bet · H901UbU18 · 2022-04-01 00:00:00 — Ämnena ska testas och kraven vara tydliga på hög kunskapsnivå för att man ska bli godkänd. Vidare ska enligt motionärerna lärare vara certifierade i svenska språket på nivå C1 för att få fast anställning inom vuxenutbildningen. Enligt yrkande 18 är det problematiskt att det inte finns någon fastställd tidsgräns för sfi. En bortre gräns för sfi-undervisning bör enligt motionärerna införas. Kommittémotion 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 124 behandlar möjligheten att få vissa yrkesutbildningar på sitt eget språk för att kunna lära sig svenska under praktik, som ett sätt att snabbare komma i arbete och få egenförsörjning. I yrkande 125 ställs det ökade krav på deltagande och resultat i sfi. Bland annat ska det enligt motionärerna inte gå att tacka nej till ett erbjudet arbete med hänvisning till studier om personen i fråga efter inte påvisar studieresultat. I kommittémotion 2021/22:4212 av m.fl. (KD) yrkande 15 anförs att sfi med yrkesutbildning stegvis bör bli huvudalternativ för nyanlända och att detta ska erbjudas av alla kommuner. Partimotion 2021/22:3965 av m.fl. (L) yrkande 16 handlar om att höja de nationella kraven på sfi. Enligt motionärerna misslyckas många kommuner med upphandlingen av högkvalitativ sfi för att de lagstiftade grundkraven är för låga. Därför behöver kraven på vad sfi ska innefatta, vilken flexibilitet som ska finnas och vilken kvalitet den ska uppnå, enligt motionärerna, skärpas i gällande regelverk. Enligt kommittémotion 2021/22:4005 av m.fl. (L) yrkande 10 bör kunskapstappet som kan ha uppstått hos sfi-elever under pandemin särskilt kartläggas, med särskilt fokus på studieväg 1 och 2. I motion 2021/22:2357 av (L) yrkande 1 anförs att progressionsuppföljning av sfi-elever är huvudmannens ansvar och bör skrivas in i skollagen. Många av de elever som läser sfi i landets kommuner har enligt motionären en hörselnedsättning. Detta kan leda till långsam eller obefintlig studieprogression. Inte bara kognitiva kartläggningar behöver göras, utan även hörselscreening. Enligt yrkande 2 bör få i uppdrag att ta fram kursplaner för teckenspråk för andraspråksinlärare inom vuxenutbildningen. Mot bakgrund av att det inom den kommunala vuxenutbildningen finns nationella kursplaner och betygskriterier i sfi och svenska som andra språk. Däremot finns inga nybörjar- eller fortsättningskurser, med kursplan, poängomfattning, kunskapskrav och betygskriterier i ämnet teckenspråk för vuxna nybörjare med annat modersmål än svenska. Gällande rätt och bakgrund Utbildning i svenska för invandrare (sfi) ingår i skolformen vuxenutbildning. Den syftar till att ge vuxna invandrare grundläggande kunskaper i svenska språket samt till att ge vuxna invandrare som saknar grundläggande läs- och skrivfärdigheter möjlighet att förvärva sådana färdigheter. Utbildningen får genomföras på elevens modersmål eller något annat språk som eleven behärskar (20 kap. 4 § skollagen). Utbildning i sfi ska i genomsnitt omfatta minst 15 timmars undervisning . Huvudmannen ska verka för att undervisningen erbjuds på tider som är anpassade efter elevens behov (20 kap. 24 § skollagen). Huvudmannen ska också i samarbete med Arbetsförmedlingen verka för att eleven ges möjligheter att öva det svenska språket i arbetslivet och för att utbildning i sfi ska kunna kombineras med andra aktiviteter som arbetslivsorientering, validering, praktik eller annan utbildning. Utbildningen ska dessutom kunna kombineras med förvärvsarbete (20 kap. 25–26 §§ skollagen). Varje kommun ska aktivt verka för att nå dem i kommunen som har rätt till utbildningen och för att motivera dem att delta i utbildningen. Utbildningen ska finnas tillgänglig efter det att en rätt till utbildning i svenska för invandrare inträtt. Om det inte finns särskilda skäl ska utbildningen kunna påbörjas . Hemkommunen är skyldig att se till att den som avser att påbörja en utbildning i sfi erbjuds studie- och yrkesvägledning. Varje kommun ska aktivt verka för att en nyanländ som omfattas av lagen (2017:584) om ansvar för etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare kan påbörja utbildningen inom en månad från det att den nyanlände anmält sig till utbildning i svenska för invandrare hos kommunen (20 kap. 29–30 §§ skollagen). En person har rätt att delta i utbildning i sfi fr.o.m. det andra kalenderhalvåret det år då han eller hon fyller , om han eller hon är bosatt i landet och saknar sådana grundläggande kunskaper i svenska språket som utbildningen syftar till att ge (20 kap. 31 § skollagen). En sammanhållen utbildning för nyanlända som har utbildningsplikt har beslutat att det ska införas en skyldighet för kommunerna att inom den kommunala vuxenutbildningen tillhandahålla en sammanhållen utbildning för de som tar del av det arbetsmarknadspolitiska programmet etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare (etableringsprogrammet) och som på grund av kort utbildning inte bedöms kunna matchas mot arbete i programmet. De ska inom ramen för etableringsprogrammet i huvudsak ta del av vuxenutbildning i sfi eller motsvarande utbildning vid folkhögskola, samhällsorientering och utbildning inom vuxenutbildning på grundläggande eller gymnasial nivå, vuxenutbildning som särskild utbildning eller motsvarande utbildning inom folkhögskolan. Kravet på att ta del av utbildning brukar kallas utbildningsplikt. Den sammanhållna utbildningen ska syfta till att ge deltagarna sådana kunskaper som de behöver för att kunna studera vidare eller etablera sig på arbetsmarknaden. Den ska omfatta minst 23 timmars undervisning i genomsnitt och följa en plan beslutad av hemkommunen. Utbildningsplanen ska innehålla uppgifter om utbildningens syfte, organisation och huvudsakliga innehåll. Lagändringarna träder i kraft (prop. 2021/22:51, bet. 2021/22:UbU9, rskr. 2021/22:146). Betänkandet Samverkande krafter – för stärkt kvalitet och likvärdighet inom komvux för elever med svenska som andraspråk (SOU 2020:66) överlämnade den s.k. (direktiv 2018:23) sitt betänkande Samverkande krafter – för stärkt kvalitet och likvärdighet inom komvux för elever med svenska som andraspråk (SOU 2020:66) till regeringen. I betänkandet redovisas uppdraget att utreda behovet av förändringar när det gäller sfi och sfi i kombination med annan utbildning inom vuxenutbildning. Utredningen föreslår bl.a. följande: – Stödmaterial för stärkt beställarkompetens inom upphandling samt allmänna råd för systematiskt kvalitetsarbete inom komvux. – Förbättrad statistik om bl.a. studieresultat och kostnader. – Ett s.k. kommunalt språkansvar som ska stödja kommunerna och skärpa befintliga krav på deras arbete med att söka upp, motivera och stödja individer att påbörja och slutföra hela sfi-utbildningen. – Tidsbegränsad sfi-utbildning (med möjlighet till individuell förlängning) och fastställda kurstider. – Ändamålsenliga individuella studieplaner och progressionsplanering. – Obligatorisk kartläggning av litteraciteter samt bedömningsmaterial för undervisningen: Bygga svenska vux. – Reglering av distansundervisning inom sfi. – Olika former av kompetensutvecklingsinsatser specifikt för sfi och övriga komvux. – En plan för ökade behörighetskrav för lärare i sfi. – Profilering mot vuxenutbildning av högskolekurser i svenska som andraspråk. – Forskarskola och medel för praktiknära ämnesdidaktisk forskning om vuxnas lärande av och på svenska som andraspråk inom komvux. Remisstiden gick ut . Ärendet är under beredning inom . En särskild utredare har fått i uppdrag av regeringen att föreslå hur en ersättning till utbildningsanordnare för vuxenutbildning i svenska för invandrare (sfi) som baseras på uppnådda språkresultat, en s.k. sfi-peng, kan utformas (dir. 2020:138, tilläggsdirektiv 2021:85). Syftet med en sådan ersättning ska vara att stimulera och ge utbildningsanordnare stärkta incitament att verka för en större måluppfyllelse för eleverna, så att resultaten och genomströmningen i sfi förbättras. – analysera hur en sfi-peng till utbildningsanordnare kan utformas, där ersättningen baseras på uppnådda språkresultat och där individers olika förutsättningar och erfarenheter samt andra faktorer som påverkar studietiden beaktas – analysera i vilken mån och i så fall hur en sådan ersättning kan komma utbildningsanordnare till del vid elevers avbrott i studierna – analysera risker för att sfi-pengen utnyttjas felaktigt och identifiera lämpliga motåtgärder – analysera möjliga standardiserade och i förhållande till utbildningsanordnaren oberoende mätinstrument för värdering av inledande språknivå och uppnådda språkresultat och föreslå ett system för hur progressionen ska mätas som underlag för en sfi-peng – lämna nödvändiga författningsförslag. Uppdraget ska redovisas . om covid-19-pandemins påverkan på skolväsendet överlämnade rapporten på skolväsendet delredovisning 4 – Komvux (dnr 2020:1056) till regeringen. För att följa upp konsekvenser inom komvux genomförde en enkätundersökning till samtliga kommuner som är huvudmän för komvux. Enligt huvudmännens bedömning har ett kunskapstapp skett i viss utsträckning inom de flesta skolformsdelarna inom komvux. Störst bedöms tappet inom sfi vara, där huvudmän pekar på att elevernas progression gått långsammare under pandemin. bedömer att det finns en risk att färre elever når målen inom sfi, även under pandemins andra år. Huvudmän lyfter i uppföljningar fram att progressionen inom sfi har blivit långsammare under pandemin bl.a. på grund av tekniska utmaningar samt att det funnits begränsade möjligheter att öva på att tala svenska. statistik om elever och studieresultat i komvux 2020 stämmer väl överens med den bild som huvudmän ger av långsammare progression och utmaningar med distansutbildning för elever inom sfi på studieväg 1 och studieväg 2. Statistiken visar att kurser inom sfi som eleverna avslutade pågick i genomsnitt . Längden på kurserna har alltså ökat tydligt jämfört med . Ökningen i antal veckor var betydligt större för studieväg 1 och 2 än för studieväg 3. har följt upp lägesbilden inom komvux under covid-19-pandemin. Detta har gjorts genom undersökningar som riktat sig till huvudmän. Två uppföljningar gjordes , den första och den senare . Lägesbilden inom komvux följdes också upp . uppdrag – information om och stöd i genomförandet av kombinationsutbildningar inom komvux har i sitt regleringsbrev (U2020/06271 (delvis) U2021/01369 (delvis) U2021/02806 m.fl.) fått regeringens uppdrag att informera och ge stöd till kommunerna när det gäller kombinationsutbildningar mellan vuxenutbildning i sfi eller svenska som andraspråk inom komvux och yrkesinriktad utbildning på gymnasial nivå inom komvux (regionalt yrkesvux). ska göra en uppföljning av satsningen, bl.a. när det gäller antalet deltagande kommuner, utbildningsinriktningar, genomströmning och resultat. Vidare ska en analys av sysselsättning efter avslutad utbildning genomföras. Uppdraget ska redovisas till () . Skolinspektionens uppdrag – granskning av sfi Skolinspektionen har i sitt regleringsbrev (U2020/05124 U2021/03596 U2021/04851 (delvis) m.fl) fått regeringens uppdrag att genomföra en granskning av sfi. Uppdraget ska redovisas till () . Som utskottet tidigare anfört (bl.a. bet. 2020/21:UbU15) anser utskottet att utbildningen inom sfi är viktig. Den är ofta ett första steg för människors möjlighet till etablering i det svenska samhället. Ett flertal motionsyrkanden handlar om kvalitet och resultat inom sfi. Utskottet delar uppfattningen att dessa frågor är av stor vikt. överlämnade sitt betänkande Samverkande krafter – för stärkt kvalitet och likvärdighet inom komvux för elever med svenska som andraspråk (SOU 2020:66) till regeringen. I betänkandet redovisas uppdraget att utreda behovet av förändringar när det gäller sfi och sfi i kombination med annan utbildning inom vuxenutbildning. Utredningen har lämnat ett antal förslag, bl.a. om tidsbegränsad sfi-utbildning och fastställda kurstider och om ändamålsenliga individuella studieplaner och progressionsplanering. Ärendet är under beredning inom . Vidare har en särskild utredare fått i uppdrag av regeringen att föreslå hur en ersättning till utbildningsanordnare för vuxenutbildning i sfi som baseras på uppnådda språkresultat, en s.k. sfi-peng, kan utformas (dir. 2020:138, tilläggsdirektiv 2021:85). Syftet med en sådan ersättning ska vara att stimulera och ge utbildningsanordnare stärkta incitament att verka för en större måluppfyllelse för eleverna, så att resultaten och genomströmningen i sfi förbättras. Utredaren ska bl.a. analysera hur en sfi-peng till utbildningsanordnare kan utformas, där ersättningen baseras på uppnådda språkresultat och där individers olika förutsättningar och erfarenheter samt andra faktorer som påverkar studietiden beaktas. Uppdraget ska redovisas . Utskottet vill även hänvisa till att har beslutat att det ska införas en skyldighet för kommunerna att inom den kommunala vuxenutbildningen tillhandahålla en sammanhållen utbildning för de som tar del av det arbetsmarknadspolitiska programmet etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare (etableringsprogrammet) och som på grund av kort utbildning inte bedöms kunna matchas mot arbete i programmet. Den sammanhållna utbildningen ska syfta till att ge deltagarna sådana kunskaper som de behöver för att kunna studera vidare eller etablera sig på arbetsmarknaden. Den ska omfatta minst 23 timmars undervisning i genomsnitt och följa en plan beslutad av hemkommunen. Utbildningsplanen ska innehålla uppgifter om utbildningens syfte, organisation och huvudsakliga innehåll. Lagändringarna träder i kraft (prop. 2021/22:51, bet. 2021/22:UbU9, rskr. 2021/22:146). har i sitt regleringsbrev (U2020/06271 (delvis) U2021/01369 (delvis) U2021/02806 m.fl.) fått regeringens uppdrag att informera och ge stöd till kommunerna när det gäller kombinationsutbildningar mellan vuxenutbildning i sfi eller svenska som andraspråk inom komvux och yrkesinriktad utbildning på gymnasial nivå inom komvux (regionalt yrkesvux). Vidare har Skolinspektionen i sitt regleringsbrev (U2020/05124 U2021/03596 U2021/04851 (delvis) m.fl) fått regeringens uppdrag att genomföra en granskning av sfi. Utskottet ser med intresse fram emot det fortsatta arbetet med att förbättra och stärka sfi men ser inte skäl att föregripa det arbete som pågår. Mot denna bakgrund avstyrks motionerna 2021/22:2357 (L) yrkandena 1 och 2, 2021/22:2524 (SD) yrkandena 17 och 18, 2021/22:3965 (L) yrkande 16, 2021/22:4163 (KD) yrkandena 124 och 125, 2021/22:4176 (M) yrkandena 11 och 14 samt 2021/22:4212 (KD) yrkande 15. När det gäller yrkandet om att kartlägga kunskapstappet hos sfi-elever under pandemin vill utskottet hänvisa till att överlämnade rapporten på skolväsendet delredovisning 4 – Komvux (dnr 2020:1056) till regeringen. För att följa upp konsekvenser inom komvux genomförde en enkätundersökning till samtliga kommuner som är huvudmän för komvux. har också följt upp lägesbilden inom komvux under covid-19-pandemin. Därmed får motion 2021/22:4005 (L) yrkande 10 anses vara tillgodosedd och avstyrks. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motionsyrkanden som beretts i förenklad Jämför särskilt yttrande 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (V), 5 (KD) och 6 (L). I betänkandet behandlas motionsyrkanden som rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet behandlat tidigare , under /19 (bet. 2018/19:UbU12 Vuxenutbildning), under /20 (bet. 2019/20:UbU14 Vuxenutbildning och bet. 2019/20:UbU22 Komvux för stärkt kompetensförsörjning) och under /21 (bet. 2020/21:UbU15 Vuxenutbildning). har avslagit motions-yrkandena i enlighet med utskottets förslag. Utskottet ser ingen anledning att nu göra någon annan bedömning och avstyrker därför de motionsyrkanden som finns upptagna i bilaga 2. Kvalitet och organisation i vuxenutbildningen, punkt 1 (SD, KD) av (SD), (SD), (KD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkandena 117 och 120 samt 2021/22:3222 av m.fl. (C) yrkande 85, 2021/22:3224 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 10, 2021/22:3965 av m.fl. (L) yrkande 29, 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 6 och 2021/22:4176 av m.fl. (M) yrkande 8. Vi anser att det bör utredas att införa en kontrollstation efter en termins studier inom vuxenutbildningen. Ett samtal bör hållas för att utvärdera den enskildes förutsättningar att tillgodogöra sig studierna. Om en elev uppvisar en låg närvaro eller bristande motivation bör utbildningsplatsen i stället kunna erbjudas en annan elev. Kostnaden för eleven kvarstår i sådana fall under terminen, men därefter skulle någon annan erbjudas platsen. En kontrollstation skulle därmed kunna stödja eleverna i deras kunskapsinhämtning, men också ge en mer effektiv vuxenutbildning. Vidare anser vi att det är viktigt att tydligt marknadsföra yrkesutbildning, yrkeshögskola och lärlingsutbildning som vägar att få en yrkesexamen och betona hur viktiga de är för att snabbt komma ut på arbetsmarknaden. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Kvalitet och organisation i vuxenutbildningen, punkt 1 (M) av (M), (M) och Noria Manouchi (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4176 av m.fl. (M) yrkande 8 och 2021/22:3222 av m.fl. (C) yrkande 85, 2021/22:3224 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 10, 2021/22:3965 av m.fl. (L) yrkande 29, 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 6 och 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkandena 117 och 120. Vi motsätter oss det nya förenklade betygssystem som det beslutades om . Som flera remissinstanser påpekar kan det bli otydligt och motverkar statushöjning att återgå till ett tidigare system, och det kan bli förvirrande för elever som läser sfi samt grundskole- och gymnasiekurser parallellt att ha olika betygsbeteckningar. Det kan också bli svårt för arbetsgivare att jämföra betyg, och elever riskerar att inte motiveras att nå längre med en utbyggd betygsskala då de inte kan utföra topprestationer motsvarande A i betygsskalan. Vi vill därför att ett gemensamt och sammanhållet betygssystem ska återinföras. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Kvalitet och organisation i vuxenutbildningen, punkt 1 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3222 av m.fl. (C) yrkande 85 och 2021/22:3224 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 10 och 2021/22:3965 av m.fl. (L) yrkande 29, 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 6, 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkandena 117 och 120 samt 2021/22:4176 av m.fl. (M) yrkande 8. Coronakrisen har inte bara inneburit utmaningar och problem för skolor. Den har också inneburit att allt fler människor blivit arbetslösa och korttidspermitterats. I ett läge av en djup lågkonjunktur spelar utbildningssystemet en avgörande roll för att stärka samhället och låta människor stå bättre rustade när ekonomin vänder. Jag vill att möjligheten att läsa om kurser på komvux trots godkända betyg utreds. I äldre åldersgrupper är också utbildningen central för att vända utvecklingen i utanförskapsområdena. Det behövs fler vägar till studier på gymnasienivå, särskilt för de som lämnat påbörjade studier eller inte fullföljt . Vuxenutbildningen är central för att fler ska kunna ta sig in på arbetsmarknaden och för att integrationen ska fungera bättre. Komvux och yrkesvux måste finnas tillgängligt för boende i utanförskapsområden. Var du bor ska inte avgöra ditt utbildningsutbud. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförs ovan. Kvalitet och organisation i vuxenutbildningen, punkt 1 (L) av (L) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3965 av m.fl. (L) yrkande 29 och 2021/22:3222 av m.fl. (C) yrkande 85, 2021/22:3224 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 10, 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 6, 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkandena 117 och 120 samt 2021/22:4176 av m.fl. (M) yrkande 8. En stor andel av de vuxna som kommer till saknar akademisk utbildning eller längre yrkeserfarenheter. Vi behöver tidigt investera i dessa människor så att de kommer i jobb. Alltför många i denna grupp, särskilt kvinnor, har inte fått tillräckliga insatser och i stället hamnat i ett långt bidragsberoende. Alla ska ha en möjlighet att jobba. Även den som är särskilt svag på arbetsmarknaden och som exempelvis saknar gymnasieutbildning måste ha en väg till att stärka sin kompetens och utbildas till ett bristyrke. Yrkesutbildningar spelar en viktig roll bl.a. för att fler nyanlända ska komma i arbete. De som läser på vuxenutbildningen är en mycket heterogen grupp, vilket kräver att vuxenutbildningen i högre utsträckning måste utgå från varje individs individuella behov. Kvaliteten i undervisningen när det gäller både grundläggande vuxenutbildning och gymnasienivå måste förbättras långsiktigt. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförs ovan. Kvalitet och organisation i vuxenutbildningen, punkt 1 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 6 och 2021/22:3222 av m.fl. (C) yrkande 85, 2021/22:3224 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 10, 2021/22:3965 av m.fl. (L) yrkande 29, 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkandena 117 och 120 samt 2021/22:4176 av m.fl. (M) yrkande 8. Det behövs ett grönt kunskapslyft för att underlätta omställning till en hållbar arbetsmarknad, motverka arbetslöshet och skapa hållbara jobb för unga. Jag vill att alla människor ska ges möjligheten att bidra till omställningen. Bygget av framtidens kommer att skapa tusentals och åter tusentals arbetstillfällen. För att den mångfald av kompetens och erfarenhet som många redan besitter ska förvaltas på bästa sätt måste människor erbjudas möjligheten att om- och vidareutbilda sig under hela yrkeslivet. När fossila verksamheter fasas ut bör staten investera i grön industri och gröna innovationer i hela landet för att genom klimatomställningen skapa nya gröna jobb. Staten bör ta ett särskilt ansvar för trygghetssystem och skyddsnät under omställningen. Därför bör regeringen lansera ett grönt kunskapslyft med syfte att underlätta teknik- och kompetensskifte och omställning till en hållbar arbetsmarknad. bör genomföras som en arbetsmarknadspolitisk åtgärd inom vuxenutbildningen samt gymnasieskola och högskola i syfte att motverka arbetslöshet och skapa hållbara jobb för unga. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Upphandlingssystem, punkt 2 (KD, L) av (L), (KD) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4005 av m.fl. (L) yrkande 3 och 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 123. Vi anser att man bör utreda ett nytt upphandlingssystem som premierar kvalitet före kvantitet i vuxenutbildningen. Ska komvux bli en likvärdig skolform som sätter kvalitet i första rummet måste det tas initiativ till en statlig utredning med syfte att ta fram ett alternativ till dagens upphandlingssystem. Det är viktigt att alternativet tas fram och utvecklas i tät dialog med professionen. Syftet är att ta fram en modell som fördelar resurser genom indikatorer som premierar kvalitet, lärarledd undervisning och progression. Valfrihet inom vuxenutbildningen m.m., punkt 3 (M) av (M), (M) och Noria Manouchi (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: