bet · H901TU7 · 2022-02-04 00:00:00 — I förslag till nationell plan för transportinfrastrukturen 2022–2033 anges att planeringen för att bygga elväg på sträckan –fullföljs. Vidare kan Evolution Road i nämnas, där forskare, elvägsbolag, kommun, region, fordonstillverkare och energibolag på uppdrag av arbetar för att skapa kunskap om framtidens elvägar. besökte företrädare för utskottet elvägsprojektet i , dels en nästan en kilometer lång elväg som demonstreras och testas, dels en elvägsfabrik. Under besöket behandlades både teknik- och systemfrågor, t.ex. hur elvägar och den konduktiva tekniken fungerar, olika alternativ för laddning, el i vägen eller via ledningar i luften, uppskalning samt nya möjligheter med den digitalisering av vägnätet som elvägar innebär. har ett innovationspartnerskap med , där elvägar utgör ett av sex samarbetsområden. har också ett innovationspartnerskap med , som omfattar flera prioriterade områden, bl.a. gröna lösningar för transporter och smarta städer, där målet är att fokusera på att utveckla innovativa lösningar som städer och samhällen kan använda för att ta itu med nya miljöförhållanden. Detta kommer enligt regeringen att kräva minskade växthusgasutsläpp från transportsektorn och lösningar för att få till stånd gröna, inkluderande och hållbara städer. I proposition 2020/21:151 framför regeringen att det arbete som kommer att genomföras med elvägar inom ramen för det fransk-svenska innovationspartnerskapet samordnas med arbetet med elvägar inom ramen för det tysk-svenska innovationspartnerskapet som ett trepartssamarbete. Både det tysk-svenska och det fransk-svenska partnerskapet samordnas av i de delar som de avser elvägar. fick 2019 i uppdrag av regeringen att ta fram en handlingsplan för de konkreta åtgärder som ska vidtas inom ramen för samarbetet . Uppdraget ska redovisas till , med början 2020. Uppdraget ska slutredovisas . ska bl.a. påskynda arbetet med elektrifiering av de tunga vägtransporterna. I kommissionens uppdrag ingår bl.a. att särskilt belysa elvägars funktion och betydelse i omställningen till eldrivna transporter. I budgetpropositionen föreslog regeringen att totalt avsätts –2022 till regionala elektrifieringspiloter för tunga transporter, där även tankinfrastruktur för vätgas ingår. Motionsyrkanden om elvägar behandlades senast i utskottets betänkanden /21:TU16 Framtidens infrastruktur och 2020/21:TU9 Väg- och fordonsfrågor. Utskottet föreslog att skulle avslå yrkandena. biföll utskottets förslag. Utskottet konstaterar att flera motioner tar upp frågan om utbyggnad av elvägar. Utskottet uppmärksammar inledningsvis att i sitt betänkande konstaterar att elvägar kan bli ett viktigt komplement till stationär laddning för att förhindra flaskhalsar i transportsystemet och bidra till ökad transporteffektivitet. Utskottet delar regeringens bedömning att elvägar kan bidra till att effektivisera godstransporterna och minska utsläppen av växthusgaser. Utskottet ser vidare positivt på att den tidigare nämnda ska bidra till att påskynda investeringar i elvägar. Utskottet delar regeringens bedömning att utvecklingstakten vad gäller elvägar är snabb, och att svenska myndigheter och företag deltar i utvecklingen visar på att ligger i framkant inom den tekniska utvecklingen på området. Utskottet anser att svensk kompetens på området kan skapa möjligheter till ett hållbart samhälle och även nya arbetstillfällen. Utskottet välkomnar de försöksverksamheter som bedrivs och anser att det behövs test- och demonstrationsmiljöer. Utskottet vill bl.a. lyfta fram arbete med elvägar, inte minst de olika projekt som pågår i olika delar av landet. Utskottet välkomnar arbetet med utvecklingen av elvägar och ser mycket fram emot att följa det fortsatta utvecklingsarbetet. Mot bakgrund av pågående arbete finner inte utskottet att det finns skäl att vidta några åtgärder med anledning av motionsförslagen. Motionerna 2021/22:1883 (M) yrkande 2, 2021/22:2968 (SD) yrkande 83, 2021/22:3879 (KD) yrkandena 5 och 7, 2021/22:4195 (KD) yrkande 33 och 2021/22:4199 (L) yrkande 27 avstyrks därför. Andra styrmedel för att nå transportsektorns klimatmål Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om andra styrmedel för att nå transportsektorns klimatmål. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående arbete och finner inte skäl att vidta några åtgärder. Jämför reservation 17 (M) och 18 (C). I kommittémotion 2021/22:3436 framhåller m.fl. (M) behovet av att driva på för krav på utökad information om personbilars totala klimat- och miljöpåverkan vid nybilsförsäljning (yrkande 5). Motionärerna understryker att det behöver bli lättare att få kunskap om produkters miljö- och klimatpåverkan för att kunna göra rätt val och nämner bl.a. livscykelanalyser. Motionärerna pekar även på behovet av att vidga informationskravet vid nybilsförsäljning till att även innefatta totala ägarkostnader (yrkande 19). De pekar på att det skulle förenkla jämförelser mellan olika bilmodeller och uppmärksammar att konsumenters totalkostnad vid bilköp ofta är lägre för elbilar än för motsvarande bensin- eller dieselbilar. I kommittémotion 2021/22:3663 understryker m.fl. (C) att miljöbilsdefinitionen ska vara teknikneutral och fokusera på fordonets utsläpp, ”well-to-wheel”, samt inkludera biogasfordon (yrkande 6). Motionärerna anser att biogasfordon har en naturlig plats i miljöbilsdefinitionen och att man tar hänsyn till utsläppen från fordonet ur ett livscykelperspektiv. Vidare föreslår motionärerna att en energideklaration ska införas på personbilar vid nybilsförsäljning som är tydlig och jämförbar och som stärker konsumentinformationen (yrkande 7). Motionärerna framhåller dessutom att klimatomställningen kräver att offentlig verksamhet ska gå före genom att se över hur alla fordon som staten, regionerna och kommunerna upphandlar, köper in eller leasar ska vara miljöbilar eller framdrivas av förnybara bränslen (yrkande 30). Motsvarande förslag finns i kommittémotion 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkandena 52 och 54. I motion 2021/22:1654 anser (C) att bokstavsbeteckningarna på registreringsskyltar bör ändras för att synliggöra miljöbilsinnehav (yrkande 1). Motionären lyfter fram att elbilar i får särskilda registreringsskyltar för att uppmärksamma elbilsägandet och menar att samma sak skulle kunna ske i för både elbilar (inklusive vätgasdrivna) och gasbilar. Myndigheters upphandling och miljöbilsdefinitionen Förordningen (2020:486) om miljö- och trafiksäkerhetskrav för myndigheters bilar trädde i kraft och innehåller bestämmelser om miljö- och trafiksäkerhetskrav för myndigheters inköp och leasing av bilar samt för myndigheters upphandling av bilhyra och taxiresor. Förordningen syftar till att främja användningen av miljöanpassade och trafiksäkra bilar och gäller för myndigheter under regeringen. Förordningen omfattar bl.a. en ny miljöbilsdefinition, som innebär en skärpning av klimatkraven på de fordon som myndigheter köper in. Den skärpta miljöbilsdefinitionen följer regelverket för klimatbonusbilar. fick i uppdrag av den dåvarande regeringen att lämna förslag på åtgärder för att offentlig upphandling ytterligare ska kunna bidra till att nå klimatmålen och för att de upphandlingsinsatser som ger störst klimatnytta för pengarna ska kunna prioriteras. lämnade myndigheten åtgärdsförslag för hur offentliga upphandlingar ytterligare ska kunna bidra till att klimatmålen nås. Förslagen är i huvudsak sådana som regeringen och statliga myndigheter kan driva och besluta om. Det handlar bl.a. om att staten ska visa vägen, om tydligare regelverk och om att höja upphandlande organisationers kompetens kring effektiv och hållbar upphandling. och rådets direktiv (EU) 2019/1161 av om ändring av direktiv /33/EG om främjande av rena och energieffektiva vägtransportfordon ska vara genomfört i svensk rätt . Direktivet innebär att medlemsstaterna ska säkerställa att de avtal som tilldelas efter upphandling av fordon och vissa tjänster, bl.a. kollektivtrafik, uppfyller krav på en minsta andel miljöanpassade fordon. En viss andel av medlemsstaternas offentliga upphandling av fordon och vissa tjänster, bl.a. kollektivtrafik, ska utgöras av s.k. rena fordon. En ren bil får enligt EU-direktivet släppa ut maximalt koldioxid per kilometer och av den samlade offentliga upphandlingen måste klara detta gränsvärde. presenterades en promemoria från Infrastrukturdepartementet med förslag till de författningsändringar som krävs för att genomföra direktiv /1161. I promemorian lämnas förslag på ändringar i lagen (2011:846) om miljökrav vid upphandling av bilar och vissa kollektivtrafiktjänster, i lagen (2010:1065) om kollektivtrafik och i förordningen (2020:486) om miljö- och trafiksäkerhetskrav för myndigheters bilar. Det lämnas också förslag till en ny förordning om miljökrav vid upphandling av bilar och vissa tjänster inom transportområdet. Förslaget till ändring av den statliga miljöbilsdefinitionen lämnades utifrån direktivets maximala utsläppsnivå. Privata inköpare omfattas inte av EU-direktivets krav. Infrastrukturministern har i sitt svar på fråga 2020/21:3037 framfört att det innebär att privatpersoners inköp av gasbilar inte påverkas av de föreslagna reglerna. Förslaget innebar alltså inget förbud mot att offentlig sektor ska få upphandla gasbilar. Förslaget om hur EU-direktivet bör genomföras i , inklusive ändringen i den statliga miljöbilsdefinitionen, skickades på remiss till och statsrådet uppgav att regeringen var beredd att lyssna på remissinstansernas synpunkter (fr. 2020/21:3572). meddelade regeringen att gasbilar fortsatt ska klassas som miljöbilar hos statliga myndigheter. Regeringen kommer inte att gå vidare med det remitterade förslaget om förändrad miljöbilsdefinition, och därmed kommer gasbilar även i fortsättningen att kunna upphandlas av statliga myndigheter. I budgetpropositionen lämnas förslag om att klimatbonus- och miljöbilsdefinitionen ändras så att den får samma koldioxidkrav som definitionen av en s.k. ren lätt bil i det EU-direktiv som kommer att genomföra. Infrastrukturministern anförde att en viktig del i omställningen av transportsektorn är att förbättra förutsättningarna för hållbara bränslen, som fordonsgas, och därför har regeringen infört stöd för utveckling och inköp av fordonsgasbussar och fordonsgasbilar. De övriga förslagen i promemorian bereds vidare. uppger att det kan vara svårt att beskriva och marknadsföra bilars miljöegenskaper på ett korrekt sätt. Det kan också vara svårt för konsumenterna att värdera de miljöargument som används i marknadsföringen, och därför ställs det höga krav på dessa. Den som marknadsför en ny personbil är i de flesta fall skyldig att ange bilens bränsleförbrukning och koldioxidutsläpp enligt allmänna råd (KOVFS 2018:3) om information om nya personbilars bränsleförbrukning och koldioxidutsläpp. Den som säljer eller privatleasar ut nya personbilar till konsumenter behöver använda värden enligt det globalt harmoniserade provningsförfarandet för lätta bilar (Worldwide Harmonised Light Vehicle Test Procedure, WLTP) för att ange bilens bränsleförbrukning och koldioxidutsläpp. har sammanställt en vägledning för stöd vid användning av miljöargument i marknadsföring av personbilar, lastbilar och bussar. Syftet med vägledningen är att underlätta användningen av begripliga, sanningsenliga och relevanta miljöuttalanden om bilar. Den är tänkt att fungera som ett komplement till andra frivilliga uppförandekoder och ersätter inte lagstiftning, förordningar och föreskrifter. Regeringen har gett i uppdrag att analysera möjligheten att förbättra vägledningen till konsumenter om lätta fordons energianvändning och koldioxidutsläpp vid försäljning och marknadsföring. I uppdraget ingår att ta fram ett förslag på en vägledning, exempelvis i form av en märkning, som väger in energianvändning och koldioxidutsläpp och som tar hänsyn till fordonets hela livscykel. Uppdraget ska redovisas . Enligt förordningen (2001:650) om vägtrafikregister ska Transportstyrelsen i samband med registreringen av ett fordon tilldela det ett registreringsnummer. beslutade regeringen att göra det möjligt för Transportstyrelsen att tilldela registreringsnummer där det sista tecknet kan vara antingen en siffra eller en bokstav. Registreringsnumret ska enligt 7 kap. 1 § därför numera bestå av antingen tre bokstäver och tre siffror eller tre bokstäver, två siffror och en bokstav. Motionsyrkanden om vissa styrmedel för att nå transportsektorns klimatmål behandlades senast i utskottets betänkande 2020/21:TU9 Väg- och fordonsfrågor. Utskottet föreslog att skulle avslå yrkandena. biföll utskottets förslag. Utskottet kan inledningsvis konstatera att det kan vara svårt för konsumenter att värdera de miljöargument som används i marknadsföringen av bilar. Utskottet vill påminna om det uppdrag som regeringen har gett till att analysera möjligheten att förbättra vägledningen till konsumenter om lätta fordons energianvändning och koldioxidutsläpp vid försäljning och marknadsföring. När det gäller motionsyrkanden om miljöbilsdefinitionen vill utskottet bl.a. framhålla att förordningen om miljö- och trafiksäkerhetskrav för myndigheters bilar syftar till att främja användningen av miljöanpassade och trafiksäkra bilar och gäller för myndigheter under regeringen. Förordningen omfattar bl.a. en miljöbilsdefinition. Utskottet vill här peka på att regeringen har meddelat att gasbilar även i fortsättningen ska klassas som miljöbilar hos statliga myndigheter. När det gäller motionsförslag om offentlig upphandling av fordon vill utskottet påminna om att det finns en förordning om bl.a. miljökrav på statliga myndigheters bilar. Syftet med denna är att främja användningen av miljöanpassade och trafiksäkra bilar. Vidare vill utskottet uppmärksamma att tog fram förslag på åtgärder för att offentlig upphandling ytterligare ska kunna bidra till att nå klimatmålen. När det gäller motionsförslaget om att bokstavsbeteckningarna på registreringsskyltar bör ändras för att synliggöra miljöbilsinnehav kan utskottet konstatera att frågan om registreringsnummer regleras i förordningen om vägtrafikregister. Utskottet finner inte att det finns anledning att vidta någon åtgärd i denna fråga. Utskottet finner sammanfattningsvis inte skäl att vidta några åtgärder med anledning av motionerna 2021/22:1654 (C) yrkande 1, 2021/22:3436 (M) yrkandena 5 och 19, 2021/22:3663 (C) yrkandena 6, 7 och 30 samt 2021/22:3684 (C) yrkandena 52 och 54 som därmed avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om hur arbetet med självkörande fordon ska bedrivas. Utskottet framhåller att automatisering och elektrifiering går hand i hand och är avgörande för att ska ligga i den tekniska framkanten och nå klimatmålen. Utskottet välkomnar de försöksverksamheter som genomförs och hänvisar till det aktiva arbete som bedrivs och de initiativ som har tagits inom området. Jämför reservation 19 (M), 20 (SD), 21 (KD) och 22 (L). I kommittémotion 2021/22:3757 yrkande 23 pekar m.fl. (M) på behovet av att utreda risker och bejaka möjligheter med automatisering av föraruppgiften. Motionärerna framhåller att bör vara ledande både i att införa ny teknik och i att beakta riskerna med den nya tekniken. I kommittémotion 2021/22:2968 framhåller m.fl. (SD) att ansvarsfrågan för självkörande fordon bör utredas (yrkande 56). Motionärerna menar att det finns en del frågeställningar om hur tekniken kommer att klara trafikens alla olika situationer, vem som bär ansvar vid en olycka och hur tekniken klarar av att hantera olika oundvikliga scenarier. Motionärerna lyfter vidare fram att prioriteringsfrågan när det gäller självkörande fordon bör utredas (yrkande 57). Som exempel på frågor nämns prioriteringar i komplicerade trafikmiljöer, uppdateringar av fordonens styrsystem och uppgraderingar av programvara. I kommittémotion 2021/22:3879 yrkande 12 framför m.fl. (KD) att det behövs en utvecklad strategi för självkörande bilar. Motionärerna konstaterar bl.a. att självkörande fordon kan öka trafiksäkerheten och underlätta arbetspendling och framhåller att har möjlighet att vara ett föregångsland inom området. I kommittémotion 2021/22:3394 begär m.fl. (L) att det tas fram en handlingsplan för hur självkörande bilar ska introduceras i samhället (yrkande 14). Motionärerna framhåller att självkörande bilar både kan revolutionera transporter och förändra byggande av vägar och tätorter. De betonar vidare att för att underlätta en successiv introduktion av självkörande bilar måste politiska beslut möjliggöra storskaliga tester av piloter i verklig miljö och upphandlingar vid byggande bör ske framtidsinriktat (yrkande 15). I motion 2021/22:872 uppmärksammar (M) behovet av att se över möjligheten att prioritera landsbygden vid införande av självkörande fordon. Motionären menar att landsbygden erbjuder bättre möjligheter för utvecklande av självkörande fordon och betonar bl.a. att kollektivtrafiken kan göras mer tillgänglig och att självkörande lastbilar som trafikerar vägarna skulle kunna utveckla landsbygden. Utvecklingen av automatiserad körning på väg är en del av en mer omfattande utveckling av automatisering och uppkoppling av transportsystemet och av samhället i stort. Automatiserad körning kan sägas innebära att ett automatiserat körsystem utför delar av eller hela den dynamiska köruppgiften. Det finns inte någon allmänt vedertagen definition av automatiserade eller självkörande fordon. Med automatiserade fordon menas vanligen ett motordrivet fordon som kan föras av ett automatiskt körsystem. I förordningen (2017:309) om försöksverksamhet med automatiserade fordon finns krav på tillstånd för att få bedriva försöksverksamhet med automatiserade fordon. Det är Transportstyrelsen som prövar frågor om tillstånd. Transportstyrelsen kan även förena ett beslut om tillstånd med villkor. Ett av grundvillkoren för att få tillstånd är att bevisa att försöksverksamheten kan bedrivas på ett trafiksäkert sätt. Det innebär att alla risker med försöket ska vara omhändertagna. De automatiserade funktionerna i försöket ska beskrivas och visas vara säkra för de som finns i fordonet och omgivningen. Reglerna för prövningen finns i Transportstyrelsens föreskrifter (TSFS 2021:4). Det pågår försöksverksamheter med självkörande fordon på olika håll i landet. Bland annat har beviljats tillstånd av Transportstyrelsen för att testa självkörande lastbilar på mellan och . Testerna kommer att genomföras tillsammans med företaget som leder utvecklingen av autonoma fordon. Lastbilarna körs autonomt men övervakas av en förare, ett s.k. nivå 4-test. I både och pågår redan tester av lastbilar enligt nivå 4 på allmän väg, men är först i med att testa tekniken på motorväg och med nyttolast. riktade ett tillkännagivande till regeringen (bet. 2017/18:TU15, rskr. 2017/18:324) om att regeringen skyndsamt bör utarbeta en strategi för självkörande fordon. Som grund för tillkännagivandet hänvisade utskottet till de utmaningar som är förknippade med införandet av självkörande fordon och att det är nödvändigt att säkerställa att även fortsättningsvis ska kunna hävda sig på området. Med en utvecklad strategi ansåg utskottet att arbetet med att införa denna angelägna transportlösning kommer att underlättas och påskyndas. Enligt regeringens skrivelse 2020/21:75 bereds ärendet vidare. granskade utskottet kommissionens meddelande om en EU-strategi för automatiserad och uppkopplad rörlighet (utl. 2018/19:TU3). I meddelandet föreslog kommissionen en övergripande strategi för automatiserad och uppkopplad rörlighet med en framåtblickande och ambitiös europeisk agenda. Strategin syftar till att göra EU världsledande inom automatiserad och uppkopplad rörlighet och bygger på tre strategiska mål: att utveckla viktig teknik och infrastruktur för att stärka EU:s konkurrenskraft, att säkerställa en inre marknad för säkert införande av automatiserad och uppkopplad rörlighet samt att hantera de socioekonomiska effekterna av automatiserad och uppkopplad rörlighet. Utskottet välkomnade att kommissionen antagit en övergripande EU-strategi för automatiserad och uppkopplad rörlighet. riktade ett tillkännagivande till regeringen (bet. 2019/20:TU11, rskr. 2019/20:223) om att den dels bör verka för att nödvändiga beslut fattas som möjliggör storskaliga tester i verklig miljö, dels bör ge i uppdrag att utreda hur stor del av det svenska vägnätet som kan användas av självkörande fordon samt ta fram en underhållsstrategi för vägmarkeringar. Enligt skrivelse 2020/21:75 bereds ärendet vidare. Motionsyrkanden om självkörande fordon behandlades senast i utskottets betänkanden /21:TU16 Framtidens infrastruktur och 2020/21:TU9 Väg- och fordonsfrågor. Utskottet hänvisade bl.a. till pågående arbete och tagna initiativ på området och föreslog att skulle avslå yrkandena. biföll utskottets förslag. Försöksverksamhet med självkörande fordon Infrastrukturminister framförde i sitt svar på en skriftlig fråga (fr. 2019/20:663) att det pågår en omfattande utrednings- och försöksverksamhet som syftar till att ställa om och förbereda transportsystemet till klimatsmarta och uppkopplade person- och godstransporter. Regeringens ambition är att ska vara en permanent världsutställning, och då är testbäddar en viktig del. Statsrådet konstaterade att åtgärderna består av flera olika delar. och Transportstyrelsen arbetar på regeringens uppdrag med den nationella handlingsplanen för intelligenta transportsystem. Aktuella fokusområden är intelligenta transportsystem i bl.a. uppkopplade och självkörande fordon. Statsrådet pekade även på att deltar aktivt i EU-arbetet i frågor som rör självkörande fordon. Statsrådet sammanfattade att det pågår en omfattande utrednings-, utvecklings- och försöksverksamhet inom området där såväl kommuner som regioner är engagerade. Den dåvarande regeringen beslutade om förordningen (2020:754) om dels fortsatt giltighet av förordningen (2017:309) om försöksverksamhet med självkörande fordon, dels ändring i samma förordning. I skrivelse 2020/21:75 uppger regeringen att storskaliga försök på väg, liksom andra försök med automatiserade fordon, har varit möjliga. Den nämnda förordningen innebär att förordningen (2017:309) om försöksverksamhet med automatiserade fordon permanentas och att vissa förtydliganden görs av förutsättningarna för tillstånd till försöksverksamhet, såsom att tillstånd kan medges förutsatt att försöken genomförs på ett säkert sätt och utan att verksamheten medför någon väsentlig störning eller besvär för omgivningen. Infrastrukturministern har i en kommentar till förordningsändringen framfört att automatisering och elektrifiering går hand i hand och är helt avgörande för att ska ligga i den tekniska framkanten och nå klimatmålen. Utveckling av självkörande fordon Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att analysera vilka regeländringar som behövs för en introduktion av förarstödjande teknik och helt eller delvis självkörande fordon på väg (dir. 2015:114). överlämnade utredaren slutbetänkandet Vägen till självkörande fordon – introduktion (SOU 2018:16). Utredningens utgångspunkt var att i så stor utsträckning som möjligt ska bejaka en snabb introduktion av fordon med automatiserade funktioner, som en del i ett större sammanhang där hela transportsektorn står inför stora förändringar. För att möta utvecklingen på området med automatiserad, elektrifierad och digitaliserad mobilitet så att denna kan ske på ett säkert och hållbart sätt krävs enligt utredningen en regelutveckling i flera steg. Utredningens förslag var avsett att påbörja en anpassning av regelverken, så att dessa inte hindrar utvecklingen av nya lösningar för en förbättrad transportpolitisk måluppfyllelse. Utredningen underströk att en säker utveckling av automatiserade transporter är en förutsättning för att få acceptans för den nya tekniken i samhället. Vidare ansåg utredningen att utvecklingen av automatiseringen inom yrkestrafiken samt för delade och kollektiva transporter är av särskilt intresse.