bet · H901KrU8 · 2022-05-02 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden främst med hänvisning till pågående arbete. Motionsyrkandena handlar bl.a. om en självständig och stark idrott, idrott för alla, coronaviruset, idrottsanläggningar, parasport, elitidrott, tilldelning av stora internationella mästerskap, dopning, friluftslivsmål, forskning om friluftsliv och nordiskt samarbete inom friluftsliv. I betänkandet finns 27 reservationer (M, SD, C, V, KD, L, MP) och fem särskilda yttranden (M, SD, C, KD, L). Cirka 80 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Självständig och stark idrott Tilldelning av stora internationella mästerskap Ansvarsfördelning samt skötsel av bl.a. vandringsleder Motioner som bereds förenklat 1.Idrott för alla, punkt 2 (M) 2.Idrott för alla, punkt 2 (L) 3.Coronaviruset, punkt 3 (SD) 4.Coronaviruset, punkt 3 (L) 5.Utredningar på idrottsområdet, punkt 4 (M) 6.Utredningar på idrottsområdet, punkt 4 (C) 7.Idrottsanläggningar, punkt 5 (M) 8.Idrottsanläggningar, punkt 5 (SD) 9.Idrottsanläggningar, punkt 5 (V) 10.Idrottsanläggningar, punkt 5 (L) 11.Parasport, punkt 6 (SD) 12.Parasport, punkt 6 (C) 13.Parasport, punkt 6 (KD) 14.Parasport, punkt 6 (L) 15.Parasport, punkt 6 (MP) 16.Elitidrott, punkt 7 (SD) 17.Tilldelning av stora internationella mästerskap, punkt 8 (SD) 18.Dopning, punkt 9 (SD) 19.Ridsport, punkt 10 (SD) 20.Friluftslivets status, punkt 11 (L) 21.Friluftslivsmål, punkt 12 (V) 22.Ansvarsfördelning samt skötsel av bl.a. vandringsleder, punkt 13 (M) 23.Ansvarsfördelning samt skötsel av bl.a. vandringsleder, punkt 13 (SD) 24.Friluftsorganisationer, punkt 14 (MP) 25.Forskning om friluftsliv, punkt 15 (SD) 26.Nordiskt samarbete, punkt 16 (M) 27.Nordiskt samarbete, punkt 16 (SD) 1.Särskilt yttrande (M) 2.Särskilt yttrande (SD) 3.Särskilt yttrande (C) 4.Särskilt yttrande (KD) 5.Särskilt yttrande (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 Bilaga 2 Motionsyrkanden som bereds förenklat och avstyrks av utskottet Utskottets förslag till riksdagsbeslut Självständig och stark idrott 2021/22:1317 av (S). 2021/22:3367 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 4 samt 2021/22:3965 av m.fl. (L) yrkandena 41 och 47. Reservation 1 (M) Reservation 2 (L) 2021/22:1246 av (S), 2021/22:2499 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2021/22:4007 av m.fl. (L) yrkande 1. Reservation 3 (SD) Reservation 4 (L) 2021/22:3367 av m.fl. (M) yrkandena 5, 9 och 10, 2021/22:3581 av m.fl. (C) yrkande 9 och 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkande 13. Reservation 5 (M) Reservation 6 (C) 2021/22:2499 av m.fl. (SD) yrkandena 7, 13, 16, 18 och 19, 2021/22:2593 av m.fl. (V) yrkande 1, 2021/22:3367 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 7, 2021/22:3806 av m.fl. (SD) yrkande 52 och 2021/22:4007 av m.fl. (L) yrkande 7. Reservation 7 (M) Reservation 8 (SD) Reservation 9 (V) Reservation 10 (L) 2021/22:2499 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2021/22:3581 av m.fl. (C) yrkandena 11 och 12, 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkande 15, 2021/22:4007 av m.fl. (L) yrkande 4, 2021/22:4097 av och (båda MP) och 2021/22:4165 av m.fl. (KD) yrkande 37. Reservation 11 (SD) Reservation 12 (C) Reservation 13 (KD) Reservation 14 (L) Reservation 15 (MP) 2021/22:2499 av m.fl. (SD) yrkande 11. Reservation 16 (SD) Tilldelning av stora internationella mästerskap 2021/22:2499 av m.fl. (SD) yrkande 5. Reservation 17 (SD) 2021/22:2499 av m.fl. (SD) yrkande 15 och 2021/22:3807 av m.fl. (SD) yrkande 10. Reservation 18 (SD) 2021/22:2458 av m.fl. (SD) yrkande 1. Reservation 19 (SD) 2021/22:4007 av m.fl. (L) yrkande 8. Reservation 20 (L) 2021/22:2593 av m.fl. (V) yrkande 4. Reservation 21 (V) Ansvarsfördelning samt skötsel av bl.a. vandringsleder 2021/22:2500 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 2021/22:3432 av m.fl. (M) yrkande 25. Reservation 22 (M) Reservation 23 (SD) 2021/22:4067 av (MP) yrkande 4. Reservation 24 (MP) 2021/22:2500 av m.fl. (SD) yrkande 8. Reservation 25 (SD) 2021/22:2500 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2021/22:3367 av m.fl. (M) yrkande 13. Reservation 26 (M) Reservation 27 (SD) Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (L), (V), (M), Lawen Redar (S), (S), (S), (C), (M), (SD), (KD), (S), i (SD), (MP), (M), (S), (M) och (SD). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet 80 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Motionerna handlar bl.a. om en självständig och stark idrott, idrott för alla, coronaviruset, utredningar på idrottsområdet, idrottsanläggningar, parasport, elitidrott, tilldelning av stora internationella mästerskap, dopning, friluftslivets status, friluftslivsmål, ansvarsfördelning och skötsel av bl.a. vandringsleder, friluftsorganisationer, forskning inom friluftsliv och nordiskt samarbete inom friluftsliv. Av dessa behandlas 36 motionsyrkanden i förenklad form eftersom de tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . Förslagen i motionerna finns i bilaga 1. Motionsförslagen som bereds förenklat finns även i bilaga 2. Information lämnades till utskottet , av – integrations- och migrationsminister om aktuella idrottsfrågor – företrädare från om coronavirusets påverkan på idrotten – företrädare från , samt och Paralympiska Kommitté om satsningen Elitidrott 2030 – företrädare från Fritidsbanken – företrädare från om rapporten branschen – statens krisstöd till idrott och kultur under coronapandemin – forskare från och om hur det civila samhällets insatser kan vara brottsförebyggande och motverka utanförskap för barn och unga. beslutade att inleda en uppföljning av det riksdagsbundna målet för friluftslivspolitiken och de tio mätbara mål som har redovisats till . beslutades att uppföljningen skulle inriktas mot fyra av de mätbara målen, nämligen Allemansrätten, Tillgång till natur för friluftsliv, Attraktiv tätortsnära natur och Ett rikt friluftsliv i skolan. Uppföljningen har inriktats på att beskriva och analysera följande: – Friluftslivspolitiken och hur den uppfattas av olika aktörer. Detta område omfattar dels hur målen är formulerade och om de är tillräckligt klara och därmed uppföljningsbara, dels samverkan och samarbetet mellan de olika aktörerna som arbetar med friluftslivsmålen. – Friluftsvanor bland befolkningen och om vanorna har förändrats –2021. – Friluftslivspolitiken och coronapandemin, dels svenskarnas friluftslivsvanor under coronapandemin, dels hur pandemin har påverkat kommunerna, länsstyrelserna och friluftsorganisationerna. – Ett rikt friluftsliv i skolan belyses specifikt eftersom det är det enda friluftsmålet som uppvisade en negativ utveckling vid senaste uppföljning av målen. Uppföljningen beräknas vara klar . Självständig och stark idrott Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om en självständig och stark idrott. (S) anser i motion 2021/22:1317 att stödet till svensk idrott ska vara självständigt och starkt. Motionären påtalar att , som fördelar det statliga stödet till idrotten, fått större frihet att själv besluta om vilka prioriteringar som bäst gagnar idrottsrörelsens utveckling. har beslutat om målen för den statliga idrottspolitiken. Det är framför allt två riksdagsbeslut [1] och 2009[2] som ligger till grund för mål och inriktning för den nuvarande idrottspolitiken. Ansvarsfördelningen mellan staten och idrottsrörelsen innebär att staten anger mål och syften med bidragsgivningen medan () fördelar statsbidrag till idrottsverksamhet i enlighet med vad regeringen bestämmer. Idrottsrörelsen formulerar själv målen för sin verksamhet. Idrottsrörelsen ges stort utrymme att själv prioritera hur stödet bäst utvecklar svensk idrott. Enligt uppgift från tas ibland särskilda medel fram för ett särskilt ändamål , såsom insatser i socioekonomiskt svaga områden. Det bedöms då som nödvändigt att öronmärka medlen för att kunna få en särredovisning. Även när medlen går till verksamhet utanför RF och dess anslutna förbund och föreningar bedöms det lämpligt enligt departementet att regeringen tar ställning till fördelningen av medlen. RF har uppgett att idrottsrörelsen har fått större frihet att själv besluta om vilka prioriteringar som bäst gagnar idrottsrörelsens utveckling. Utskottet anser i likhet med motionärerna att den ordning som gäller med en självständig och stark idrottsrörelse som fördelar statsbidrag i enlighet med vad regeringen bestämmer bör vidmakthållas. Utskottet anser inte att motionsyrkandet bör leda till någon åtgärd från sida varför motion 2021/22:1317 (S) avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en idrott för alla bl.a. med hänsyn till det arbete som pågår. Jämför reservation 1 (M) och 2 (L). m.fl. (L) anser i partimotion 2021/22:3965 yrkande 41 att man måste säkerställa en jämställd tillgång till idrott i utsatta områden. I samma motion yrkande 47 framhåller motionärerna att barn i socioekonomisk utsatthet i utsatta områden ska kunna delta i idrottsföreningar och andra fritidsaktiviteter samt att offentliga medel ska fördelas på ett sätt som främjar jämställdhet mellan flickor och pojkar. m.fl. (M) framhåller i kommittémotion 2021/22:3367 yrkande 1 att det är viktigt att poängtera att alla barn och ungdomar har rätt till idrott. Motionärerna anser att man bör utreda formerna för ett stärkt samarbete mellan stat och idrottsrörelse i syfte att minska hinder för idrott kopplat till social, kulturell och religiös bakgrund eller medicinska begränsningar. I samma motion yrkande 4 anser motionärerna att man bör utreda hur Idrottslyftet i ännu högre utsträckning kan riktas mot barn och ungdomar från socialt utsatta områden. Regeringen beslutade att utse en särskild utredare som ska lämna förslag på åtgärder som främjar fysisk aktivitet (dir. 2020:40). Regeringen har bedömt att utredningen ska ha formen av en kommitté. Kommittén ska genom utåtriktat arbete bl.a. öka den allmänna kunskapen om de positiva effekter som fysisk aktivitet bidrar till. Kommittén ska knyta en eller flera referensgrupper till sig med representanter från regioner, kommuner, det civila samhället, idrottsrörelsen och friluftsorganisationer, näringslivet samt forskarsamhället. I uppdraget ingår även att sprida framgångsfaktorer och goda exempel på metoder som främjar fysisk aktivitet i befolkningen samt lämna förslag på åtgärder som främjar fysisk aktivitet. Kommittén ska vid genomförandet av uppdraget bl.a. särskilt beakta sårbara grupper som barn, ungdomar och personer med funktionsnedsättning. Kommittén har lämnat två delrapporter. I den första delrapporten, som kom 2021, anges under prioriterade områden att kommittén kommer att inkludera socioekonomiskt utsatta grupper, personer med funktionsnedsättningar, språk- och kulturella hinder m.fl. eftersom dessa grupper inte bara har sämre levnadsvanor utan ofta lever under livsvillkor som gör det mycket svårare att utveckla och behålla hälsosamma levnadsvanor. I den andra delrapporten, som kom 2022, lämnas fem förslag som långsiktigt främjar fysisk aktivitet, bl.a. förslag som ger barn ökade förutsättningar för rörelse. Uppdraget ska slutredovisas . I () arbete med Strategi 2025 finns fem prioriterade områden, där bl.a. inkluderande idrott för alla ingår. RF har förlängt sitt mångåriga samarbete med AB . Det nya avtalet är värt totalt . Det trädde i kraft och består av flera delar, bl.a. Tillsammans för fler i rörelse och för att sänka tröskeln till rörelse. I budgetpropositionen utgiftsområde 17[3] anger regeringen följande: Nuvarande bidragsregler som RF beslutat om har medfört en bidragsfördelning som bekräftar och stärker ojämlikhet och ojämställdhet i samhället till förmån för socioekonomiskt starka områden på bekostnad av områden med socioekonomiska utmaningar samt till förmån för pojkars idrottande på bekostnad av flickors idrottande. Regeringen avser därför föra nära dialog med RF för att förändringar av bidragsreglerna som medför ökad jämlikhet och jämställdhet inom idrotten kan komma till stånd. Av regleringsbrevet till anslaget 13:1 Stöd till idrott framgår att har beräknats för särskilda insatser för idrott i segregerade områden Målet och syftet med statens bidrag till idrotten är att ge möjligheter för alla i att motionera och idrotta. Därför är en jämlik och jämställd tillgång till idrott för barn och unga, som motionärerna tar upp, grundläggande och självklar. Utskottet välkomnar därmed det arbete som pågår för att nå detta mål och få till stånd en inkluderande idrott för alla. En väg är beslut om särskilda medel för idrott till segregerade områden. Utskottet ser också positivt på regeringens avsikt att föra en dialog med RF för att få till stånd förändrade bidragsregler för att öka jämlikheten och jämställdheten inom idrotten. Utskottet anser inte att motionsyrkandena bör leda till någon åtgärd från sida varför motionerna 2021/22:3367 (M) yrkandena 1 och 4 samt 2021/22:3965 (L) yrkandena 41 och 47 avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om åtgärder för en återstart med hänvisning till de medel som idrottsrörelsen har fått. Jämför reservation 3 (SD) och 4 (L). m.fl. (SD) påtalar i kommittémotion 2021/22:2499 yrkande 1 att det har varit svårt att behålla idrottsutövare på grund av rådande restriktioner och anser att det är viktigt att införa en punktinsats för att locka tillbaka dem som har slutat idrotta. I samma motion yrkande 2 anser motionärerna att regeringen bör låta utreda pandemins effekter och påverkan på folkhälsan. Ett sådant uppdrag borde enligt motionärerna titta både brett och smalt på hur exempelvis stillasittandet, nya rörelsemönster och minskat socialt umgänge påverkat oss. m.fl. (L) framhåller i kommittémotion 2020/21:4007 yrkande 1 ett fortsatt behov av åtgärder och reformer som kan bidra till en omstart för idrottsrörelsen efter pandemin. (S) påtalar i motion 2021/22:1246 att coronapandemin har påverkat samhället i allmänhet och idrottsrörelsen i synnerhet och att återstarten är viktig så att fler barn, unga och vuxna kommer i rörelse och får utöva idrott. Regeringen beslutade att ge ) i uppdrag att genomföra en fördjupad analys av coronapandemins påverkan på idrottsrörelsen. skulle även analysera vilken idrottslig, social, organisatorisk och ekonomisk påverkan som pandemin har fått för olika typer av föreningar. Uppdraget redovisades i rapporten till idrotten, uppföljning 2021. Av rapporten framgår att totalt sett minskade aktivitetsnivån för barn- och ungdomsidrotten, 7–, , men att idrotterna påverkades väldigt olika. Vissa drabbades hårt, inte minst inomhusidrotter, medan andra var helt opåverkade. konstaterar i rapporten dels att parasport drabbades särskilt hårt av pandemin och de följande samhällsrestriktionerna, dels att resultat från Ungdomsbarometern indikerar att träningsnivån varit förhållandevis för unga, 15–, jämfört med tiden före coronautbrottet . Rapporten visar vidare att stödet gjorde nytta i hela idrottsrörelsen men i första hand gick till kommersiell elitidrott som kompensation för förlorade intäkter. Stödets utformning ledde därmed enligt till en ojämlik fördelning. har genomfört en granskning av statens pandemistöd till idrott och kultur. Resultatet av granskningen redovisades i rapporten branschen – statens krisstöd till idrott och kultur under coronapandemin (RiR 2022:7). I rapporten konstaterades att de ekonomiska förutsättningarna för idrotten och kulturen försämrades kraftigt under pandemin och att statens krisstöd i stort utformades på ett ändamålsenligt sätt, men att brådskan ledde till brister i stödens träffsäkerhet. beslutade med anledning av förslag i budgetpropositionen [4] om för uppstart av idrottsverksamhet efter pandemin. Detta särskilt med inriktning på barn och unga samt personer med funktionsnedsättning. har vidare med anledning av en extra ändringsbudget beslutat om ytterligare för uppstart av idrottsverksamhet efter pandemin[5]. I propositionen anges följande: Till följd av den ökade smittspridningen har de återinförda restriktionerna och allmänna råden medfört fortsatt negativa ekonomiska konsekvenser för idrottsverksamheter i hela landet. I syfte att mildra de negativa ekonomiska konsekvenserna samt möjliggöra för aktörerna att starta upp sin verksamhet igen behöver ytterligare medel tillföras. Det behövs främst insatser för att nå barn och unga som slutat delta i idrottsaktiviteter under pandemin och för att bidra till en jämlik och jämställd uppstart av idrottsverksamheterna. För att möjliggöra uppstarten behövs även insatser för att bredda mångfalden av ledarskapet inom idrotten. RF lämnade rapporten med – . I den anges bl.a. Coronapandemin och dess restriktioner har varit påfrestande för de flesta föreningar. Mer än varannan förening är orolig för att inte kunna rekrytera nya medlemmar eller tränare/ ledare och för en svag ekonomi. Färre träningar, tävlingar och matcher har genomförts under den ryckiga tid där idrottsverksamhet fått ställas om, startats om och stängt ner i olika omgångar. Mycket kraft har lagts på att hänga med i vilka restriktioner som gäller och hur dessa ska tolkas. 2021 har i många avseenden tyvärr liknat 2020. Även om träningar och tävlingar har ställts om, har mycket ställts in. av föreningarna har stängt ner sin verksamhet. LOK-stödet visar en minskning på 700 000 aktiviteter 2021 jämfört med . Inomhusidrotter, kampidrotter och paraidrotter har drabbats värst. Specialidrottsförbundens utbildningar har minskat och folkbildningen inom . Bristen på domare och funktionärer är stor när återstarten börjar. De föreningar som har förlorat medlemmar är oroliga att förlora ännu fler . Oron är störst för att tappa tonåringar. Många har sämre ekonomi trots alla stöd och det egna kapitalet har minskat. Större föreningar har generellt sett haft större ekonomiska utmaningar än mindre föreningar. De sociala sammanhangen som vanligtvis sker innan och efter träningar och matcher/tävlingar, men som har uteblivit på grund av restriktionerna har påverkat engagemanget och demokratin negativt. Den bildning som sker naturligt i samtal och grupperingar har till stor del uteblivit. Elitidrotten har pausats på många håll och det finns en oro att junioreliten har påverkats så negativt av pandemin att återväxten till seniorlandslagen är hotad. Det kommer ta att återstarta idrottsrörelsen igen. har många sprängt gränser och gjort förändringar som kommer leva kvar efter pandemin och några idrotter har till och med fått fler medlemmar. En del föreningar menar att demokratin har stärkts under pandemin. Digitaliseringen har ökat tillgängligheten, delaktigheten och flexibiliteten. För att klara återstarten behövs det enligt RF följande: fortsatt långsiktigt ekonomiskt stöd för att kunna bygga upp idrottsrörelsen igen, från barnidrott- och breddidrott- till elitidrott stöd i att rekrytera nya aktiva, ledare, domare och funktionärer stöd för att beta av utbildningsskulden hos ledare/tränare, domare och funktionärer, både genom folkbildning och de mer traditionella SF-utbildningarna stöd för att återuppta det utvecklingsarbete som på många ställen har stannat av kostnadseffektiva lösningar för att behålla den digitalisering som har skett, utan att det blir för oflexibelt och fyrkantigt. Som framgår av bl.a. RF:s rapport finns det på grund av coronaviruset stora utmaningar för idrottsrörelsen. Det krävs omfattande insatser för att bl.a. locka tillbaka dem som slutat: aktiva, ledare, domare och funktionärer. Och man behöver rekrytera nya personer till idrotten. Utskottet välkomnar därför de uppstartsmedel om dels , dels 300 miljoner som beslutats av . Utskottet avser att följa frågan. Med hänvisning till de uppstartsmedel som tillförts idrottsrörelsen bör motionerna 2021/22:1246 (S), 2021/22:2499 (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2021/22:4007 (L) yrkande 1 avstyrkas. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om utredningar och nya mål på idrottsområdet. Jämför reservation 5 (M) och 6 (C). m.fl. (C) anser i partimotion 2021/22:3666 yrkande 13 att statens idrottsanslag bör ses över för att göra resultaten mer klara när det gäller tillgången till idrott för barn och ungdomar ur bl.a. jämställdhets-, jämlikhets- och funktionsnedsättningsperspektiv. Motionärerna påtalar att kulturutskottet gjorde en utvärdering av statens idrottspolitiska mål med inriktning på barn- och ungdomsidrotten. Där konstaterades enligt motionärerna att regeringen inte säkerställt att idrottsanslagen fördelats utifrån fastställda mål och syften och att en slutsats var att det behövs en översyn av statens stöd till idrotten för att tydliggöra utformningen av statens anslag för att göra resultaten mer klara. Ett likadant förslag finns i kommittémotion 2021/22:3581 av m.fl. (C) yrkande 9. m.fl. (M) anser i kommittémotion 2021/22:3367 yrkande 9 att en ny, samlad och långsiktig idrottspolitisk utredning bör tillsättas för att utveckla och utverka idrottspolitiska mål, en struktur och modell för 2020-talet. Motionärerna påtalar att den statliga idrottspolitiken i stor utsträckning bygger på att () som paraplyorganisation samlar den frivilligt organiserade idrottsrörelsen i . Motionärerna påtalar dock att RF inte är lika med all svensk idrott. Svensk idrott omfattar fler idrotter och sporter än de RF hanterar. Detta bör enligt motionärerna föranleda ett vidare arbete om förhållandet mellan idrotten och staten, stöd och fördelningsmodeller m.m. I samma motion yrkande 5 vill motionärerna utreda möjligheten att förändra befintlig lagstiftning så att även privata aktörer kan söka stöd för att bedriva barn- och ungdomsidrott. I motionens yrkande 10 framhåller motionärerna behovet av idrottspolitiska mål även för elitidrottare. Motionärerna påtalar att de idrottspolitiska målen inte omfattar några skarpa mål för elitidrotten, utom den vagt uttryckta formuleringen: ”Stöd kan även lämnas till sådan verksamhet som stärker idrottsutövares internationella konkurrenskraft.” Som nämnts ovan beslutade om målen för den statliga idrottspolitiken i riksdagsbeslut [6] och 2009[7]. Då fastställdes också den principiella ansvarsfördelningen mellan staten och idrottsrörelsen som innebär att staten anger mål och syften med bidragsgivningen medan () fördelar statsbidrag till idrottsverksamhet i enlighet med vad regeringen bestämmer. Idrottsrörelsen formulerar själv målen för sin verksamhet. ) fick i samband med riksdagsbeslutet ansvar för att regelbundet följa upp statens stöd till idrott. I budgetpropositionen [8] anges följande mål för den statliga idrottspolitiken: Mål och syfte med statsbidraget till idrotten är att ge möjligheter för alla i att motionera och idrotta, att främja en god folkhälsa, att stödja en fri och självständig idrottsrörelse samt att ge alla i positiva upplevelser av idrott som underhållning. Stöd till barn och ungdomar ska lämnas till verksamhet som bedrivs ur ett barnrättsperspektiv. Stöd kan även lämnas till sådan verksamhet som stärker idrottsutövares internationella konkurrenskraft. I 4 § förordningen (1999:1177) om statsbidrag till idrottsverksamhet anges följande i fråga om syftet med statsbidraget: Statsbidraget ska stödja verksamhet som bidrar till att utveckla barns och ungdomars intresse och benägenhet för motion och idrott, bedrivs ur ett barnrättsperspektiv, bland annat genom att öka barns och ungdomars inflytande över och ansvar för sitt idrottande, gör det möjligt för alla människor att utöva idrott och motion, bidrar till att väcka ett livslångt intresse för motion och därmed främjar en god hälsa hos alla människor, syftar till att ge flickor och pojkar respektive kvinnor och män lika förutsättningar att delta i idrottsverksamhet, utvecklar samverkan mellan organisationer som arbetar med idrottsverksamhet, skolan och andra som bedriver arbete för att främja fysisk aktivitet och goda motionsvanor, främjar integration och god etik, och aktivt motverkar dopning inom idrotten.