bet · H901SfU20 · 2022-04-22 00:00:00 — Viss flexibilitet bör gälla om det finns särskilda skäl, men om personen har farit med osanning, eller annars har förvanskat omständigheter bör tillståndet återkallas. Utlänningar som förklarats ha status som flykting eller alternativt skyddsbehövande, och som beviljats uppehållstillstånd av skyddsskäl, bör per automatik få sin status upphävd och tillståndet återkallat när deras tidsbegränsade uppehållstillstånd löper ut om inte skyddsskälen kvarstår eller de har beviljats förlängning på en annan grund. Fokus på återkallelse av uppehållstillstånd bör öka. Ärenden om upphävande av statusförklaring och återkallelse av uppehållstillstånd bör alltid inledas när förhållandena i hemlandet förändras på ett sätt som motiverar detta. Det är inte ovanligt att skyddsbehövande återvänder till det land mot vilket de beviljats asyl. bör ges i uppdrag att prioritera återkallelseärenden. Dessutom behöver mer resurser för återkallelse av tillstånd och särskilda medel anslås för att myndigheten ska kunna identifiera potentiella återkallelseärenden och handlägga dem. Därutöver bör möjligheterna att återkalla ett uppehållstillstånd och utvisa en utlänning av vandelsskäl utan att utlänningen har dömts för brott utökas. Det kan t.ex. handla om drogmissbruk, prostitution, en kriminell livsstil eller deltagande i kriminella organisationer. Vandelsprövningen vid prövning av en ansökan om uppehållstillstånd bör också skärpas. All form av vandel måste i högre utsträckning beaktas. Det kan främst ske genom utdrag ur utländska misstanke- och belastningsregister, eller liknande formella dokument. Vid behov skulle även en personlig utredning, lämnade referenser eller andra sätt komma i fråga. Rätten till främlingspass och resedokument bör också begränsas. Till exempel bör det utredas om antalet resedokument som en utlänning kan få kan begränsas. Det bör också bli lättare att vid behov bevilja handlingar med kortare giltighetstid eller med begränsningar i giltighetsområde. Det är viktigt med tydliga sanktionsmöjligheter mot andra parter. Det ska t.ex. vara straffbart att medvetet anlita arbetskraft utan tillstånd eller hyra ut en bostad till en utlänning utan rätt att vistas i landet. Vidare bör bestämmelserna om straff för illegal vistelse i skärpas och myndigheterna åläggas att beivra sådan brottslighet. Den utlänning som medvetet missbrukar öppenhet bör i förekommande fall straffas med återreseförbud. Dessutom bör den som döljer en utlänning eller genom någon annan åtgärd uppsåtligen hjälper utlänningen att olovligen uppehålla sig i eller en annan medlemsstat kunna dömas för brott även om det inte görs i vinstsyfte. Straffet för detta brott bör också skärpas. Människosmuggling riskerar migranters liv, utgör ett led i organiserad människohandel och sexuellt utnyttjande samt är en inkomstkälla för den organiserade brottsligheten. Straffet för människosmuggling bör därför skärpas så att det bättre motsvarar brottets allvar. Återkallelse av och nekat uppehållstillstånd, punkt 6 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3516 av m.fl. (C) yrkande 15 och 2021/22:543 av (M), 2021/22:1462 av Boriana (M) yrkande 3, 2021/22:1963 av (M), 2021/22:2250 av (M) yrkande 3, 2021/22:2400 av (M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:2549 av i m.fl. (SD) yrkande 35, 2021/22:2550 av m.fl. (SD) yrkandena 11, 12 och 14, 2021/22:2552 av i m.fl. (SD) yrkandena 3, 4, 11, 27, 28, 31, 32 och 34, 2021/22:2927 av (SD), 2021/22:3046 av Boriana (M), 2021/22:3066 av Boriana (M), 2021/22:3313 av (M), 2021/22:3840 av m.fl. (M) yrkandena 23, 30 och 33, 2021/22:3842 av m.fl. (M) yrkande 34, 2021/22:4189 av m.fl. (KD) yrkandena 21 och 25 samt 2021/22:4214 av m.fl. (KD) yrkande 41. Det bör i högre grad vara möjligt att återkalla ett uppehållstillstånd när det i efterhand kan konstateras att skälet till vistelsen var ett annat än det som angavs i ansökan om uppehållstillstånd, exempelvis arbete. Bestämmelsen om återkallelse av uppehållstillstånd i utlänningslagen bör utvidgas för att i högre utsträckning inkludera de fall där syftet med ansökan var ett annat än behovet av skydd. Återkallelse av och nekat uppehållstillstånd, punkt 6 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4189 av m.fl. (KD) yrkandena 21 och 25 samt 2021/22:4214 av m.fl. (KD) yrkande 41 och 2021/22:543 av (M), 2021/22:1462 av Boriana (M) yrkande 3, 2021/22:1963 av (M), 2021/22:2250 av (M) yrkande 3, 2021/22:2400 av (M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:2549 av i m.fl. (SD) yrkande 35, 2021/22:2550 av m.fl. (SD) yrkandena 11, 12 och 14, 2021/22:2552 av i m.fl. (SD) yrkandena 3, 4, 11, 27, 28, 31, 32 och 34, 2021/22:2927 av (SD), 2021/22:3046 av Boriana (M), 2021/22:3066 av Boriana (M), 2021/22:3313 av (M), 2021/22:3516 av m.fl. (C) yrkande 15, 2021/22:3840 av m.fl. (M) yrkandena 23, 30 och 33 samt 2021/22:3842 av m.fl. (M) yrkande 34. Utvisning bör komma i fråga oftare för personer som söker asyl i och begår brott, särskilt vid våldsbrott, sexualbrott, hedersrelaterade brott eller hatbrott. I dessa fall bör ansökan avslås och personen avvisas ur landet. Även om det vid prövningen av en asylansökan finns hinder mot att verkställa ett avvisnings- eller utvisningsbeslut ska uppehållstillstånd inte beviljas utan verkställigheten ska genomföras så snart dessa hinder inte längre finns. Straffet för att organisera människosmuggling är enligt gällande rätt fängelse i högst . finns ett flertal kriminella nätverk som ägnar sig åt organiserad människosmuggling. Det är något som gynnar den internationella organiserade brottsligheten. behöver agera, inte minst inom EU och dess gränsskyddsbyrå Frontex, för att stoppa detta. ska inte vara ett land som människosmugglare kan utnyttja. Straffet för människosmuggling bör därför skärpas. EU:s asyl- och migrationspolitik, punkt 7 (M) av (M), i (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3840 av m.fl. (M) yrkande 43 och 2021/22:448 av m.fl. (V) yrkandena 1–15 och 20–22, 2021/22:1688 av (S), 2021/22:2549 av i m.fl. (SD) yrkandena 2, 3 och 14, 2021/22:2552 av i m.fl. (SD) yrkande 26, 2021/22:3516 av m.fl. (C) yrkandena 1, 4, 5 och 7, 2021/22:3996 av m.fl. (L) yrkandena 10 och 13 samt 2021/22:4214 av m.fl. (KD) yrkandena 33 och 58. EU:s asylpolitik har varit illa fungerande . Situationen i gränsländerna och de många dödsfallen på är ett europeiskt misslyckande med enormt mänskligt lidande som följd. får sex av tio som söker asyl i EU avslag i första instans. Det enskilt viktigaste är att politiken gör större åtskillnad mellan de som har asylskäl och ekonomisk migration. Att kraftigt minska den ekonomiska migrationen skulle medföra en betydligt lägre invandring. Den ekonomiska migrationen tränger undan dem med asylskäl, på flykt från krig och förföljelse, ofta kvinnor och barn. EU behöver nu gå från låsningar till att få till stånd en gemensam fungerande migrationspolitik på EU-nivå. I arbetet med den s.k. migrationspakten genomförs nu en reform av migrationspolitik. bör i det arbetet vara drivande för att stärka det europeiska gränsskyddet, öka kontrollerna av vilka som kommer till EU, få till stånd snabbare och rättssäkra asylprocesser samt effektivisera återvändandet. Ansvaret för att ta emot asylsökande behöver delas mer rättvist mellan medlemsländerna, utan att det ställs krav på en tvingande omfördelning av mottagandet. Medlemsländerna ska kunna bidra på olika sätt till den gemensamma politiken, exempelvis till gränskontroll och återvändande eller med ekonomiskt stöd. Hänsyn ska också tas till hur stort mottagandet av asylsökande varit historiskt i medlemsländerna. För att uppnå en mer ordnad situation vid yttre gräns bör EU övergå till att asylprövning sker utanför unionen, i ett säkert tredjeland. Det skapar en laglig väg till EU och motverkar människosmuggling. bör även vara pådrivande för migrationssamarbete med fler länder utanför EU, både bilateralt men och på EU-nivå. EU:s asyl- och migrationspolitik, punkt 7 (SD) av (SD), i (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2549 av i m.fl. (SD) yrkandena 2, 3 och 14 samt 2021/22:2552 av i m.fl. (SD) yrkande 26 och 2021/22:448 av m.fl. (V) yrkandena 1–15 och 20–22, 2021/22:1688 av (S), 2021/22:3516 av m.fl. (C) yrkandena 1, 4, 5 och 7, 2021/22:3840 av m.fl. (M) yrkande 43, 2021/22:3996 av m.fl. (L) yrkandena 10 och 13 samt 2021/22:4214 av m.fl. (KD) yrkandena 33 och 58. Migrations- och flyktingkrisen tydliggjorde att bestämmelserna i den s.k. Dublinförordningen inte fungerar. Dublinförordningen kräver att EU-länder aktivt registrerar asylsökande i en europeisk databas, så att den asylsökande inte kan söka asyl i ett annat EU-land, men många länder avstår hellre från att registrera asylsökande, och hjälper dem i stället vidare, exempelvis mot . bör inom EU arbeta för att reformera , så att principen om första säkra land kan tillämpas fullt ut av alla länder. bör t.ex. kunna stoppa asylsökande vid , om de redan befinner sig i, eller kommer direkt ifrån, det säkra landet . Även andra länder i EU ska ha rätt att agera så. Det är sannolikt att problemen med människosmuggling och sekundära förflyttningar skulle kvarstå trots genomförandet av en princip om första säkra land. bör därför ett mottagande utanför EU utredas och regeringen bör arbeta för en sådan lösning inom EU-samarbetet. Ett sådant regelverk har redan införts av . har dock ännu inte undertecknat något avtal med något tredjeland som kan ta emot de asylsökande. I förhandlingar på EU-nivå har även andra länder tagit upp liknande förslag som en tänkbar lösning på EU:s oförmåga att hantera migrationsproblemen. Vidare bör i förhandlingarna om en reviderad Eurodacförordning arbeta för att kommissionens förslag genomförs, och i vissa fall utvecklas. Till exempel bör DNA-uppgifter kunna användas för att styrka påstådda släktskap i databasen, medan alla uppgifter bör lagras längre, om möjligt för alltid. Det är även uppenbart att privata företag har ett ansvar för att upprätthålla en fungerande och laglig migration. Utförare av flyg-, tåg- och färjetrafik måste med största noggrannhet försäkra sig om att de inte utnyttjas för människosmuggling eller trafficking av internationella nätverk. Det behövs en bättre lösning för att skärpa transportörernas ansvar. Detta bör regeringen verka för att ta fram inom hela EU. EU:s asyl- och migrationspolitik, punkt 7 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3516 av m.fl. (C) yrkandena 1, 4, 5 och 7 samt 2021/22:448 av m.fl. (V) yrkandena 1–15 och 20–22, 2021/22:1688 av (S), 2021/22:2549 av i m.fl. (SD) yrkandena 2, 3 och 14, 2021/22:2552 av i m.fl. (SD) yrkande 26, 2021/22:3840 av m.fl. (M) yrkande 43, 2021/22:3996 av m.fl. (L) yrkandena 10 och 13 samt 2021/22:4214 av m.fl. (KD) yrkandena 33 och 58. Det är viktigt att EU:s medlemsländer tar ett större gemensamt ansvar för en långsiktig och hållbar migrationspolitik. bör därför verka för att den nya migrationspakten på EU-nivå kommer på plats som bygger på att alla medlemsländer tar ansvar för mottagandet av skyddsbehövande eller för de personer som fått avslag. I förslaget till migrationspakten föreslås ett nytt sätt att hantera asylansökningar vid EU:s yttre gräns. Det är bra att hanteringen av asylansökningar effektiviseras, dock bör den kontinuerligt följas upp av för att säkerställa rättssäkerheten i den individuella prövningen som asylprocessen ska bygga på. bör även se över hur de asylbeslut som fattas av medlemsstaterna kan bli mer enhetliga. Vidare är det av stor vikt att demokratiska principer, mänskliga rättigheter, principen om non-refoulement, asylrätten och ett värdigt mottagande värnas när EU sluter avtal med tredjeländer. EU:s asyl- och migrationspolitik, punkt 7 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:448 av m.fl. (V) yrkandena 1–15 och 20–22 samt 2021/22:1688 av (S), 2021/22:2549 av i m.fl. (SD) yrkandena 2, 3 och 14, 2021/22:2552 av i m.fl. (SD) yrkande 26, 2021/22:3516 av m.fl. (C) yrkandena 1, 4, 5 och 7, 2021/22:3840 av m.fl. (M) yrkande 43, 2021/22:3996 av m.fl. (L) yrkandena 10 och 13 samt 2021/22:4214 av m.fl. (KD) yrkandena 33 och 58. EU:s flyktingpolitik är i stort behov av reformer, men i en helt annan riktning än den i vilken förslag pekar. bör inom EU verka för en flyktingpolitik som säkerställer att asylrätten och dess andemening respekteras och följs samt värna mänskliga rättigheter. När det gäller förslag till migrationspakt bör regeringen motsätta sig de delar av förslaget som rör gränsförfaranden och olika snabbspår vid eller i anslutning till de yttre gränserna. Inte heller bör en ordning där medlemsstater enbart väljer att agera genom s.k. återvändandesponsorskap genomföras. Vidare bör den solidaritetsmekanism som föreslagits motarbetas och i stället bör regeringen verka för att EU:s asylsystem i högre utsträckning regleras genom direktiv i stället för förordningar. bör inom EU söka samarbete med de medlemsstater som vill ha en mer välkomnande och human flyktingpolitik. bör också verka för att EU:s gemensamma ramverk för vidarebosättning drivs igenom och att avtalet mellan och sägs upp. EU:s relationer med ska bygga på full respekt för asylrätten och mänskliga rättigheter. Vidare bör genom EU och () agera för en snabb evakuering och vidarebosättning av asylsökande från . Regeringen bör även verka för att de skyddssökande på de grekiska öarna vidarebosätts inom EU och att förhållandena i lägren förbättras kraftigt . Sedan tillbakaträdande och talibanernas maktövertagande har situationen i förvärrats ytterligare. Den humanitära situationen är extremt ansträngd, behoven är enorma. Fler afghanska medborgare behöver vidarebosättas och möjligheterna att söka skydd i andra länder måste stärkas. Regeringen bör därför agera för att underlätta för människor som flyr att få skydd i . EU:s lista över visumpliktiga länder bör förkortas, och visumkrav ska inte användas för att stänga ute flyktingar. EU bör göra det möjligt att införa s.k. asylvisum som komplement till det traditionella sättet att söka asyl, vilket skulle vara en viktig möjlighet att skapa lagliga vägar till EU. Vidare bör regeringen verka för att transportörsansvaret avskaffas eftersom det medför att flyktingar tvingas vända sig till smugglare för att resa över , med livet som insats. EU:s asyl- och migrationspolitik, punkt 7 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4214 av m.fl. (KD) yrkandena 33 och 58 samt 2021/22:448 av m.fl. (V) yrkandena 1–15 och 20–22, 2021/22:1688 av (S), 2021/22:2549 av i m.fl. (SD) yrkandena 2, 3 och 14, 2021/22:2552 av i m.fl. (SD) yrkande 26, 2021/22:3516 av m.fl. (C) yrkandena 1, 4, 5 och 7, 2021/22:3840 av m.fl. (M) yrkande 43 och 2021/22:3996 av m.fl. (L) yrkandena 10 och 13. Ett fungerande återvändande är centralt för asylrättens legitimitet och för att upprätthålla förtroendet för en reglerad migrationspolitik. När det gäller utvisningsbeslut kan i många fall grova brottslingar inte utvisas på grund av situationen i hemlandet. bör därför inom ramen för EU-samarbetet verka för gemensamma lösningar för att se till att personer med utvisningsbeslut på grund av grov brottslighet inte får vara kvar på svensk eller europeisk mark. När det gäller förslaget till migrationspakt som lagt fram kan det konstateras att det görs skillnad mellan migranter och flyktingar. EU ska därför ha ett effektivt återvändande av de som saknar skyddsskäl för att kunna ge verkligt skydd för de som flyr undan krig och förföljelse. Arbetet ska ledas av en koordinator, en ny funktion som bör inrättas. Vidare bör fler och bättre återvändandeavtal med ursprungsländer upprättas. Detta bör regeringen verka för inom EU-samarbetet. EU:s asyl- och migrationspolitik, punkt 7 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3996 av m.fl. (L) yrkandena 10 och 13 samt 2021/22:448 av m.fl. (V) yrkandena 1–15 och 20–22, 2021/22:1688 av (S), 2021/22:2549 av i m.fl. (SD) yrkandena 2, 3 och 14, 2021/22:2552 av i m.fl. (SD) yrkande 26, 2021/22:3516 av m.fl. (C) yrkandena 1, 4, 5 och 7, 2021/22:3840 av m.fl. (M) yrkande 43 och 2021/22:4214 av m.fl. (KD) yrkandena 33 och 58. För att EU:s inre marknad och Schengenområdet ska fungera krävs att alla medlemsländer tar ett gemensamt ansvar för migrationen. Det nya förslaget om en gemensam migrationspolitik som presenterats av kommissionen syftar till att alla länder i EU tar ett större ansvar för asylmottagandet. Förslaget måste snabbt komma på plats. Detta nya system och den nya asylmyndigheten behöver få en starkare roll för att se till att regelverken för asylmottagandet följs. bör också bevaka att beslut i asylärenden fattas utifrån pålitlig och likvärdig information. För att värna asylrätten och slå vakt om ett fungerande asylsystem måste de som saknar skyddsskäl återvända till sina hemländer. Incitamenten för ursprungsländerna att återta sina medborgare behöver öka. Det behövs också fler lagliga vägar in till . Ett EU-system för vidarebosättning av kvotflyktingar skulle avlasta grannländerna i konflikternas närområden, som tar ett stort ansvar för att ta emot flyktingar. Fri rörlighet för EU-medborgare, punkt 8 (M) av (M), i (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3780 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2021/22:3840 av m.fl. (M) yrkande 46 och 2021/22:302 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2021/22:2552 av i m.fl. (SD) yrkandena 35 och 36, 2021/22:2983 av (KD) yrkande 3, 2021/22:4004 av m.fl. (L) yrkande 20 och 2021/22:4193 av m.fl. (KD) yrkandena 1 och 5. Frågan om EU-medborgare som kommer till för att tigga behöver ses över, bl.a. hur reglerna om uppehållsrätt i förhållande till fri rörlighet tillämpas i . Syftet med den fria rörligheten har aldrig varit att människor och utan möjlighet till egen försörjning ska kunna uppehålla sig i andra EU-länder. För att komma till rätta med missbruk av den fria rörligheten bör kravet på registrering av EU-medborgare som kommer till återinföras. Bestämmelsen togs bort efter att riktade kritik mot som handlade om att en registreringsplikt för EU-medborgare inte kan förenas med en senare folkbokföringsregistrering. Registreringarna bör därför samlas , där EU-medborgare som har uppehållsrätt och en vistelse som antas överstiga blir folkbokförda och EU-medborgare som har uppehållsrätt och en vistelse i på inte folkbokförs utan i stället registreras. Ansvaret för registrering kan t.ex. läggas på , som vid rimliga tvivel överlämnar till att kontrollera om förutsättningarna för uppehållsrätt är uppfyllda. Fri rörlighet för EU-medborgare, punkt 8 (SD) av (SD), i (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2552 av i m.fl. (SD) yrkandena 35 och 36, 2021/22:302 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2021/22:302 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2021/22:2983 av (KD) yrkande 3, 2021/22:3780 av m.fl. (M) yrkande 2, 2021/22:3840 av m.fl. (M) yrkande 46, 2021/22:4004 av m.fl. (L) yrkande 20 och 2021/22:4193 av m.fl. (KD) yrkandena 1 och 5. Det är tydligt att större delen av det missbruk som uppdagas när det gäller EES-medborgares fria rörlighet härrör från vissa enskilda stater, däribland och . Det kan inte accepteras att dessa stater inte tar ansvar för sina medborgares handlingar. Därför bör EU sätta press på dessa stater, så att de följer sina åtaganden inom ramen för den fria rörligheten. Detta bör innefatta alla nödvändiga åtgärder och sanktioner mot missbruk. Vidare bör registreringskravet för EU-medborgare återinföras för att ge en bättre överblick över invandringen från andra EU-länder och ge bättre kontrollmöjligheter. Fri rörlighet för EU-medborgare, punkt 8 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2983 av (KD) yrkande 3 och 2021/22:4193 av m.fl. (KD) yrkandena 1 och 5 samt 2021/22:302 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2021/22:2552 av i m.fl. (SD) yrkandena 35 och 36, 2021/22:3780 av m.fl. (M) yrkande 2, 2021/22:3840 av m.fl. (M) yrkande 46 och 2021/22:4004 av m.fl. (L) yrkande 20. Det är viktigt att värna den fria rörligheten inom EU. Det är därför även viktigt att det ramverk som finns efterföljs och att varje land ser till att dess medborgare får ett rimligt socialt skydd. De EU-medborgare som tillfälligt vistas i lever oftast under svåra förhållanden. Nationella riktlinjer bör därför fastställas för utsatta EU-medborgare i , sanktioner införas mot EU-länder som kränker sina medborgares eller minoriteters rättigheter och ett sändebud utses med initiativrätt och ansvar för frågan om romers situation i och . Vidare bör registrering av EU-medborgare som varit här återinföras. Dagens system, som innebär att personer som är i landet inte behöver registrera sig, leder bl.a. till en risk för att personerna etablerar sig i permanent fattigdom i . Fri rörlighet för EU-medborgare, punkt 8 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4004 av m.fl. (L) yrkande 20 och 2021/22:302 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2021/22:2552 av i m.fl. (SD) yrkandena 35 och 36, 2021/22:2983 av (KD) yrkande 3, 2021/22:3780 av m.fl. (M) yrkande 2, 2021/22:3840 av m.fl. (M) yrkande 46 och 2021/22:4193 av m.fl. (KD) yrkandena 1 och 5. Den fria rörligheten inom EU måste gälla fullt ut även för samkönade par. har i en dom slagit fast att termen maka eller make inkluderar samkönade par och att den fria rörligheten inom EU gäller alla medföljande makar. Det är viktigt att arbetar i EU för att denna banbrytande dom ska få fullt genomslag. Asylprocessen, punkt 9 (M) av (M), i (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3840 av m.fl. (M) yrkandena 14–16, 18, 32, 35 och 41 samt 2021/22:3842 av m.fl. (M) yrkande 11 och 2021/22:1663 av (S), 2021/22:2549 av i m.fl. (SD) yrkandena 10–13, 16–18 och 25, 2021/22:2550 av m.fl. (SD) yrkandena 17 och 18, 2021/22:2594 av m.fl. (V) yrkandena 11 och 13–15, 2021/22:3377 av m.fl. (L) yrkandena 1, 4 och 6, 2021/22:3516 av m.fl. (C) yrkande 6, 2021/22:4004 av m.fl. (L) yrkande 16, 2021/22:4096 av m.fl. (MP) yrkande 10 och 2021/22:4214 av m.fl. (KD) yrkandena 5, 8 och 24–28. Det bör i lag tydligt anges vilka skyldigheter en asylsökande har och att det ska leda till konsekvenser om skyldigheterna inte fullgörs. Det kan t.ex. handla om en skyldighet att utan dröjsmål ansöka om asyl och lämna in identitetshandlingar.