och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4076 av m.fl. (MP): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram mål, styrmedel och åtgärder för minskade klimatutsläpp och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4195 av m.fl. (KD): 35.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om infångning och lagring av koldioxid och tillkännager detta för regeringen. 36.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvidga handelssystemet för utsläppsrätter inom EU (EU ETS) så att det omfattar alla växthusgaser och vidgas till ett globalt handelssystem med ett gemensamt mål för minskade utsläpp och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4199 av m.fl. (L): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att klimatarbetet måste bedrivas effektivt genom att klimatpolitiken inriktas på klimatomställning på systemnivå genom att dels skapa förutsättningar för att individer och företag ska kunna fatta beslut som leder till att klimatmålen nås, dels implementera styrmedel som ger stor påverkan på utsläppen, och detta tillkännager för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att minskningstakten i EU ETS-systemet behöver skärpas tillräckligt för att klimatmålen ska nås och tillkännager detta för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för att EU:s medlemsstater ska åläggas att kontinuerligt minska koldioxidavtrycket per använd energienhet och tillkännager detta för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska driva linjen att intäkterna från EU ETS ska kunna användas till att betala för infångning och lagring av biogen koldioxid som en del av medlemsstaternas åtaganden inom LULUCF-sektorn och tillkännager detta för regeringen. 19.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att negativa utsläpp behöver byggas upp i stor skala medan de fossila utsläppen ännu minskar, och detta tillkännager för regeringen. 20.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att aktörer som inte uppfyller takten i de utsläppsminskningar de är ålagda genom olika styrmedel ska – medan utfasningen pågår – kunna kompensera sina överskjutande utsläpp genom upptag och permanent lagring av koldioxid, och detta tillkännager för regeringen. 23.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införliva sjöfarten i EU ETS och tillkännager detta för regeringen. 57.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska få i uppdrag att tillgängliggöra även äldre klimatstatistik, och detta tillkännager för regeringen. 81.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska ha målet att fånga in och permanent lagra koldioxid 2030 och 2035 och tillkännager detta för regeringen. 82.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lagring av koldioxid inte får bidra till ökad utvinning av olja eller gas och tillkännager detta för regeringen. 83.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att staten ska ge ersättning för att samla in och permanent lagra koldioxid av biogent ursprung upp till motsvarande koldioxidskattens nivå och tillkännager detta för regeringen. 84.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att infångning och permanent lagring av koldioxid från cementtillverkningen och av fossil koldioxid vid raffinaderier – medan utfasningen pågår – ska underlättas av staten, och detta tillkännager för regeringen. 85.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska uppmana andra länder att ratificera tillägget till Londonprotokollets artikel 6 och tillkännager detta för regeringen. 86.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska teckna avtal med länder där svensk koldioxid kan komma att lagras och tillkännager detta för regeringen. 87.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ändra svenska och internationella regelverk för att möjliggöra export av koldioxid och koldioxidlagring inom svenskt territorium, och detta tillkännager för regeringen. 88.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bilda ett statligt hel- eller delägt företag med uppgiften att skaffa sig tillstånd för lagring av koldioxid i och tillkännager detta för regeringen. 90.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det behöver utredas hur ett stöd till lagring av kol som biokol borde utformas och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4217 av m.fl. (KD): 29.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en industripolitik för klimatet och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4220 av m.fl. (L): 34.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att all avfallsförbränning inom EU ska ingå i EU ETS och tillkännager detta för regeringen. Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Motioner som bereds förenklat och (båda M) m.fl. (SD) m.fl. (SD) 1, 2, 5, 7, 9, 12, 14, 16, 17, 20–22 och 25 m.fl. (C) Nooshi Dadgostar m.fl. (V) 2, 6, 7, 30–32, 43 och 45 m.fl. (M) 1–3, 34, 36 och 47–49 m.fl. (C) m.fl. (C) m.fl. (C) 1, 4 idd, 5, 9, 10, 14, 19, 20 och 115 m.fl. (KD) m.fl. (KD) m.fl. (L) m.fl. (M) 6–9, 17 och 45 m.fl. (L) [1] och rådets förordning (EU) 2021/1119 av om inrättande av en ram för att uppnå klimatneutralitet och om ändring av förordningarna (EG) nr 401/2009 och (EU) 2018/1999 (europeisk klimatlag). [2] och rådets förordning (EU) 2018/842 av om medlemsstaternas bindande årliga minskningar av växthusgasutsläpp –2030 som bidrar till klimatåtgärder för att fullgöra åtagandena enligt samt om ändring av förordning (EU) nr 525/2013. [3] och rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2018/842 om medlemsstaternas bindande årliga minskningar av växthusgasutsläpp –2030 som bidrar till klimatåtgärder för att fullgöra åtagandena enligt (COM(2021) 555). [4] Förslag till och rådets direktiv om ändring av direktiv /87/EG om införandet av ett europeiskt system för handel med utsläppsrätter inom unionen, samt om ändring av beslut (EU) 2015/1814 om upprättande och användning av en reserv för marknadsstabilitet för unionens utsläppshandelssystem och förordning (EU) 2015/757 (COM(2021) 551), förslag till och rådets direktiv om ändring av direktiv /87/EG avseende luftfartens bidrag till unionens utsläppsminskningsmål och om införande av marknadsbaserade globala åtgärder (COM(2021) 552) och förslag till och rådets beslut om ändring av beslut (EU) 2015/1814 avseende antalet utsläppsrätter som ska placeras i reserven för marknadsstabilitet för unionens utsläppshandelsystem till 2030 (COM(2021) 571). [5] Förslag till och rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2018/841 vad gäller omfattningen, förenklingen av efterlevandebestämmelser, fastställande av medlemsstaternas mål och kollektivt förbindande till klimatneutralitet inom markanvändning, skogsbruk och jordbrukssektorn, och förordning (EU) 2018/1999 vad gäller förbättrad övervakning, rapportering, spårning av framsteg och översyn, COM(2021) 554. [6] Förslag till och rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2019/631 när det gäller att stärka normerna för koldioxidutsläpp för nya personbilar och för nya lätta nyttofordon i linje med unionens ökade miljöambitioner (COM(2021) 556). [7] Meddelande från kommissionen till rådet och – Skogslagstiftningens efterlevnad, styrelseformer och handel (FLEGT) – Förslag till en handlingsplan för EU (COM(2003) 251 slutlig). [8] Rådets förordning (EG) nr 2173/2005 av om upprättande av ett system med Flegtlicenser för import av timmer till Europeiska gemenskapen. [9] och rådets förordning (EU) nr 995/2010 av om fastställande av skyldigheter för verksamhetsutövare som släpper ut timmer och trävaror på marknaden. [10] och rådets direktiv (EU) 2018/2001 av om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor. [11] och rådets direktiv (EU) 2018/2001 av om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor. är i krig. Våra tankar är i hög grad i det akuta krisläget och med det ukrainska folket, som kämpar för sin överlevnad och sin självständighet. Men kriget har också satt ljus på beroende av rysk gas, som är skadligt både för klimatet och för vår säkerhet. har länge varnat för det tyska exemplet och att beslutet att stänga ned fullt fungerande kärnkraft skulle leda till just ökat tyskt och europeiskt beroende av rysk gas. Så blev också fallet. På samma sätt varnade vi när den tog motsvarande beslut och lade ned kärnkraftsreaktorer här hemma. Resultatet har blivit skyhöga elpriser under delar av året, pensionärer som sover med dubbla täcken för att ha råd med elräkningen och företag som inte kan expandera eller ställa om sin verksamhet till fossilfritt på grund av bristen på el. En ökad fossilfri energiförsörjning som levererar el dygnet runt oavsett väder är helt enkelt avgörande både för säkerhet och för att vi i inte ska vara direkt eller indirekt beroende av rysk fossil gas. Bara i kommer vi att behöva dubbelt så mycket el för att lyckas med klimatomställningen om industrier och bilar ska gå på el. Då behövs alla fossilfria energislag. Då behövs vattenkraften, då behövs vindkraften och då behövs också kärnkraften. Det här kanske är en av de absolut viktigaste klimatpolitiska frågor som vi har framför oss. vill ta bort det som i praktiken är ett stoppdatum för kärnkraften och undanröja de många lagliga hinder som gör det svårt att bygga ny kärnkraft. Här och är vi först och främst fokuserade på att hjälpa att försvara sig och bevara freden i , men låt oss också ha modet att fatta de beslut som krävs för ett energisystem som både räddar klimatet och gör oss oberoende av . Kriget har också visat att EU är starkt när EU står enat. Det gäller också klimatpolitiken. När 27 länder kan agera gemensamt får det större effekt än när ett land gör det ensamt. Därför betonar vi i alltid vikten av gemensamma regler för klimatet på EU-nivå och allra helst globalt. Det gör vi också i det betänkande som debatteras och i våra reservationer. Vi vet att pris på utsläpp är det mest effektiva sättet att minska utsläppen och att EU:s utsläppshandelssystem alltmer har gjort kolet olönsamt i . vill se ett större utsläppshandelssystem som omfattar fler sektorer, så att fler än får vara med och betala för de utsläpp som de orsakar. Ett första naturligt steg är att inkludera sjöfarten i det här systemet. Vi vill se skärpta krav på alla nya bilar som släpps ut i EU. Det ska vara tuffare krav och lägre utsläpp, för gränsöverskridande problem kräver helt enkelt gränsöverskridande lösningar och gemensamma standarder. vill också att den nationella klimatpolitiken tar ett bredare och mer globalt perspektiv. Det svenska näringslivet är ju på många sätt vår tids nya miljörörelse, och vi ser att svenska företag står i kö för att göra klimatsmarta produkter som kan både minska utsläppen och stärka företagens och konkurrenskraft. När svenska företag kan exportera fossilfritt stål, hållbara batterier eller skogsprodukter för att till exempel bygga hus i trä tränger det undan sådant som annars hade producerats med högre utsläpp i andra delar av världen. Det innebär att världens totala utsläpp minskar. Att det är så beror i hög grad på effektiva industriprocesser men också på att svensk elproduktion i stort sett är fossilfri. Den här nyttan är omfattande. En studie visade att svenska företag bidrog till att minska de globala utsläppen med genom sin export. Det motsvarar ungefär hälften av vad vi här i släpper ut själva. Ju mer som produceras i , desto bättre. har länge kämpat för det här större, globala perspektivet och för att det måste in i klimatarbete. Vi har drivit på för detta också inom ramen för Miljömålsberedningens arbete. Jag hoppas att det kan bli verklighet, så att politiken framöver sätter större fokus på att korta tillståndsprocesser och få fram all den fossilfria el som krävs för att svensk industri ska bli världsledande på att exportera klimatnytta. I sammanhanget är det också viktigt att politiken ger skogen förutsättningar att bidra till omställningen. Den brukade och växande skogen binder mer koldioxid än den som står orörd. Dessutom bidrar alla de produkter som vi får ut från skogen till att tränga ut fossila alternativ. Vi kan bygga hus i trä, göra kläder av träfibrer och köra bil på biobränslen. Det kräver att vi både i och i EU uppmuntrar ett fortsatt aktivt och hållbart skogsbruk för klimatets skull. Här hemma måste vi bli av med regler som att skogsbrukare ska tvingas att räkna varje fågel på sin mark eller i värsta fall helt avstå brukande. På EU-nivå måste våga stå upp för det svenska hållbara skogsbruket och inte, som vissa partier gör, snarare bidra till bilden av skogsbruket som en miljöbov. Sanningen är att över 300 000 människor och familjer som äger skog i brukar den med omsorg, till nytta för både produktionen och de naturvärden som finns i skogen. Innovation och ny teknik är också helt avgörande för att lyckas med omställningen. FN:s klimatpanel pekar bland annat på infångning och lagring av koldioxid, det som kallas CCS, som avgörande för att nå världens klimatmål. Jag är stolt över att den budget som M, KD och SD fick igenom inte bara är tidernas största miljö- och klimatbudget utan också innehåller en stor satsning på just infångning och lagring av koldioxid. Denna satsning är sex gånger större än den som regeringen ursprungligen hade föreslagit. Med den här budgeten kan vi fånga in motsvarande av årliga utsläpp . Det är bra. måste regeringen bara verkställa detta så att vi får igång auktionerna för koldioxinfångning. Regeringen måste också, som och flera andra partier lyfter fram i gemensamma reservationer i det här betänkandet, undanröja de legala och praktiska hinder som fortfarande finns. Regelverk behöver ändras så att transport av koldioxid på fler sätt än bara genom rör blir lagligt och att lagring under havsbottnen och möjliggörs. Dessutom måste vi få samarbeten med andra länder på plats - till exempel med , som ligger längst fram när det gäller att bygga lagringsplatser, men också med andra länder - så att dessa lager inte blir fulla och bokas upp av andra. Vi behöver också få in infångning och lagring av koldioxid i EU:s gemensamma regelverk så att hela tillsammans kan bygga upp ett system för att fånga in och lagra koldioxid. Vi i har klarat och dragit nytta av stora samhällsförändringar förut, och vi ska göra det igen. Industrialiseringen med början skapade många av de svenska företag som vi är allra mest stolta över och som har exporterat till hela världen. Utbyggnaden av kärnkraften gjorde svensk el fossilfri. Digitaliseringen skapade nästa våg av svenska innovationer. Vi gjorde alla de förändringarna till vår styrka. har en unik möjlighet att komma starkt ur även klimatomställningen. Men för det krävs en politik som skapar förutsättningar för att svenska företag och alla människor runt om i ska kunna bidra. Malmen och skogen byggde starkt och rikt . driver malmen och skogen den tekniska utvecklingen framåt igen. Vår rena och stabila elförsörjning gjorde oss till en modern industrination. Rätt hanterad blir klimatomställningen alltså en konkurrensfördel och skapar fler jobb och ett ökat ekonomiskt välstånd. Men har klimatpolitiken misslyckats, och utsläppen har minskat för långsamt. , regeringens eget expertorgan, konstaterar i sin rapport som kom , med finare ord men ändock, att regeringen har ägnat sig åt småfrågor och inte tagit tag i de stora systemfrågorna. Man har drivit symbolpolitik framför resultat och effekt helt enkelt. Rådet kritiserar också regeringen för bristande ledning och styrning. Staten och myndigheterna jobbar inte åt samma håll. Det innebär i förlängningen att alla företag som vill ställa om inte får chansen på grund av långa tillståndsprocesser, bristen på fossilfri stabil el och myndigheter som ibland stjälper mer än de hjälper. Svensk klimatpolitik behöver en nystart. Mitt mål är att klimatet och svenska folket vid valet ska få en ny regering och en klimatpolitik som levererar resultat. Jag står bakom samtliga av reservationer, men jag yrkar för tids vinnande bara bifall till reservation 24. (forts. § 12) Äntligen får vi fortsätta denna klimatdebatt! Vi har gått igenom en pandemi med efterfrågefall av sällan skådat slag och därmed även kraftiga minskningar av utsläppen. Vi har kommit vidare till en återhämtning som fört med sig kraftiga ökningar av utsläppen globalt. befinner vi oss i en ny kris till följd av krig. Det är ännu svårt att veta vilka konsekvenser det kommer att få vad gäller klimatpolitiken på global nivå. Man kan tänka sig att bristsituationen beträffande gas och annat kan leda till ökad förbrukning av såväl olja som kol, vilket i sin tur kan öka utsläppen. Vad kriget visar är hur beroende världens länder är av energi och att förhoppningarna om nya energikällor sällan har direktkontakt med hur det förhåller sig i verkligheten. Västvärlden har växlat ned när det kommer till utvinning av råvaror. Trots ett stort behov av gas, metaller och insatsvaror till jordbruket har produktionen inom i regel minskat. Länder vill gärna ha tillgång till olja, gas, ädelmetaller, konstgödsel med mera, men vi vill inte smutsa ned oss genom att ha dessa verksamheter i vår närhet. Detta gör att vi i stället tvingas förlita oss på en hel del stater som vi allra helst definitivt inte skulle vilja vara beroende av. är ett lysande exempel på detta. Livsmedelssektorn prioriteras ned. Den tidigare S-MP-regeringen har kategoriskt stoppat exempelvis mineralutvinning genom att låta beslut dras i långbänk, utfärda negativa beslut eller förlita sig på de Kafkaliknande svenska miljötillståndsprocesserna. På så sätt har nedstängningspolitiken kunnat bibehållas. Man har också lyckats åstadkomma en kraftig försämring av investeringsklimatet i svensk mineralindustri. Flera stopplagar för enskilda mineraler bidrar till att urholka trovärdigheten för som gruvnation. Ytterligare en stopplag kommer strax att behandlas här i kammaren. Vad behöver är mer insikt om att klimatfrågan är global och att omställningen är just en löpande omställning och ingenting som man genomför med en knapptryckning. Ett exempel på hur det går när man inbillar sig att det ska handla om en knapptryckning skulle kunna vara den svenska reduktionsplikten. Regeringen och övriga sju partier valde att ensidigt titta på ett sektorsbaserat klimatmål för vägtrafiken. Man identifierade reduktionsplikten som det kanske enda verktyget för att kunna uppnå det här målet. Detta kanske är korrekt. Problemet är målet och åtgärden. Från sida varnade vi tidigt för konsekvenserna av etappmålet för vägtrafiken. Vi varnade även för konsekvenserna av reduktionsplikten innan den infördes. Vi förordar att den svenska reduktionsplikten kraftigt begränsas till en reduktionsnivå på för diesel och för bensin. Med anledning av det yrkar jag bifall till reservation 43. står vi inför det faktum att vi har världens dyraste diesel i vårt avlånga land, som är extremt beroende av transporter. Vi har priser som är högre än i . I är skatten högre än vad den är här i på diesel. Från SD:s sida välkomnar vi att fler partier nu vaknat till och insett det ohållbara med den svenska reduktionsplikten. Vi räddar inte klimatet genom att införa en radikal reduktionsplikt och importera av råvarorna. Att göra detta mitt under en brinnande livsmedelskris är extra oansvarigt. Regeringen bör av den anledningen följa uppmaning och minska inblandningen av biodrivmedel i våra bränslen. På så vis kan vi stötta hushåll och företag som lider av de höga drivmedelspriserna. kan vi bidra till att öka utbudet av mat och foder, vilket i slutändan är det som kommer att avgöra hur många fler människor som kommer att lida av svält i världen. Att vi är på väg in i en livsmedelskris ter sig ganska klart. Frågan är hur allvarlig den kommer att bli. Från sida är vi tydliga med att vi står bakom och ambitionen att pressa ned utsläppen på global nivå så att temperaturökningarna hamnar på en hanterbar nivå. Politiken måste därför kännetecknas av effektivitet, och den måste kombineras med ökat ekonomiskt välstånd. Botemedlet får inte vara värre än sjukdomen. Vi ska inte gå igenom efterfrågefall liknande det under pandemin enbart för att minska utsläppen. För att detta ska vara möjligt måste man göra upp med en del motsägelser inom klimatpolitiken, såväl i som globalt. Den svenska elförsörjningen är ett bra exempel på hur det blir när regeringar går vilse bland olika mål. I har vi en genomreglerad elmarknad som präglas av en lång rad olika styrmedel och även förbud. Många regleringar finns det en bra anledning till. El är inte vilken vara som helst. För att vårt högteknologiska samhälle ska kunna fungera måste elen vara tillgänglig jämt, och priset måste vara på en relativt låg nivå för att vi ska kunna bibehålla vår konkurrenskraft. Att då ha politiska mål om förnybart och regelverk som kraftigt försämrar möjligheten att bygga ny kärnkraft är inte rimligt. Det är tillåtet att bygga kärnkraft, brukar det sägas från vissa håll. Men det är enbart tillåtet för ett fåtal företag på några få platser i , och det är bara en viss typ av reaktorer som är tillåtna att byggas.