bet · H901NU15 · 2022-03-29 00:00:00 — Regeringen framförde bl.a. att takten i klimatomställningen måste öka och att minskade utsläpp från transportsektorn är en förutsättning för att nå klimatmålen. I budgetpropositionen föreslogs därför olika satsningar som ska påskynda omställningen i transportsektorn. Utöver insatser för elektrifiering av fordonsflottan anger regeringen i sin klimatpolitiska handlingsplan att vätgas kan komma att få en större roll bl.a. när det gäller bränsleceller i fordon. beslutade regeringen att tillkalla en särskild utredare (, måldirektör vid ) med uppdrag att lämna förslag om utfasning av fossila drivmedel och utreda förutsättningarna för förbud mot försäljning av nya bensin- och dieseldrivna bilar. I betänkande I en värld som ställer om – utan fossila drivmedel 2040 föreslogs att användningen av fossila drivmedel i inrikes transporter och arbetsmaskiner i ska vara utfasad (SOU 2021:48). Enligt utredningens uppfattning kan detta genomföras på ett så hållbart och kostnadseffektivt sätt som möjligt genom en kombination av en omfattande elektrifiering, minskad trafik genom ett mer transporteffektivt samhälle och en övergång till långsiktigt hållbara och förnybara drivmedel. Utredningen anser att det s.k. reduktionspliktsystemet bör förändras bl.a. genom att rena och höginblandade flytande biodrivmedel förs in under systemet och att en särskild kvot införs för avancerade biodrivmedel och elektrobränslen. Utredningen var ute på remiss till och enligt uppgift pågår beredning av ärendet inom . behandlade utskottet flera motionsförslag om biobränslen och biodrivmedel som var likalydande med eller snarlika de nu aktuella (bet. 2020/21:NU21). Det gäller exempelvis förslag som på olika sätt gällde satsningar på en ökad inhemsk produktion av biodrivmedel och biobränslen i . Utskottet anförde bl.a. att det delade uppfattningen i motionerna att en ökad svensk produktion av biodrivmedel skulle kunna öka försörjningstryggheten för drivmedel och minska den svenska drivmedelsmarknadens sårbarhet mot omvärldshändelser. Vidare välkomnade utskottet det uppdrag som då hade fått, nämligen att utreda behovet av ytterligare styrmedel för att främja ökad inhemsk produktion av biodrivmedel. Beträffande vissa EU-relaterade förslag med koppling till biodrivmedel och biobränslen redovisade utskottet att det pågick en översyn av direktivet för förnybar energi och att regeringen i den pågående översynen verkar för att höginblandade biodrivmedel ska kunna gynnas framför fossila drivmedel även efter 2021. Vidare konstaterade utskottet att regeringen verkar för att EU-subventioner till fossila bränslen ska fasas ut. Utskottet underströk också vikten av att EU:s s.k. taxonomiförordning inte begränsar möjligheterna att använda och utveckla biodrivmedel och andra biobränslen samt att bioenergi som uppfyller hållbarhetskriterier i EU:s förnybartdirektiv också bör klassas som en hållbar investering enligt taxonomin. behandlade utskottet också förslag om särskilda satsningar på biobränslen för flyget. Förslagen avstyrktes med hänvisning till det ovan nämnda uppdraget till och till att samma myndighet också har ett särskilt uppdrag att främja hållbara biobränslen för flyg. Utskottets ställningstagande redovisas under följande rubriker: – Ökad produktion och användning av biodrivmedel – Vissa övriga frågor om biobränslen och biodrivmedel. Ökad produktion och användning av biodrivmedel Transportsektorn svarar för en ansenlig andel av växthusgasutsläppen från förbränning av fossila bränslen, och transportsystemets omställning är därför central om de långsiktiga klimatmålen ska nås. har beslutat om ett klimatpolitiskt ramverk med målet att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser 2045. Växthusgasutsläppen från inrikes transporter (utom inrikes luftfart) ska minska med jämfört med . Utskottet kan konstatera att en rad åtgärder har vidtagits för att påskynda omställningen till en fossilfri transportsektor; av dessa har olika typer av åtgärder med inriktning på att gynna produktion och användning av fossilfria drivmedel varit centrala. Det har bl.a. vidtagits flera åtgärder för att öka stödet till den inhemska produktionen av biogas, vilka beskrivs närmare längre fram i detta betänkande. Att indirekt gynna biodrivmedel och elektrifiering av fordonsflottan genom att införa ett förbud mot försäljning av nya bensin- och dieseldrivna bilar har belysts av den s.k. , vars betänkande redovisades och som fortfarande bereds inom . Det kan även nämnas att regeringen har som ambition att införa en premie för konvertering av bilar från fossil drift till biodrivmedel eller biogas . Som underlag för detta arbete har regeringen bl.a. låtit utreda förutsättningarna för ett konverteringsstöd. I några motioner förordas att regeringen ska verka för att den inhemska produktionen av biodrivmedel ska öka. Utskottet delar – i likhet med vad det gjorde när liknande förslag behandlades – uppfattningen som kommer till uttryck i motionerna om att en ökad svensk produktion av biodrivmedel skulle kunna öka försörjningstryggheten för drivmedel och minska den svenska drivmedelsmarknadens sårbarhet mot omvärldshändelser. liksom anser utskottet att en ökad inhemsk produktion också skulle kunna skapa arbetstillfällen och bidra till regional utveckling. Dessutom skulle en ökad produktion av hållbara biodrivmedel i öka den totala tillgången på förnybara drivmedel på den europeiska marknaden, vilket skulle främja klimatomställningen även i andra medlemsländer. Utskottet konstaterar att det pågår ett omfattande arbete med att ställa om fordonsflottan. Det handlar dels om elektrifiering, men också om realiserade, föreslagna och aviserade åtgärder med inriktning på att stimulera både efterfrågan på och produktionen av biodrivmedel. Ett viktigt bidrag till det fortsatta arbetet med att stimulera produktionen har varit uppdraget till att utreda behovet av ytterligare styrmedel för att främja ökad inhemsk produktion av biodrivmedel. Uppdraget redovisades och förslagen bereds allt jämt i . Med det anförda avstyrker utskottet motionsyrkandena. Vissa övriga frågor om biobränslen och biodrivmedel I några av motionerna efterfrågas utredningar om förutsättningarna för biodrivmedelstillverkning i . Vidare lyfts frågor om möjligheterna att ge driftsstöd till sådan produktion. Här hänvisar utskottet till att så sent som redovisade ett regeringsuppdrag att utreda behovet av ytterligare styrmedel för att främja en ökad inhemsk produktion av biodrivmedel. Innan regeringen har tagit slutlig ställning till innehållet i bör motionsyrkandena om ytterligare utredningsinsatser på temat ökad biodrivmedelsproduktion i lämnas utan vidare åtgärd från sida. Detsamma gäller de yrkanden som avser driftsstöd till biodrivmedelsanläggningar. Driftsstöd är ett bland många styrmedel som kan vara aktuella i sammanhanget och det finns därför inga skäl för utskottet att specifikt peka ut just driftsstöd som särskilt ändamålsenligt. Utskottet kan vidare konstatera att lagstiftning som läggs fast på EU-nivå påverkar förutsättningarna för produktion och användning av vissa energislag i . Det gäller exempelvis regler för fasta och flytande biobränslen. Utskottet har inte någon annan uppfattning än motionärerna när det gäller vikten av långsiktiga och förutsebara regler för förnybara bränslen på EU-nivå. Utskottet konstaterar även att regeringen i översynen av direktivet för förnybar energi verkar för att det inte ska innehålla restriktioner av andelen biodrivmedel från grödor som är hållbart producerade. Utskottet anser därför att det inte behövs några förslag om tillkännagivanden på dessa områden heller. Enligt utskottets uppfattning är det vidare viktigt att EU:s s.k. taxonomiförordning inte begränsar möjligheterna att använda och utveckla biodrivmedel och andra biobränslen. Utskottet delar regeringens uppfattning att bioenergi som uppfyller hållbarhetskriterier i EU:s förnybartdirektiv också bör klassas som en hållbar investering enligt taxonomin. Taxonomin riskerar annars att slå hårt mot förnybar energi och bioenergin. När det avslutningsvis gäller förslaget i motion 2021/22:3879 (KD) yrkande 67 om en nationell plan för utveckling av biobaserade flygbränslen har utskottet samma uppfattning som när motsvarande yrkande behandlades (bet. 2020/21:NU21). Således delar utskottet fortfarande motionärernas uppfattning att det är viktigt att minska flygets klimatavtryck. I övrigt hänvisar utskottet till det som då anfördes om pågående arbeten i dessa frågor, bl.a. inom ramen för regeringsuppdrag Fossilfritt flyg 2045. Uppdraget omfattar samtliga hållbara förnybara bränslen för flyg och ska även omfatta forskning och utveckling av flyg som drivs av el och vätgas eller kombinationer av dessa energibärare där bränsleceller spelar en central roll. Utskottet konstaterar sammantaget att det pågår arbete i linje med det som efterfrågas i motionen, och bör därmed lämna förslagen utan åtgärd. Därmed avstyrker utskottet samtliga motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet avslår förslag som på olika sätt gäller solenergi. När det gäller större solparker hänvisar utskottet till de bestämmelser om hushållning med mark- och vattenresurser som finns i . Förslag med koppling till solcellers elektromagnetiska kompatibilitet avslås med hänvisning till det förstärkta uppdrag som har på detta område. Jämför reservation 33 (C), 34 (KD) och 35 (MP). Utan närmare motivering föreslås i kommittémotion 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkande 94 ett tillkännagivande om att i stället för att totalförbjuda solceller ställa krav på teknik såsom icke störningsfria optimerare. I kommittémotion 2021/22:4195 av m.fl. (KD) slås det fast att solenergi är en viktig klimatsmart del i energisystemet. Motionärerna konstaterar dock att det är den storskaliga solkraften som är mest intressant ur ett nationellt perspektiv. I motionen redovisas flera utmaningar som etableringar av storskaliga solcellsparker möter. I yrkande 22 efterfrågar motionärerna ett tillkännagivande om att ska ställa sig bakom det som anförs på detta tema i motionen. Enligt vad som anförs i kommittémotion 2021/22:4066 av m.fl. (MP) har solkraft stor potential att öka, både på hustak och på andra ytor. Därför anser motionärerna i yrkande 38 att regeringen bör ta fram en nationell strategi för solenergi i , för produktion av el och värme. Även i kommittémotion 2021/22:4197 av m.fl. yrkande 31 efterfrågas ett tillkännagivande om en sådan strategi. I den sistnämnda motionens yrkande 28 begärs också ett tillkännagivande om att underlätta lokal produktion av solel och solvärme. Det måstes göras mer för att ställa om uppvärmningen av bostäder, sägs det i motion 2021/22:958 av (S). Det är dags att ta nästa steg för att få fler att komplettera dagens uppvärmningsmetoder med solenergi. Därför vill motionären ha ett tillkännagivande om att regeringen ska se över möjligheterna att främja solenergi som uppvärmningsform i befintliga små- och fritidshus samt som tillägg i fjärrvärmesystem. Bakgrund och pågående arbete Sedan elcertifikatssystemet infördes har den förnybara elproduktionen ökat betydligt, och den största delen utgörs av vindkraft. tillkom det drygt 5 350 nya anläggningar inom elcertifikatssystemet. Solcellsanläggningar stod för den största procentuella ökningen , vilket motsvarade en ökning med ca jämfört med föregående år. Trots den stora relativa ökningen av solcellsanläggningar är den totala produktionen av solkraft marginell jämfört med övrig förnybar elproduktion, ca . I scenarier ökar solelsproduktionen till 2050. Utbyggnaden av nätanslutna solcellsanläggningar ökar, dock från en låg nivå. uppgick den installerade effekten till 1 090 MW, vilket var en ökning jämfört med . Det är framför allt antalet mindre solcellsanläggningar, exempelvis på villatak, som har ökat. När det gäller att ta till vara solenergi för direkta uppvärmningsändamål har intresset varierat. Villaanläggningar med system som är mindre än har till stor del drivit den svenska solvärmemarknaden. Solvärmemarknaden för villasegmentet har dock minskat som en följd av att stödsystemet för solvärme togs bort 2011. Tekniken var inte tillräckligt lönsam utifrån de marknadsförutsättningar som rådde för att vara självbärande, och försäljningen minskade. Minskningen sammanföll med ett fortsatt stöd för investeringar i solcellsanläggningar, där det fortfarande råder en exponentiell tillväxt. är det många aspekter som talar för att husägare som vill alstra solenergi från sitt tak i stället väljer att installera solceller. konstaterar bl.a. att elektricitet har fler användningsområden än värme och i takt med att transportsektorn elektrifieras kan det finnas fler nyttor för husägare med att installera solceller. finns inte något direkt stödsystem för solvärme i . Installationskostnaderna för solvärmeanläggningen berättigar till rotavdrag, men kostnaden för anläggningen är inte avdragsgill. Solvärme ingår inte i det gröna avdraget, utan enbart anläggningar som kombinerar solvärme med solel är berättigade till stöd. Genom beslut om budgetpropositionen infördes ett avdrag för gröna investeringar i syfte att underlätta klimatomställningen (prop. 2020/21:1). Avdraget kan användas av privatpersoner som installerar grön teknik som t.ex. solceller. Skattereduktionen ersätter det statliga stöd som fysiska personer har kunnat ansöka om i samband med installation av solceller, för lagring av egenproducerad el och för installation av en laddningspunkt till elfordon. Skattereduktionens utformning liknar den fakturamodell som finns för rut- och rotavdrag, vilket gör det enklare för den enskilde jämfört med den modell med sökbara stöd som fanns tidigare. Den enskilde blir inte heller beroende av hur mycket medel som finns anslagna till investeringsstöd för solceller det aktuella året. Utökad befrielse från energiskatt för egenproducerad el överlämnade regeringen propositionen Utökad befrielse från energiskatt för egenproducerad el till (prop. 2020/21:113). I propositionen föreslog regeringen att undantaget från skatteplikt för egenproducerad el utvidgas genom höjda effektgränser. Regeringen föreslog också att den befintliga skattenedsättningen i form av avdrag i deklarationen för egenproducerad förnybar el, inklusive solel, utvidgas till fullständig skattebefrielse. Effektgränserna för skattenedsättning i form av avdrag skulle enligt förslaget höjas på motsvarande sätt som effektgränserna för undantaget från skatteplikt. Regeringen anförde att förslagen ligger i linje med regeringens ambition att det ska vara enklare och mer lönsamt att investera i förnybar energi för eget bruk. ställde sig bakom regeringens förslag, och lagändringarna trädde i kraft (bet. 2020/21:SkU25, rskr. 2020/21:294). Solceller och elektromagnetisk kompatibilitet Elektromagnetisk kompatibilitet (EMC) innebär att olika elektriska produkter och elinstallationer kan fungera tillsammans utan att störa varandra. fick och Försvarsmakten i uppdrag av regeringen att utreda elektromagnetiska störningar på totalförsvarets verksamheter. I uppdraget ingick att undersöka om och under vilka omständigheter som t.ex. solenergianläggningar kan orsaka elektromagnetiska störningar på verksamheter inom eller i anslutning till områden av riksintresse för totalförsvaret. Uppdraget redovisades till regeringen , och har sedermera tillförts medel i syfte att förstärka arbetet med elektromagnetisk kompabilitet. I myndighetens regleringsbrev anges också att den ska verka för att det utformas harmoniserade EU-standarder, som är tillämpliga på produkter som ingår i solenergianläggningar, så att risken för problem med elektromagnetiska störningar minskar. Storskalig solvärme i fjärrvärmenät har på regeringens uppdrag utrett den ekonomisk potentialen för solvärme i med fokus på storskalig solvärme i fjärrvärmenät. Uppdraget redovisades i en rapport (Solvärme i – en studie med fokus på potential, ekonomi och bidrag till energi- och klimatmål, ER 2021:32). Studien visar att solvärme har störst konkurrenskraft i mindre fjärrvärmenät med höga marginalkostnader . Dessa fjärrvärmenät drivs av förädlade biobränslen, exempelvis pellets. Här är solvärme lönsamt i alla scenarierna. Om investeringskostnaden för solvärme skulle sjunka kan det även bli lönsamt att investera i solvärme i de fjärrvärmenät som eldar oförädlade biobränslen, t.ex. flis. Storskaliga solcellsanläggningar som ett prioriterat samhällsintresse besvarade statsrådet en skriftlig fråga från (V) om huruvida statsrådet anser att behovet av grön förnybar energi från storskaliga solcellsanläggningar i syfte att snabbt kunna möta den globala klimatutmaningen och trygga landets energiförsörjning är ett prioriterat samhällsintresse och att det därmed motiverar en tillfällig verksamhetsändring på existerande jordbruksmark och skogsmark (fr. 2020/21:2224). Statsrådet konstaterade bl.a. att regeringen har beslutat om en livsmedelsstrategi, med det övergripande målet att ska ha en konkurrenskraftig livsmedelskedja där den totala livsmedelsproduktionen ökar, som relevanta nationella miljömål nås, i syfte att skapa tillväxt och sysselsättning och bidra till hållbar utveckling i hela landet. Detta förutsätter, enligt statsrådet, att företagen har tillgång till produktiva mark- och vattenresurser. Vidare framhöll statsrådet att jordbruksproduktionen måste beaktas i den fysiska planeringen tillsammans med andra samhällsintressen, bl.a. energiförsörjningen. Hushållningen med mark- och vattenområden regleras i hushållningsbestämmelserna i 3 och 4 kap. , som syftar till att främja en hållbar utveckling genom långsiktigt god hushållning med mark och vattenområden. Brukningsvärd jordbruksmark får tas i anspråk för anläggningar endast om det behövs för att tillgodose väsentliga samhällsintressen och detta behov inte kan tillgodoses på annan plats. Förutsättningarna för att bygga solceller på jordbruksmark behöver därför bedömas och prövas utifrån förutsättningarna i det enskilda fallet. Enligt statsrådet hade regeringen vid den aktuella tidpunkten inga planer på att förändra hushållningsbestämmelser i dessa delar. I ett svar på en liknande fråga från (C) lämnade statsrådet samma motivering men anförde dessutom att det ofta är möjligt att samutnyttja mark- och vattenområden för flera olika syften (fr. 2020/21:1962). Ett förslag snarlikt det i motion 2021/22:3684 (C) om störningsfria optimerare avstyrktes av utskottet med hänvisning till pågående arbete med att stärka kopplingen mellan elsäkerhetsområdet och energipolitiken och till arbete med att verka för att produkter som ingår i solenergianläggningar utformas så att risken för problem med elektromagnetiska störningar minskar. Solenergi i form av solkraft spelar en begränsad roll i det svenska kraftsystemet. Tillväxttakten är förvisso hög, men från låga nivåer. Förändrade skatteregler kan dock väntas gynna utbyggnaden ytterligare . Storskaliga solcellsanläggningar har anlagts på ett par ställen i landet . Dessa behöver relativt stor markyta och det har väckts en del frågor om hur dessa förhållandevis nya anspråk ska vägas mot andra markanvändningsintressen. Mot bakgrund av vad som anförs i motion 2021/22:4195 (KD) yrkande 22 kan utskottet instämma i att det finns både fördelar och utmaningar som måste beaktas i samband med etableringen av större solcellsanläggningar. Utskottet vill i sammanhanget påminna om att hushållningen med mark- och vattenområden regleras i hushållningsbestämmelserna i 3 och 4 kap. , som syftar till att främja en hållbar utveckling genom långsiktigt god hushållning med mark- och vattenområden. Brukningsvärd jordbruksmark får exempelvis endast tas i anspråk för anläggningar om det behövs för att tillgodose väsentliga samhällsintressen och detta behov inte kan tillgodoses på annan plats. vill utskottet framhålla att det kan finnas möjligheter att samutnyttja mark- och vattenområden för flera olika syften och att det finns betydande arealer takyta som lämpar sig för solkraftsproduktion. Sammantaget gör utskottet bedömningen att det inte finns skäl att rikta ett tillkännagivande till regeringen om storskaliga solkraftsparker. I motion 2021/22:3684 (C) yrkande 94 finns ett förslag om man att i stället för att totalförbjuda solceller bör ställa krav på användning av icke störningsfria optimerare. Eftersom yrkandet helt saknar närmare motivering i motionen utgår utskottet från att det har samma bakgrund som när ett likalydande yrkande förekom i en motion från samma parti som utskottet behandlade (bet. 2020/21:NU21). Därtill tolkar utskottet yrkandet välvilligt och utgår från att det är störningsfria optimerare som efterfrågas och inte icke störningsfria diton. Med detta sagt avstryker utskottet yrkandet med hänvisning till de extra medel som har tillförts för att förstärka arbetet med elektromagnetisk kompabilitet. Därtill kan nämnas att myndigheten i sitt regleringsbrev har fått i uppgift att verka för att det utformas harmoniserade EU-standarder, som är tillämpliga på produkter som ingår i solenergianläggningar, så att risken för problem med elektromagnetiska störningar minskar. När det gäller motion 2021/22:958 (S), som gäller utökade insatser för att främja användningen av solvärme i småhus, i fritidshus och som en del i fjärrvärmeproduktionen hänvisar utskottet till att har haft i uppdrag av regeringen att utreda den ekonomiska potentialen för solvärme i med fokus på storskalig solvärme i fjärrvärmenät. I rapporten redovisas också att intresset för småskaliga solvärmelösningar har minskat , bl.a. som en konsekvens av att olika stöd har avvecklats och att intresset för investeringar i småskaliga solenergilösningar främst har inriktats på produktion av el. Sammanfattningsvis avstyrker utskottet samtliga motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet avslår ett antal förslag som handlar om en nationell vätgasstrategi och om satsningar på produktion av vätgas i . Utskottet hänvisar till att har föreslagit en sådan strategi och till att det pågår ett arbete på flera områden med att flytta fram positioner när det gäller att göra vätgas till en viktig del av det svenska energisystemet. Även förslag som på olika sätt handlar om att förbättra förutsättningarna för biogasproduktionen i avslås av . Utskottet redovisade en positiv grundsyn på fortsatt och om möjligt även ökad produktion och användning av biogas i , men pekade på de olika subventioner i form av produktions- och investeringsstöd samt skattebefrielse som redan riktas till produktion och användning av biogas. Jämför reservation 36 (M, KD), 37 (MP), 38 (C), 39 (V), 40 (KD), 41 (L), 42 (M), 43 (SD), 44 (C), 45 (V), 46 (L), 47 (SD), 48 (KD) och 49 (L). Vätgas berörs i Liberalernas partimotion 2021/22:4199 av m.fl. I yrkande 14 efterfrågas ett tillkännagivande om att regeringen ska verka för att kommissionen ska lägga fram en tidssatt plan som beskriver hur produktionen av vätgas från fossila bränslen inom EU snabbt ska fasas ut. Vidare sägs det att fossila bränslen kan ersättas med olika syntetiskt framställda flytande kolväten. Därför förordar motionärerna i yrkande 70 att i ett tillkännagivande ska framföra till regeringen att elektrobränslen framställda med fossilfria energislag ska jämställas med hållbart framställda förnybara bränslen i svenska lagar och regelverk. Vidare vill de i yrkande 71 att linje ska vara att elektrobränslen framställda med fossilfria energislag ska jämställas med hållbart framställda förnybara bränslen i EU-lagstiftningen. Utöver detta understryker motionärerna i yrkande 51 betydelsen av att genom ett tillkännagivande framhåller vikten av att raffinaderierna har tillräckligt god och pålitlig tillgång till fossilfri el för att kunna producera den vätgas de behöver med hjälp av elektrolys. I kommittémotion 2021/22:3688 av m.fl. (M) framhålls att vätgasen har goda möjligheter att spela en viktig roll i klimatomställningen.