bet · H901KU30 · 2022-02-25 00:00:00 — Härigenom skulle förmodligen såväl digniteten på inlämnade anmälningar som anseende i stort öka. Sammantaget anser vi att det finns behov av att utreda redovisade frågeställningar kring ett utvidgat ansvar för statsråd. Ett utvidgat ansvar för statsråd, punkt 30 (C) av Per Schöldberg (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 30 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3509 av m.fl. (C) yrkande 18 och 2021/22:3290 av m.fl. (SD) yrkande 1. Jag anser att det bör ställas högre krav på statsråd. Den svenska förvaltningsmodellen bygger på ett förhållandevis begränsat regeringskansli med kollektivt beslutsfattande och en väl utbyggd och självständig myndighetsstruktur. Det finns många fördelar med ett sådant system, som bör bevaras, men kombinationen av ett förbud mot ministerstyre och en stor myndighetsapparat innebär i praktiken att möjligheterna till effektivt ansvarsutkrävande är begränsade. Ett ifrågasatt eller kritiserat statsråd kan hävda att det är någon annans ansvar att förebygga, hantera eller åtgärda en viss situation. Tanken att väljarna i nästa val har möjligheter till ansvarsutkrävande gentemot regeringen eller ett visst statsråd tillgodoser inte tillräckligt ansvarsutkrävande i praktiken, inte minst när stora katastrofer och kriser utreds genom specialtillsatta kommissioner som jobbar och ofta över ett val. Nästa grundlagsutredning bör få i uppdrag att se över den svenska förvaltningsmodellen i syfte att stärka medborgarnas möjligheter att utkräva ansvar av ministrar. Misstroendevotum, punkt 31 (C) av Per Schöldberg (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 31 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3217 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 1.5. Trots att regeringsformen syftar till att underlätta för minoritetsregeringar har det blivit allt svårare för minoritetsregeringar att tillträda och styra riket. Det parlamentariska läget ser helt annorlunda ut än vid regeringsformens tillkomst. Regeringskriser där fäller en regering som sedan kort därefter åter tillträder bidrar till att spä på politikerföraktet och skapar en bild av politiker som ägnar sig mer åt spel än åt politik. Det tar också energi och fokus från det politiska arbetet för såväl som regeringen. Det bör därför i regeringsformen införas en bestämmelse om konstruktivt misstroendevotum som förhindrar en majoritet i att rösta bort den sittande regeringen utan att vara överens om något gemensamt program för att ta över makten. Nästa grundlagsutredning bör få i uppdrag att se över redovisade fråge-ställningar. En författningsdomstol, punkt 33 (C) av Per Schöldberg (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 33 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3217 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 1.1 och 2021/22:348 av (KD), 2021/22:863 av (M), 2021/22:1578 av (SD) och 2021/22:1649 av (C). Lagprövningen och skyddet för de grundläggande fri- och rättigheterna behöver stärkas. Genom inrättandet av en författningsdomstol skulle enskilda individers möjligheter att hävda sina fri- och rättigheter stärkas och politiska beslut som strider mot grundlagarna kunna upphävas. Flera statliga utredningar har bedömt att en författningsdomstol skulle vara främmande för svensk rättstradition. Utifrån senare års såväl konstitutionella som politiska utveckling med såväl större lagteknisk komplexitet som inslag av mer konstitutionalism är en sådan slutsats inte längre lika självklar. Jag anser att en författningsdomstol bör införas som en del av en stärkt normprövning för att ytterligare befästa såväl demokratins fundamentala värden som de grundlagsskyddade fri- och rättigheternas ställning. Formen för en sådan författningsdomstol behöver utredas; ett införande skulle kunna innebära att en helt ny domstol inrättas, men skulle också t.ex. kunna utgöras av en särskild sammansättning av och i gemensam sits. Sammantaget menar jag att frågan om införandet av en författningsdomstol behöver utredas på nytt. Normprövning och Lagrådets granskning, punkt 35 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 35 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3793 av m.fl. (M) yrkande 4, 2021/22:4186 av Skånberg m.fl. (KD) yrkande 2 och 2021/22:3290 av m.fl. (SD) yrkande 5.2. Det behövs ett tydligare system för att kontrollera om en viss bestämmelse i lag eller annan författning strider mot en grundlag. Exempelvis skulle det kunna införas ett krav på förnyad lagrådsgranskning när ett lagförslag har avstyrkts av Lagrådet och regeringen återkommer med ett reviderat lagförslag. Vidare bör ett krav på kvalificerad majoritet i övervägas vid behandlingen av ett lagförslag som Lagrådet har ansett oförenligt med grundlag, eller rättssäkerhetens krav. Det bör även övervägas huruvida Lagrådets särställning kan tydliggöras genom att bestämmelserna om Lagrådets granskning flyttas till ett eget kapitel i regeringsformen. Därutöver bör en vanlig domstol kunna slå fast att en bestämmelse i lag strider mot grundlag eller . Sammantaget anser vi att det finns ett behov av att utreda redovisade frågeställningar kring Lagrådets granskning och normprövning. Normprövning och Lagrådets granskning, punkt 35 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 35 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3290 av m.fl. (SD) yrkande 5.2 och 2021/22:3793 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2021/22:4186 av Skånberg m.fl. (KD) yrkande 2. Det bör utredas hur Lagrådets roll kan stärkas, inte minst när det gäller granskningen av EU-rättsakters förenlighet med svensk rätt. Normprövning och Lagrådets granskning, punkt 35 (KD) av Skånberg (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 35 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4186 av Skånberg m.fl. (KD) yrkande 2, 2021/22:3793 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2021/22:3290 av m.fl. (SD) yrkande 5.2. En god demokratisk utveckling måste bygga på en klar maktdelning. En sådan maktdelning innebär bl.a. krav på en effektiv lagprövningsrätt. Det finns en lagprövningsrätt inom EU som innebär att har rätt att pröva om nationell lagstiftning strider mot gemenskapernas fördrag. I måste dock ett beslut vara uppenbart i strid med en grundlag för att lagprövningsrätten ska kunna användas. Detta har i praktiken förvandlat lagprövningsrätten till en papperstiger. Jag anser att maktdelningen kräver en effektiv lagprövningsrätt i form av abstrakt normprövning och att frågan om abstrakt normprövning bör utredas. Domstolarnas oberoende, punkt 38 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 38 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3793 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2 samt 2021/22:2902 av (M) yrkande 2, 2021/22:3290 av m.fl. (SD) yrkande 5.1, 2021/22:3388 av m.fl. (L) yrkandena 3 och 4 samt 2021/22:3509 av m.fl. (C) yrkande 3. Vi välkomnar att regeringen har gett en parlamentariskt sammansatt kommitté, grundlagskommitté, i uppdrag att utreda bl.a. formerna för ändring av grundlag och behovet av att ytterligare stärka skyddet för domstolarnas och domarnas oberoende långsiktigt. Vi anser dock att grundlagskommittés uppdrag bör utvidgas på så sätt att kommittén bör överväga ytterligare ändringar för att stärka domstolarnas oberoende. Bland annat bör kommittén överväga att inrätta ett domstolsråd som är fristående från och regeringen. Ett sådant råd bör framför allt bestå av domare, och rådet skulle kunna utse chef. Det bör vidare utredas om den reguljära tillsynen av domstolarna bör utövas av domstolsrådet. Även tillsynen av domstolarna i övrigt bör ses över. Bland annat bör justitieombudsmannens och justitiekanslerns roller utredas. En annan fråga rör domstolsanslagets placering i statens budget. Vi menar att det finns skäl att se över om anslaget 1:5 domstolar bör ingå i utgiftsområde 1 , som bereds av . Det bör vidare övervägas om och ska ges ett ökat inflytande över vilka som utnämns till justitieråd. I denna del bör även utredas om nämnda domstolar bör ges en lagstadgad rättighet att under beredningsprocessen framföra synpunkter till och även till regeringen om den överväger att utse någon annan till justitieråd än den som domstolen förordat. Domstolarnas oberoende, punkt 38 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 38 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3290 av m.fl. (SD) yrkande 5.1 och 2021/22:2902 av (M) yrkande 2, 2021/22:3388 av m.fl. (L) yrkandena 3 och 4, 2021/22:3509 av m.fl. (C) yrkande 3 och 2021/22:3793 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2. Det svenska domstolsväsendets oberoende och självständighet är fundamentala för en fungerande demokrati. Mot bakgrund av detta anser vi att fler åtgärder för att stärka domstolarnas oberoende behöver vidtas, inte minst mot ljuset av våra förslag om att domstolarna bör få en tydligare roll i granskningen av enskilda statsråd och andra som är föremål för granskning. Rättskipningens självständighet, punkt 39 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 39 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3793 av m.fl. (M) yrkande 3. Det har visat sig att domstolarnas självständighet är mer begränsad än vad regeringsformens bestämmelse därom kan ge intryck av. Som exempel i denna del kan nämnas ett avgörande från (HFD 2014 ref. 32). En tingsrätt hade lagt ut domstolens uppropslistor på sin webbplats, och Datainspektionen förelade tingsrätten att ta bort listorna eftersom förfarandet enligt Datainspektionen stred mot bestämmelser i den då gällande personuppgiftslagen. , som delade Datainspektionens bedömning, uttalade bl.a. att domstolarnas självständighet inte omfattar sådana beslut som en domstol fattar i den egna verksamheten och som rör domstolens administration. Eftersom det skulle kunna uppfattas som att det föreligger en diskrepans mellan Högsta förvaltningsdomstolens avgörande och ordalydelsen i 11 kap. 3 § regeringsformen anser vi att det finns anledning att utreda om regeringsformen bör förtydligas så att det klargörs hur självständiga domstolarna är i förhållande till förvaltningsmyndigheterna. Mot bakgrund av det anförda menar vi att det finns ett behov av att utreda hur långt domstolarnas grundlagsstadgade självständighet sträcker sig och om det finns anledning att i detta hänseende förtydliga regeringsformen. Penningenheten, punkt 40 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 40 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3292 av m.fl. (SD) yrkande 13. kan en enkel majoritet i besluta att ska gå med i valutaunionen. För att undvika detta bör regleringen om penningenheten i finnas i regeringsformen. Den nuvarande bestämmelsen i lagen om riksbank bör alltså flyttas till regeringsformen. Regeringen bör bereda en ändring i regeringsformen i enlighet med vårt förslag och återkomma till med ett sådant förslag. En budgetram om , punkt 41 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 41 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2531 av m.fl. (SD) yrkande 1. För att klara av att återuppbygga totalförsvaret och för att säkerställa att Försvarsmakten inte kan nyttjas som en budgetregulator av framtida regeringar, bör det skrivas in i grundlag att anslagen till Försvarsmakten inte får understiga av bruttonationalprodukten (BNP). Regeringen bör bereda en ändring i regeringsformen i enlighet med vårt förslag och återkomma till med ett sådant förslag. Bestämmelser om och det svenska språket, punkt 42 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 42 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2468 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2021/22:2922 av (SD) yrkande 3 och 2021/22:3292 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 6. Det fundament på vilket regeringsformen vilar utgörs av folkstyret, men i grundlagen sägs det inget om det folk som härigenom ska styra riket. Eftersom folkstyret och regeringsformen är till för och svenskarna anser vi att grundlagen bör inledas med en berättelse om som land och svenskarna som folk. Mot bakgrund av det anförda anser vi att det i regeringsformen bör införas en ny programskrivning med innebörden att är svenskarnas land samt att den svenska kulturella särarten, det svenska språket och den svenska historien är avgörande för framväxten av det moderna och att det nutida är en fortsättning på den svenska historien. Vidare bör det i regeringsformen regleras att svenskan är huvudspråk i . Regeringen bör bereda ändringar i regeringsformen i enlighet med våra förslag och återkomma till med sådana förslag. Bestämmelser om nationella minoriteter och minoritetsspråken, punkt 43 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 43 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3292 av m.fl. (SD) yrkande 5 och 2021/22:3217 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 1.4 och 2021/22:3389 av m.fl. (L) yrkande 1. Uppräkningen i regeringsformen om vissa grundläggande värden bör ändras på så sätt att det endast regleras att ingen får utsättas för otillbörlig särbehandling när det gäller omständigheter som rör den enskilde som person. Den nuvarande uppräkningen i regeringsformen är överflödig och dessutom inte heltäckande. Bland annat undantas diskriminering på grund av politisk uppfattning. Därutöver bör regleringen i regeringsformen om att det allmänna ska främja minoriteters egen kultur och samfundsliv i tas bort. Sådana kulturella undantag bör endast vara förbehållna de nationella minoriteter i som har erkänts genom lag. Regeringen bör bereda ändringar i regeringsformen i enlighet med våra förslag och återkomma till med sådana förslag. Bestämmelser om nationella minoriteter och minoritetsspråken, punkt 43 (C, L) av Per Schöldberg (C) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 43 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3217 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 1.4 och 2021/22:3389 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2021/22:3292 av m.fl. (SD) yrkande 5. För att förebygga otillräckligt förankrade förändringar när det gäller erkännandet av de nationella minoriteterna och minoritetsspråken bör dessa nämnas i regeringsformen. Denna fråga behöver uppmärksammas i en kommande grundlagsöversyn. Bestämmelser om svenskt medborgarskap och vandelskrav, punkt 44 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 44 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3292 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 7. Svensk grundlag ska i första hand åsyfta och åtnjutas av svenska medborgare. Vi vill därför ta tillbaka senare grundlagsrevisioners utmönstringar av begreppet svenska medborgare. För att tydligt uppvärdera medborgarskapets betydelse bör vidare ett symboliskt vandelskrav för naturalisering framgå av grundlag. Vi menar att det är önskvärt att man i principerna för vem som är svensk klargör att det krävs respekt för och det svenska samhället, för att genom naturalisering uppgå i den svenska gemenskapen. Regeringen bör bereda ändringar i regeringsformen i enlighet med våra förslag och återkomma till med sådana förslag. Bestämmelse om helgdagar, punkt 45 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 45 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3292 av m.fl. (SD) yrkande 11. Vi vill införa en bestämmelse i regeringsformen där det anges vilka de svenska helgdagarna är och att de vilar på en historisk grund som kan vara både icke-konfessionell, och hednisk. I uppräkningen av helgdagar bör första maj inte ingå, utan den dagen bör ersättas av exempelvis eller Engelbrektsdagen som nationell helgdag. Regeringen bör bereda en ändring i regeringsformen i enlighet med vårt förslag och återkomma till med ett sådant förslag. Public service, punkt 48 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 48 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4102 av m.fl. (MP) yrkande 8 och 2021/22:4118 av m.fl. (MP) yrkande 4. I när traditionella prenumererade dagstidningar når allt färre är det viktigare än kanske någonsin förr att värna public service. I vår omvärld har auktoritära regeringar kort efter att de tillträtt kunnat ta kontroll över landets tidigare public service och omvandla dessa till regeringsstyrda propagandakanaler. Vi är inte immuna och en sådan utveckling skulle kunna ske också i . Även om SVT, SR och UR ges ett starkt oberoende i nuvarande lagstiftning, kan lagar ändras med ett klubbslag i . Det bör därför i grundlag införas ett skydd för public services oberoende, så att möjligheterna för en regering som vill styra innehållet i programföretagens sändningar försvåras. En författningsdomstol och normprövning, punkt 34 (L) (L) anför: Jag anser att ett lagstiftningsarbete för att inrätta en författningsdomstol bör inledas. Det skulle kunna vara en särskild domstol vid sidan av de nu befintliga, men det kan också handla om att tillsammans med i särskild sammansättning har funktionen som författningsdomstol. I detta arbete bör också analyseras möjligheten att ge författningsdomstolen rätt till s.k. abstrakt normprövning. Likaså bör Lagrådets framtida roll och funktion vid ett inrättande av en författningsdomstol ingå i den bredare analys som behövs. Frågan om behovet av en författningsdomstol och normprövning har utretts av , vars förslag låg till grund för författningsreformen 2010. Vid nästa övergripande grundlagsöversyn vore det naturligt att dessa frågor analyseras på nytt. Formerna för grundlagsändringar, punkt 36 (L) (L) anför: Med de nuvarande bestämmelserna om grundlagsändringar ges det inte ett fullgott skydd för demokratin i en situation där landet befinner sig i en allvarlig kris och det bör därför göras en bred analys av dessa bestämmelser. Vid en sådan analys bör olika alternativ till lösningar övervägas. En lösning kan vara att en grundlagsändring ska förutsätta mellanliggande ordinarie riksdagsval. En sådan lösning skulle eliminera risken för att en tillfällig politisk kris utnyttjas till att utlysa ett extra val för att inskränka demokratin. En annan lösning kan vara ett krav på kvalificerad majoritet för att ändra de centrala grundlagsbestämmelserna om , regeringen, domstolarnas oberoende, individuella fri- och rättigheter, tryck- och yttrandefrihet m.m. Det bör vidare övervägas om det för antagande av en grundlagsändring ska krävas att ett visst minsta antal riksdagsledamöter deltar i beslutet. grundlagskommittés uppdrag ingår bl.a. att utreda formerna för ändring av grundlag. Jag anser att det är angeläget att kommitténs förslag efter avslutat arbete omsätts i brett förankrade grundlagsändringar. Formerna för grundlagsändringar, punkt 36 (MP) (MP) anför: Demokratin och rättsstatens principer motarbetas, hotas och urholkas på många håll i världen och är inte undantaget från sådana angrepp. grundlagskommitté har i uppdrag att bl.a. se över formerna för ändring av grundlagar. Det är angeläget att denna fråga utreds. Det bör vara svårare än att ändra en grundlag. För att ändra en grundlag krävs två beslut i med mellanliggande val. Det mellanliggande valet kan vara antingen ett ordinarie val eller ett extra val. Jag anser att det mellanliggande valet alltid ska vara ett ordinarie val. Domstolarnas oberoende, punkt 38 (C) Per Schöldberg (C) anför: grundlagskommittés uppdrag ingår bl.a. att utreda skyddet för domstolarnas och domarnas oberoende långsiktigt. Det är angeläget att denna fråga utreds. Domstolarnas oberoende behöver skyddas och stärkas. Bland annat bör ytterligare bestämmelser om domarna i de högsta domstolarna (justitieråden) regleras i grundlag. Det rör sig t.ex. om hur justitieråden ska tillsättas, hur många de ska vara och justitierådens pensionsålder. Därutöver bör organisation, styrning och roll reformeras i syfte att stärka dess oberoende. Domstolarnas oberoende, punkt 38 (L) (L) anför: Domstolarnas oberoende behöver stärkas. Bland annat saknas det i regeringsformen bestämmelser om hur många justitieråd som ska sitta i landets två högsta juridiska instanser och om domares pensionsålder. Vidare behöver formerna för utnämning av domare ses över. Därutöver behöver roll utredas. grundlagskommittés uppdrag ingår bl.a. att utreda skyddet för domstolarnas och domarnas oberoende långsiktigt. Jag anser att det är angeläget att kommitténs förslag efter avslutat arbete omsätts i brett förankrade grundlagsändringar. En krislagstiftning, punkt 46 (C) Per Schöldberg (C) anför: I 15 kap. regeringsformen finns bestämmelser om beslutsfattandet vid krig och krigsfara. Någon motsvarande reglering finns inte för stora påfrestningar på samhället i fredstid. I ljuset av de erfarenheter som har tillkommit vid hanteringen av coronapandemin bör frågan om att införa en krislagstiftning övervägas. Utformningen av en sådan krislagstiftning kan se ut på olika sätt. Det är angeläget att frågan om att införa en krislagstiftning utreds och en parlamentariskt sammansatt kommitté har också fått i uppdrag att bl.a. göra en översyn av regeringens normgivningskompetens i allvarliga fredstida kriser. Förteckning över behandlade förslag Motion från allmänna motionstiden /21 2020/21:2265 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att skärpa regelverket runt tillkännagivanden till regeringen, så att regeringen verkligen också genomför det som har tagit beslut om inom rimlig tid, och detta tillkännager för regeringen. Motioner från allmänna motionstiden /22 2021/22:3 av Amineh Kakabaveh (-): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra en folkomröstning om utträde ur EU och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:73 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ändra regeringsformen så att statschefen åter får ansvaret för att föreslå ny statsminister för och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:77 av (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att EU-medlemskap inte ska stå inskrivet i grundlagen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:237 av (SD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om tydligare riktlinjer till om riskområden och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2021/22:244 av (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över ett införande av e-petitioner och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tydliggöra uppgift och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2021/22:256 av m.fl. (SD):