bet · H901TU19 · 2022-06-14 00:00:00 — Vi vill dessutom uppmärksamma att alltför många som har utbildat sig privat bokar uppkörningstider hos utan att vara klara med sin utbildning. De som kuggas behöver därmed boka fler uppkörningstider. Vi konstaterar att detta är ett problem för etablerade trafikskolor, eftersom uppkörningstiderna blir allt färre. Vi menar att trafikskolor bör ha förtur till uppkörningstider då de ganska tidigt i elevens utbildning kan se när i tiden han eller hon kommer att vara klar för uppkörning. Vissa andra frågor om förarutbildning och förarprov, punkt 15 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3879 av m.fl. (KD) yrkandena 26, 29 och 30, 2021/22:1374 av (M) och 2021/22:3757 av m.fl. (M) yrkande 35 och 2021/22:511 av (M), 2021/22:899 av (SD), 2021/22:2968 av m.fl. (SD) yrkandena 86, 89 och 90, 2021/22:3518 av (C) yrkande 6 och 2021/22:3757 av m.fl. (M) yrkandena 16, 19, 37, 44 och 45. Jag kan inledningsvis notera att det för många blir allt svårare att ta körkort med B-behörighet. måste en blivande förare ha klarat kunskapsprovet innan man får göra körprovet, och giltighetstiden för ett godkänt kunskapsprov är . Jag menar att systemet borde vara mer flexibelt och hänsynstagande till ungdomars livssituation. Ofta planerar ungdomar att ta körkort när det är studieuppehåll, men med rådande system kan ungdomar behöva vänta för att på nytt försöka ta körkort, trots att kunskapsprovet blev godkänt när det gjordes. Det faktum att väntetider för körprov i vissa fall också kan vara långa gör att många tvingas betala en gång till för att skriva om kunskapsprovet. Jag vill i sammanhanget betona att ett innehav av B-körkort ofta är ett grundläggande krav för att ens vara påtänkt för en rad olika yrken. Dagens ofta segdragna process minskar därför många ungas chanser att hitta jobb. Jag anser att det inte är rimligt att utsätta främst ungdomar och studenter för denna tidspress, som tillika kan bli en mycket kostsam process för de många ungdomar som lever på knappa studiebidrag och studielån. Mot denna bakgrund bör giltighetstiden för ett godkänt kunskapsprov för körkortsbehörighet B förlängas . förlängde till följd av den pågående pandemin tillfälligt giltighetstiden för ett godkänt kunskapsprov . Detta bör enligt min mening permanentas. Jag menar vidare det bör införas krav på alkolås på samtliga nya bilar som används i körkortsutbildningen för att säkra trafiknykterheten. Ett krav på alkolås finns redan för den trafikskola som vill bli medlem i . Jag vill att alla trafikskolor ska följa deras exempel. Avslutningsvis menar jag att det bör tillsättas en parlamentarisk utredning för att göra en totalöversyn av körkortsutbildningen. Körkortsfrågor, punkt 16 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3757 av m.fl. (M) yrkandena 36 och 46, 2021/22:532 av (M) och 2021/22:342 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2021/22:490 av och (båda SD) yrkande 3, 2021/22:794 av (C), 2021/22:1147 av (KD), 2021/22:1441 av Boriana (M), 2021/22:2044 av (SD) och 2021/22:2968 av m.fl. (SD) yrkandena 77, 84 och 85. Vi kan inledningsvis konstatera att problemet med förfalskade och ogiltiga körkort växer. Vi vill därför starkt understryka att behöver fler poliser på vägarna som beivrar denna brottslighet. Det behövs sannolikt även skärpta lagar och påföljder med krav på att uppvisa giltigt körkort. Vi menar att regeringen därför bör låta göra en översyn av befintlig lagstiftning i denna del för att underlätta för polisen och rättsväsendet att beivra användningen av falska och ogiltiga körkort. Vi vill vidare lyfta fram behovet av att utreda en möjlig samordning kring fler yrkesbehörigheter på samma körkort. har varje fordon ett eget körkort. Vi menar att det här rimligen finns möjligheter till en förbättrad samordning. Regeringen bör därför se över möjligheten att fler yrkesbehörigheter ska kunna rymmas på samma körkort. Körkortsfrågor, punkt 16 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2968 av m.fl. (SD) yrkandena 77, 84 och 85, 2021/22:342 av m.fl. (SD) yrkande 8 och 2021/22:490 av och (båda SD) yrkande 3, 2021/22:532 av (M), 2021/22:794 av (C), 2021/22:1147 av (KD), 2021/22:1441 av Boriana (M), 2021/22:2044 av (SD) och 2021/22:3757 av m.fl. (M) yrkandena 36 och 46. Vi kan inledningsvis konstatera att det är i princip riskfritt för förare som kommer från länder som saknar ett väl fungerande körkortsregister att köra bil i utan körkort. Olika rättsfall visar att man i dessa fall inte kan bevisa att individen saknar körkort, och eftersom det inte finns något krav på människor som inte är folkbokförda i landet att ha svenskt körkort kan de enligt vår bedömning inte dömas för olovlig körning. Förutom att detta kan innebära en livsfara för både bilföraren och omgivningen, sänder kryphålen även en farlig signal om att den svenska lagen inte gäller alla och att rättssystemet som sådant är bristfälligt. Vi vill understryka att det är potentiellt förödande för både rättsväsendets trovärdighet och legitimitet att förare som inte är svenska medborgare kan undgå svenska regler och därmed även undgå juridiska påföljder. Vi vill framhålla att möjligheten att kontrollera utländska körkort bör utökas och att ett strikt ansvar för förare att styrka körkortsinnehav och adekvat utbildning bör införas . Vidare vill vi uppmärksamma frågan om körkortsfunktioner. Vi kan konstatera att möjligheten att starta en bil är förknippad med säkerhetsfunktioner i själva nyckeln. Rent tekniskt måste en nyckel och ett fordon vara programmerade mot varandra för att bilen ska starta. Sedan denna funktion infördes har antalet tillgrepp av fordon minskat, men kriminella har hittat en lösning för att kringgå den här säkerhetsfunktionen i nyckellösa bilar. Vi menar att körkort kan utrustas med ett chip som sätts in i en korthållare i bilen för att ytterligare öka säkerheten. En sådan lösning skulle innebära att ett körkort som har lagts in i bilens kartotek gemensamt med nyckeln kan starta fordonet, vilket påtagligt skulle försvåra möjligheterna för kriminella att komma över fordonet. Verkstäder bör i detta system utrustas med ett s.k. verkstadskort. Ytterligare fördelar med ett sådant system är att personer som saknar körkort inte kan köra bilen. Dessutom kan det begränsa hastigheten för yngre förare, vilket är en funktion som redan erbjuds i extranycklar hos vissa bilmärken. Det är avslutningsvis mycket viktigt att höja säkerheten på körkortens utformning och funktion. Vi kan konstatera att det finns möjligheter att köpa sitt körkort via internet och därmed kringgå hela systemet med ett reglerat körkortsinnehav. Normalt sett gör polisen kontroller i de datasystem som de förfogar över för att säkerställa att innehavaren verkligen har ett körkort. Vi vill betona att körkortet är en personlig värdehandling, och därför är det viktigt att körkortet verkligen har säkerhetsfunktioner som säkerställer dess äkthet. För den som vill utge sig för att vara innehavare av ett svenskt körkort för att köra utomlands är det enkelt att köpa ett förfalskat dokument. Vi menar att det därför är av yttersta vikt att öka säkerhetsfunktionerna i körkortet, exempelvis genom fingeravtryck, synligt öra eller liknande. Därtill vill vi uppmärksamma att det finns andra tekniska lösningar för att höja säkerheten och begränsa marknaden för förfalskade körkort. Trafikmedicinska bedömningar och tester för äldre, punkt 17 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2968 av m.fl. (SD) yrkandena 15 och 93, 2021/22:29 av (SD) och 2021/22:371 av (SD) samt 2021/22:1728 av (MP) yrkande 2 och 2021/22:3394 av m.fl. (L) yrkandena 55 och 56. Vi kan inledningsvis konstatera att många personer drabbas av demens eller andra sjukdomar på ålderns höst. Det kan i vissa fall leda till sämre möjligheter att köra bil och i vissa fall även till att en person anses olämplig att framföra ett fordon. kan vi konstatera att allt färre läkare anmäler olämpliga bilförare till Transportstyrelsen. För att rädda oskyldiga människor från att bli skadade, och kanske t.o.m. dödade till följd av olämpliga förare i trafiken, bör möjligheten att införa obligatoriska läkarkontroller av äldre körkortsinnehavare ses över. För att värna säkerheten för äldre förare skulle dessutom ett enklare test av förmågan att framföra sitt fordon vara värdefullt. Vi menar därför att möjligheten att införa ett enklare test för förare bör utredas. Vidare anser vi att regeringen bör låta utreda möjligheten till dispens från medicinska krav på yrkesförare. Vi kan konstatera att betydande skärpningar har införts i de trafikmedicinska bedömningarna när det gäller tunga behörigheter. Det innebär att många yrkesförare mister sina behörigheter trots att de har haft ett långt och klanderfritt yrkesliv bakom ratten. Att de nya bestämmelserna följs och därmed hindrar nya körkortsinnehavare från att ta tunga behörigheter är logiskt. Däremot är det enligt vår bedömning orimligt att förare som yrkesmässigt har kört prickfritt plötsligt inte längre anses vara dugliga i trafiken. Vi menar att de genom sin yrkesutövning mer än väl har bevisat att de uppfyller de trafiksäkerhetsmässiga kraven, trots att de exempelvis har ett begränsat synfält eller drabbades av ett epileptiskt anfall i barndomen. Många dugliga yrkesförare har över blivit fråntagna sina möjligheter till försörjning. Det är rimligt att dessa förare tillåts fortsätta sin yrkesutövning fram till sin pensionering, under förutsättning att de underställs årliga kontroller för att säkerställa att de alltjämt har förmågan i behåll. På så sätt mildras den knivskarpa övergången av de skärpta medicinska kraven, och kompetenta yrkesförare kan förbli i tjänst. Vi vill betona att det finns en möjlighet för nationella myndigheter att ge förare med god prognos ett fortsatt undantag, och detta bör också ske. Trafikmedicinska bedömningar och tester för äldre, punkt 17 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3394 av m.fl. (L) yrkandena 55 och 56 samt 2021/22:29 av (SD), 2021/22:371 av (SD), 2021/22:1728 av (MP) yrkande 2 och 2021/22:2968 av m.fl. (SD) yrkandena 15 och 93. Jag vill inledningsvis betona vikten av att vi har bilförare som kan framföra sitt fordon på ett säkert sätt i en säker trafikmiljö med vägar av god kvalitet. Detta är avgörande för att nå de högt uppsatta målen i arbetet med nollvisionen i trafiken. Tyvärr tvingas jag konstatera att det förekommer att personer tillåts köra bil trots att de av medicinska skäl inte borde få göra det. Eftersom ansvaret för trafikmedicinska bedömningar och intyg ligger på regionerna, vilka ansvarar för hälso- och sjukvården i landet, behövs det enligt min mening en organisation inom respektive region för dessa bedömningar. Då det saknas nationella riktlinjer för hur dessa bedömningar ska gå till innebär dagens situation att personens bostadsort avgör hur bedömningen går till. Jag vill peka på att de trafikmedicinska bedömningarna i är av olika kvalitet och förenade med långa väntetider. Därför behöver det införas en rikstäckande trafikmedicinsk kompetens. Mot denna bakgrund är det nödvändigt att regeringen genom ett uppdrag till ansvarig myndighet ser till att trafikmedicinska bedömningar sker utan dröjsmål, med hög kompetens och med likhet över landet för att säkra att man lever upp till gällande trafikmedicinska säkerhetskrav. Dessutom behöver regeringen se till att det utformas enhetliga nationella riktlinjer och regler för hur bedömningen av en patients körförmåga bör genomföras. Synkontroller vid körkortsförnyelse, punkt 18 (SD, C, KD, L) av (C), (KD), (SD), (SD), (L) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1120 av (M), 2021/22:1472 av (KD), 2021/22:2968 av m.fl. (SD) yrkande 94, 2021/22:3394 av m.fl. (L) yrkande 57, 2021/22:3679 av m.fl. (C) yrkande 66 och 2021/22:3878 av m.fl. (KD) yrkande 9 och 2021/22:1728 av (MP) yrkande 1. Synnedsättning är ett vanligt förekommande problem hos en stor del av befolkningen, och detta kan enligt vår bedömning påverka trafiksäkerheten negativt. Vi vill inledningsvis betona att ett säkert trafikbeteende bygger på en god överblick av trafikmiljön. Oavsett tekniska framsteg måste förarens varseblivning genom sinnena vara tillförlitlig. kan vi konstatera att synen förändras och att föraren kanske inte uppfattar att synen blir sämre. Tendenser till försämrad syn kan uppträda redan vid 40–, och har de flesta mer eller mindre förändrad syn. Dagens regelverk innebär att det endast utförs synkontroller för körkortsinnehavare som har tagit körkort för tyngre körkortsbehörigheter, men det krävs inga synundersökningar för privatpersoner med lättare körkortsbehörigheter, bortsett från testet i samband med att man tar körkort för bil. I gäller att förare av tyngre fordon ska kontrollera synen, som en av flera hälsoaspekter, efter att de har fyllt . Vi vill peka på att denna skillnad mellan olika körkortsbehörigheter är ologisk. Att ha en tillfredsställande syn är en självklarhet – oavsett behörighetsnivå – för att upprätthålla trafiksäkerheten. Det vore därför rimligt att alla får göra en synundersökning vid förnyelse av körkort. Enligt vår bedömning bör möjligheterna att införa en obligatorisk synkontroll även för de lättare körkortsbehörigheterna därför utredas. En sådan utredning bör göras utifrån ett tydligt trafiksäkerhetsperspektiv. Vi menar att regeringen, inom ramen för en sådan utredning, bör låta undersöka behovet av att införa obligatoriska syntester för privatpersoner i samband med körkortsförnyelse efter en viss ålder. Sådana obligatoriska syntester bör genomföras när föraren har kommit upp i den ålder då det är vetenskapligt påvisat att synen gradvis försämras. Vi vill i sammanhanget även understryka att ett införande av obligatoriska synkontroller skulle ske i ett system som redan finns för de som är yrkesförare. Det torde därmed betinga endast marginella kostnader för staten. Synfältsbortfall, punkt 19 (C, L) av (C) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3394 av m.fl. (L) yrkandena 58 och 59 samt 2021/22:3679 av m.fl. (C) yrkandena 67 och 68, 2021/22:3917 av (C) och 2021/22:3467 av (M). Vi vill inledningsvis peka på att det finns stora individuella variationer inom den grupp som drabbas av synfältsbortfall, och vår inställning är att de som fortfarande kan köra bil på ett trafiksäkert sätt ska ha möjlighet att göra så. Vi menar att personer med mindre allvarliga funktionsnedsättningar såsom synfältsbortfall bör kunna få sin lämplighet som förare av motorfordon prövad. Flertalet personer med synfältsdefekter kan genom sitt körbeteende kompensera synfelet och fortsätta att framföra fordonet på ett trafiksäkert sätt. Dessa personer bör kunna få dispens och behålla körkortet. För att råda bot på dagens situation fordras ett utredningsarbete för att undersöka hur ett nytt system för körprov på väg kan införas. Frågor som behöver utredas är bl.a. vad som ska ingå i ett sådant test och vem som har kompetens att bedöma testresultaten. Därtill behöver behovet av ändringar i körkortslagen och körkortsförordningen klargöras, bl.a. möjligheten att genomföra körprov i verklig trafikmiljö för personer med konstaterade synfältsdefekter före en eventuell indragning av körkortet, i likhet med de som genomförs vid kognitiva bedömningar vid demens eller stroke. Vi vill i sammanhanget påminna om att genom ett tillkännagivande uppmanade regeringen att återinföra möjligheten att använda ett simulatortest för att bedöma körförmågan hos personer som fått sitt körkort återkallat på grund av synfältsbortfall och att utreda ett nytt system för körprov på väg för personer med synfältsdefekter. Vi har noterat att regeringen gav VTI i uppdrag att analysera testmetoder för att bedöma om undantag kan medges från de medicinska kraven i fråga om horisontellt synfält för körkort, vilket ska redovisas . Enligt vår mening är det rimligt att ge i uppdrag till Transportstyrelsen att i ett första steg se till att återinföra möjligheten att använda ett simulatortest för att bedöma körförmågan hos personer som har fått sitt körkort återkallat på grund av synfältsbortfall. Därtill måste det skyndsamt undersökas hur ett nytt system för körprov på väg för personer med synfältsdefekter kan införas. Vissa behörighetsfrågor, punkt 20 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3679 av m.fl. (C) yrkande 52 och 2021/22:68 av (SD), 2021/22:342 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2021/22:366 av (SD), 2021/22:1016 av och (båda S), 2021/22:2414 av (M), 2021/22:3059 av (M), 2021/22:3518 av (C) yrkande 5 och 2021/22:3556 av (M). Jag vill påminna om att körkort med utökad B-behörighet (B96) infördes och att dessa ger behörighet att köra fordonskombinationer med en sammanlagd totalvikt på upp till i stället för med vanligt B-körkort. Jag vill framhålla att möjligheten att skaffa sig rätten att framföra tyngre fordonsekipage verkar ha varit uppskattad och jag vill understryka att det också är motiverat från trafiksäkerhetssynpunkt. Eftersom det blir allt vanligare med el- och gasbilar och eftersom dessa överlag har en högre egenvikt än traditionella bensin- eller dieselbilar bör gränsvärdena för när en förare måste skaffa körkort med utökad B-behörighet ses över. En sådan översyn borde handla om en eventuell justering av dagens viktbegränsningar för B96-körkort och B-körkort. Däckfrågor, punkt 21 (M, SD, L) av (M), (M), (SD), (M), (SD), (L), (SD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:534 av (M), 2021/22:2968 av m.fl. (SD) yrkande 58, 2021/22:3394 av m.fl. (L) yrkande 60 och 2021/22:3757 av m.fl. (M) yrkande 27, 2021/22:218 av (SD) och 2021/22:3557 av (M) samt 2021/22:28 av (SD) yrkandena 1 och 2, 2021/22:147 av (SD) yrkandena 1 och 2, 2021/22:1946 av (M), 2021/22:3606 av (M) och 2021/22:3607 av (M). Vi kan inledningsvis konstatera att det nu gällande regelverket innebär att fordon ska ha vinterdäck fr.o.m. t.o.m. om det råder vinterväglag. Det är tillåtet att använda dubbdäck –. Dubbdäck får användas även om det är eller kan antas råda vinterväglag. Vinterväglag råder när det finns snö, is, snömodd eller frost på någon del av vägen, och bedömningen görs av polisen på plats där föraren befinner sig. Övrig tid är det sommardäck som gäller. Vi kan konstatera att det finns flera problem med dessa datumregler. Vi vet alla att tidpunkten för när det blir nödvändigt att byta till eller från dubbdäck varierar i olika delar av landet på grund av skillnader i klimatet. Det kan dessutom vara vinterväglag långt in även i . Vi vill betona att dubbdäck måste kunna användas när de behövs, och det behovet kan variera över landet. När våren kommer sent kan det dessutom bli en stor anhopning av fordonsägare som vill byta till sommardäck under en . Det snäva tidsfönstret för skifte av däck enligt dagens regelverk ger landets bilister i princip för att byta från dubbdäck till sommardäck och därmed även för alla däckverkstäder. Många däckhandlare vittnar om mycket ansträngda tidsperioder och att de inte hinner med att byta däcken . Mot den bakgrunden menar vi att regeringen bör låta göra en översyn av regelverket för användning av dubbade vinterdäck. Dubbdäcksförbudet behöver ses över för att ge ytterligare möjlighet till flexibilitet beroende på lokala väderförhållanden. Regeringen bör därför tillsätta en utredning som ser över det befintliga regelverket med syftet att en något mer flexibel övergång bör komma till stånd. En regional differentiering med ett väl tilltaget tidsspann för däckbyte skulle kunna ge både hög trafiksäkerhet och låg miljöpåverkan och värna människors arbetsmiljö. Vi vill betona att dubbade vinterdäck naturligtvis inte ska användas på vägar med sommarväglag, men kan man inte heller skapa en situation där människor tvingas bryta mot regelverket. Det bör därför övervägas om dubbade vinterdäck kan tillåtas . Belysning på fordon, punkt 22 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2968 av m.fl. (SD) yrkande 55 och 2021/22:38 av (SD) yrkandena 1 och 2. Vi kan konstatera att regelverket inom trafikområdet föreskriver att fordon ska använda halvljus vid mörker eller dåliga väderförhållanden, och i detta ingår även att bakljus på fordon ska vara tända. Under goda siktförhållanden kan däremot en annan lykta användas, det som i vardagstal kallas varsellykta. Sedan gick med i EU ska också s.k. helbilsgodkända fordon godkännas i trafikmiljön. Vi vill uppmärksamma att detta innebär att många bilar körs med enbart varselljus i stället för halvljus när det är dagsljus, vilket innebär att de bakre ljusen inte är tända. Detta får till följd att många fordon inte har de bakre ljusen tända i skymning eller dåligt väder. Vi vill peka på att detta innebär stora risker för trafiksäkerheten. Dessutom skapas situationer där förare begår lagbrott när de kör med ett tillkopplat släpfordon eftersom det då krävs att släpets bakre belysningspunkter alltid lyser, oavsett om det är dagsljus eller inte. Vi vill understryka att är ett avlångt land där vädersituationen skiljer sig stort mellan norra och södra delen. Det är vidare ett faktum att landet dessutom har ett väderläge som i allt väsentligt skiljer sig från stora delar av . Vi menar att just dessa skillnader är skäl nog att ha ett tydligare krav på synlighet än vad som är normalt i andra delar av . bör därför, som en nationell bestämmelse, återinföra de gamla belysningskraven på fordon registrerade i . Våra årstider, med skiftande väderförhållanden, ställer helt andra krav på synlighet i vägtrafiken. Därför är det också rimligt att fordonens belysning är anpassad för detta. Användning av bilbälten, bilbarnstolar och reflexer, punkt 23 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2968 av m.fl. (SD) yrkande 78 och 2021/22:34 av (SD) yrkandena 1 och 2, 2021/22:1403 av m.fl. (S), 2021/22:1732 av (M) och 2021/22:2157 av (S). Vi kan konstatera att ett stort antal personer omkommer på svenska vägar. Vi menar att det finns flera orsaker till det höga antalet omkomna och skadade privatbilister och yrkesförare. En av orsakerna är bristande bältesanvändning, även om det har skett en förbättring . Vi vill understryka att bilbältet har en central funktion i fordonets säkerhetsstruktur. Det är också viktigt att frågan om huruvida bilbältet har använts eller inte avspeglas vid en eventuell ekonomisk påföljd vid olycka.