bet · H901KU22 · 2022-04-08 00:00:00 — Vad gäller behovet av förtydligande eller ytterligare reglering av frågan om god tro i samband med återkrav konstaterar utskottet att den aktuella bestämmelsen om återkrav är utformad med motsvarande bestämmelser i socialförsäkringsbalken och lagen om arbetslöshetsersättning som förebilder. Utformningen av bestämmelsen torde därmed enligt utskottet inte föranleda mer ovisshet än motsvarande bestämmelser inom andra områden. Det innebär vidare att det finns viss praxis att tillgå vid tillämpningen av bestämmelsen. I likhet med Lagrådet anser utskottet dock att det inte är oproblematiskt att knyta den goda tron till tidpunkten för utbetalningen. Bedömningen av god tro bör således inte begränsas till de förhållanden som rådde senast för själva utbetalningen som uttals i framställningen. Innebörden och tolkningen av bestämmelsen bör i detta avseende inte skilja sig från motsvarande bestämmelser i ovannämnda lagar. Utskottet delar riksdagsstyrelsens bedömning att de ledamöter som före ikraftträdandet har logiersättning ska kunna fortsätta ha det så länge övriga förutsättningar förblir uppfyllda och föreslår således inte någon ändring i förslaget till övergångsbestämmelser med anledning av Lagrådets synpunkt. Vidare ser utskottet inte något behov av att en särskild övergångsbestämmelse införs med anledning av de ändringar i ersättningslagen som trädde i kraft . Utskottet konstaterar att , när de nu aktuella lagändringarna föreslås träda i kraft, har de nya reglerna varit i kraft så länge att det inte längre behövs några övergångsbestämmelser. Utskottet anser slutligen att de redaktionella och språkliga ändringar som Lagrådet föreslår bör beaktas och att bestämmelserna ska utformas i enlighet med vad Lagrådet föreslår i dessa delar. Sammanfattningsvis föreslår utskottet att , på de grunder som riksdagsstyrelsen anför, antar förslaget till ändringar i ersättningslagen med de ändringar som redogjorts för ovan samt med vissa övriga redaktionella ändringar inklusive de ändringar i 1 kap. 1 § och 12 kap. 11 § som utskottet uppmärksammat under Ärendet och dess beredning. Utskottets förslag i korthet antar, med vissa redaktionella ändringar, riksdagsstyrelsens förslag om att bestämmelser om arvode till ordföranden, övriga ledamöter och ersättaren för ordföranden i ska tas in i lagen om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ (arvodeslagen) och att en upplysningsbestämmelse om detta ska tas in i lagen med instruktion för . antar också, med vissa redaktionella ändringar, riksdagsstyrelsens förslag om att ledamöter och suppleanter i delegation till den gemensamma parlamentariska kontrollgruppen för Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpningen (Europol) ska ha rätt till ett sammanträdesarvode och att detta ska regleras i arvodeslagen. antar även, med vissa redaktionella ändringar, riksdagsstyrelsens förslag till följdändringar i arvodeslagen, lagen om arvoden till statsråd m.m., inkomstskattelagen och lagen med instruktion för samt rättelse i lagen om stöd till partigrupperna för riksdagsledamöternas arbete i . Bestämmelser om arvode till Riksdagsstyrelsen föreslår att bestämmelser om arvode till ordföranden, övriga ledamöter och ersättaren för ordföranden i ska tas in i arvodeslagen. Arvodena ska baseras på olika procentsatser av talmansarvodet. En ersättare som deltar i ett sammanträde utan att delta i beslut ska enligt förslaget bara ha rätt till sammanträdesarvode om nämnden beslutar det. Riksdagsstyrelsen föreslår också att det ska tas in en upplysningsbestämmelse i lagen med instruktion för om att bestämmelser om arvode till nämndens ordförande, ledamöter och ersättare för ordföranden finns i arvodeslagen. Enligt riksdagsstyrelsen stärks nämndens oberoende av att arvodet framgår av lag och inte bestäms genom beslut av riksdagsstyrelsen. Den föreslagna ordningen att arvodet bestäms till en viss procentandel av ett annat arvode följer samma modell som för övriga nämnder under . Eftersom det är arvodesnämnden som bestämmer ledamotsarvodet vore det enligt riksdagsstyrelsen olämpligt att knyta nämndens arvoden till just ledamotsarvodet. Det är i stället lämpligt att utgå från talmansarvodet som arvodesnämnden inte fastställer. Arvode till delegation till kontrollgruppen för Europol Ledamöter och suppleanter i delegation till den gemensamma parlamentariska kontrollgruppen för Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) förslås få rätt till ett sammanträdesarvode, vilket ska framgå av arvodeslagen. Rätten till sammanträdesarvode gäller inte om motsvarande ersättning betalas från kontrollgruppen. Riksdagsstyrelsen konstaterar att delegation till den parlamentariska kontrollgruppen för Europol väljs av på samma sätt som de svenska delegationerna till , och den parlamentariska församlingen vid (). Det saknas enligt styrelsen skäl att behandla delegationen till kontrollgruppen för Europol vad gäller rätt till arvode på annat sätt än övriga delegationer som utses av . Med anledning av att definitionen av tjänsteställe i ersättningslagen förtydligas föreslår riksdagsstyrelsen att en motsvarande följdändring görs i inkomstskattelagens reglering av tjänsteställe. Riksdagsstyrelsen föreslår också vissa följdändringar i lagen om arvoden till statsråd m.m. och lagen med instruktion för med anledning av den ändrade kapitel- och paragrafnumreringen i ersättningslagen. Slutligen föreslår riksdagsstyrelsen smärre rättelser i lagen med instruktion för och lagen om stöd till partigrupperna för riksdagsledamöternas arbete i . Riksdagsstyrelsen föreslår att lagändringarna ska träda i kraft . Lagrådet har granskat lagförslagen och lämnat dem utan erinran. Utskottet föreslår på de grunder som riksdagsstyrelsen anför att antar riksdagsstyrelsens lagförslag med några smärre redaktionella ändringar. Förteckning över behandlade förslag Framställning 2021/22:RS2 Ändringar i ersättningslagen: 1.Riksdagen antar riksdagsstyrelsens förslag till lag om ändring i lagen (2016:1108) om ersättning till ledamöter. 2.Riksdagen antar riksdagsstyrelsens förslag till lag om ändring i lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ. 3.Riksdagen antar riksdagsstyrelsens förslag till lag om ändring i lagen (1991:359) om arvoden till statsråden m.m. 4.Riksdagen antar riksdagsstyrelsens förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229). 5.Riksdagen antar riksdagsstyrelsens förslag till lag om ändring i lagen (2012:883) med instruktion för . 6.Riksdagen antar riksdagsstyrelsens förslag till lag om ändring i lagen (2016:1109) om stöd till partigrupperna för riksdagsledamöternas arbete i . Ändring i riksdagsstyrelsens förslag till lag om ändring i lagen (2016:1108) om ersättning till ledamöter I lagen avses med 1. prisbasbelopp: prisbasbeloppet enligt 2 kap. 6 och 7 §§ socialförsäkringsbalken, 2. förhöjt prisbasbelopp: det förhöjda prisbasbeloppet enligt 2 kap. 6 och 8 §§ socialförsäkringsbalken, 3. inkomstbasbelopp: inkomstbasbeloppet enligt 58 kap. 26 och 27 §§ socialförsäkringsbalken, 4. inkomstindex: inkomstindex enligt 58 kap. 10–12 §§ socialförsäkringsbalken, 5. balansindex: balansindex enligt 58 kap. 22–24 §§ socialförsäkringsbalken, ledamotsstadga: beslut av om antagande av ledamotsstadga (2005/684/EG, Euratom), och 7. tjänsteresa: en resa som en ledamot gör som ett led i utövningen av sitt uppdrag som riksdagsledamot och som påbörjas på tjänstestället, under en pågående tjänsteresa eller på en förrättningsort samt avslutas på tjänstestället eller på en förrättningsort. 5. balansindex: balansindex enligt 58 kap. 22–24 §§ socialförsäkringsbalken, ledamotsstadga: beslut av om antagande av ledamotsstadga (2005/684/EG, Euratom), och 7. tjänsteresa: en resa som en ledamot gör som ett led i utövningen av sitt uppdrag som riksdagsledamot och som påbörjas på tjänstestället, under en pågående tjänsteresa eller på en förrättningsort samt avslutas på tjänstestället eller på en förrättningsort. En enskild utrikes tjänsteresa ska vara av värde för fullgörandet av riksdagsuppdraget. fastställer för varje valperiod ett belopp som en ledamot får använda för sådana resor. En ersättare som har tjänstgjort eller ska tjänstgöra under sammanlagt har rätt att använda de medel som den ordinarie ledamoten disponerar för enskilda utrikes tjänsteresor. En ersättare som har tjänstgjort eller ska tjänstgöra under sammanlagt har rätt att använda de medel som den ordinarie ledamoten disponerar för enskilda utrikes tjänsteresor. En ersättare får dock inte använda ett högre belopp än det som är fastställt för en ordinarie ledamot enligt andra stycket, oavsett om ersättaren ersätter fler än en ledamot. Inkomstgaranti betalas ut efter ansökan från och med den dag då arvodet upphör och gäller, med de begränsningar som framgår av 8 § första stycket, 8 § andra stycket 1 och 2 och 20 §, till och med månaden innan den månad då ledamoten fyller eller, om ledamoten avlider , till och med den månad då dödsfallet inträffar. Om en tidigare ledamot som har ett gällande beslut om inkomstgaranti återinträder i förskjuts inkomstgarantin med som motsvarar den nya tjänstgöringstiden. Pågående utbetalning ska upphöra under den tiden. När ledamoten på nytt lämnar ska tidigare beslut om inkomstgaranti omprövas. Om ledamoten då har rätt till inkomstgaranti eller med ett högre belopp ska det fattas ett nytt beslut om inkomstgarantin. I annat fall gäller tidigare beslut. När ledamoten på nytt lämnar riksdagsuppdraget ska tidigare beslut om inkomstgaranti omprövas. Om ledamoten då har rätt till inkomstgaranti eller med högre belopp än enligt tidigare beslut ska fatta ett nytt beslut om inkomstgarantin. I annat fall gäller tidigare beslut. Den som har varit ledamot av har rätt till ekonomiskt omställningsstöd 1. , om ledamoten har tillhört om , 2. , om ledamoten har tillhört om , 3. , om ledamoten har tillhört om , eller 4. , om ledamoten har tillhört om . Det ekonomiska omställningsstödet uppgår till av talmansarvodet enligt 3 kap. 1 § eller ledamotsarvodet enligt 3 kap. 2 § vid avgångstillfället. Det ekonomiska omställningsstödet uppgår för den som är talman när han eller hon lämnar riksdagsuppdraget till av talmansarvodet enligt 3 kap. 1 § vid avgångstillfället. För den som är ledamot uppgår stödet till av ledamotsarvodet enligt 3 kap. 2 § vid avgångstillfället. Ekonomiskt omställningsstöd ska jämställas med inkomst av anställning enligt 59 kap. 8 § socialförsäkringsbalken. De nya föreskrifterna om preskription ska tillämpas på tjänsteresor som genomförs efter ikraftträdandet. De nya bestämmelserna i 4 kap. 9 § och 5 kap. 5 § tillämpas på tjänsteresor som genomförs efter ikraftträdandet. Lagrådsyttrande som utskottet begärt