bet · H901UbU28 · 2022-06-02 00:00:00 — Skolans arbete med trygghet och studiero Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till lag om ändringar i skollagen. De förslag som utskottet tillstyrker syftar till ökad trygghet och studiero i skolan och i förlängningen högre kunskapsresultat. Utskottet föreslår även tre tillkännagivanden till regeringen med anledning av motionsyrkanden. • Regeringen ska återkomma med förslag om hur det förebyggande arbetet mot hot, våld och kränkningar kan göras evidensbaserat och baserat på beprövad erfarenhet, • Regeringen ska ge en lämplig myndighet i uppdrag att ta fram en fördjupad kartläggning av brottsligheten i skolorna. • Regeringen ska återkomma med förslag om att åtgärden tillfällig placering ska få gälla än , att rektorer ska vara skyldiga att flytta elever när det är nödvändigt och att det ska inrättas särskilda jourskolor för våldsamma elever. Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden. I betänkandet finns 20 reservationer (S, M, SD, C, V, KD, L, MP). I tre reservationer (S, C, V, MP) föreslås att inte ska göra något tillkännagivande till regeringen. Proposition 2021/22:160 Skolans arbete med trygghet och studiero. Cirka 30 yrkanden i följdmotioner och 8 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Åtgärder för att förhindra skadegörelse, våld, hot och kränkningar i skolan Tillfällig placering och avstängning av elever 1.Lagförslaget, punkt 1 (SD) 2.Lagförslaget, punkt 1 (C, MP) 3.Ordningsregler, punkt 2 (SD) 4.Disciplinära åtgärder och dokumentation, punkt 3 (SD, KD, L) 5.Sanktioner vid överträdelser av skolans ordningsregler, punkt 4 (SD, KD) 6.Konsekvenstrappor, punkt 5 (KD, L) 7.Mobiltelefoner i skolan, punkt 6 (SD) 8.Mobiltelefoner i skolan, punkt 6 (V) 9.Evidensbaserat arbete, punkt 7 (S, C, V, MP) 10.Behovet av en kartläggning av brottsligheten i skolan, punkt 8 (S, C, V, MP) 11.Personalens möjligheter att ingripa, punkt 9 (SD) 12.Personalens möjligheter att ingripa, punkt 9 (V) 13.Nolltolerans mot skadegörelse, punkt 10 (SD, KD) 14.Möjligheten att tillfälligt omplacera elever, punkt 11 (S, C, V, MP) 15.Avstängning och omplacering av elever, punkt 12 (SD) 16.Jourklasser eller jourskolor, punkt 13 (SD, KD) 17.Utredning med uppdrag att göra det lättare att stänga av eller omplacera elever, punkt 14 (SD, KD, L) 18.Möjligheten att utesluta elever i komvux och sfi, punkt 15 (M, SD) 19.Övriga frågor, punkt 16 (M, SD) 20.Övriga frågor, punkt 16 (V) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Skolans arbete med trygghet och studiero antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800). Därmed bifaller proposition 2021/22:160 och avslår motionerna 2021/22:4584 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2021/22:4624 av och (båda C). Reservation 1 (SD) Reservation 2 (C, MP) 2021/22:4584 av m.fl. (SD) yrkandena 8 och 9. Reservation 3 (SD) Disciplinära åtgärder och dokumentation 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 91, 2021/22:4561 av m.fl. (KD) yrkande 4 och 2021/22:4570 av m.fl. (L) yrkandena 2–4. Reservation 4 (SD, KD, L) Sanktioner vid överträdelser av skolans ordningsregler 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 89 och 2021/22:4561 av m.fl. (KD) yrkande 1. Reservation 5 (SD, KD) 2021/22:4570 av m.fl. (L) yrkande 1. Reservation 6 (KD, L) 2021/22:4510 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2021/22:4584 av m.fl. (SD) yrkande 7. Reservation 7 (SD) Reservation 8 (V) Åtgärder för att förhindra skadegörelse, våld, hot och kränkningar i skolan ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen ska återkomma med förslag om hur det förebyggande arbetet mot hot, våld och kränkningar kan göras evidensbaserat och baserat på beprövad erfarenhet och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4613 av m.fl. (M) yrkande 1. Reservation 9 (S, C, V, MP) Behovet av en kartläggning av brottsligheten i skolan ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen ska ge en lämplig myndighet i uppdrag att ta fram en fördjupad kartläggning av brottsligheten i skolorna och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4613 av m.fl. (M) yrkande 5. Reservation 10 (S, C, V, MP) Personalens möjligheter att ingripa 2021/22:407 av (SD) yrkande 1, 2021/22:4510 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2021/22:4584 av m.fl. (SD) yrkande 10. Reservation 11 (SD) Reservation 12 (V) 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 90 och 2021/22:4561 av m.fl. (KD) yrkande 3. Reservation 13 (SD, KD) Tillfällig placering och avstängning av elever Möjligheten att tillfälligt omplacera elever ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen ska återkomma med förslag om att åtgärden tillfällig placering ska få gälla än , att rektorer ska vara skyldiga att flytta elever när det är nödvändigt och att det ska inrättas särskilda jourskolor för våldsamma elever, och detta tillkännager för regeringen. 2021/22:4561 av m.fl. (KD) yrkande 5 och 2021/22:4613 av m.fl. (M) yrkandena 2–4. Reservation 14 (S, C, V, MP) Avstängning och omplacering av elever 2021/22:407 av (SD) yrkande 6 och 2021/22:4584 av m.fl. (SD) yrkandena 2–4 och 6. Reservation 15 (SD) 2021/22:4584 av m.fl. (SD) yrkande 5. Reservation 16 (SD, KD) Utredning med uppdrag att göra det lättare att stänga av eller omplacera elever 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 87 och 2021/22:4561 av m.fl. (KD) yrkande 2. Reservation 17 (SD, KD, L) Möjligheten att utesluta elever i komvux och sfi 2021/22:4176 av m.fl. (M) yrkande 17. Reservation 18 (M, SD) 2021/22:4178 av m.fl. (M) yrkande 35 och 2021/22:4510 av m.fl. (V) yrkande 3. Reservation 19 (M, SD) Reservation 20 (V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (L), (M), (S), (M), (SD), (S), (C), (V), (SD), (KD), (S), (SD), (MP), (L), (S) och Noria Manouchi (M). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet regeringens proposition 2021/22:160 Skolans arbete med trygghet och studiero. Sex följdmotioner (M, SD, C, V, KD, L) har väckts med anledning av propositionen. I betänkandet behandlas också åtta yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22 (M, SD, KD). En förteckning över förslagen finns i bilaga 1. Regeringens lagförslag finns i bilaga 2. tillkännagav för regeringen att den ställer sig bakom det som utbildningsutskottet anfört om att regeringen ska låta utreda regelverket när det gäller trygghet och studiero i skolan med inriktning mot en skärpning av skollagen (2010:800) och se till att det informeras om och vidtas lämpliga insatser för att underlätta tillämpningen av det aktuella regelverket bland lärare, rektorer och huvudmän (bet. 2017/18:UbU19 punkt 17, rskr. 2017/18:221). beslutade att en utredare skulle biträda med att ta fram förslag till en nationell plan för skolans arbete med trygghet och studiero och lämna förslag som säkerställer ett fungerande regelverk om trygghet och studiero i skolan (U2020/00707/S). I utredarens uppdrag ingick bl.a. att kartlägga och analysera de olika delarna i skolans arbete med trygghet och studiero samt redovisa och analysera de övergripande utmaningarna i detta arbete. Utifrån kartläggning, analys och utmaningar skulle utredaren lämna förslag som ska ingå i den nationella planen för trygghet och studiero, som för skolväsendet ska ange riktningen för ett långsiktigt och systematiskt arbete. Uppdraget byggde på en överenskommelse mellan regeringen, och Liberalerna. Utredaren redovisade sitt arbete och därefter bereddes förslagen vidare inom i samarbete med och Liberalerna. remitterades departementspromemorian Nationell plan för trygghet och studiero, ds 2021:13 (U2021/02670). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över lagförslagen. Lagrådet lämnade förslagen utan erinran. I förhållande till lagrådsremissens förslag har vissa språkliga och redaktionella ändringar gjorts. I förhållande till lagrådsremissen har det även gjorts en ändring i 5 kap. 9 § skollagen. Ändringen är författningsteknisk och även i övrigt av sådan art att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Regeringen har därför inte inhämtat Lagrådets yttrande över detta förslag. Propositionen innehåller förslag till ändringar i skollagen (2010:800) som syftar till ökad trygghet och studiero i skolan och i förlängningen högre kunskapsresultat. Ändringarna innebär i huvudsak följande. Ansvaret för det förebyggande arbetet inom trygghet och studiero tydliggörs och begreppet studiero definieras. Regleringen av det systematiska kvalitetsarbetet tydliggörs genom bl.a. krav på att orsakerna till uppföljningens resultat ska analyseras och att insatser för att utveckla utbildningen ska ske utifrån denna analys. All personal ska få vidta de omedelbara och tillfälliga åtgärder som är befogade för att tillförsäkra eleverna trygghet och studiero. Det ska uttryckligen anges att dessa åtgärder innefattar en befogenhet att ingripa fysiskt för att avvärja våld, kränkningar eller andra ordningsstörningar. Det ska även bli enklare för rektorn att besluta om avstängning samt tillfällig placering inom och utanför skolenheten. Mobiltelefoner ska vid undervisning i regel endast få användas efter lärarens instruktion och möjligheterna att omhänderta sådana samt ha mobilfria skoldagar ska öka. Vid tillsyn ska ett föreläggande ange de åtgärder som huvudmannen ska vidta och Skolinspektionen ska vara part i domstol vid överklagande av myndighetens beslut i fler fall än . Vidare ska kraven på huvudmannens klagomålshantering skärpas och Skolinspektionen ska som huvudregel inte kunna inleda tillsyn som rör ett enskilt barn eller en enskild elev om inte huvudmannen har fått möjlighet att hantera frågan först. Det ska även tydliggöras att ordningsreglerna och hur dessa följs regelbundet ska följas upp under medverkan av eleverna. Ändringarna föreslås träda i kraft . Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till ändringar i skollagen. Ändringarna syftar till ökad trygghet och studiero och i förlängningen till högre kunskapsresultat. Ändringarna innebär bl.a. att ansvaret för det förebyggande arbetet inom trygghet och studiero samt regleringen av det systematiska kvalitetsarbetet tydliggörs. Vidare ska all personal få vidta de omedelbara och tillfälliga åtgärder som är befogade för att tillförsäkra eleverna trygghet och studiero. Det ska bli enklare för rektorn att besluta om avstängning samt tillfällig placering inom och utanför skolenheten. Användningen av mobiltelefoner i skolan regleras. Vid tillsyn ska ett föreläggande ange de åtgärder som huvudmannen ska vidta och Skolinspektionen ska som huvudregel inte kunna inleda tillsyn om inte huvudmannen har fått möjlighet att hantera frågan först. Det ska även tydliggöras att ordningsreglerna och hur dessa följs ska följas upp regelbundet under medverkan av eleverna. avslår ett motionsyrkande om avslag på propositionen. Jämför reservation 1 (SD) och 2 (C, MP). Bakgrund och gällande rätt De krav som ställs på det lokala kvalitetsarbetet regleras i 4 kap. skollagen. Regleringen innebär en skyldighet för varje huvudman inom skolväsendet att på huvudmannanivå systematiskt och kontinuerligt planera, följa upp och utveckla utbildningen. Motsvarande arbete ska även genomföras på förskole-och skolenhetsnivå. Kvalitetsarbetet på enhetsnivå ska genomföras under medverkan av lärare, förskollärare, övrig personal och elever. Barn i förskolan, deras vårdnadshavare och elevernas vårdnadshavare ska ges möjlighet att delta i arbetet. Det är rektorn som ansvarar för att kvalitetsarbete vid enheten genomförs på detta sätt (4 kap. 3 och 4 §§ skollagen). Inriktningen på det systematiska kvalitetsarbetet ska vara att de mål som finns för utbildningen i skollagen och i andra föreskrifter (nationella mål) uppfylls. Arbetet ska dokumenteras (4 kap. 5 och 6 §§). Huvudmän inom skolväsendet ska ha skriftliga rutiner för att ta emot och utreda klagomål mot utbildningen. Information om rutinerna ska lämnas på lämpligt sätt. Om det vid uppföljning, genom klagomål eller på annat sätt framkommer att det finns brister i verksamheten ska huvudmannen se till att nödvändiga åtgärder vidtas (4 kap. 7 och 8 §§). Bestämmelser om trygghet och studiero finns i 5 kap. skollagen. Om inte annat anges i respektive paragraf gäller bestämmelserna alla skolformer utom förskolan. Vissa bestämmelser gäller också för fritidshemmet (2 §). Det övergripande kravet i regleringen är att utbildningen ska utformas på ett sådant sätt att alla elever tillförsäkras en skolmiljö som präglas av trygghet och studiero (5 kap. 3 §). Av förarbetena framgår att en trygg och stimulerande lärandemiljö är en av de viktigaste förutsättningarna för att barn och elever ska kunna inhämta och utveckla kunskaper och värden (prop. 2009/10:165 s. 319). Skollagen ställer krav på att det ska finnas ordningsregler för varje skolenhet. Ordningsreglerna ska utarbetas under medverkan av eleverna och följas upp på varje skolenhet. Det är rektorn som beslutar om ordningsregler. Kravet på ordningsregler omfattar alla skolformer förutom förskolan och den kom-munala vuxenutbildningen (5 kap. 2 och 5 §§ skollagen). Syftet med ordningsregler är att skapa arbetsro och en lugn och trygg miljö i skolan. Enligt förarbetena är ordningsregler som tagits fram i samverkan med elever och hem och som är ett levande dokument en bra grund för en lugn och trygg studiemiljö, där det råder respekt för de gemensamma reglerna (prop. 2006/07:69 Förbättrad ordning, trygghet och studiero i skolan s. 8 f.). I skollagen anges att rektorn, en lärare eller en handledare vid fjärrundervisning får vidta de omedelbara och tillfälliga åtgärder som är befogade för att tillförsäkra eleverna trygghet och studiero eller för att komma till rätta med en elevs ordningsstörande uppträdande (5 kap. 6 § skollagen). Med omedelbara och tillfälliga åtgärder avses ingripanden under en kort och begränsad tid och som syftar till att komma till rätta med en akut situation (prop. 2009/10:165 s. 680). Omplacering och avstängning av elever I 5 kap. 12 § skollagen framgår att i förskoleklassen, , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan får rektorn besluta att en elev ska följa undervisningen i en annan undervisningsgrupp än den eleven annars hör till eller undervisas på annan plats inom samma skolenhet om åtgärderna som gjorts efter en utredning när en elev vid upprepade tillfällen stört ordningen m.m. inte varit tillräckliga eller om det annars är nödvändigt för att tillförsäkra de andra eleverna trygghet och studiero. I bestämmelsen framgår också att elevens vårdnadshavare ska informeras om rektorns beslut. Endast om det finns synnerliga skäl får en åtgärd som rektorn vidtagit med stöd av bestämmelsen gälla . Åtgärden får dock inte gälla för än . Enligt 5 kap 13 § skollagen får rektorn om åtgärder enligt 5 kap. 12 § inte är tillräckligt ingripande eller på grund av andra omständigheter inte är möjliga att genomföra, besluta att en elev tillfälligt ska följa undervisningen vid en annan skolenhet. Beslutet om en sådan tillfällig placering fattas gemensamt med rektorn vid den mottagande skolenheten. Elevens vårdnadshavare ska informeras om beslutet innan placeringen genomförs. Endast om det finns synnerliga skäl får en åtgärd som rektorn vidtagit med stöd av bestämmelsen gälla . Åtgärden får dock inte gälla för än . Enligt 5 kap. 14 § skollagen får rektorn i , specialskolan och sameskolan besluta att stänga av en elev helt eller delvis bl.a. om det är nödvändigt med hänsyn till övriga elevers trygghet och studiero och eleven erbjuds kompensation för den undervisning som han eller hon går miste om på grund av avstängningen. Enligt 5 kap. 15 § skollagen får ett beslut enligt 5 kap. 14 § innebära avstängning endast som behövs för en skyndsam utredning av vilka andra åtgärder som kan behövas. En elev får inte stängas av för än och inte heller vid fler tillfällen än två gånger per kalenderhalvår. Det finns ingen uttrycklig reglering för användandet av mobiltelefoner i skolan. Det finns dock två bestämmelser som kan vara relevanta, dels bestämmelsen om omhändertagande föremål (5 kap. 22 § skollagen), dels bestämmelsen om ordningsregler (5 kap. 5 § skollagen). Rektor eller en lärare får omhänderta föremål som används på ett sätt som är störande för utbildningen eller utgör en fara för säkerheten i denna (5 kap. 22 §). I förarbetena anges att det inte är föremålet i sig utan sättet på vilket det används i skolan som utgör grunden för omhändertagandet. Mobiltelefoner (och annan elektronisk kommunikationsutrustning) anses vara ett sådant föremål som kan omhändertas om det stör. Syftet med bestämmelsen är att kunna säkerställa tryggheten och studieron. Bestämmelsen ska inte användas för att bestraffa eleven (prop. 2006/07:69 Förbättrad ordning, trygghet och studiero i skolan s. 10 f.). Den grundläggande regleringen av tillsyn, statlig kvalitetsgranskning och nationell uppföljning och utvärdering på skolområdet finns i 26 kap. skollagen. Med tillsyn avses i lagen en självständig granskning som har till syfte att kontrollera om den verksamhet som granskas uppfyller de krav som följer av lagar och andra föreskrifter. I tillsynen ingår att fatta de beslut om åtgärder som kan behövas för att den huvudman som bedriver verksamheten ska rätta fel som upptäckts vid granskningen (2 §). Skolinspektionen har tillsyn över bl.a. skolväsendet och en kommun har tillsyn över bl.a. förskola och fritidshem vars huvudman kommunen har godkänt (3–4 §§). Skolinspektionen ska också granska kvaliteten i sådan utbildning och annan verksamhet som står under dess tillsyn eller under tillsyn av en kommun (19–23 §§). Skolinspektionen och kommuner har enligt skollagen möjlighet att tillgripa vissa sanktioner. Sanktionsmöjligheterna kan beskrivas som en sanktionstrappa, där utgångspunkten är att mindre ingripande åtgärder ska prövas först. Ingripanden måste också alltid stödjas på proportionalitetsprincipen, dvs. ett ingripande får inte gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till frågans art och bristens omfattning. Vid allvarliga och brådskande missförhållanden finns möjlighet att hoppa över steg i sanktionstrappan. När det gäller tillsynen finns det i 26 kap. 10 § bestämmelser om föreläggande, vilket kan sägas vara den primära sanktionen när brister upptäcks inom tillsynen. Skolinspektionen får förelägga en huvudman som enligt lagen står under dess tillsyn att fullgöra sina skyldigheter, om verksamheten inte uppfyller de krav som följer av de föreskrifter som gäller för verksamheten eller, i fråga om enskild huvudman, de villkor som gäller för godkännandet eller beslutet om rätt till bidrag. Ett föreläggande ska ange de åtgärder som tillsynsmyndigheten anser nödvändiga för att avhjälpa de påtalade bristerna. Det finns bestämmelser om vem som är part i förvaltningsprocesslagen Enligt förvaltningsprocesslagen (1971:291) gäller att om en enskild överklagar en förvaltningsmyndighets beslut till en allmän förvaltningsdomstol ska den myndighet som först beslutade i ärendet vara den enskildes motpart sedan handlingarna i ärendet överlämnats till domstolen (7 a § första stycket). I förarbetena till bestämmelsen påpekas att myndigheten därigenom enligt 33 § förvaltningsprocesslagen får rätt att överklaga domstolens beslut om det har gått myndigheten emot (prop. 1995/96:22 Tvåpartsprocess m.m. i de allmänna förvaltningsdomstolarna s. 72 f.). Förvaltningsprocesslagen är subsidiär i förhållande till annan lag eller förordning, dvs. om det i lag eller förordning har meddelats en bestämmelse som avviker från förvaltningsprocesslagen så gäller den bestämmelsen (2 §). Skolinspektionens beslut i fråga om godkännande av en enskild som huvudman får enligt skollagen överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. I förarbetena till lagen anges att det av 7 a § förvaltningsprocesslagen följer att om Skolinspektionens beslut att inte godkänna en enskild som huvudman för t.ex. en fristående skola överklagas av den enskilde blir Skolinspektionen den enskildes motpart i domstolen (prop. 2009/10:165 s. 587). Om Skolinspektionen däremot godkänner den enskilde och kommunen överklagar beslutet blev tidigare den enskilde, och inte Skolinspektionen, kommunens motpart (jfr rättsfallet RÅ 2008 ref. 4). För att Skolinspektionen skulle kunna ta till vara de allmänna intressen som myndigheten har till uppgift att bevaka framgick i förarbetena att Skolinspektionen borde ges ställning som part i domstolsprocessen även i de fall en kommun överklagar ett beslut att godkänna en enskild som huvudman (prop. 2009/10:165 s. 587). En bestämmelse om att förutom den enskilde också Skolinspektionen ska vara kommunens motpart i sådana fall infördes därför i skollagen (28 kap. 11 §). Ansvaret för det förebyggande arbetet när det gäller trygghet och studiero och terminologin ska förtydligas Regeringen föreslår att det ska anges i skollagen att alla elever ska tillförsäkras en skolmiljö där utbildningen präglas av trygghet och undervisningen av studiero. Med studiero ska avses att det finns goda förutsättningar för eleverna att koncentrera sig på undervisningen. Huvudmannen ska säkerställa att det på skolenheten bedrivs ett förebyggande arbete som syftar till att skapa trygghet och studiero. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter om det förebyggande arbetet. Skälen för regeringens förslag Begreppen trygghet och studiero bör särskiljas i skollagen Av skollagen framgår att utbildningen ska utformas på ett sådant sätt att alla elever tillförsäkras en skolmiljö som präglas av trygghet och studiero (5 kap. 3 §). Det är vanligt att begreppen trygghet och studiero nämns tillsammans på detta sätt även i andra sammanhang. Till viss del finns en ömsesidig påverkan dem emellan, men trygghet och studiero är olika saker som berör och påverkas av olika delar av skolans arbete. Regeringen anser att studiero är nära sammankopplat med undervisningens kvalitet. För att undervisningen ska ge eleverna goda förutsättningar till lärande behöver den vara välplanerad och välstrukturerad så att det tydligt framgår för eleverna vad de ska göra och varför. För att eleverna ska hålla fokus på det som är syftet med undervisningen bör den vara differentierad och varierad. Det ska vidare finnas tillgång till stöd och stimulans. I arbetet för studiero är det även betydelsefullt att läraren har ett tydligt ledarskap och tar ansvar för ordningen i klassrummet. Lärare kan dock inte lämnas ensamma i detta. Om ansvaret i praktiken enbart ligger på de enskilda lärarna finns det risk för att studieron kommer att variera inom samma skola. Regeringen anser att begreppen hänger nära samman och vill framhålla att båda delarna främjas av att det t.ex. finns tillitsfulla relationer, samsyn bland personalen, ett systematiskt arbete och en hög delaktighet av eleverna. Trygghet och studiero är vidare sammankopplade på så vis att båda ger förutsättningar för lärande. Det innebär att om skolans trygghetsarbete brister kommer det att leda till ett försämrat lärande för eleverna. Att eleverna är trygga är dock enligt regeringens mening inte tillräckligt för att eleverna ska ha goda möjligheter till lärande. För att undervisningen ska präglas av ett effektivt lärande behöver eleverna även ha studiero. Regeringen anser därmed att det finns nackdelar med att behandla trygghet och studiero som en begreppsmässig helhet. Det är framför allt skolors arbete med studiero som behöver en bättre systematik. Att trygghet och studiero behandlas som en enhet kan vara ett hinder för detta. När trygghet och studiero benämns ihop kan det leda till att arbetet stannar vid trygghet och att det uppfattas som att studieron därmed är omhändertagen. Att skilja på begreppen kan därmed främja en fördjupad och mer precis nulägesbild och analys, där mer träffsäkra åtgärder inom t.ex. det förebyggande arbetet vidtas.