bet · H901CU16 · 2022-04-22 00:00:00 — För det tredje har Lantmäteriet gjort omfattande förändringar i sin egen handläggning för att uppnå effektivare processer. Bland annat fördelas nu de ärenden som kommer in över hela landet för att utnyttja produktionskapaciteten på olika kontor. Det har lett till en utjämning av handlingstiderna över landet. Erfarna handläggare har också börjat organisera sig i nätverk för att man bättre ska nyttja deras kompetens i hanteringen av svåra ärenden och för att de ska stötta verksamheten i allmänhet och de mindre erfarna handläggarna i synnerhet. Utvecklingen går åt rätt håll, men den är inte så snabb som man skulle önska. Det finns fortfarande stora problem med långa handläggningstider, men ärenden hanteras nu snabbare. Framför allt är ärendena som blir lösta fler än ärendena som kommer in. Vi ser positivt på den utvecklingen, men arbetet måste fortsätta. Utskottet har tidigare i betänkandet ställt sig bakom regeringens förslag om att en samfällighetsförenings beslut om ändring av andelstalen i en gemensamhetsanläggning ska gälla som ett beslut vid en förrättning när ändringen godkänns av lantmäterimyndigheten. Ändringen ska godkännas av lantmäterimyndigheten om den inte strider mot anläggningslagen. När det gäller förslaget i motion 2021/22:4429 (C) yrkande 1 om att det ska tydliggöras hur lantmäterimyndighetens prövning av en samfällighetsförenings beslut ska se ut och vems ansvar det är att se till att underlaget är komplett anför regeringen i propositionen bl.a. att det ankommer på föreningen att visa att beslutet följer anläggningslagens regler och att lägga fram ett underlag som är så fullständigt att lantmäterimyndigheten kan göra sin bedömning. har, anför regeringen vidare, ingen skyldighet att på egen hand utreda om förutsättningarna för godkännande är uppfyllda. Om ett underlag brister i något avseende ska lantmäterimyndigheten i stället försöka få materialet komplett genom att begära att föreningen inkommer med de kompletteringar och de närmare förklaringar som behövs. Om materialet, efter att föreningen till komplettering, är så bristfälligt att ansökan inte kan godkännas bör den i normalfallet kunna avslås. Utskottet anser mot denna bakgrund inte att det finns behov av någon åtgärd med anledning av motionsyrkandet, och det bör därför avslås. När det sedan gäller förslaget i motion 2021/22:4429 (C) yrkande 2 om en bortre tidsgräns för lantmäterimyndighetens godkännandeprövning är avsikten med den nya bestämmelsen att göra det möjligt för samfällighetsföreningar att ändra andelstalen på ett mer flexibelt och i många fall enklare och billigare sätt. Regeringen anför i propositionen bl.a. att det bör ta avsevärt för lantmäterimyndigheterna att hantera ett ärende om godkännande jämfört med att hålla förrättning. Utskottet vill även peka på att det som redovisats i frågesvaret och interpellationssvaret ovan pågår flera olika insatser som är ägnade att minska Lantmäteriets handläggningstider. Det handlar t.ex. om åtgärder för att möta kompetensbristen inom Lantmäteriet och att digitalisera hela samhällsbyggnadsprocessen. Vidare har i rapporten i (RiR 2022:3) bl.a. granskat handläggningstiderna inom fastighetsbildningen. Efter regeringens analys av rapporten ska en skrivelse lämnas till . I samband med behandlingen av skrivelsen kommer det att finnas anledning för utskottet och att återkomma till dessa frågor. Enligt utskottet finns det inte skäl att införa en särreglering om en bortre tidsgräns för lantmäterimyndighetens godkännandeprövning. Motionsyrkandet bör därför avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att utveckla en digital process för godkännandeprövningen. Utskottet hänvisar till pågående arbete. Jämför reservation 2 (SD, C, KD). I kommittémotion 2021/22:4429 yrkande 3 föreslår och (båda C) ett tillkännagivande om att utveckla e-tjänster för lantmäterimyndighetens ärenden om godkännandeprövning av samfällighetsföreningars beslut om ändring av andelstal. Även m.fl. (KD) föreslår i kommittémotion 2021/22:4428 ett tillkännagivande om att skapa en digital och effektiv process för lantmäterimyndighetens godkännandeprövning av en samfällighetsförenings beslut om ändring av andelstal. Enligt 28 § första stycket förvaltningslagen (2017:900) kan ett beslut fattas av en befattningshavare ensam eller av flera gemensamt eller automatiserat. I propositionen föreslår regeringen att en uppgift om godkännande av en samfällighetsförenings beslut om ändring av andelstalen i en gemensamhetsanläggning ska föras in i fastighetsregistrets allmänna del möjlig när godkännandet har fått laga kraft. Lantmäteriets rapport kompetenssatsning om digitaliseringens möjligheter i fastighetsbildningsprocessen Regeringen gav Lantmäteriet i uppdrag att dels analysera digitaliseringens effekter på fastighetsbildningsverksamheten, dels redovisa hur digitala lösningar kan användas för att förstärka och utveckla informationsstödet inom fastighetsbildningsprocessen. Uppdraget redovisades i rapporten kompetenssatsning om digitaliseringens möjligheter i fastighetsbildningsprocessen. I rapporten redovisar Lantmäteriet sin bedömning av de effekter som digitaliseringen har och kan komma att få inom fastighetsbildningsverksamheten samt de utvecklingsområden som myndigheten identifierat som särskilt betydelsefulla att arbeta med för att åstadkomma en digital transformation av fastighetsbildningsverksamheten. Rapporten bereds inom . Lantmäteriet anför i sin årsredovisning bl.a. följande när det gäller utvecklingen av den digitala fastighetsbildningsprocessen: En digital fastighetsbildningsprocess kräver att vi utvecklar nya stöd för handläggning av förrättningsärenden. Lantmäteriet har bedrivit ett långsiktigt utvecklingsarbete med syfte att ge bättre förutsättningar för oss att möta samhällets och kundernas behov. Utvecklingen innebär anpassningar i både teknik och arbetssätt och har framsteg gjorts. har ett gemensamt verktyg för ärendeplanering testats och är nu tillgängligt för alla team i verksamheten. Den nya tekniken kommer att stödja dem i deras arbetssätt och bidra till att kunderna får en mer förutsägbar process eftersom de på ett tydligare sätt kan hållas informerade om ärendets planering, kostnad och framdrift. Vårt interna informationsstöd Kunskapsbanken har fortsatt att fyllas på med digitala arbetsstöd och handböcker. Tanken är att den ska innehålla det stöd som behövs för att handlägga ett ärende. fattade beslut om att erbjuda de nya stöden för handläggning även till de kommuner som har egna lantmäterimyndigheter. Samverkan mellan Lantmäteriet och kommunerna har intensifierats och bidragit till goda förutsättningar till fördjupat samarbete . Förbättringar i e-tjänsterna och kommunikativa insatser har bidragit till att fler väljer att ansöka om förrättning digitalt. Vi ser också att den digitala mognaden har ökat i samhället vilket underlättar utvecklingen av det digitala ansökningsflödet. Möjligheten att följa och kunna komplettera sitt ärende i e-tjänsterna är uppskattade av kunderna. Vi har också noterat att många kunder väljer att använda möjligheterna till digital delgivning. Vår målsättning är att öka andelen digitala ansökningar. Ansökningar genomförda med våra e-tjänster håller högre kvalitet och kräver färre kompletterande åtgärder än analoga ansökningar. är det enbart möjligt för fysiska personer att ansöka om lantmäteriförrättning digitalt. Eftersom en betydande andel av våra kunder är juridiska personer är det en efterlängtad utveckling att möjliggöra även för dessa att genomföra ansökningar digitalt. är det inte möjligt eftersom det saknas nationella signeringslösningar för juridiska personer. Som redovisats i avsnittet prövning av beslut om ändring av andelstal har granskat effektiviteten i den statliga fastighetsbildningen. I rapporten i – handläggningstider, avgifter och reformbehov (RiR 2022:3) lämnar bl.a. följande rekommendation till regeringen: Genomför en översyn av hela regelverket för fastighetsbildningen. Bland annat bör följande del ingå: • Se över relevanta författningar för att möjliggöra automatiserade beslut. I rapporten anför bl.a. följande när det gäller digitalisering av handläggningsprocessen: Möjligheten att digitalisera handläggningsprocessen inom fastighetsbildningen möter dock hinder i lagstiftningen. När det gäller att fatta automatiserade beslut räcker det med att ändra regleringen i den lagstiftning som reglerar fastighetsbildningen, medan frågan om elektroniska överlåtelsehandlingar har bäring på hela samhällsbyggnadsprocessen. Myndigheter har generellt ett författningsstöd för att fatta automatiserade beslut. Fastighetsbildningslagen, fastighetsbildnings-kungörelsen och anslutande författningar som gäller för Lantmäteriets verksamhet innehåller dock bestämmelser som innebär att Lantmäteriet inte kan fatta beslut automatiserat. Enligt den nuvarande lagstiftningen får endast förrättningslantmätaren fatta beslut i förrättningsverksamheten. Dessutom krävs att beslut inom förrättningsverksamheten ska signeras av en fysisk person. Följden av dessa bestämmelser är att utvecklingen mot automatiserat beslutsfattande och tillvaratagandet av digitaliseringens möjligheter förhindras. Exempel på positiva möjligheter av automatiserat beslutsfattande är snabbare handläggning till lägre förvaltningskostnader och ökad grundläggande rättssäkerhet, enligt en tidigare granskning av . Automatiserat beslutsfattande i statsförvaltningen är vanligt förekommande . I våra intervjuer framhåller Lantmäteriet att de vill gå i samma riktning. Myndigheten eftersträvar därför författningsutveckling som möjliggör detta. Vi kan inte heller se någon bärande invändning mot att detta hinder undanröjs. Det finns enligt Lantmäteriet exempel på både beslut och andra moment i ärendeprocessen som skulle kunna automatiseras. Som redovisats ovan och även i det frågesvar och det interpellationssvar som tidigare redovisats i avsnittet prövning av beslut om ändring av andelstal pågår ett brett arbete med att digitalisera fastighetsbildningsprocessen. har i granskningsrapporten i (RiR 2022:3) bl.a. pekat på behovet av att se över lagstiftningen för att göra det möjligt att fatta automatiserade beslut. Regeringens skrivelse med anledning av rapporten ska lämnas till . Utskottet ser mot denna bakgrund inte skäl för att göra något tillkännagivande om att skapa en digital och effektiv process för ärenden om godkännandeprövning, t.ex. genom att utveckla e-tjänster för dessa ärenden. Motionsyrkandena bör avslås. prövning av beslut om ändring av andelstal, punkt 2 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4429 av och (båda C) yrkandena 1 och 2. Jag välkomnar förslaget att en samfällighetsförening som förvaltar en gemensamhetsanläggning själv ska få besluta om ändring av andelstalen och jag har ställt mig bakom lagförslagen. För att det nya förfarandet att ändra andelstalen ska bli så enkelt och snabbt som möjlig för samfällighetsföreningarna krävs att lantmäterimyndigheternas godkännandeprövning är effektiv. Jag anser därför att det är viktigt att det tydliggörs hur lantmäterimyndighetens prövning av en samfällighetsförenings beslut om ändring av andelstalen ska se ut och vems ansvar det är att se till att underlaget är komplett. De långa handläggningstiderna inom fastighetsbildningsverksamheten har länge utgjort ett problem, vilket bl.a. tagits upp av i rapporten i (RiR 2022:3). För att den nya bestämmelsen om ändring av andelstal ska få avsedd effekt behöver det, enligt min mening, införas en bortre tidsgräns för lantmäterimyndighetens godkännandeprövning. Det är en uppgift för regeringen att ta nödvändiga initiativ. Det jag nu anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Processen för godkännandeprövningen, punkt 3 (SD, C, KD) av (KD), (SD), (C), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4428 av m.fl. (KD) och 2021/22:4429 av och (båda C) yrkande 3. Vi har ställt oss bakom regeringens förslag om att införa ett mer flexibelt sätt att ändra andelstal i gemensamhetsanläggningar. Regeringen anför i propositionen att förslaget emellertid kan medföra att den totala mängden ärenden hos lantmäterimyndigheterna kan komma att öka eftersom det kan antas att föreningar som förlitar sig på informella överenskommelser i stället kommer att besluta om ändring enligt den nya bestämmelsen. Särskilt inledningsvis kan det antas att föreningar som avstått från att ändra andelstalen kan komma att använda sig av den nya bestämmelsen. För att det nya förfarandet att ändra andelstalen ska bli så enkelt och snabbt som möjlig för samfällighetsföreningarna anser vi att det behöver utvecklas en digital och effektiv process för lantmäterimyndighetens godkännandeprövning. Till exempel bör det utvecklas e-tjänster för prövningsförfarandet. Det är en uppgift för regeringen att ta nödvändiga initiativ. Det vi nu anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Regeringens lagförslag, punkt 1 (L) (L) anför: Jag anser att regeringens lagförslag är angeläget för många som bor på landsbygden och i mindre orter. Det nuvarande regelverket är inte tillräckligt flexibelt och bidrar till de långa handläggningstiderna hos Lantmäteriet. Jag har därför ställt mig bakom propositionen. Den föreslagna lagändringen som ger samfällighetsföreningar möjlighet att själva besluta om ändring av andelstalen i gemensamhetsanläggningar är ensam inte tillräcklig för att korta handläggningstiderna. För att få bukt med de långa väntetiderna hos Lantmäteriet behövs ytterligare åtgärder. Det kan vidare finnas en risk för att den nya regeln om att genomföra en ändring av andelstalen kan komma att lägga en stor administrativ börda på samfällighetsföreningarna. Jag kommer att bevaka utvecklingen och återkomma i frågorna om det finns skäl för det. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2021/22:122 Ändring av andelstal i gemensamhetsanläggningar: 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i anläggningslagen (1973:1149). 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1973:1150) om förvaltning av samfälligheter. 2021/22:4428 av m.fl. (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skapa en digital och effektiv process för lantmäterimyndighetens godkännandeprövning av en samfällighetsförenings beslut om ändring av andelstal och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4429 av och (båda C): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det ska tydliggöras hur lantmäterimyndighetens prövning av en samfällighetsförenings beslut om ändring av andelstal ska se ut och vems ansvar det är att se till så att underlaget är komplett och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en bortre tidsgräns för lantmäterimyndighetens beslut att sedan anmälan inkommit godkänna en ändring av andelstalen som gjorts genom beslut i en samfällighetsförening, och detta tillkännager för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla e-tjänster för lantmäterimyndigheternas godkännandeprövning som syftar till att maskinellt utbyta data mellan myndigheters databaser och föreningarnas verksamhetssystem, och detta tillkännager för regeringen. Motioner från allmänna motionstiden /22 2021/22:699 av och (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en förenkling i anläggningslagen för landets vägsamfälligheter och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2101 av Per Åsling och (båda C): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett förenklat förfarande för att ändra andelstal i samfällighetsföreningar och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3122 av (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att följa upp att regeringen aktivt jobbar med att ska införa den s.k. Finlandsmodellen, vilken är både enklare och billigare, i stället för gällande förändring av andelstal i samfällighetsföreningar, och detta tillkännager för regeringen. 2021/22:3679 av m.fl. (C): 41.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skyndsamt implementera tillkännagivande (2018/19:CU13 Fastighetsrätt) angående ett förenklat regelverk för att ändra andelstal i samfällighetsföreningar och tillkännager detta för regeringen. diskuterar vi Ändringar av andelstal i gemensamhetsanläggningar, en proposition från regeringen som vi har väntat mycket på. Den är efterlängtad. Den innehåller ändringar som har stött . Samfällighetsföreningar består av flera fastigheter som tillsammans kan handha en gemensamhetsanläggning. Det kan handla om gårdsutrymmen, lekplatser och avlopp, men i de flesta fall handlar det om att förvalta enskilda vägar. Systemet med gemensamhetsanläggningar genom samfällighetsföreningar ger en väldigt bra ekonomisk vinst för hela samhället: staten, de enskilda, samfällighetsföreningarna och det lokala samhället. Det är ju viktigt att vi också fortsätter att möjliggöra för den här typen av samfällighetsföreningar att verka med tanke på de positiva effekter som vi ser av dessa. Vi vet också att det finns väldigt många samfällighetsföreningar i , 45 000, varav 31 000 handhar enskilda vägar. Där är det viktigt att vi fortsätter att jobba för att ta bort de byråkratiska delar som sätter käppar i hjulen för de kollektiva lösningarna, samfälligheterna och föreningarna som är känt för. Därför är det här förslaget också väldigt bra. Man gör en ändring i anläggningslagen och inför en möjlighet för samfällighetsföreningarna att själva besluta om ändring av andelstalen i samfällighetsföreningen. Däremot stöder den följdmotion som bland andra har lagt om att man ska ha digitala möjligheter att införa ändringarna. Det ska finnas en digital tjänst gentemot lantmäterimyndigheten när det gäller godkännandeprövningen av ändringarna av andelstalen. Vi vet också att - handläggningstider, avgifter och reformbehov har visat på en lång rad olika lagstiftningsförändringar som lantmäterimyndigheten skulle behöva för att möjliggöra mer automatiserade beslutandeprocesser. Vi ser fram emot de förslag och eventuella förändringar på det området som regeringen kan komma med framöver. Fram till dess vill vi dock fortfarande bifalla reservation 2, från , . Jag yrkar bifall till den. Problemen med långa handläggningstider hos lantmäterimyndigheten är kända och långvariga. Som föregående talare nämnde var det som riktade skarp kritik mot hur Lantmäteriet sköter sitt uppdrag och att det är processerna hos Lantmäteriet som är en del. Ärenden blir liggande i minst innan de tilldelas en handläggare och börjar beredas. Ett annat problem är bristen på lantmätare. Personer med rätt utbildning väljer att söka sig till de stora byggföretagens konsultbyråer och till kommuner som betalar bättre. menar att det är ett föråldrat regelverk som styr fastighetsbildningen och att regeringen inte har tagit några som helst initiativ på området. När regeringen nu genom överlämnade sin proposition om ändring av andelstal i gemensamhetsanläggningar skulle man kunna kalla det för ett sådant initiativ, men det är inte regeringen som tagit initiativet utan . Det är nu som jag och väckte frågan om att införa den så kallade finska modellen, som tillåter samfällighetsföreningar att själva besluta om andelstal. lyfter också fram som ett exempel för att ta efter. De har i övrigt en organisation för fastighetsbildning som liknar , men vissa bestämmelser är dispositiva. Det vill säga att de kan avtalas bort, så att de inblandade parterna själva kan bestämma hur ett andelstal ska räknas fram medan det blir myndighetens sak att hålla reda på vad man har kommit fram till. Det är inte bara en gång som har uttalat att en samfällighetsförening som förvaltar en gemensamhetsanläggning, exempelvis en vägstump, själv ska få bestämma om andelstalen. I motionsbetänkande efter motionsbetänkande har vi i civilutskottet riktat tillkännagivanden till regeringen om att den ska ändra lagen, så att bland annat kraven från , , blir förverkligade. Det ska nu i anläggningslagen införas en möjlighet för samfälligheter att själva besluta om andelstalen om två tredjedelar av andelsägarna är överens om det vid en föreningsstämma, och detta ska få samma rättsverkan som om det beslutats vid en förrättning, men först sedan beslutet har godkänts av lantmäterimyndigheten. Därför är det fortfarande oroande med Lantmäteriets handläggningstider. Vi befarar från att ärenden i form av beslut från samfällighetsstämmor om andelstal kan bli liggande hos myndigheten för att registreras och därför inte börjar gälla i formell mening förrän efter väldigt . Därför har vi yrkat på att det ska anges en bortre tidsgräns för myndighetens fastställande av samfällighetens beslut från det att det kommit Lantmäteriet till handa. Vad som sedan sker vid en försening ska vi låta vara osagt. Det är någonting som regeringen får återkomma med. Men grunden ska vara att ett beslut som fattas av samfälligheten ska gälla även om det har registrerats sedan Lantmäteriets tidsfrist har löpt ut. Vidare behöver det förtydligas vilket underlag som myndigheten behöver få in och vem som ansvarar för att se till att det är komplett. Detta är en synpunkt som kommer från Kommuner och Regioner och från svaret från två av de kommunala lantmäterierna - de är några stycken trots allt - som vi har tagit fasta på och som vi beskriver i vår reservation 1, som jag yrkar bifall till. Regelförenklingar som de här är välkomna, men det finns en välgrundad farhåga att regeringen och myndigheten ändå på något sätt lyckas krångla till det genom otydliga anvisningar och senfärdiga beslut. Slutligen ska vi ändå berömma Lantmäteriet för deras arbete med att hålla samman och driva digitalisering och geodata inom samhällsbyggnad. Grunden för det är den ordning som vi i har haft på fastighetsbildningen och som är oerhört viktig för att värna äganderätten och trygga samhällsbyggnaden också framöver. Detta vill vi i ta fasta på, och vårt tredje förslag är att det också inom det här området ska utvecklas e-tjänster som underlättar för utbyte av de koordinater och uppgifter från fastighetsregister som ligger till grund för fastställande av andelstalen. Här har vi fått stöd från flera partier, vilket är glädjande. Jag hoppas att det är att slå in öppna dörrar, för digitaliseringen är något som pågår. Men jag tror att digitalisering är just vad som krävs för att den här efterlängtade reformen och regelförenklingar inom lantmäterimyndigheterna blir framgångsrika. Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i civilutskottets betänkande CU16. Regeringens proposition Ändring av andelstal i gemensamhetsanläggningar är en reform som är efterlängtad av många av de 45 000 samfällighetsföreningar som finns i vårt land. Jag har själv varit med och arrangerat ett seminarium för kunskapsinhämtning här i huset just för att lyfta fram och diskutera hur det här ska kunna gå till. Reformen innebär att i stället för att behöva vänta, i många fall alldeles för länge, på en förrättning av lantmäterimyndigheten kan en samfällighetsförening på en stämma göra nödvändiga ändringar av andelstalen bland medlemmarna själva. I och med lagändringen kan de fatta beslut med två tredjedels majoritet på stämman, med ett godkännande av lantmäterimyndigheten därefter. En viktig del i reformen som inte har lyfts av tidigare talare men som är viktig för oss är rättssäkerheten för minoriteter och andra intressenter som tredjemän och allmänheten. Med de utökade möjligheterna att själva kunna ändra andelstalen för samfällighetsföreningarna följer också ett stort ansvar, bland annat att ta fram korrekta underlag som inte strider emot anläggningslagen.