bet · H901MJU22 · 2022-04-25 00:00:00 — Kommissionen kan i sådana situationer besluta om t.ex. förbud mot att på marknaden tillhandahålla de varor som berörs av störningarna i kontrollsystemet. På EU:s inre marknad råder fri rörlighet för varor, tjänster, personer och kapital. En vara som är lagligen tillverkad eller till salu i ett EU-land kan även säljas i andra länder som ingår i den inre marknaden (principen om ömsesidigt erkännande). Införsel och smuggling av hundar och andra sällskapsdjur Veterinärers möjligheter att anmäla misstanke om illegal införsel Utskottet kan konstatera att veterinärer i sin yrkesutövning ofta kommer i kontakt med hundar och andra sällskapsdjur. Om en veterinär misstänker att ett djur är smittat med en sjukdom som omfattas av epizootilagen är veterinären skyldig att anmäla detta till . Vidare är en veterinär som bedömer att ett djur vanvårdas skyldig att anmäla detta till . Veterinärer kan vid dessa kontakter emellertid även göra iakttagelser som gör att det kan misstänkas att ett djur har förts in illegalt i landet. Det har kommit till utskottets kännedom att veterinärer som har fått del av uppgifter i sin yrkesutövning som leder till en sådan misstanke har ansett sig förhindrade att anmäla det till relevanta myndigheter. För att komma till rätta med den ökande illegala införseln av framför allt hundar måste det enligt utskottet säkerställas att veterinärer har möjlighet att anmäla misstänkt illegal införsel av djur så att berörda myndigheter kan agera för att beivra sådan verksamhet. Detta bör tillkännage för regeringen. Därmed tillstyrker utskottet motionerna 2021/22:3047 (M) yrkande 2 och 2021/22:3650 (C) yrkande 37. Förändringar i dataskyddsförordningen (GDPR) Som framgår ovan föreslår utskottet att ska rikta ett tillkännagivande till regeringen om att säkerställa veterinärers möjligheter att anmäla misstanke om illegal införsel av hundar och andra sällskapsdjur. I avvaktan på utfallet av regeringens behandling av det tillkännagivandet är utskottet inte berett att föreslå några åtgärder med anledning av motion 2021/22:2457 (SD) yrkande 32. Utskottet föreslår därför att motionen lämnas utan åtgärd. möjligheter att stoppa fordon för att söka efter hundar Under remissbehandlingen av djurhälsolagsutredningen har det uttryckts en oro för att , om utredningens förslag genomförs, inte längre kommer att ha rätt att stoppa fordon för att söka efter djur. Detta vore enligt utskottet en mycket olycklig utveckling eftersom en sådan begränsning av befogenheter skulle försvåra arbetet med att motverka illegal införsel av hundar och andra sällskapsdjur. Utskottet anser därför att regeringen, i det fortsatta arbetet med beredningen av djurhälsolagsutredningens förslag, måste säkerställa att även fortsättningsvis har de befogenheter som krävs i detta avseende. Detta bör tillkännage för regeringen. Utskottet tillstyrker därför motionerna 2021/22:2299 (L) och 2021/22:3430 (M) yrkande 8. Insatser mot organiserad smuggling av sällskapsdjur Verksamhet som syftar till illegal försäljning och smuggling av hundar och andra sällskapsdjur orsakar inte sällan stort lidande för djuren under såväl uppfödning som transporter. Vidare kan sådan verksamhet leda till omfattande smittspridning bland djur och människor på grund av att djuren ofta inte är vaccinerade mot smittsamma sjukdomar, t.ex. rabies. Illegal handel med djur utgör dessutom i stor utsträckning en del av den organiserade brottsligheten. Det finns enligt utskottet således flera skäl att se mycket allvarligt på förekomsten av illegal handel med djur och det är viktigt att denna verksamhet stoppas. Utskottet anser därför att bör ges i uppdrag att tillsammans med , länsstyrelserna, och identifiera och stävja organiserad smuggling av sällskapsdjur. Detta bör tillkännage för regeringen. Utskottet tillstyrker därför motion 2021/2022:3650 (C) yrkande 36. System för att spåra hundar Som framgår av redovisningen ovan innehåller EU:s nya djurhälsoförordning bestämmelser om att medlemsstaterna ska upprätta system för identifiering och registrering av hållna djur samt databaser för ändamålet. Av djurhälsoförordningen följer vidare att kommissionen i form av delegerade akter ska anta bestämmelser om hur medlemsstaterna ska kunna komma åt och utbyta data med varandra. Mot denna bakgrund anser utskottet att motionerna 2021/22:4061 (MP) yrkande 18 och 2021/22:4196 (MP) yrkande 2 kan lämnas utan åtgärd. Övriga frågor om införsel och smuggling av hundar Med hänvisning till framför allt de tillkännagivanden som utskottet föreslår i frågor som rör införsel och smuggling av hundar är utskottet inte berett att vidta några åtgärder i den riktning som efterfrågas i motionerna 2021/22:3047 yrkande 1 (M), 2021/22:388 (SD) yrkande 1 och 2021/22:4196 (MP) yrkande 3. Därmed föreslår utskottet att motionerna lämnas utan åtgärd. Försäljning av vissa produkter från djur Som framgår av redovisningen ovan kan kommissionen, om den konstaterar brister i en medlemsstats djurskyddskontroll, förbjuda att de varor som berörs av störningarna i kontrollsystemet släpps ut på den inre marknaden. Om kommissionen inte har beslutat om ett sådant förbud och om produkterna i övrigt har producerats eller saluförts lagligen i ett medlemsland är det inte möjligt att förbjuda att produkterna släpps ut på den inre marknaden. Ett sådant förbud skulle inte vara förenligt med fördraget om Europeiska unionens () allmänna principer om fri rörlighet för varor och inte heller med principen om ömsesidigt erkännande. Med det anförda avstyrker utskottet motion 2021/22:4061 (MP) yrkande 7. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om sanktioner vid bristande efterlevnad, transport till tredjeland och transport av djur i övrigt. Jämför reservation 5 (C, V, MP), 6 (C, KD) och 7 (V, MP). I kommittémotion 2021/22:3650 av m.fl. (C) yrkande 27 i denna del anför motionärerna att det behövs ett arbete för att EU ska införa kraftigare sanktioner mot länder som bryter mot djurskyddsregelverket. Ett förslag om skärpta sanktioner mot medlemsländer som bryter mot EU:s djurskyddslagstiftning finns även i kommittémotion 2021/22:4061 m.fl. (MP) yrkande 5. Enligt kommittémotion 2021/22:3650 av m.fl. (C) yrkande 39 bör regeringen verka för att EU inför ett förbud mot osäkra resor till tredjeländer om det inte går att garantera säkra djurtransporter. I kommittémotion 2021/22:4061 m.fl. (MP) yrkande 9 anför motionärerna att ska vara den absoluta maxgränsen för djurtransporter inom EU och att kravet ska omfatta alla transportslag. I samma motion yrkande 10 poängterar motionärerna att branschen bör övergå från transport och export av levande djur för slakt till transport och export av kött och slaktkroppar. I samma motion yrkande 25 föreslås att det ska införas en maxtid för transport av fåglar och det måste tillses att transporterna har tillräcklig ventilation. I motion 2021/22:3021 av (SD) yrkande 3 föreslås att det ska införas krav på att grisar som inte känner varandra ska skiljas åt under slakttransporten om inte särskilda skäl föreligger. Motionären anför att hänsyn måste tas till grisarnas sociala behov och beteenden och pekar på att grisar är oerhört intelligenta individer med starka familjeband som känner en enorm stress om de t.ex. buntas ihop med för dem helt främmande grisar. behandling och kompletterande uppgifter Grundläggande bestämmelser om transport av djur finns i djurtransportförordningen[6]. Enligt artikel 1 ska förordningen – med vissa undantag – tillämpas på transport av levande ryggradsdjur inom gemenskapen, inklusive de särskilda kontroller som behöriga tjänstemän ska genomföra av sändningar som ankommer till eller lämnar gemenskapens tullområde. Förordningen hindrar inte medlemsstaterna från att vidta strängare nationella åtgärder som syftar till att förbättra djurens välbefinnande under transporter som endast äger rum på deras territorium eller under sjötransporter från deras territorium. Förordningen är inte tillämplig på djurtransporter som inte har samband med en ekonomisk verksamhet och inte heller på djurtransporter som på veterinärs inrådan företas direkt till eller från veterinärmottagning eller klinik. I djurtransportförordningens skäl 11 anges att det är lämpligt att fastställa detaljerade bestämmelser som tar upp de särskilda behov som uppkommer i samband med olika transportformer. Sådana detaljerade bestämmelser bör tolkas och tillämpas i enlighet med förordningens grundläggande princip (dvs. att djuren inte får transporteras på ett sådant sätt att de riskerar att skadas eller orsakas onödigt lidande) och de bör uppdateras så snart som de – särskilt med beaktande av nya vetenskapliga utlåtanden – visar sig inte längre säkerställa överensstämmelse med den ovannämnda principen när det gäller vissa djurarter eller vissa transportformer. I 2 kap. 13 § första stycket djurskyddslagen föreskrivs att djur ska transporteras i transportmedel som är lämpliga för ändamålet och som ger varje djur skydd mot värme och kyla samt mot stötar, skavning och liknande. I den utsträckning som det behövs ska djuren hållas skilda från varandra. Den som transporterar djur ska enligt andra stycket i samma bestämmelse ha tillsyn över djuren och vidta de åtgärder som behövs för att djuren under pålastning, transport och urlastning inte ska skadas eller orsakas lidande. För transporter som omfattas av djurtransportförordningen gäller bestämmelserna i första och andra styckena utöver vad som framgår av artiklarna 3 och 6 samt bilaga I i djurtransportförordningen, om transporten sker enbart på svenskt territorium eller avser sjötransporter från svenskt territorium. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får, enligt fjärde stycket, meddela ytterligare föreskrifter om villkor för eller förbud mot transport av djur. har med stöd av 1 kap. 2 § och 2 kap. 23 § djurskyddsförordningen meddelat föreskrifter och allmänna råd (SJVFS 2019:7) om transport av levande djur. Föreskrifterna innehåller detaljerade bestämmelser bl.a. om transport såväl av levande ryggradsdjur i allmänhet som av vissa djurslag, transportmedels utformning och konstruktion, i- och urlastning, transporttider samt transport med olika slags transportmedel. I 3 kap. 1–3 §§ finns allmänna bestämmelser som bl.a. handlar om hur en god ventilation av transportutrymmet ska säkras. Av 5 kap. 8 § framgår att transporttiden, med undantag för transporter med flygplan, för bl.a. fjäderfä (inklusive strutsfåglar) inte får överstiga om det inte anges i föreskrifterna. När det gäller väg- och järnvägstransporter framgår det bl.a. att slaktgrisar ska transporteras i ett lastutrymme som är indelat i avdelningar med högst 20 grisar i varje (6 kap. 14 § och 7 kap. 1 §). beslutade om en resolution om skärpta regler för djurtransporter (resolution av om genomföranderapporten avseende förordning (EG) nr 1/2005 om skydd av djur under transport inom och utanför EU (2018/2110()). Enligt resolutionen ska bl.a. transporttiderna minska och straffen skärpas för brott mot regelverket om djurtransporter. I resolutionen uppmanar att i bilaterala handelsförhandlingar med tredjeländer kräva efterlevnad av EU:s normer för djurs välbefinnande och att, inom ramen för WHO, stödja en internationalisering av unionens bestämmelser på området. Parlamentet uppmanar också kommissionen att skärpa de gällande kraven gentemot unionens handelspartner, särskilt när det gäller handel med och transport av djur, så att de är minst lika stränga som EU-normerna. Parlamentet uppmanar de medlemsstater som exporterar till tredjeländer att samarbeta med de lokala myndigheterna för att förbättra djurskyddsnormerna. betonar också att om inte normerna för djurtransporter och djurs välbefinnande i tredjeländer anpassas till EU:s normer och genomförs tillräckligt tydligt för att säkerställa att förordningen följs fullt ut, bör transporter av levande djur till tredjeländer omfattas av bilaterala avtal för att utjämna dessa skillnader, och förbjudas om detta inte uppnås. I resolutionen rekommenderas också att det inrättas en undersökningskommitté om djurvälfärden vid transporter inom och utanför EU. Kommittén bör på lämpligt sätt undersöka rapporterad vanvård av transporterade djur och bristande efterlevnad av befintliga EU-regler. Med anledning av rekommendationen inrättade ett särskilt utskott, undersökningskommittén för frågor om skydd av djur under transport inom och utanför EU (). Utskottet skulle granska att transporter med levande djur, både de som färdas mellan EU:s medlemsländer och de som passerar unionens gränser, följer reglerna. slutrapporterade sitt uppdrag och föreslog att skulle besluta om en rekommendation till rådet och kommissionen[7]. beslutade parlamentet i enlighet med ANIT:s förslag. Av slutrapporten framgick bl.a. att på området inte alltid följs i medlemsstaterna och inte fullt ut tar hänsyn till djurens olika behov. De mest uppenbara överträdelserna var enligt slutrapporten brist på utrymme, vatten eller foder, transport av djur när de är olämpliga för transport samt överbeläggning. I slutrapporten konstaterades också att olämpliga fordon ofta används, att transporttiderna ibland är för långa och att transporterna sker under extrema temperaturer. uppmanade därför kommissionen och EU:s medlemsstater att öka sina ansträngningar för att respektera djurens välbefinnande under transport, uppdatera och utse en EU-kommissionär med ansvar för djurens välbefinnande. presenterade kommissionen Från jord till bord-strategin[8]. Enligt strategin kommer kommissionen att se över djurskyddslagstiftningen, bl.a. i fråga om djurtransporter, för att anpassa den till de senaste vetenskapliga rönen, utvidga dess tillämpningsområde, göra den lättare att tillämpa och i slutändan säkerställa en högre djurskyddsnivå. I bilagan till meddelandet om strategin presenterar kommissionen en handlingsplan för genomförandet av strategin. Av handlingsplanens vägledande tidsplan framgår att kommissionens översyn av djurskyddslagstiftningen kommer att inledas . tillämpas EU:s kontrollförordning (kontrollförordningen)[9]. Kontrollförordningen reglerar bl.a. hur den offentliga kontrollen i medlemsstaterna ska organiseras, finansieras och genomföras. Målet med förordningen är att fastställa harmoniserade unionsramar för organisationen av offentlig kontroll. Kontrollförordningen ska tillämpas vid offentlig kontroll som utförs för att säkerställa att unionslagstiftningen inom en rad olika sakområden – bl.a. djurhälsokrav och djurskyddskrav – följs, oavsett om de närmare tillämpningsbestämmelserna har fastställts på unionsnivå eller i medlemsstaternas nationella lagstiftning. beslutade om ett antal lagändringar för att anpassa den svenska lagstiftningen till kontrollförordningen (prop. 2020/21:43 En anpassning av bestämmelser om kontroll i livsmedelskedjan till EU:s nya kontrollförordning, bet. 2020/21:MJU6, rskr. 2020/21:198). De nya reglerna trädde i huvudsak i kraft . I artikel 21 i kontrollförordningen anges vad den offentliga kontrollen ska omfatta för att säkerställa att bestämmelserna om djurskydd följs när djur transporteras. Offentlig kontroll ska bl.a. utföras vid långa transporter för att kontrollera att djuren är i skick att transporteras och för att verifiera att det finns giltigt tillstånd för transportörer, giltigt intyg om godkännande för transportmedel och giltiga kompetensbevis för förare och skötare. Artikel 137 reglerar vilka allmänna skyldigheter respektive medlemsstats behöriga kontrollmyndighet har när det gäller efterlevnadsåtgärder. Bestämmelser om åtgärder vid bristande efterlevnad finns i artikel 138. De behöriga myndigheterna kan vid bristande efterlevnad bl.a. återkalla godkännande av transportmedel, transportörens tillstånd och förarens kompetensbevis. Enligt artikel 139 ska medlemsstaterna också ha regler för sanktioner. Bestämmelser om straff och sanktioner för överträdelser av bl.a. vissa bestämmelser i djurtransportförordningen finns i 10 kap. djurskyddslagen. En av huvuduppgifter är att kontrollera att medlemsstaterna fullgör sina EU-rättsliga åtaganden. Vid överträdelser kan kommissionen väcka talan mot en medlemsstat i . I fråga om transporter av levande djur välkomnar utskottet den resolution om djurtransporter som beslutade om . I resolutionen framhåller parlamentet att transporttiderna måste minska och straffen skärpas för brott mot regelverket om djurtransporter. Parlamentet har vidare lämnat ett antal uppmaningar som gäller det arbete som behöver göras för att garantera djurens välbefinnande vid export och transport från unionen till tredjeländer. Vidare är utskottet mycket positivt till att , med anledning av de förslag som har lämnat i slutredovisningen av sitt uppdrag, uppmanat kommissionen och EU:s medlemsstater att öka sina ansträngningar för att respektera djurens välbefinnande under transport, uppdatera och utse en EU-kommissionär med ansvar för djurens välbefinnande. Utskottet vill i detta sammanhang även framhålla att kommissionen i Från jord till bord-strategin har aviserat en översyn av EU:s djurskyddslagstiftning, bl.a. när det gäller transporter av djur. När det gäller frågan om regelefterlevnad vill utskottet framhålla att en av kommissionens främsta uppgifter är att säkerställa att medlemsstaterna uppfyller sina EU-rättsliga åtaganden. Ett medlemsland som bryter mot kan tvingas betala mycket höga böter. Med hänvisning till vad som har anförts anser utskottet att motionerna 2021/22:3650 (C) yrkandena 27 i denna del och 39 samt 2021/22:4061 (MP) yrkandena 5, 9 och 10 kan lämnas utan åtgärd. EU:s djurtransportförordning slår fast den grundläggande principen att djur inte får transporteras på ett sådant sätt att de riskerar att skadas eller orsakas onödigt lidande. Det följer dessutom av djurskyddslagen att djur ska transporteras i lämpliga transportmedel som ger djuren skydd mot bl.a. värme och kyla samt att djur ska hållas skilda från varandra under transport i den utsträckning som det behövs. Vidare har meddelat föreskrifter om transporttider, hur ventilationen i transportutrymmen ska säkras och hur många slaktgrisar som får transporteras tillsammans. Utskottet har förtroende för att utformar närmare föreskrifter om transport av djur med beaktande av forskningsrön om bl.a. fåglars och grisars beteende och välfärd. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2021/22:3021 (SD) yrkande 3 och 2021/22:4061 (MP) yrkande 25. Regler för olika slags djurhållning Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om djurhållning i allmänhet, lösdrift för ungtjurar, utevistelse för vissa djur, fårhållning och brunstsynkronisering, burhållning, fjäderfähållning, föreskrifter om fiskar samt uppfödning och utsättning av vilda djur för jakt. Jämför reservation 8 (MP), 9 (MP), 10 (SD), 11 (V, MP), 12 (MP), 13 (SD), 14 (V, MP), 15 (MP), 16 (MP) och 17 (MP). Kommittémotion 2021/22:4061 av m.fl. (MP) yrkande 35 handlar att djurhållningen ska vara anpassad till djurens behov. Motionärerna anför att det inte är tekniska möjligheter och kortsiktiga ekonomiska intressen som ska vara styrande för hur djuren hålls. I kommittémotion 2021/22:4061 m.fl. (MP) yrkande 41 föreslås att den typ av djurhållning där ungtjurar hålls i boxar med spaltgolv och mycket lite strö ska fasas ut och ersättas med lösdriftssystem. Utevistelse för vissa djur Enligt kommittémotion 2021/22:4061 av m.fl. (MP) yrkande 32 måste såväl hållande av häst i lösdrift som att alla hästar ska ha tillgång till hagar med utrymme för fri rörelse och lek året runt främjas. I samma motion yrkande 36 föreslås att alla djur ska ha rätt till utevistelse och bete i så stor utsträckning som väder och årstid medger det. Enligt yrkande 53 i samma motion ska kycklingar ges tillgång till utevistelse under de årstider väderleken tillåter det. Slutligen framhåller motionärerna i samma motion yrkande 42 att alla grisar ska få böka och beta. Motionärerna föreslår att djurskyddsförordningens rekommendation om att avelsgrisar, om det är möjligt, ska ges tillfälle att vistas ute ska tillämpas även i den konventionella grishållningen Kommittémotion 2021/22:2457 av m.fl. (SD) yrkande 31 handlar om minimikrav för utomhusvistelse för hästar. Enligt motionärerna behöver föreskrifter om hästhållning kompletteras med ett minimikrav för hur mycket hästar behöver röra sig fritt utomhus . Motsvarande förslag finns i kommittémotion 2021/22:2458 av m.fl. (SD) yrkande 6 som också handlar om hur mycket hästar behöver röra sig fritt utomhus. I kommittémotion 2021/22:4061 av m.fl. (MP) yrkande 44 framhåller motionärerna vikten av att värna den traditionella uppfödningen av får, som i hög utsträckning är betesbaserad. Motionärerna anför att den traditionella fårhållningen, med lamning , betesuppfödning och lammslakt är en djurhållning som vanligtvis har en hög djurvälfärd som tillgodoser fårens behov av naturligt beteende. Trots detta är ett av de vanligare djurskyddsproblemen hos får att djuren är magra, vilket ofta hänger samman med bristande kompetens hos djurägaren då det gäller hullbedömning. I samma motion yrkande 45 föreslås att hormonell brunstsynkronisering av tackor ska fasas ut, en metod som ibland används trots att det fungerar bra att brunstsynkronisera med hjälp av s.k. teaserbagge. I kommittémotion 2021/22:4061 av m.fl. (MP) yrkande 13 föreslås att produktionssystem som bygger på burhållning ska förbjudas. Enligt motion 2021/22:1341 av (S) bör regeringen överväga att sätta ett slutdatum för burar i den svenska äggindustrin. I kommittémotion 2021/22:2457 av m.fl. (SD) yrkande 37 föreslår motionärerna att frågan om burhöns ska regleras på EU-nivå för att uppnå lika konkurrensvillkor på den europeiska marknaden. Enligt kommittémotion 2021/22:4061 av m.fl. (MP) yrkande 37 ska djur inte hållas permanent uppbundna. Enligt yrkande 47 bör hönor som hålls på frigång få större yta per höna att leva på än vad som är lagstadgat . I samma motion yrkande 48 anför motionärerna att metoder som gör det möjligt att sortera ut ägg med tuppkycklingar i, så att dessa inte går vidare till kläckning, bör utvecklas och användas inom svensk värphönshållning. Enligt yrkande 49 bör slaktkycklingproduktionen minska beläggningsgraden så att kycklingarna har tillgång till betydligt större utrymme, och krav på olika typer av miljöberikningar bör införas. Vidare anförs i yrkande 50 att uppfödningen av slaktkycklingar bör ställa om till långsamväxande raser för att minska hälsoproblemen. Vidare anför motionärerna i yrkande 54 att kontrollprogram alltid ska ha som syfte att förbättra djurvälfärden och inte ska kunna användas för att kompromissa bort viktiga djurskyddsparametrar som t.ex. utrymmeskrav. I motion 2021/22:328 av och (båda SD) yrkande 1 föreslås att regelverket för levnadsvillkoren inom kycklingindustrin ska ses över. Motionärerna anför bl.a. att kycklingarna avlas för hårt med sjukdom som följd och att det råder stor trängsel mellan djuren. I kommittémotion 2021/22:4061 av m.fl. (MP) yrkande 56 föreslås att föreskrifter om fiskar ska skärpas så att de innefattar regler om berikning och är artspecifika för fiskar som föds upp och hålls av människan. Uppfödning och utsättning av vilda djur för jakt Enligt kommittémotion 2021/22:4061 av m.fl. (MP) yrkande 72 bör det tas fram föreskrifter med djurskyddskrav för avel, uppfödning, transport och utsättning av levande vilda djur för jakt. Motionärerna anför att det främst är fråga om uppfödning och utsättning av gräsänder och att den hanteringen i stort sett är oreglerad. behandling och kompletterande uppgifter Enligt 2 kap. 2 § första stycket djurskyddslagen (2018:1192) ska djur hållas och skötas i en god djurmiljö och på ett sådant sätt att deras välfärd främjas, att de kan utföra sådana beteenden som de är starkt motiverade för och som är viktiga för deras välbefinnande (naturligt beteende) och att beteendestörningar förebyggs.