bet · H901CU24 · 2022-06-03 00:00:00 — 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda möjligheten att införa en lagstiftning om tvångsförvaltning av bostadsrättsföreningar och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4520 av m.fl. (KD): 1.Riksdagen avslår regeringens förslag om att omöjliggöra andra föravtal än förhandsavtal. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tidpunkten för tillträde ska uppges i förhandsavtalet och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kunden i de fall tillträde inte ges inom det i förhandsavtalet givna tidsspannet ska ha rätt att frånträda avtalet och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4552 av m.fl. (M, L): 1.Riksdagen avslår regeringens förslag om att omöjliggöra andra föravtal än förhandsavtal. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skyndsamt tydliggöra och skärpa villkoren för föravtal andra än förhandsavtal och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tidpunkten för tillträde ska uppges i förhandsavtalet och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kunden i de fall tillträde inte ges inom det i förhandsavtalet givna tidsspannet ska ha rätt att frånträda avtalet, och detta tillkännager för regeringen. 2021/22:4623 av (C): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en teknisk underhållsplan ska redovisa fastighetens underhållsbehov de kommande 30 åren och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att krav bör ställas på att underhållsplanen och även därefter hålls uppdaterad och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen avslår förslaget om ändringar av regelverket för intygsgivare i bostadsrättslagens 3 kap. 3 §. Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 1, och i övrigt yrkar jag bifall till regeringens förslag. Detta är mandatperiodens sista debatt för min del, och jag kan inte annat än glädjas åt att just i denna debatt summeras många goda resultat av regeringens arbete. Vi har kunnat följa den tragedi som utspelat sig i och . Det är en tragedi där människor har blivit utnyttjade och utsatta för grovt kränkande handlingar av kriminella som använt utstuderade metoder för att tjäna pengar på människors bostäder. Genom att använda sig av möjligheten att kringgå principen om en medlem, en röst har kriminella skapat ett litet helvete på jorden för de boende i den så kallade i . Med de förslag som regeringen nu lägger fram stängs denna lucka, och andra bostadsrättsinnehavare runt om i landet kan känna sig lite tryggare i sina bostäder. Men vi har också kunnat följa andra tragedier. Människor som har drömt om en ny bostad har blivit blåsta på av företag som inte har tagit sitt ansvar. Genom olika former av avtal har enskilda individers hela besparingar i praktiken beslagtagits av så kallade bostadsutvecklare. Åratal av ovisshet, oro och processer har tagit vid. Regeringen agerar nu med kraft mot detta. Det faktum att tillträde nu ska ske inom en bestämd tidsram är ett välkommet konsumentskydd som införs på detta område. Ungefär hälften av Sveriges bostadsrättsföreningar går med underskott. Avskrivningstiderna har varit på tapeten tidigare, och så kallade progressiva avskrivningar är inte tillåtna. Däremot kan till exempel hängrännor skrivas av och hissar - allt för att pressa ned avgifterna här och på bekostnad . Detta är givetvis en helt orimlig situation, och att regeringen agerar för att ställa högre krav på den ekonomiska planen är mycket bra. Kraven på intygsgivare skärps, innehållet förtydligas, och dessutom ska årsredovisningen innehålla fler uppgifter. Att köpa en bostad är ofta den största affär en person gör i sitt liv. Att köparen har överblick och förståelse för vad som är viktigt i affären är därför oerhört centralt. Genom dessa förändringar tas ett stort steg mot ökad trygghet och transparens i processen. Det är bra. Personligen, fru talman, tycker jag att vi borde ta steget fullt ut och införa K3-redovisning i de större föreningarna. Det kan ske . Men det förslag som ligger nu är välbehövligt och bra. Jag ska säga något kort om de reservationer som vi har. Regeringen vill ju renodla den avtalsflora som finns när det gäller nyproducerade bostadsrätter. Ett förhandsavtal ska räcka, men möjligheten till ett optionsavtal tycker regeringen ska finnas kvar, detta eftersom vi har sett att avtalsdjungeln är problematisk och försvårar för konsumenten. Men det finns ett starkt ekonomiskt intresse bakom de krafter som motsätter sig detta konsumentskydd. Jag har själv blivit kontaktad av dem. Det intressanta är att dessa intressen argumenterar precis likadant som utskottsmajoriteten gör. Man för ett otydligt resonemang om att reglerna ska skärpas, men de skärpningar som ligger på bordet duger inte, och de skulle göra bostäderna mycket dyrare. Dessutom skulle det bli mycket färre bostäder. Förutom att det är skrattretande att samma majoritet avskaffade den mest framgångsrika bostadspolitiska åtgärd vi har haft , nämligen investeringsstödet, är det också märkligt att hänvisa till riskerna för prisstegring. Först och främst, fru talman, har bostadsrättspriserna stigit . Reallönerna har ökat med , trots den avtalsbonanza som finns på bostadsrättsmarknaden just . Dessutom skriker många av de partierna som går emot regeringen i det här ärendet att insatserna måste minskas, och de vill elda på den lånebörda som svenska folket har för sina bostäder. Detta är i sig ett synnerligen prisdrivande resonemang. Men, fru talman, det är inte nog med det. Vad varken utskottsmajoriteten eller de synnerligen penningstarka intressena tar hänsyn till är att om en individ knyts upp i ett avtal som drar ut och där varan, alltså bostaden, inte levereras, binds kapitalet i ett projekt som inte levererar. Detta tränger ju undan möjligheten för andra att utveckla projekt. Det är ju inte så att det levereras mer kapital för att någonting drar ut . Tvärtom riskerar utdragna processer att minska bostadsproduktionen. Likaså är majoritetens förslag ett sätt att med lag försöka skydda bostadsproducenterna från att behöva utveckla sina affärsmodeller. Det hindrar alltså innovativa företag från att hitta lösningar som är mer snabbfotade och billigare. Vad som behövs är mer sunda affärsmodeller som inte använder enskildas plånböcker som bankreserv. Men eftersom utskottsmajoriteten sitter i de ekonomiska intressenas knä, precis som vanligt, är de flummiga skrivningarna föga förvånande. Jag ska avsluta med att konstatera att regeringens förslag är bra, väl avvägda och tar stora steg framåt mot en tryggare bostadsrättsmarknad. Bostadsrätten är en unik svensk företeelse. Vi ska vara stolta över den och värna den. Att människor känner sig trygga i sina hem är en grundbult i ett väl fungerande samhällsbygge. Bostadsrätten är också ett verktyg som kan användas för att bryta segregationen genom att det skapas gemenskap, inkludering och demokratisk förankring i föreningen. Alla tar ansvar för sitt boende och sitt närområde. Många bostadsrättsföreningar gör stora sociala insatser och lyfter hela stadsdelar. Sådana exempel finns det gott om i min hemstad . Bostadsrätten är en viktig del av den svenska modellen. Att ha haft äran att få jobba med dessa frågor är något jag är väldigt stolt över. Jag är stolt över att regeringen levererar bra politik på det här området, precis som jag också är stolt över att ha jobbat med hyresrätten. Alla upplåtelseformer behövs i och ska behandlas lika, som jämlikar. I denna del kan verkligen bättre. Besluten vi ska fatta handlar om grunderna för att bygga och äga en bostadsrätt. Först och främst måste bostadsutvecklare och byggföretag känna sig komfortabla med att den efterfrågan som finns existerar och inte är en chimär som bygger på antaganden från prospekt och glättiga foldrar. med stadigt ökande bostadsbrist går vi in i ett nytt normalläge där det inte går att räkna med att få ut mer för en bostad när man vill göra sig av med den än vad det kostade att köpa den när den var ny. Byggkostnaderna ökar, som hushållens ekonomi försvagas och vi ser räntehöjningar komma framöver. Byggkrisen närmar sig. Regeringen har med sin visstidsarbetande bostadsminister visat sig passiv inför denna utveckling. Med det följer också en osäkerhet hos både byggherrar och den presumtive ägaren. Avtalen som ligger till grund för beslut om huruvida det ska byggas eller inte måste därför ha en bindande verkan av något slag, som det är tydligt för båda parter vilka förpliktelser som finns om man vill frånträda avtalet. Det är inte rätt väg att gå att i lag förbjuda sådana avtal om syftet är att båda parter i ett tidigt skede ska kunna komma överens om överlåtelse av en bostad i rätt tid och till förutsägbara villkor. Därför ska andra former av bokningsavtal eller optioner fortsatt ha en giltighet. backar därför upp avslaget av den delen i regeringens proposition och menar att även andra föravtal än förhandsavtal ska tillåtas och att det ska utredas hur de kan förtydligas och skärpas. Om det till exempel som regeringen föreslagit ska finnas uppgifter i förhandsavtalet om bygglov förutsätter det att det finns andra former av avtal som inte är bindande men innehåller förpliktelser av andra slag. Ett bygglov är den yttersta förutsättningen för att det ska bli en byggnation. Men bygglovet kommer vanligtvis sent i processen, så sent att det för en bostadsutvecklare inte är möjligt att stoppa byggnationen utan att det får stora ekonomiska konsekvenser. För köparen kan det vara av värde att veta att det förutsatt att bygglov ges kommer att gå att flytta in och att i samband med överlåtelseavtalet förvissa sig om att det finns ett bygglov som är beviljat. För är det underordnat vad det giltiga avtalet heter och när i skedet det tecknas så länge det går att frånträda men ändå ger en trygghet åt båda parter. anser att en underhållsplan ska vara aktuell och gå att överblicka. Vi har därför föreslagit att underhållsplaner ska kunna sträcka sig i stället för 50, som föreslagits här. Det är inte bättre ju fler år en underhållsplan sträcker sig över. Tvärtom ger det kortare tidsperspektivet en bostadsägare större möjligheter att sätta sig in i och förstå vilka åtgärder föreningen kommer att vidta och när. Vi ställer också krav på att planen ska hållas uppdaterad och aktuell löpande över de kommande 30 åren. Vi anser att vårt förslag stärker köparen i förhållande till bostadsutvecklaren och den förening som bildats vid byggnation. Den ekonomiska planen med sin underhållsplan på 30 eller ska godkännas av intygsgivare som är oberoende av varandra, föreslår regeringen. Att personer är utbildade, certifierade och kunniga i fastighetsekonomi och teknik är ett viktigt konsumentskydd. Det är bra att det kommer att införas krav på oberoende intygsgivare, men vi anser att regeringen återigen ställer kraven för högt. Det är en åsikt som delar med många av remissinstanserna. Vi bedömer också att det kan vara svårt att hitta så pass många intygsgivare att deras oberoende av varandra kan garanteras. Det torde vara omöjligt att bevisa i vilken grad och på vilket sätt de annars kan vara oberoende. Med de krav som ställs kommer man att få ett skrå av experter som möts och samarbetar i olika konstellationer, speciellt på mindre orter och i regioner där avstånden är stora och antalet bostadsprojekt är litet, liksom tillgången på intygsgivare. Kravet på oberoende riskerar att bli ett slag i luften som i praktiken kommer att visa sig vara svårt att upprätthålla. yrkar bifall till vår reservation nummer 2. Jag instämmer i anförande vad gäller bostadsbedrägerierna i bostadsrättsföreningarna och i , vilka har uppmärksammats i denna kammare . Det ska inte tillåtas att människor utnyttjas och luras på så basala behov som en bostad, något man sparat till och betalat för. I fallet blev det så att ägarna till dessa bostäder fick behålla besittningsskyddet och sin lägenhet men förlorade sina pengar. fattar vi i det självklara beslutet att principen en medlem en röst, som gäller i de flesta andra föreningar, även ska gälla för medlemmar i en bostadsrättsförening. När det gäller en så viktig sak som samägande av bostäder och därtill hörande gemensamma utrymmen och utemiljöer kan ingen annan princip få lov att råda. har inget mer att tillägga om detta, förutom att vi tycker att förslaget borde ha genomförts för länge sedan. Vi vill också påminna om att vi driver förslag gällande behovet av ett bostadsrättsregister. Vi menar att pantsättning av en bostadsrätt ska kunna redovisas i ett sådant register. Det skulle även kunna bidra till att motverka missbruk av tillgångar inom bostadsrättsföreningar och bidra till ökad transparens. Tryggare bostadsrätt är ett dubbelriktat svärd. Tryggheten ska omfatta dem som bygger, bildar föreningar eller säljer likaväl som dem som köper och äger en befintlig bostadsrätt. För de allra flesta människor är köpet av en egen bostad den största investering de gör i livet, i vart fall ditintills - boendekarriärer förekommer ju som bekant. Likväl är det ofta oerhört stora summor pengar och stora lån som förekommer vid köp av exempelvis en bostadsrätt. Stor glädje och en smula ångest i en omväxlande kombination - igenkänning för många som gått igenom processen att köpa sig ett hem. Därför är det viktigt med ett starkt konsumentskydd vid köp av nyproducerade bostadsrätter. Våren och riktade därför , i många delar på moderat initiativ, tillkännagivanden till regeringen om att återkomma med förslag på åtgärder som stärker konsumentskyddet på bostadsrättsmarknaden. Vi moderater välkomnar därför regeringens proposition, vars ambition bland annat är att stärka konsumentskyddet i samband med köp av nyproducerade bostadsrätter. Vi anser dock att regeringens förslag i ett par avseenden är för långtgående och därmed riskerar att vara kontraproduktivt för bostadsmarknaden och bostadsbyggandet, vilket är särskilt oklokt när i stället fler bostäder behöver komma på plats. finns det andra förslag och delar där regeringen inte stärker konsumentskyddet tillräckligt mycket. Därför är det glädjande att utskottets majoritet har tillstyrkt och Liberalernas samt alla yrkanden med förslag på förbättringar av propositionens innehåll. Den mest förekommande affärsmodellen för företag som bygger bostadsrätter går ut på att det är bostadsrättsföreningen som bär finansieringen med byggherren som säkerhet. Bankerna beviljar bostadsrättsföreningen byggkreditiv när byggherren fått en viss andel av lägenheterna bokade eller sålda. Det förutsätter alltså att byggherren tidigt i processen kan knyta kunder till byggprojektet. Att ändra den ordningen och i stället kräva att byggherren ska bära lånen själv skulle ge omfattande konsekvenser. Dagens modell har brister, men det är viktigt att ha den gängse affärsmodellen i åtanke när förändringar av villkoren föreslås, så att bostadsbyggandet inte påverkas negativt på ett sätt som inte står i proportion till ett ökat konsumentskydd. Den modell där endast skärpta förhandsavtal skulle vara tillåtna, vilket regeringen föreslår, skulle påtagligt öka de finansiella riskerna för byggherren. Dessa risker skulle naturligtvis vältras över och resultera i högre priser för den framtida bostadsrättsföreningen och -innehavaren. Förslaget skulle också påverka antalet projekt som en byggherre kan ha igång och dessutom påverka konkurrensen negativt, då nya och mindre aktörer skulle ha svårt att få finansiering. Sammantaget skulle det leda till ett minskat byggande. Regeringen föreslår flera tydliggöranden av vad ett förhandsavtal ska innehålla, och det tycker vi i grunden är bra. Det föreslås dock att förhandsavtalet ska innehålla uppgifter om bygglov, vilket tillsammans med förslaget om att alla föravtal förutom förhandsavtal ska vara ogiltiga riskerar att få olyckliga konsekvenser. Bygglov ges generellt sett sent i processen, och de nuvarande förslagen i kombination skulle innebära att kunder kan knytas till projektet först än , med stora konsekvenser för projektets finansiering som följd. Vi i utskottsmajoriteten - , - vill att förslaget om att andra föravtal än förhandsavtal ska vara ogiltiga ska avslås och att regeringen i stället ska återkomma med förslag på hur villkoren för andra föravtal än förhandsavtal kan skärpas. Till exempel bör sådana avtal endast få vara giltiga , såsom , och den möjliga ekonomiska konsekvensen för en konsument som frånträder ett sådant avtal bör kraftigt begränsas. Utgångspunkten är att bostadsrättsinnehavaren ska få tillträde till lägenheten i samband med eller i nära anslutning till upplåtelsen. I praktiken har dock tiden mellan upplåtelse och tillträde blivit allt längre, inte sällan . Regeringen föreslår i sin proposition att tiden för upplåtelse ska framgå av förhandsavtalet, men de nämner inget om tiden för tillträde inom ramen för förhandsavtalet. Vi menar att det konsumenten egentligen vill och behöver veta i samband med att förhandsavtalet skrivs är när man får tillträde, när man får nycklarna, till bostadsrätten. Därför föreslår vi i utskottsmajoriteten även här att det av förhandsavtalet inte bara ska framgå beräknad tid för upplåtelse, som regeringen föreslår, utan också beräknad tid för tillträde, i ett intervall om upp . I de fall kunden inte får tillträde inom det angivna intervallet ska kunden som huvudregel ha rätt att frånträda avtalet. Konsumentskyddet vid köp av nyproducerade bostadsrätter behöver stärkas, men det måste ske i proportion till inverkningarna på bostadsmarknadens funktionssätt. Vi moderater har tillsammans med utskottsmajoritetens partier tillsäkrat att så nu också sker. Det är inte ofta man som ledamot i opposition har förmånen att säga följande ord: Jag yrkar bifall till utskottets förslag och avslag på samtliga reservationer. Jag börjar där slutade. Det är ganska udda att som opposition vara nöjd med de beslut som utskottet tagit. Men utskottet tyckte att våra förslag var bra, och finns de med i propositionen. Vi står därför bakom utskottets förslag i sin helhet. Att köpa en bostad, oavsett om det är en bostadsrätt eller ett småhus, kostar för de flesta väldigt mycket pengar, och det kan vara den största affären man gör. Att konsumenten ska veta en massa och kunna ställa alla de rätta frågorna är att kräva för mycket, så givetvis måste vi ha en konsumenträtt som ger möjlighet att skydda konsumenten. Man tar en risk när man köper en bostadsrätt, och det många inte tänker på är att man tar en risk tillsammans med andra. Det är ju en bostadsrättsförening som gemensamt tar risken. Därför är det bra att ha insyn i hur bostadsrättsföreningens ekonomi ser ut, hur planerna ser ut framåt och vilken belåningsgrad med mera som finns. Då kan man som konsument göra kloka överväganden av riskerna vid köp av en bostadsrätt. Det är också viktigt att bostadsrättsföreningar liksom övriga föreningar bygger på demokratisk grund. Detta föreslås i propositionen, och det tycker vi är väldigt bra. Det är viktigt med konsumentskydd vid köp av bostadsrätt, men konsumentperspektivet får inte bli enkelriktat och försvåra bostadsbyggandet så att företagen väljer att bygga annat än det som faktiskt behövs där och då i kommunen. är glada att regeringen har återkommit till med lagförslag efter tillkännagivandena från bland annat . Vi skäller ofta på regeringen för att man inte tar hand om oppositionens tillkännagivanden. Här har man kanske inte gjort exakt som vi önskar, men man har återkommit och gjort ett gediget och bra arbete som vi tror stärker konsumentskyddet på flera olika sätt. I likhet med regeringen anser att det är viktigt att konsumentskyddet stärks för dem som köper en nyproducerad bostadsrätt. Vi tycker dock att regeringen har gått lite för långt. Bankerna kräver ju att en viss andel av lägenheterna ska vara bokade eller sålda innan man får finansiering. Vi menar att med den modell som finns i propositionen får byggherrar och bostadsföreningar ta en så stor risk att byggandet kanske inte blir av. Då kommer det att byggas färre bostadsrätter i , och kanske slås också små byggherrar som bygger med stor risk på mindre orter ut, vilket vi tycker är fel. Vi tycker också att det är lite jobbigt att förhandsavtalen inte ska omfatta som sträcker sig . Vi tror att det kommer att innebära att fastigheterna i det närmaste måste vara klara innan avtalen skrivs, vilket innebär en stor risk för dem som bygger fastigheterna. De kommer alltså inte att kunna säkra upp med lån . Regeringen föreslår dock en viktig sak: att avtalet ska innehålla en specifik dag då man ska få tillträde till lägenheten. Det har funnits situationer med förhandsavtal där man inte vetat vad som händer om man inte får tillträde till lägenheten under det tidsspann som stipulerats från början. Vi menar att detta måste regleras på ett eller annat sätt. Precis om en majoritet i utskottet vill vi att regeringen utreder hur reglerna om andra avtal än förhandsavtal, vars syfte är framtida upplåtelse av en viss lägenhet med bostadsrätt, skulle kunna tydliggöras och skärpas för att åstadkomma ett stärkt konsumentskydd - med möjlighet också för byggherrar att kunna finansiera byggandet utan att löpa alltför stor risk. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. Bostadsrätt är en mycket svensk boendeform som bygger på föreningstanken, alltså på att den enskilde engagerar sig och går ihop med andra för att tillsammans driva denna boendeform. Den är ett bevis på vad vi människor kan skapa tillsammans, men den bygger på att den enskilde har ett engagemang och inte bara överlåter till någon annan att lösa allt. Hur bra en bostadsrättsförening fungerar är upp till medlemmarna i föreningen, och det är precis så vårt lands civilsamhälle är uppbyggt. En viktig förutsättning för att en bostadsrättsförening ska kunna fungera är förtroende. Utan det blir det en dåligt fungerande förening. Det finns olika medel för att upprätthålla detta förtroende i bostadsrättsföreningen, och debatterar vi just sådant som kan säkerställa en fungerande bostadsrättsförening, speciellt i byggfasen. Det handlar både om att skapa ett skydd för den konsument som ska köpa sig en bostadsrätt och påbörja sin bostadsresa i ett ägt boende och om att ge föreningen en bra start på sin verksamhet. Det är kanske inte så konstigt att vi i vårt land är ensamma om boendeformen bostadsrättsförening. Den är omständlig. Men det är också så demokratin fungerar: omständlig, lite bökig, dyr ibland men har till syfte att det ska fungera för medborgarnas bästa. I byggfasen finns en byggherre. Det är oftast en byggaktör som har förvärvat en tomt att skapa bostäder på. Denna styrs av efterfrågan på bostäder och ska kombinera detta med att få lönsamhet. När byggaktören har gjort sin marknadsanalys och investerat stora pengar i markinköp och projektering vet den fortfarande inte om affären kommer att lyckas och om några bostäder kommer att säljas. Men i detta läge är den så pass övertygad att den lägger ut bostäderna till försäljning för att hitta bostadsrättsköpare. Byggherren kan nämligen inte börja bygga förrän den fått lån från banken. Man behöver ett byggkreditiv för att få en byggstart. För att få detta lån måste hos de flesta banker en viss andel av lägenheterna knytas till ett bindande förhandsavtal. Bokningsavtal syftar till att komma fram till ett förhandsavtal och knyta till sig intressenter så att byggaktören vågar ta steget och investera, projektera och marknadsföra sig. Ett bokningsavtal är både för den som letar bostad och för aktören något väldigt positivt. Det här är något bra och ingenting som vi ska ta bort. Det syftar till att i ett tidigt skede hitta potentiella köpare för att kunna få ett byggkreditiv av banken. Regeringen vill med sitt förslag förbjuda dessa bokningsavtal. Jo, man såg att det i vissa fall fanns brister avseende hur avtalen tecknades och sköttes.