bet · H901TU12 · 2022-04-08 00:00:00 — Enligt motionärerna behövs fler säkerhetsklassade torrhamnar enligt det gällande som infördes av efter terrordåden . I kommittémotion 2021/22:3663 yrkande 23 föreslår m.fl. (C) att regeringen bör se över formerna för stadsmiljöavtal så att det stödet går att söka även för hamnarna. Hamnar drivs i många fall som kommunala aktiebolag, och eftersom stadsmiljöavtalen inte är anpassade för aktiebolag kan hamnarna inte nyttja dem. I kommittémotion 2021/22:3679 yrkande 31 vill m.fl. (C) att hamnverksamheten i kraft av sin strategiska betydelse i större utsträckning ska ingå som del i det nationella transportsystemet. I motion 2021/22:950 framhåller m.fl. (S) behovet att i infrastrukturplaneringen undersöka möjligheten att utse hamnar där staten tar ett ökat ansvar för planering av infrastrukturinvesteringar. Motionärerna menar att det bl.a. krävs en sammanhållen politik för att lyckas åstadkomma ett väl fungerande och miljövänligt transportsystem och därför behöver infrastruktursatsningar inom sjöfarten samordnas med den som finns för vägar och järnvägar. I motion 2021/22:1672 yrkande 2 påtalar (M) att regeringen bör se över hur regelverket för gästhamnar och kan förenklas liksom hur tillsynen av dessa verksamheter bättre kan samordnas. Motionären pekar på maritima strategi där det uttalas att fritidsbåtlivet i har en stor potential att utvecklas och generera betydande intäktskällor lokalt. I motion 2021/22:353 efterfrågar (KD) att det utreds på vilket sätt staten ska prioritera mellan de svenska hamnarna. Motionären hänvisar till att en statlig utredning har kommit fram till att det finns underlag för cirka 10 hamnar i och menar att vi som nation vinner på att samla export och import i ett fåtal strategiskt utvalda hamnar för att minimera onödiga kostnader. Av regeringens godstransportstrategi framgår att hamnar fungerar som internationella, nationella eller regionala logistiknoder och används av flera trafikslag för omlastning och mellanlagring. I finns det över 100 hamnar, både allmänna hamnar och industrihamnar av varierande storlek, som hanterar gods och som fungerar som kombiterminaler för omlastning mellan sjöfart och väg och järnväg. EU har pekat ut kärnhamnar i det transeuropeiska transportsystemet (TEN‑T) som anses vara strategiskt viktiga och särskilt prioriterade och som knyter an till det europeiska stomnätverkets nio korridorer. Fem av dessa kärnhamnar ligger i och fyra av dem tillhör –Medelhavskorridoren: hamnarna i , , och . Hamnen i ingår inte i korridoren. Dessa hamnar hanterar tillsammans av godset i containrar och på trailrar till och från . Därutöver ingår 21 svenska hamnar i det övergripande nätverket inom TEN-T. Alla 26 hamnarna kan söka medfinansiering för infrastrukturinvesteringar från Fonden för ett sammanlänkat (FSE). hamn har, som enda hamn i , säkerhetsklassificeringen Initiative. Det innebär att hamnen är godkänd för export direkt till och att tullkontroller kan ske innan fartyg lämnar hamn. Även hanteringen vid anlöp i är smidigare för fartyg som kommer från en säkerhetsklassificerad hamn. hamn är den enda hamnen i som har direktanlöp av containerfartyg i linjesjöfart och är den enda hamnen med tillräcklig kapacitet att ta emot några av de största transoceana containerfartygen. har i sitt förslag till nationell plan för transportsystemet 2018–2029 anfört att en överflyttning av godstransporter från väg till sjöfart inte i första hand begränsas av kapacitet i hamnar och anslutande landinfrastruktur utan av att det i de flesta fall blir dyrare att ta sjövägen, bl.a. på grund av höga omlastningskostnader. För att en mer omfattande överflyttning av gods från väg till sjöfart ska ske krävs enligt åtgärder som ligger utanför den nationella planen, t.ex. styrmedel som s.k. ekobonus. I budgetpropositionen redovisas att flera åtgärder har vidtagits inom ramen för den nationella godstransportstrategin (N2018/03939/TS) och att arbetet med att genomföra åtgärderna fortsätter, vilket bl.a. avser infrastruktur och planering, hamnarnas roll samt tillämpning av regler. Ekobonussystemet för överflyttning av godstransporter från väg till sjöfart har, som tidigare nämnts i avsnittet Konkurrensförhållanden och samverkan inom sjöfarten, förlängts till 2024 i budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 20, bet. 2021/22:MJU1, rskr. 2021/22:109). Trafikanalys skriver i sin rapport breddad ekobonus (2019:1) att svenska hamnar har relativt hög produktivitet. Det anges vidare att hamnarna har genomfört olika typer av effektiviseringar men att de största produktivitetsvinsterna har kunnat göras genom att hamnarna börjat använda ny teknik. arbetar även med att effektivisera och förenkla processen kring fartygsanlöp till och från svenska hamnar. Den nationella samordnaren för inrikes sjöfart och närsjöfart, som nämnts tidigare i avsnittet Konkurrensförhållanden och samverkan inom sjöfarten, har inom ramen för sitt uppdrag analyserat hur torrhamnar och omlastningskajer för sjöfart på inre vattenvägar, inklusive kajer i stadsmiljö, kan utvecklas för att bidra till ökad sjöfart, ökad hamnkapacitet och produktivitet, minskad trängsel, minskad klimat- och miljöpåverkan samt till regional utveckling och vilka aktörer som har ansvar för eventuella åtgärder som föreslås. Rapporten lämnades (Analys av torrhamnar och omlastningskajer för sjöfart på inre vattenvägar – Uppdrag inom ramen för regeringsuppdraget Nationell samordnare för inrikes sjöfart och närsjöfart, TRV 2018/93261). I rapporten föreslås hur vidare analys och kartläggning kan ske. Den fördjupade kartläggningen och analysen kommer att ingå i det fortsatta arbetet inom ramen för regeringsuppdrag som nationell samordnare för inrikes sjöfart och närsjöfart som löper . redovisade även samordnaren tilläggsuppdraget om hamnar (2021:172) där samordnaren bl.a. föreslog medfinansiering av investeringar i hamnarnas anläggningar (punkt 2) och förstärkt samverkan mellan parterna (punkt 4). Samordnarens förslag i tilläggsuppdraget beskrivs mer i detalj i avsnittet Konkurrensförhållanden och samverkan inom sjöfarten. tog regeringen ett helhetsgrepp för att främja de maritima näringarna. I den maritima strategin lade regeringen fram sin vision för det fortsatta arbetet: konkurrenskraftiga, innovativa och hållbara maritima näringar som kan bidra till ökad sysselsättning, minskad miljöbelastning och en attraktiv livsmiljö. I den maritima strategin påtalas att många maritima näringar berörs av regelverk inom flera områden och att det därför är nödvändigt att se hur regelverk sammantaget påverkar näringarnas förutsättningar att bedriva sin verksamhet. Vidare påtalas att reglerna behöver hänga ihop på ett bra sätt för att näringarna ska ha bra förutsättningar att bedriva sin verksamhet. I regelutvecklingen behöver det därför i ökad utsträckning beaktas hur reglerna sammantaget påverkar näringarnas förutsättningar. Myndigheter med ansvar för regelgivning har ett särskilt ansvar. Som en följd av den maritima strategin beslutade regeringen om olika uppdrag. HaV fick i uppdrag att dels vidareutveckla ett begränsat antal indikatorer för en årlig uppföljning av utvecklingen inom perspektiven och de olika åtgärdsområdena i strategin, dels genomföra en fördjupad uppföljning. HaV redovisade uppdraget . Regeringen lämnade ett nytt uppdrag till HaV att vidareutveckla de föreslagna indikatorerna till den maritima strategin till ett slutgiltigt upplägg och att påbörja användningen av dem. Uppdraget genomfördes i samarbete med ett stort antal nationella myndigheter, och lämnade HaV en redovisning av uppdraget. Ärendet bereds av . Utskottet har tidigare behandlat motionsyrkanden om vissa frågor om hamnar, senast i betänkande 2020/21:TU7. Utskottet föreslog att skulle avslå yrkandena med hänvisning till vad som bl.a. är statens ansvar enligt nuvarande planeringssystem och rollfördelning. biföll utskottets förslag. Strategisk plan för hamnverksamhet Utskottet vill inledningsvis framhålla hamnarnas viktiga betydelse för sjöfarten och det svenska godstransportsystemet. Utskottet påminner i sammanhanget om den maritima strategin och godstransportstrategin. Utskottet vill även särskilt uppmärksamma det arbete som den nationella samordnaren för inrikes sjöfart och närsjöfart gör inom ramen för sitt uppdrag där samverkan med hamnarnas aktörer är en viktig del för att utveckla hamnarna men även för att identifiera adekvata åtgärder. Med anledning av det arbete och de initiativ som pågår bedömer utskottet att det inte finns något behov av att ta ytterligare initiativ med anledning av motionsyrkandena. Motionerna 2021/22:3679 (C) yrkande 30, 2021/22:3879 (KD) yrkande 38 och 2021/22:4131 (C) yrkande 11 avstyrks därmed. Utskottet vill uppmärksamma de svenska hamnarna och betydelsen av en väl fungerande infrastruktur kring dessa. Utskottet påminner om att roll i första hand bör vara att ange övergripande mål och riktlinjer för planeringen av transportsystemet, fastställa finansiella ramar, säkerställa en god kontroll av statens finanser och skapa förutsättningar för en effektiv organisation för att förvalta avsatta resurser. Principen är att beslut i transportfrågor bör vara så decentraliserade som möjligt med en tydlig rollfördelning mellan planeringsnivåer och aktörer. Statens ansvar omfattar således sådana anläggningar som svarar mot nationella och internationella trafikbehov. Även planeringssystemet på transportområdet är upplagt enligt denna rollfördelning. Ansvarsfördelningen är klar mellan vad som är de lokala hamnägarnas ansvar, vare sig de är privata eller gemensamma genom kommunen, och vad som är statens ansvar. Utskottet välkomnar att regeringen vidtagit flera åtgärder inom ramen för den nationella godstransportstrategin och att arbetet med att genomföra åtgärderna fortsätter. Utskottet vill i sammanhanget uppmärksamma att den nationella samordnaren för inrikes sjöfart och närsjöfart inom ramen för sitt uppdrag bl.a. har föreslagit åtgärder för torrhamnar. Utskottet finner mot bakgrund av vad som redovisas ovan inte anledning att ta något initiativ i fråga om hamnarna och avstyrker därmed motionerna 2021/22:353 (KD), 2021/22:950 (S), 2021/22:1672 (M) yrkande 2, 2021/22:2954 (SD) yrkande 17, 2021/22:3663 (C) yrkande 23 och 2021/22:3679 (C) yrkande 31. Vissa miljö- och klimatfrågor Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om vissa miljö- och klimatfrågor inom sjöfartsområdet med hänvisning till de insatser som genomförs och till pågående beredning inom området. Utskottet konstaterar att internationella beslut är avgörande för att minska sjöfartens utsläpp till luft och vatten och förutsätter att regeringen fortsätter att aktivt driva frågor inom ramen för det internationella samarbetet för att förbättra såväl havs- som landsmiljöer och minska sjöfartens utsläpp. Utskottet betonar vidare vikten av en fortsatt hög ambitionsnivå i dessa frågor och pekar på att elektrifiering av sjöfarten utgör en angelägen åtgärd för transportsystemets fossilfria omställning. Jämför reservation 28 (M), 29 (V), 30 (M), 31 (C), 32 (V), 33 (L), 34 (M), 35 (C), 36 (KD), 37 (L), 38 (M, C, L), 39 (SD), 40 (V), 41 (V), 42 (KD), 43 (L) och 44 (KD). Farleder och sjötrafikrelaterade åtgärder I kommittémotion 2021/22:3435 yrkade 8 framhåller m.fl. (M) att regeringen i IMO ska verka för att nya fartygsrutter inte ska inrättas i nära anslutning till särskilt känsliga områden. Motionärerna anser att regeringen måste agera för att minska påfrestningen på skyddsområden så att fartygsrutter i sådana områden ändras och separeras från de biologiskt mest värdefulla havsområdena. I kommittémotion 2021/22:2596 yrkande 5 anför m.fl. (V) att regeringen bör se till att en särskild utredare ges i uppdrag att se över relevant lagstiftning för att säkerställa möjligheten till reglering av och restriktioner för kommersiell sjöfart i eller nära kustområden med höga naturvärden. Motionärerna påpekar vikten av att dagens intensivt trafikerade fartygsrutter samt eventuella nytillkomna rutter och farleder inte dras genom de mest värdefulla havsområdena. I yrkande 6 framför motionärerna att regeringen bör verka för att IMO fattar beslut om att farlederna för den kommersiella fartygstrafiken i särskilt känsliga områden i läggs om i enlighet med förslag från Miljömålsberedningens betänkande Människan och havet. Motionärerna påminner om att HaV i sitt förslag till havsplaner som lämnades till regeringen pekade ut några utbredningsområden för sjöfart där sjöfarten och miljöintressen krockar. Främjande av hållbara förnybara drivmedel I partimotion 2021/22:4199 yrkande 41 vill m.fl. (L) underlätta för de svenska hamnarna att tillhandahålla fossilfria fartygsbränslen och el. Motionärerna konstaterar att det behövs ett bränslebyte inom sjöfarten. I yrkande 42 föreslår motionärerna att regeringen ska verka för att stora hamnar inom EU ska tillhandahålla flytande fossilfri gas. Motionärerna uppmärksammar att en del fartyg har övergått till flytande fossil gas i stället för olja och menar att nästa steg är flytande biogas. I yrkande 43 önskar motionärerna ett statligt initiativ för att samordna infrastrukturen för fossilfri drift av den lokala sjöfarten. Motionärerna vill att omställningen av den kustnära sjöfarten och inlandssjöfarten samordnas. I kommittémotion 2021/22:3758 yrkande 4 efterfrågar m.fl. (M) en översyn av möjligheterna att tillhandahålla miljövänligt bränsle i hamnar. Motionärerna menar att staten måste bidra till att bygga upp en fungerande infrastruktur av fossilfritt bränsle i anslutning till de svenska hamnarna (exempelvis storskalig biodrivmedelstillverkning, LNG och metanol samt en utbyggd elinfrastruktur) för att sjöfarten ska kunna ställa om. I kommittémotion 2021/22:3663 yrkande 20 föreslår m.fl. (C) att ansvarig myndighet ges i uppdrag att se över möjligheten att upphandla vätgasbåtar. I yrkande 45 vill motionärerna stärka de ekonomiska incitamenten att välja förnybara framför fossila drivmedel även inom sjötrafiken genom att sträva efter lagstiftning i första hand på internationell nivå och EU-nivå. Motsvarande önskemål förmedlas även i kommittémotion 2021/22:3684 yrkande 58 av m.fl. (C). I kommittémotion 2021/22:2596 yrkande 1 föreslår m.fl. (V) att regeringen återkommer med förslag på åtgärder samt en nationell målsättning för att öka andelen fossilfria drivmedel inom sjöfarten. Motionärerna anser att regeringen skulle kunna göra mer för att främja och stötta arbetet för en genomgripande omställning och lyfter i sammanhanget fram där näringsliv och offentlig sektor tillsammans utvecklar nya lösningar för en hållbar sjöfart. I motion 2021/22:1210 pekar (C) på grunderna inför nästa trafikupphandling av Gotlandstrafiken, biogasproduktionens förutsättningar och att möjligheten till statliga insatser för att möjliggöra omställningen till förnybara bränslen i Gotlandstrafiken bör utredas. I kommittémotion 2021/22:3758 yrkande 10 föreslår m.fl. (M) att krav på införs när båtar ligger i svenska hamnar. Motionärerna påpekar att koldioxidfri el medför stora möjligheter för att bidra till klimatmålens uppfyllelse men också skapar nya jobb och exportmöjligheter. I kommittémotion 2021/22:3663 yrkande 22 påtalar m.fl. (C) att miljözoner för sjöfarten bör införas för att styra mot anslutning till när fartyg ligger i hamn. Motionärerna menar att förslaget skulle ge tydliga incitament för kryssningsfartygen att investera i anslutningsutrustning då endast de fartyg som ansluter till landströmmen skulle få komma in i citynära hamnar medan övriga får lägga sig i ytterhamnar. I kommittémotion 2021/22:3879 yrkande 46 föreslår m.fl. (KD) att regeringen inom EU ska verka för gemensamma regler för sjöfartsel i hamn. I kommittémotion 2021/22:3394 yrkande 36 efterlyser m.fl. (L) en ökad användning av för fartyg som ligger i hamn. Motionärerna vill ge tydliga incitament för fartygen att investera i anslutningsutrustning genom att exempelvis införa differentierade hamnavgifter eller genom att bara de fartyg som ansluter till får besöka de citynära hamnarna. I motion 2021/22:1672 yrkande 3 framhåller (M) att förutsättningarna för en snabb utbyggnad av den laddinfrastrukturen bör utredas. Motionären pekar på att den maritima besöksnäringen har problem med betydande utsläpp från fritidsbåtar, och för att göra elmotorer och elbåtar till ett alternativ behöver laddinfrastrukturen byggas ut. I motion 2021/22:3022 yrkande 10 efterfrågar m.fl. (SD) förslag som syftar till att stimulera elektrifieringen av pendelbåts- och skärgårdsflottan. Motionärerna understryker att elektrifiering av offentliga fordon är prioriterat och uppmanar därför regeringen att återkomma med förslag på hur elektrifiering av pendelbåts- och skärgårdsflottan ska stimuleras genom exempelvis övergångsbidrag för mindre rederier i behov av att investera i en elektrifierad båtflotta. I motion 2021/22:3294 yrkande 2 vill (MP) att möjligheten att elektrifiera färjorna på samma sätt som de som finns i reguljär drift i ses över. Motionären påminner om kommuns två rådgivande folkomröstningar 2001 respektive 2005 och menar att personbilstransporterna behöver minskas för att och åtagande i enlighet med ska uppnås. I partimotion 2021/22:4199 yrkande 39 vill m.fl. (L) driva på inom för att eliminera den internationella sjöfartens koldioxidutsläpp. Motionärerna menar att det behövs ett politiskt tryck gentemot sjöfarten för att snabba på teknikskiftet och här behöver driva på arbetet bl.a. inom IMO. I yrkande 40 framför motionärerna att regeringen ska driva på för att EU ska införa klimatkrav på fartyg som anländer till hamnar inom unionen. Motionärerna menar att det är mer effektivt om EU ensidigt inför klimatkrav för fartyg som anländer till hamnar inom EU. I kommittémotion 2021/22:3436 yrkande 32 framför m.fl. (M) att regeringen kraftfullt måste driva på inom IMO för en kostnadseffektiv minskning av den internationella sjöfartens klimatpåverkan. Motionärerna påpekar att sjöfarten verkar på en global marknad, och ytterligare nationella regleringar riskerar enligt dem att medföra att svensk sjöfart och industri får konkurrensnackdelar i jämförelse med andra länder. Ett liknande förslag om att arbeta inom IMO och EU för att göra sjöfarten mer klimatvänlig framförs även i kommittémotion 2021/22:3758 yrkande 12 av m.fl. (M). I kommittémotion 2021/22:2954 yrkande 22 anför m.fl. (SD) att koldioxidläckage ska tas med i beräkningarna i nya miljöförslag som berör sjöfarten. Motionärerna vill särskilt lyfta fram konkurrensneutrala miljöåtgärder som inte begränsar nationella företags konkurrensmöjligheter i förhållande till den gemensamma branschen eller sektorn, och menar vidare att osunda konkurrensförhållanden för företag resulterar i att jobb och tillväxt flyttar utomlands och tillhörande utsläpp därmed sker i något annat land (s.k. koldioxidläckage). I yrkande 23 föreslår motionärerna att miljöregler som berör sjöfarten som minimum ska gälla i hela eftersom det annars finns risk för att industrier flyttar och utsläppen med dem. I yrkande 24 framför motionärerna att svaveldirektivet som minimum ska gälla i hela . Motionärerna ställer sig positiva till de strängare svavelhaltreglerna i SECA-området, där bl.a. , Engelska kanalen och ingår, men betonar vikten av globalt omfattande regler för att förhindra snedvriden konkurrens. I yrkande 25 uttrycker motionärerna att kväveoxiddirektivet (NOx-direktivet) som minimum ska gälla i hela . Motionärerna understryker att de ställer sig positiva till miljöåtgärder inom sjöfarten men anser att reglerna bör införas inom så stora områden som möjligt för att få bästa möjliga effekt och för att undvika högre kostnader för fartyg som går genom svenska farvatten, vilket skulle kunna leda till att transportörer väljer andra fraktsätt än fartyg. I kommittémotion 2021/22:3663 yrkande 21.2 framhåller m.fl. (C) att ska vara pådrivande inom Internationella civila luftfartsorganisationen (), IMO och EU för att säkerställa genomförande av och öka ambitionerna i internationella avtal som syftar till att sjöfarten i större utsträckning bär sina utsläpp och sin klimatpåverkan. Motionärerna påminner om att IMO fattade beslut om en strategi för reduktion av växthusgaser från internationell sjöfart och motionärerna önskar att ska vara pådrivande för att uppfylla dessa åtaganden I kommittémotion 2021/22:2596 yrkande 2 anför m.fl. (V) att regeringen bör utreda ett investeringsstöd genom statlig medfinansiering för ny teknik som minskar utsläppen av växthusgaser från fartyg. Motionärerna menar att det saknas stimulanser för investeringar i teknik som minskar fartygens utsläpp av växthusgaser och framhåller att ett förhållandevis lågt oljepris utgör ett hinder för en genomgripande övergång till alternativa bränslen och grön teknik. I yrkande 4 vill motionärerna att regeringen ger Trafikanalys i uppgift att följa upp och utvärdera effekterna av sjöfartens samlade påverkan på havsmiljön och dess ekosystem. Motionärerna anser att det saknas en myndighet som följer upp och utvärderar dessa effekter och vill därför att Trafikanalys ges denna uppgift i enlighet med Miljömålsberedningens förslag i betänkandet Människan och havet. I yrkande 7 vill motionärerna att regeringen agerar för att verkar för att det inom NECA-klassade områden blir möjligt att införa bindande regler för kväverening även för befintliga fartyg så att fartyg utan kväverening inte trafikerar . klassas av IMO som ett särskilt känsligt havsområde, och motionärerna menar att det finns starka skäl att stärka miljökraven på fartyg som trafikerar området. Vissa åtgärder mot utsläpp i vatten I kommittémotion 2021/22:2596 yrkande 8 föreslår m.fl. (V) att regeringen agerar för att ska verka för ett förbud mot s.k. open loop-skrubbrar[1] och även utreda om ett nationellt förbud mot dem är genomförbart. Motionärerna hänvisar bl.a. till nya forskningsrön om svavelutsläppens negativa effekter på havet och framför att skrubbervattnets skadliga effekter förstärks av att det släpps ut i ytvattnet, vilket påverkar djur- och växtplankton, många fiskarter och ryggradslösa djur som musslor, sjöstjärnor och kräftdjur. I kommittémotion 2021/22:3881 uppmärksammar m.fl. (KD) att är ett särskilt känsligt havsområde som den är en viktig led för bl.a. oljetransporter. I yrkande 33 begär motionärerna höjda bötesbelopp för oljeutsläpp i . Motionärerna menar att det finns ett behov av tydliga incitament för att undvika oljeutsläpp. I yrkande 34 framhåller motionärerna behovet av att höja beredskapen för potentiella katastrofer i för att minimera eventuella skadeverkningar. I yrkande 35 anför motionärerna att en bestämmelse bör införas om att all olja som transporteras till havs ska märkas med DNA så att det går att spåra från vilket fartyg ett oljeutsläpp skett. I kommittémotion 2021/22:3982 yrkande 4 påminner m.fl. (L) om skrubbrar och FN:s globala miljömål som anger att vi till 2025 ska förebygga och avsevärt minska alla former av föroreningar i havet. Motionärerna anser att bör arbeta för att skrubbrar som leder ned föroreningar i havet ska förbjudas och hänvisar till IVL Svenska Miljöinstitutets analyser av skrubbervattnets miljöeffekter där det framgår att detta utgör ytterligare en ny föroreningskälla i de ekosystemen som påverkar flera organismers livsvikta funktioner negativt. I kommittémotion 2021/22:3881 yrkande 36 föreslår m.fl. (KD) att alla hamnar i och ska ha mottagningsanordningar för barlastvatten. Motionärerna konstaterar att främmande organismer som följer med i fartygens barlastvatten från andra hav innebär ett hot mot den biologiska mångfalden i då dessa invasiva arter kan föröka sig okontrollerat och tränga undan inhemska arter. Lagen (1980:424) om åtgärder mot förorening från fartyg innehåller tillsammans med tillhörande förordning och föreskrifter ett antal bestämmelser som syftar till att driften och framförandet av fartyg ska ge så liten miljöpåverkan som möjligt.