bet · H901CU20 · 2022-05-20 00:00:00 — Stärkt rätt till skadestånd för brottsoffer Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till ändringar i bl.a. skadeståndslagen och utsökningsbalken. Lagändringarna syftar till att stärka brottsoffers rätt till skadestånd och handlar bl.a. om att • åstadkomma en påtaglig höjning av nivåerna på kränkningsersättning • utvidga rätten till kränkningsersättning för poliser och andra yrkesgrupper med särskild beredskap • stärka rätten till ersättning för efterlevande anhöriga genom en ny form av ideell ersättning, s.k. särskild anhörigersättning • utvidga möjligheterna att utmäta frihetsberövandeersättning till förmån för brottsoffer • ge fordringar som avser skadestånd på grund av brott företräde framför oprioriterade fordringar vid löneutmätning. Lagändringarna föreslås träda i kraft , med undantag för lagändringen om ändrad företrädesordning vid löneutmätning som föreslås träda i kraft . Vidare föreslår utskottet ett tillkännagivande till regeringen. Enligt tillkännagivandet bör regeringen tillsätta en utredning i enlighet med tillkännagivande om effektivare utbetalning av ersättning till brottsoffer genom statens försorg. Utskottets förslag grundas på förslag i motioner. Utskottet anser att bör avslå övriga motionsyrkanden. I betänkandet finns sex reservationer (S, M, SD, C, KD, L). I en av reservationerna (S) föreslås att inte ska göra något tillkännagivande. Proposition 2021/22:198 Stärkt rätt till skadestånd för brottsoffer. Tio yrkanden i följdmotioner. 13 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Allmänt om bestämmandet av kränkningsersättning Kränkningsersättning för yrkesgrupper med särskild beredskap Utmätning till förmån för brottsoffer Utbetalning av skadestånd till brottsoffer 1.Allmänt om bestämmandet av kränkningsersättning, punkt 2 (C) 2.Kränkningsersättning för yrkesgrupper med särskild beredskap, punkt 3 (M, KD) 3.Kränkningsersättning för yrkesgrupper med särskild beredskap, punkt 3 (SD) 4.Särskild anhörigersättning, punkt 4 (L) 5.Utmätning till förmån för brottsoffer, punkt 5 (M, SD, KD) 6.Utbetalning av skadestånd till brottsoffer, punkt 6 (S) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 Bilaga 2 Regeringens lagförslag Bilaga 3 yttrande 2021/22:JuU6y Utskottets förslag till riksdagsbeslut antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i utsökningsbalken, 2. lag om ändring i skadeståndslagen (1972:207), 3. lag om ändring i brottsskadelagen (2014:322). Därmed bifaller proposition 2021/22:198 punkterna 1–3 och avslår motionerna 2021/22:3778 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2021/22:3787 av m.fl. (M) yrkande 3. Allmänt om bestämmandet av kränkningsersättning 2021/22:4595 av och (båda C) yrkande 2. Reservation 1 (C) Kränkningsersättning för yrkesgrupper med särskild beredskap 2021/22:2528 av m.fl. (SD) yrkande 40, 2021/22:3781 av m.fl. (M) yrkande 14, 2021/22:4628 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2021/22:4634 av m.fl. (M). Reservation 2 (M, KD) Reservation 3 (SD) 2021/22:4533 av m.fl. (L) yrkande 2. Reservation 4 (L) Utmätning till förmån för brottsoffer 2021/22:4627 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2021/22:4628 av m.fl. (SD) yrkande 3. Reservation 5 (M, SD, KD) Utbetalning av skadestånd till brottsoffer ställer sig bakom det som utskottet anför om effektivare utbetalning av skadestånd till brottsoffer och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:197 av (C), 2021/22:429 av (M), 2021/22:455 av m.fl. (V) yrkande 11, 2021/22:2561 av m.fl. (SD) yrkande 12, 2021/22:3579 av m.fl. (C) yrkande 38, 2021/22:3778 av m.fl. (M) yrkande 2, 2021/22:3974 av m.fl. (L) yrkande 83, 2021/22:4031 av m.fl. (M) yrkande 51, 2021/22:4187 av m.fl. (KD) yrkande 16, 2021/22:4533 av m.fl. (L) yrkande 1, 2021/22:4595 av och (båda C) yrkande 1, 2021/22:4627 av m.fl. (KD) yrkande 1 och 2021/22:4628 av m.fl. (SD) yrkande 1. Reservation 6 (S) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (MP), (KD), (S), (M), (S), (M), (SD), (S), (C), (M), (SD), (S), (S), (L), (M), (V) och (SD). I betänkandet behandlar utskottet proposition 2021/22:198 Stärkt rätt till skadestånd för brottsoffer. I propositionen finns en redogörelse för ärendets beredning fram till regeringens beslut om propositionen. Regeringens förslag till riksdagsbeslut återges i bilaga 1. Regeringens lagförslag finns i bilaga 2. Fem motioner med sammanlagt tio yrkanden har väckts med anledning av propositionen. I betänkandet behandlar utskottet även tolv motioner med 13 yrkanden från allmänna motionstiden /22. Förslagen i motionerna finns i bilaga 1. tillkännagav för regeringen att den bör återkomma med ett lagförslag om fördubblad kränkningsersättning till brottsoffer (bet. 2018/19:JuU1, rskr. 2018/19:73). Vidare riktade två tillkännagivanden till regeringen om en utvidgad rätt till kränkningsersättning för poliser (bet. 2018/19:JuU10, rskr. 2018/19:191 och bet. 2019/20:JuU8, rskr. 2019/20:43). I betänkandet behandlas även den redovisning av hanteringen av dessa tillkännagivanden som regeringen gör i propositionen. har gett justitieutskottet tillfälle att yttra sig över propositionen och följdmotionerna i de delar som berör justitieutskottets beredningsområde. Yttrandet återges i bilaga 3. I ärendet har utskottet också tagit emot en skrivelse från allmänheten. Avsnittet är disponerat så att utskottet inleder med att behandla regeringens lagförslag och motionsyrkanden från allmänna motionstiden som får anses tillgodosedda genom lagförslagen. Därefter behandlas motioner som samtliga innehåller förslag på tillkännagivanden till regeringen i frågor som anknyter till lagförslagen. Utskottets förslag i korthet antar regeringens lagförslag om stärkt rätt till skadestånd för brottsoffer samt avslår motionsyrkanden som får anses tillgodosedda genom lagförslagen. tillkännagav för regeringen att den bör återkomma med ett lagförslag om fördubblad kränkningsersättning till brottsoffer (bet. 2018/19:JuU1, rskr. 2018/19:73). Enligt behöver brottsofferperspektivet stärkas, och den kränkning som brottsoffret lidit efter att ha utsatts för brott bör värderas högre i skadeståndshänseende för att stå i bättre överensstämmelse med de etiska och sociala värderingar som är rådande . Vidare riktade två tillkännagivanden till regeringen om en utvidgad rätt till kränkningsersättning för poliser (bet. 2018/19:JuU10, rskr. 2018/19:191 och bet. 2019/20:JuU8, rskr. 2019/20:43). Enligt tillkännagivandena bör regeringen genomföra åtgärder för att modernisera lagstiftningen så att kränkningsersättning betalas ut i fler fall än när poliser är brottsoffer. anförde bl.a. att poliser anses ha bättre förutsättningar än andra att tåla angrepp men att de krävande uppgifter som följer med uppdraget som polis inte innebär att enskilda poliser ska behöva tåla vad som helst. I propositionen föreslår regeringen lagändringar för att utvidga brottsoffers rätt till skadestånd och möjlighet att få ut sådan ersättning. Det övergripande syftet med lagändringarna är att stärka brottsoffers ställning och minska skadeverkningarna av brott. Höjda nivåer på kränkningsersättning Regeringen föreslår att bestämmelserna i skadeståndslagen (1972:207) om hur kränkningsersättning bestäms ska ändras i syfte att påtagligt höja nivåerna på ersättningen. Vid bedömningen av vad som utgör skälig kränkningsersättning ska ersättningen bestämmas på ett sätt som även innebär att den kränkte får upprättelse för angreppet. Vidare ska ytterligare fyra omständigheter särskilt beaktas vid skälighetsbedömningen. Det gäller om handlingen – riktat sig mot någon som den skadeståndsskyldige har eller har haft ett nära förhållande till – tagits upp med ett tekniskt hjälpmedel under förhållanden som inneburit risk för att upptagningen sprids – utförts av flera personer tillsammans mot den skadelidande eller – innefattat hot som påtagligt har förstärkts genom anspelning på ett våldskapital. Utvidgad rätt till kränkningsersättning för poliser och andra yrkesgrupper med särskild beredskap Regeringen föreslår att rätten till kränkningsersättning för poliser och personer inom andra yrkesgrupper med särskild beredskap ska utvidgas. Sålunda ska det i skadeståndslagen införas en särskild bestämmelse som anger att om den som utsätts för brott i tjänsten får anses ha en särskild beredskap för angreppet ska det vid bedömningen av om kränkningen är allvarlig särskilt beaktas om angreppet riktar sig mot den angripnes privata sfär eller är fysiskt. Stärkt rätt till ideell ersättning för efterlevande anhöriga Regeringen föreslår att det i skadeståndslagen ska införas en ny form av ideell ersättning, s.k. särskild anhörigersättning. Den som uppsåtligen eller av grov oaktsamhet genom brott orsakar någon annans död ska betala sådan ersättning till den som stod den avlidne särskilt nära om det inte är uppenbart oskäligt. Ersättningen ska oberoende av omständigheterna i det enskilda fallet bestämmas till ett skäligt belopp som är lika stort för var och en av de ersättningsberättigade. Brottsskadeersättning ska kunna betalas för skada som ersätts enligt den nya bestämmelsen om särskild anhörigersättning. Rätten till sådan brottsskadeersättning ska ha samma omfattning som rätten till särskild anhörigersättning enligt skadeståndslagen, och ersättningen ska bestämmas på samma sätt som enligt skadeståndslagen. I den utsträckning en domstol har prövat ett yrkande om särskild anhörigersättning i sak ska som huvudregel inte få bestämma brottsskadeersättningen i den delen till ett lägre belopp än vad som följer av domstolens avgörande. Det ska även göras vissa ändringar i skadeståndslagen och brottsskadelagen till följd av att det införs en rätt till särskild anhörigersättning. Utvidgade utmätningsmöjligheter till förmån för brottsoffer Regeringen föreslår att viss ersättning enligt lagen (1998:714) om ersättning vid frihetsberövanden och andra tvångsåtgärder (frihetsberövandelagen) ska kunna utmätas för fordringar som avser skadestånd på grund av brott. Om det finns flera sökande som har fordringar som avser skadestånd på grund av brott ska utmätning av frihetsberövandeersättningen som huvudregel ske för dessa sökande. Ändrad företrädesordning vid löneutmätning Regeringen föreslår att företrädesordningen vid löneutmätning ändras på så sätt att fordringar som avser skadestånd på grund av brott ska ha företräde framför oprioriterade fordringar. Lagändringen om ändrad företrädesordning vid löneutmätning föreslås träda i kraft och övriga lagändringar . Genom förslagen om höjda nivåer på kränkningsersättning och om en utvidgad rätt till kränkningsersättning för poliser och andra yrkesgrupper med särskild beredskap anser regeringen att de aktuella tillkännagivandena är tillgodosedda och därmed slutbehandlade. I kommittémotion 2021/22:3778 av m.fl. (M) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande till regeringen om att påskynda arbetet med förslaget om fördubblad kränkningsersättning i betänkandet Ersättning till brottsoffer. I kommittémotion 2021/22:3787 av m.fl. (M) yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande till regeringen om att skadeståndet för den som utsatts för ett sexualbrott bör höjas avsevärt. ser positivt på regeringens förslag om att utvidga rätten till kränkningsersättning för poliser och personer inom andra yrkesgrupper med särskild beredskap. anser därför att civilutskottet bör tillstyrka lagförslaget i den delen. Vidare har justitieutskottet inget att invända mot regeringens redovisning av tillkännagivanden. ser, liksom justitieutskottet i berörd del, positivt på regeringens lagförslag om en stärkt rätt till skadestånd för brottsoffer samt konstaterar att det inte har väckts någon motion som går emot att nu antar lagförslagen. Dessa bör därför antas av de skäl som anförs i propositionen. Vidare får motionsyrkandena i detta avsnitt anses tillgodosedda genom lagförslagen och bör därför avslås. I likhet med justitieutskottet har civilutskottet inget att invända mot regeringens redovisning av hanteringen av tillkännagivanden. Allmänt om bestämmandet av kränkningsersättning Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om en utökning av de omständigheter som särskilt ska beaktas när kränkningsersättningen bestäms. Jämför reservation 1 (C). I kommittémotion 2021/22:4595 yrkande 2 begär och (båda C) ett tillkännagivande till regeringen om att även hatbrottsmotiv och att brott riktas mot någon inom ramen för hans eller hennes yrkesutövning bör beaktas särskilt inom ramen för den skälighetsbedömning som ska göras vid fastställande av kränkningsersättningens storlek. Omständigheter som särskilt ska beaktas vid bestämmande av kränkningsersättningens storlek Enligt gällande reglering ska skadestånd med anledning av kränkning bestämmas efter vad som är skäligt med hänsyn till handlingens art och varaktighet. Vid den bedömningen ska särskilt beaktas om handlingen haft förnedrande eller skändliga inslag varit ägnad att framkalla allvarlig rädsla för liv eller hälsa riktat sig mot någon med särskilda svårigheter att värja sin personliga integritet inneburit missbruk av ett beroende- eller förtroendeförhållande eller varit ägnad att väcka allmän uppmärksamhet. Omständigheterna knyter an till handlingen och har ansetts vara så grundläggande vid bestämmandet av kränkningsersättningen att de bör komma till uttryck i lagen. Även andra relevanta omständigheter kan dock påverka ersättningens storlek, dvs. uppräkningen är inte uttömmande. (Se prop. 2000/01:68 s. 52 f.) Lagförslagen i detta ärende innebär att ersättningen ska bestämmas på ett sätt som även innebär att den kränkte får upprättelse för angreppet. Vidare ska ytterligare fyra omständigheter särskilt beaktas vid skälighetsbedömningen. Det gäller om handlingen – riktat sig mot någon som den skadeståndsskyldige har eller har haft ett nära förhållande till – tagits upp med ett tekniskt hjälpmedel under förhållanden som inneburit risk för att upptagningen sprids – utförts av flera personer tillsammans mot den skadelidande eller – innefattat hot som påtagligt har förstärkts genom anspelning på ett våldskapital. Syftet med tillägget av de nya omständigheterna är enligt propositionen att åstadkomma mer individualiserade bedömningar utifrån omständigheterna i det enskilda fallet och därmed möjliggöra relativa höjningar av kränkningsersättningsnivåerna för vissa särskilt integritetskränkande handlingar. Gemensamt för de nya omständigheterna är, anför regeringen, dels att de typiskt sett ökar graden av kränkning, dels ligger i linje med senare års förstärkningar av det straffrättsliga skyddet för vissa handlingar. När det gäller förslag från några remissinstanser om ytterligare omständigheter som ska beaktas särskilt när kränkningsersättningen bestäms anför regeringen i propositionen följande (s. 23 f.): Några remissinstanser lämnar förslag på ytterligare omständigheter som ska beaktas särskilt när kränkningsersättningen bestäms. Som framhölls i samband med reform av kränkningsersättningsreglerna är det inte möjligt att räkna upp eller närmare precisera alla relevanta omständigheter, utan i lagen uttrycks de typiskt sett viktigaste omständigheterna (se prop. 2000/01:68 s. 52 f.). Även andra omständigheter än de som räknas upp kan alltså beaktas när kränkningsersättningen bestäms, och det ankommer på rättstillämpningen att bestämma vad som ska beaktas i ett enskilt fall. Som och pekar på finns det även en risk för att en omfattande uppräkning över omständigheter som särskilt ska beaktas kan leda till att andra angelägna omständigheter inte beaktas. Det finns därför även ett värde i att uppräkningen inte blir alltför omfattande. Mot denna bakgrund anser regeringen att fler omständigheter än de som föreslås av utredningen inte bör anges i lagen. Regeringen vill, med anledning av förslaget från att även den omständigheten att brottet haft ett hatmotiv bör tas med i uppräkningen, understryka att det vid bestämmandet av kränkningsersättning måste beaktas om angreppet strider mot grundläggande samhällsvärderingar, t.ex. alla människors lika värde (se prop. 2000/01:68 s. 53). anser att civilutskottet bör avstyrka motionsyrkandet. konstaterar att de omständigheter som särskilt ska beaktas när kränkningsersättningens storlek bestäms knyter an till handlingen och har ansetts vara så grundläggande i sammanhanget att de bör komma till uttryck i lagen. Den nya reglering som utskottet tidigare i betänkandet ställt sig bakom innebär bl.a. att ytterligare fyra omständigheter särskilt ska beaktas vid skälighetsbedömningen. Syftet är att möjliggöra relativa höjningar av kränkningsersättningsnivåerna för vissa särskilt integritetskränkande handlingar. Gemensamt för de nya omständigheterna är att de dels typiskt sett ökar graden av kränkning, dels ligger i linje med senare års förstärkningar av det straffrättsliga skyddet för vissa handlingar. Utskottet delar regeringens bedömning att fler omständigheter än de som föreslagits av utredningen inte bör anges i lagen. Som regeringen framhåller i propositionen kan dock även andra relevanta omständigheter påverka ersättningens storlek, dvs. uppräkningen är inte uttömmande. Det är alltså en uppgift för rättstillämpningen att bestämma vad som ska beaktas i ett enskilt fall. Som vidare understryks i propositionen, med hänvisning till äldre förarbetsuttalanden, måste det vid bestämmande av kränkningsersättningen beaktas om angreppet strider mot grundläggande samhällsvärderingar, t.ex. alla människors lika värde. Därmed bör, som också justitieutskottet föreslår, motionsyrkandet avslås. Kränkningsersättning för yrkesgrupper med särskild beredskap Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om kränkningsersättning för yrkesgrupper med särskild beredskap. Utskottet hänvisar till det lagförslag som utskottet ställt sig bakom. Jämför reservation 2 (M, KD) och 3 (SD). I kommittémotion 2021/22:4634 av m.fl. (M) begärs ett tillkännagivande till regeringen om att särbehandlingen av poliser och andra yrkesgrupper med särskild beredskap i fråga om ersättning för kränkning ska göras till ett uttryckligt undantag i skadeståndslagen. Motionärerna ser en risk för att den nya regleringen inte kommer att få eftersträvad effekt. Ett liknande förslag finns i kommittémotion 2021/22:3781 av m.fl. (M) yrkande 14. I kommittémotion 2021/22:4628 av m.fl. (SD) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande till regeringen om att rätten till kränkningsersättning ska vara lika för alla, oavsett yrkesgrupp. Ett liknande förslag finns i kommittémotion 2021/22:2528 av m.fl. (SD) yrkande 40. Den nya regleringen om kränkningsersättning för poliser och andra yrkesgrupper med särskild beredskap Den nya regleringen om kränkningsersättning för poliser och andra yrkesgrupper med särskild beredskap innebär att det i skadeståndslagen införs en särskild bestämmelse som anger att om den som utsätts för brott i tjänsten får anses ha en särskild beredskap för angreppet ska det vid bedömningen av om kränkningen är allvarlig särskilt beaktas om angreppet riktar sig mot den angripnes privata sfär eller är fysiskt. Betydelsen av särskild beredskap för ett angrepp Regeringen anför i propositionen att det närmast är en självklarhet att hänsyn behöver tas till vem som blir utsatt för ett brott och under vilka omständigheter det sker när man bedömer om den angripnes personliga integritet blivit allvarligt kränkt. Detta gäller oavsett vem den angripne är. Att det kan krävas något mer för att en allvarlig kränkning ska kunna konstateras när ett angrepp riktas mot någon som tillhör en viss yrkesgrupp och har en särskild beredskap för angreppet är därmed enligt regeringen rimligt och bör gälla även fortsättningsvis. Regeringen delar därför inte uppfattningen hos en remissinstans att den angripnes eventuella beredskap för angreppet inte bör ha någon betydelse för allvarlighetsbedömningen. Av samma skäl kan regeringen heller inte ställa sig bakom uppfattningen hos en annan remissinstans att beredskap för angrepp endast i yttersta undantagsfall bör kunna påverka rätten till kränkningsersättning. Allmänt om de nya riktlinjerna vid allvarlighetsbedömningen När det gäller de nya riktlinjerna vid allvarlighetsbedömningen anför regeringen att det visserligen normalt finns en rätt till kränkningsersättning när det är fråga om en brottslig handling som direkt angriper den privata sfären (prop. 2000/01:68 s. 50 och 66). Detta bör enligt regeringen gälla även fortsättningsvis och tydliggöras. Som utredningen konstaterar är det en sak att bli angripen i egenskap av yrkesperson och en annan sak att bli utsatt för ett angrepp av mer personlig karaktär. Sådana angrepp går ”igenom uniformen”. När det gäller fysiska angrepp visar utredningens praxisgenomgång att domstolarna ställer förhållandevis höga krav på ett fysiskt angrepp för att det ska anses innebära en allvarlig kränkning. Regeringen delar utredningens bedömning att det finns anledning att se mer allvarligt på situationer där poliser och personer inom andra yrkesgrupper med särskild beredskap utsätts för brottsliga angrepp i tjänsten som innefattar någon form av fysiskt angrepp av inte alltför lindrigt slag. Skyddet för den kroppsliga integriteten bör därför stärkas genom att det i lag anges att det vid allvarlighetsbedömningen särskilt ska beaktas om ett angrepp är fysiskt. Enligt regeringen bedöms de föreslagna riktlinjerna leda till att kränkningsersättning tillerkänns i fler fall än . Närmare om de omständigheter som särskilt ska beaktas vid allvarlighetsbedömningen Regeringen utvecklar i propositionens författningskommentar följande om de omständigheter som särskilt ska beaktas vid allvarlighetsbedömningen (s. 53 f.): Med angrepp som riktar sig mot den privata sfären avses angrepp som är av mer personlig karaktär och inte riktar sig mot den angripne i dennes egenskap av yrkesperson. Som exempel kan nämnas rasistiska, sexistiska eller liknande tillmälen och hot som anspelar på den angripnes familj och andra närstående. Med fysiska angrepp avses t.ex. slag, sparkar, bett, rivningar och bespottning. Det krävs inte att ett brott är fullbordat i straffrättslig mening för att det ska betraktas som ett fysiskt angrepp. Även försöksbrott kan alltså vara att hänföra till de fysiska angreppen. Angrepp som riktar sig mot den angripnes privata sfär eller fysiska angrepp bör som utgångspunkt anses innebära att kravet på allvarlig kränkning är uppfyllt. ska allvarlighetsbedömningen – som alltid – göras utifrån en samlad bedömning av samtliga relevanta omständigheter där viss ledning kan hämtas från uppräkningen i 5 kap. 6 § av faktorer som påverkar kränkningsersättningens storlek (se prop. 2000/01:68 s. 65). Det förhållandet att angreppet riktat sig mot den privata sfären eller varit fysiskt är omständigheter som särskilt ska beaktas vid den bedömningen, men är inte de enda omständigheter som kan beaktas. Av detta följer t.ex. att även verbala angrepp som inte riktar sig mot den angripnes privata sfär kan anses innebära en allvarlig kränkning, beroende på omständigheterna i det enskilda fallet. Vidare kan det även vid allvarlighetsbedömningen ha betydelse vilken situation angreppet sker i och i vilken utsträckning den angripne har skäl för ökad beredskap. Det är inte ovanligt att situationen är sådan att den eller de som genomför ett ingripande eller annan tjänsteåtgärd har anledning att förvänta sig ett visst verbalt och fysiskt motstånd. Lindrigare fysiska angrepp som utgör rena försök att undkomma eller försvåra ingripandet bör lika lite som normalt anses utgöra allvarliga kränkningar i skadeståndsrättslig mening. Uppsåtliga fysiska angrepp i form av t.ex. knytnävsslag i ansiktet, sparkar mot känsliga delar av kroppen, bett på oskyddade kroppsdelar, klös i ansiktet eller på andra oskyddade delar av kroppen och liknande bör däremot normalt leda till att angreppet bedöms utgöra en allvarlig kränkning.