bet · H901FiU34 · 2022-04-29 00:00:00 — I årsredovisningen (s. 29) redovisar myndigheten att den har genomfört spridningsaktiviteter för stödet om reserverad upphandling, bl.a. genom att etablera ett nätverk av ambassadörer för sysselsättningskrav i offentlig upphandling. har tagit fram olika webbstöd riktade till upphandlande organisationer för att främja utvecklingen mot mer socialt hållbara inköp. Webbstöden syftar till att främja skäliga arbetsvillkor vid produktion av varor och tjänster, sysselsättning via offentlig upphandling, barns rättigheter och ökad tillgänglighet oavsett funktionsnedsättning samt att ge bättre information om produktionsvillkor i andra länder. har vidare haft i uppdrag att dels ta fram ett verktyg för att följa upp utvecklingen av ändamålsenliga inköpsorganisationer, dels arrangera och genomföra riktade insatser för ledningen hos upphandlande myndigheter och enheter (Fi2020/04834). I uppdraget ingick även att lämna förslag till en flerårig plan för hur ett fortsatt arbete kan stödja etableringen av ändamålsenliga inköpscentraler. Uppdraget redovisades (Fi2022/00793). [6] har också tagit fram ett webbstöd till kommuner om hur de kan finansiera eller anskaffa skyddade boenden. infördes i upphandlingsregelverket en skyldighet att ställa arbetsrättsliga villkor i vissa fall. Bestämmelserna ska dels bidra till att arbete som upphandlas av den offentliga sektorn utförs med skäliga arbetsvillkor, dels motverka risken för illojal konkurrens genom att undermåliga arbetsvillkor tillämpas. gav regeringen i uppdrag att analysera hur statliga myndigheter har arbetat med att ställa arbetsrättsliga villkor och lämna förslag på hur förutsättningarna för myndigheterna att ställa sådana villkor kan förbättras (Fi2020/00455). Statskontoret redovisade uppdraget (rapport 2020:24). Statskontorets uppföljning visade att stöd var uppskattat av de statliga myndigheterna och att det fanns tydliga önskemål från många myndigheter om utökat stöd. Regeringen har infört ett återrapporteringskrav i regleringsbrev (Fi2021/04004 [delvis]) som innebär att myndigheten ska redovisa vilka åtgärder som vidtagits för att underlätta för upphandlande myndigheter och enheter att uppfylla skyldigheten att ställa arbetsrättsliga villkor i sina upphandlingar. ska även lämna förslag på ytterligare åtgärder. Utskottet har behandlat motionsyrkanden om sociala kriterier och sociala företag, senast i betänkande 2020/21:FiU34. Utskottet avstyrkte då motionsyrkandena med motiveringen att ny lagstiftning trätt i kraft när det gäller upphandling av vissa sociala tjänster och andra särskilda tjänster (s.k. välfärdstjänster) vars värde understiger EU:s tröskelvärden. Ändringarna kunde enligt utskottet innebära att fler idéburna aktörer kan konkurrera om offentliga kontrakt. Det stödmaterial och nätverk som introducerat hade enligt utskottet utvecklat stödet och servicen till idéburna organisationer och upphandlande myndigheter. trädde ny lagstiftning i kraft som innebär bl.a. att fler upphandlingar av sociala tjänster och andra särskilda tjänster ska kunna reserveras samt att direktupphandlingsgränserna för sociala tjänster och andra särskilda tjänster höjs upp till tröskelvärdena. I bereds förslag om idéburen verksamhet. Lagstiftningen föreslås träda i kraft . Förslagen syftar till att öka möjligheterna för idéburna organisationer att tillhandahålla offentligt finansierade välfärdstjänster. Därmed kommer kommuner, regioner och statliga myndigheter i större utsträckning än tidigare att kunna dra nytta av de idéburna organisationernas kompetens, erfarenhet och andra resurser. Ändringarna kan enligt utskottet innebära att fler idéburna aktörer kan konkurrera om offentliga kontrakt. Det stödmaterial och nätverk som har utvecklat för förbättrat stöd och bättre service till idéburna organisationer och upphandlande myndigheter har enligt utskottet bidragit till just detta. Utskottet vill också hänvisa till den proposition som utskottet bereder med förslag till ytterligare åtgärder vad gäller idéburna organisationer och anser sammantaget att det inte finns anledning att föreslå ytterligare åtgärder när det gäller sociala kriterier, sociala företag och ideella organisationer. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionsyrkandena. Små och medelstora företag Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om små och medelstora företag. Utskottet hänvisar till pågående arbete inom . Jämför reservation 8 (M), 9 (SD) och 10 (C). I kommittémotion 2021/22:2427 av m.fl. (SD) yrkande 11 yrkas att offentlig upphandling utvecklas för att skapa bättre villkor för småföretag. I kommittémotion 2021/22:3686 av m.fl. (C) anförs att upphandlingsreglerna i högre grad behöver göra det möjligt för småföretag att delta i upphandlingar (yrkande 7). Vidare yrkas att kriterier vid offentlig upphandling ska genomsyras av likvärdiga, rättvisa och transparenta villkor för alla företag, oavsett storlek (yrkande 20). Motionärerna föreslår också att regeringen ska utvärdera effekterna av den nya upphandlingslagstiftningen (yrkande 21). I kommittémotion 2021/22:3708 av m.fl. (M) yrkande 37 anför motionärerna att det bör göras en översyn av med syftet att förenkla lagstiftningen och göra det enklare för mindre företag att lägga anbud på offentliga byggprojekt. I samband med att antog förslagen i proposition 2021/22:5 Ett förenklat upphandlingsregelverk (bet. 2021/22:FiU14, rskr. 2021/22:31) riktades ett tillkännagivande till regeringen om att utvärdera upphandlingslagstiftningen och se över möjligheterna att öka förutsättningarna för små företag och ideella aktörer att delta i upphandlingar och vinna upphandlingskontrakt. Dessa frågor bereds inom . Som framgår ovan ersattes de regler som trädde i kraft av nya regler . lämnade regeringen proposition 2021/22:135 Idéburen verksamhet till med förslag på detta område. Enligt regeringens instruktion för ska upphandlingsstödet bl.a. inriktas på att underlätta för små och medelstora företag samt idéburna organisationer att delta i upphandling. Även ska enligt sin instruktion inom ramen för sitt uppdrag öka förutsättningarna för små och medelstora företag att delta i offentliga upphandlingar. Av den senaste upplagan av upphandlingsstatistik framgår att kategorin ”stora företag” 2019 endast utgjorde av dem som lämnade anbud i upphandlingar medan av anbuden kom från mikroföretag eller små företag. Regeringen har också gett Verket för innovationssystem () i uppdrag att dela ut innovationscheckar till bl.a. små och medelstora företag och offentlig sektor för att ta in extern kompetens i syfte att utveckla och kommersialisera sina produkter samt efterfråga mer innovativa lösningar inom offentliga upphandlingar. Förslag om små och medelstora företag har behandlats tidigare av utskottet, senast i betänkande 2020/21:FiU34. Utskottet avstyrkte motionsyrkandena med liknande motivering som i tidigare betänkanden och betonade att krav vid offentlig upphandling ska genomsyras av enkla, tydliga och likvärdiga villkor oavsett företagens storlek och företagsform. Det arbete som har bedrivit ansågs betydelsefullt och har resulterat i en nationell modell för hur sysselsättning kan främjas genom upphandling. arbete hade enligt utskottet bidragit till att skapa bättre förutsättningar för små och medelstora företag i upphandlingar. Utskottet konstaterade även att upphandlande myndigheter och enheter enligt upphandlingslagstiftningen ska motivera varför de inte delar upp en upphandling i mindre delar. Utskottet vill, liksom tidigare, framhålla att krav vid offentlig upphandling ska genomsyras av enkla, tydliga och likvärdiga villkor oavsett företagens storlek och företagsform. Enligt regeringens instruktioner för både och ska upphandlingsstödet bl.a. inriktas på att underlätta för små och medelstora företag att delta i upphandling. Det arbete som bedrivs har enligt utskottet bidragit till att skapa bättre förutsättningar för sådana företag i upphandlingar. Utskottet konstaterar även att upphandlande myndigheter och enheter enligt upphandlingslagstiftningen, i de fall de inte delar upp en upphandling i mindre delar, ska motivera varför så inte skett. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om djurskydd och livsmedelsproduktion. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående arbete inom . Jämför reservation 11 (SD). I motion 2021/22:985 av (SD) yrkande 4 vill motionären att regeringen ska återkomma med förslag till lagstiftning om att allt kött som köps in via offentlig upphandling ska komma från djur som slaktats i enlighet med svenska djurskyddsregler. Liknande förslag finns i motion 2021/22:1342 av (S), motion 2021/22:2096 av (C), kommittémotion 2021/22:2479 av m.fl. (SD) yrkande 16 och motion 2021/22:2726 av (M). I motion 2021/22:2239 av m.fl. (M) yrkande 3 vill motionärerna att ska få i uppdrag att upplysa om vikten av provsmakning som en del av offentlig upphandling. I kommittémotion 2021/22:2479 av m.fl. (SD) yrkande 3 vill motionärerna att allt kött som upphandlas via offentlig upphandling i ska komma från djur som har bedövats före slakt. I motion 2021/22:3098 av (M) yrkas att regeringen på EU-nivå ska verka för att andelen närproducerade och närodlade livsmedel i offentliga upphandlingar ökar. arbetar med att utveckla och förvalta hållbarhetskriterier som bl.a. innefattar en mängd kriterier för djurskydd, vilka är en viktig del av upphandlande myndigheters kravställande. befintliga stöd gör det möjligt för upphandlande myndigheter att ställa krav i fråga om avlivning, då det finns hållbarhetskriterier för slaktmetoder som säkerställer att upphandlade köttprodukter ska komma från djur som varit helt bedövade när de avblodades och helt medvetslösa fram till dess att döden inträdde oavsett bedövningsmetod. Kriterier för fullständig bedövning vid avblodning enligt gällande regler i och EU finns för alla djurslag. arbete med förenklad kriterieanvändning erbjuder kravpaket i enlighet med den nationella livsmedelsstrategin och gör det enklare att använda hållbarhetskriterier för att bättre styra mot och motsvara samhällets ambitioner och lagar inom djurskydd och miljö. och har tillsammans tagit fram en checklista om måltidskvalitet. Checklistan revideras och är tänkt att ingå i ett kommande reviderat stöd för måltidstjänster. Stödet för måltidskvalitet kan även användas som ett stöd i den strategiska inköpsprocessen för livsmedelsprodukter. har också ett webbstöd för upphandling av livsmedel och måltidstjänster. [9] Vidare har information på sin webbplats om bra måltider i äldreomsorgen. pågår ett arbete inom med att ta fram förslag om att införa en skyldighet att beakta människors hälsa och djuromsorg vid offentliga upphandlingar (Ds 2021:31). En proposition väntas lämnas . Utskottet har tidigare behandlat motionsyrkanden om krav på djurskydd och livsmedelsproduktion i samband med offentlig upphandling, senast i betänkande 2020/21:FiU34. Utskottet avstyrkte då motionsyrkandena med motiveringen att det redan enligt nuvarande lagstiftning är möjligt att ställa krav på djurskydd och livsmedelsproduktion vid offentlig upphandling. Kraven måste dock vara förenliga med de grundläggande principerna inom . Principerna handlar om likabehandling, icke-diskriminering, ömsesidigt erkännande, proportionalitet och öppenhet. arbetar också med att utveckla hållbarhetskriterier som bl.a. innefattar en mängd kriterier för djurskydd. Utskottet har tidigare behandlat frågor om smakprovning, senast i betänkande 2020/21:FiU34. Utskottet avstyrkte motionsyrkandet med motiveringen att det finns stöd kopplat till det som yrkades i motionen. Den checklista om måltidskvalitet som och gemensamt tagit fram kunde enligt utskottet förväntas öka kompetensen på området. Utskottet påminner om att det redan enligt nuvarande lagstiftning är möjligt att ställa krav på djurskydd och livsmedelsproduktion vid offentlig upphandling. Kraven måste dock vara förenliga med de grundläggande principerna inom . Principerna handlar om likabehandling, icke-diskriminering, ömsesidigt erkännande, proportionalitet och öppenhet. arbetar också med att utveckla hållbarhetskriterier som bl.a. innefattar en mängd kriterier för djurskydd. pågår också ett arbete inom med att ta fram förslag om att införa en skyldighet att beakta människors hälsa och djuromsorg vid offentliga upphandlingar. En proposition inom området väntas lämnas . Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. cirkularitet och resurseffektivitet samt miljö- och klimatkrav vid statlig upphandling. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående arbete inom . Jämför reservation 12 (M), 13 (C), 14 (KD) och 15 (MP). I motion 2021/22:833 av och (båda S) yrkas att offentlig upphandling ska utvecklas med relevanta hållbarhets- och miljökrav så att utvecklingen mot ett mer hållbart byggande kan bli verklighet. I kommittémotion 2021/22:3431 av m.fl. (M) yrkande 25 anför motionärerna att bör få i uppdrag att uttrycka krav baserat på återvinningsbarhet. I kommittémotion 2021/22:3665 av m.fl. (C) yrkar motionärerna att offentlig upphandling i högre utsträckning än vad som görs ska användas som ett kraftfullt verktyg för en cirkulär omställning (yrkande 13) och att det ska införas ökande etappmål i syfte att öka andelen upphandlingar som ställer krav på cirkularitet och resurseffektivitet (yrkande 14). I kommittémotion 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkande 32 vill motionärerna att det införs ett golv för miljö- och klimatkrav för all statlig upphandling och att mål införs för att öka andelen upphandlingar som bidrar till att miljö- och klimatmålen följs. I motion 2021/22:3713 av och (båda S) yrkas att möjligheten att genom en hållbar offentlig upphandling öka omställningstakten i ska ses över. I kommittémotion 2021/22:3881 av m.fl. (KD) yrkande 24 vill motionärerna att en offentlig aktör som bedriver verksamhet för barn och gör en upphandling själv ska ha rätt att ange vilka miljö- och hälsokrav som ska gälla såvida inte motparten kan bevisa att kraven är obefogade. I kommittémotion 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 16 anför motionärerna att upphandlingslagstiftningen bör uppdateras så att klimatpåverkan och resursanvändning blir styrande faktorer. De offentliga inköpens klimatpåverkan uppgick till koldioxidekvivalenter (, 2021). På uppdrag av regeringen har lämnat en rapport med förslag på åtgärder för att offentlig upphandling ytterligare ska bidra till att nå klimatmålen och för att de insatser som ger störst klimatnytta för pengarna ska kunna prioriteras (Fi2019/04274). Myndighetens förslag analyseras inom . hade dessutom i uppdrag att öka kännedomen om hur offentlig upphandling kan användas som ett verktyg för att bidra till en cirkulär ekonomi och för att uppnå de nationella miljömålen och bidra till genomförandet av Agenda 2030. konstaterar i ett remissvar till att det finns en stor potential i att använda den offentliga upphandlingen som verktyg för att ställa krav på cirkularitet och klimathänsyn i syfte att nå miljö- och klimatmålen samt flera av de globala målen i Agenda (M2019/00661). Med anledning av att bygg-, anläggnings- och fastighetssektorn står för en betydande klimatpåverkan ur ett livscykelperspektiv gav regeringen och i uppdrag att främja minskad klimatpåverkan vid offentlig upphandling av entreprenader inom dessa sektorer (Fi2019/01139 [delvis] och Fi2020/01192). Uppdraget slutredovisades (Fi2021/04064). Regeringsuppdrag om att främja en mer cirkulär ekonomi genom offentlig upphandling I regleringsbrev anges att myndigheten ska redovisa hur den har arbetat för att främja att offentlig upphandling används som ett verktyg för att nå klimat- och miljömål (prop. 2009/10:155, bet. 2009/10:MJU25, rskr. 2009/10:377) och bidra till att öka takten i omställningen till en fossilfri och mer cirkulär ekonomi, samt vilka övriga åtgärder som har vidtagits för att öka andelen cirkulär och fossilfri upphandling. anslag har ökats med 2022 för ett utvecklat stöd i fråga om cirkulär och fossilfri upphandling. I ett uppdrag till specificerar regeringen vad det nya stödet ska omfatta (M2022/00439). I regleringsbrevet anges att ska öka kännedomen om hur offentlig upphandling kan användas som ett viktigt verktyg för att bidra till en cirkulär ekonomi samt för att uppnå de nationella miljömålen och de globala hållbarhetsmål som är kopplade till Agenda 2030. I uppdraget har ingått att se över hur strategisk upphandling kan främja en cirkulär ekonomi genom hela inköpsprocessen. En viktig del i arbetet har varit att analysera hur återanvändningsgraden kan öka. Uppdraget har omfattat t.ex. att ge vägledning om affärsmodeller och att utveckla relevanta hållbarhetskrav samt metoder för leverantörsdialog och främjande av innovationer. Uppdraget skulle genomföras i samråd med , Kemikalieinspektionen, Kommuner och Regioner samt andra relevanta aktörer. Som framgått ovan har uppdraget slutförts och resulterade bl.a. i en vägledning om hur man kan främja cirkulär ekonomi och hållbar plastanvändning genom offentlig upphandling. [11] I Ds 2021:31 föreslås att klimatet alltid ska beaktas vid offentliga upphandlingar och att bl.a. miljön ska beaktas när det är relevant med hänsyn till upphandlingens syfte. Förslagen har remitterats och bereds inom . En proposition väntas lämnas . har också haft i uppdrag att stimulera etableringen av ändamålsenliga inköpsorganisationer. Uppdraget redovisades (Fi2022/00793). Utskottet har tidigare behandlat frågor om miljökrav, senast i betänkande 2020/21:FiU34. Utskottet avstyrkte då motionsyrkandena och anförde att ska vara ledande och ett föredöme när det gäller att ta hänsyn till miljön vid upphandlingar. Den nuvarande lagstiftningen gör det möjligt att ställa krav på att livsmedel ska vara producerade enligt vissa kriterier som fastställts i lagstiftningen. Att ställa krav på att en vara ska vara producerad i ett specifikt geografiskt område strider dock enligt utskottet mot de grundläggande principerna inom . Däremot är det möjligt att ställa krav, upphandla och välja varor som uppfyller preferenser i fråga om produktprestanda, exempelvis när det gäller kvalitet, miljö, djurskydd och sociala aspekter, så länge kravet har en tydlig koppling till det som ska upphandlas, det är tydligt vad kravet innebär för en normalt informerad leverantör, svensk eller icke-svensk, och kravet är möjligt att följa upp. fokuserade särskilt på upphandling för ett fossilfritt samhälle och uppdaterat befintliga hållbarhetskriterier för bl.a. fordon och kemisk-tekniska produkter. Utskottet ansåg att myndighetens åtgärder bidrar till att uppnå klimatmål. Utskottet ansåg därmed att det inte fanns skäl för att vidta ytterligare åtgärder när det gäller miljökrav för upphandling. Utskottet anser att ska vara ledande och ett föredöme när det gäller att ta hänsyn till miljön vid upphandlingar. Den nuvarande lagstiftningen gör det möjligt att ställa krav på att livsmedel ska vara producerade enligt vissa fastställda kriterier. Att ställa krav på att en vara ska vara producerad i ett specifikt geografiskt område strider dock mot de grundläggande principerna inom . Det är däremot möjligt att ställa krav, upphandla och välja varor som uppfyller preferenser i fråga om produktprestanda, exempelvis när det gäller kvalitet, miljö, djurskydd och sociala aspekter, så länge kravet har en tydlig koppling till det som ska upphandlas, det är tydligt vad kravet innebär för en normalt informerad leverantör, svensk eller icke-svensk, och kravet är möjligt att följa upp. har bl.a. lämnat förslag till regeringen på åtgärder för att offentlig upphandling ytterligare ska bidra till att nå klimatmålen och för att de insatser som ger störst klimatnytta för pengarna ska kunna prioriteras. Dessa förslag analyseras inom . utvecklar också ett stöd om cirkulär och fossilfri upphandling. Utskottet anser därmed att det inte finns skäl att vidta ytterligare åtgärder när det gäller miljökrav vid upphandling. Utskottet avstyrker därför motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår två motionsyrkanden om innovations- och funktionsupphandling. Utskottet hänvisar bl.a. till det arbete som pågår inom . Jämför reservation 16 (M). I motion 2021/22:2251 av (M) anförs att möjligheten att leverera mer nytta för pengarna genom offentlig upphandling utifrån funktion måste beaktas i högre utsträckning. I kommittémotion 2021/22:3687 av m.fl. (M) yrkande 6 anför motionärerna att regeringen bör utveckla en nationell handlingsplan för innovationsvänlig upphandling i samråd med nyckelaktörer som myndigheter, regioner, kommuner och företag. Ur ett innovationsperspektiv är det viktigt hur underlagen för offentliga upphandlingar ser ut. I underlagen kan upphandlare beskriva den önskade produkt eller tjänst de vill köpa, men det är också möjligt att beskriva den funktion produkten ska uppfylla eller vilket problem den ska lösa, s.k. funktionsupphandling. Motionärerna anser att öppna underlag som fokuserar på funktion skapar nya möjligheter att få kreativa lösningar och produkter. fick ett uppdrag att ihop med och inrätta en innovationsupphandlingsarena. Enligt uppgift från dubblerades användningen av funktionskrav vid upphandlingar . Ett omfattande arbete med att inrätta arenan har påbörjats. Därutöver har haft regeringens uppdrag att stimulera etableringen av ändamålsenliga inköpsorganisationer. Uppdraget redovisades (Fi2022/00793). Tilläggas kan att en offentlig upphandling som främjar innovationer och alternativa lösningar är ett av sju områden i regeringens nationella upphandlingsstrategi. ska dela ut innovationscheckar inte bara till företag utan även till offentlig sektor för att få externt stöd att öka antalet innovationsupphandlingar, och ska bistå med kunskap om immateriella rättigheter inom offentlig upphandling. Uppdraget omfattar totalt 2021–2022 och 2023–2024 (N2021/01194). Utskottet har tidigare behandlat motionsyrkanden om innovations- och funktionsupphandling, senast i betänkande 2020/21:FiU34. Utskottet avstyrkte då motionsyrkandena med hänvisning till att hade haft i uppdrag från regeringen att främja innovationsupphandling genom stöd i form av upphandlings- och innovationskompetens till beställare. Myndighetens fortsatta samarbete med bl.a. och stöd till beställarnätverk är exempel på insatser som utvecklar innovationsupphandlingen. Utskottet ansåg att det fanns skäl att invänta effekten av insatserna. Utskottet vill inledningsvis betona att offentlig upphandling som främjar innovationer och alternativa lösningar är ett av sju områden i regeringens nationella upphandlingsstrategi. har , tillsammans med och , arbetat med att inrätta en innovationsupphandlingsarena. Därutöver har arbetat med att stimulera etableringen av ändamålsenliga inköpsorganisationer. Myndighetens samarbete med när det gäller att ge stöd för att öka antalet innovationsupphandlingar är ett exempel på en insats som utvecklar innovationsupphandlingen. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionsyrkandena. Antal underleverantörer och skäliga villkor Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om antal underleverantörer och skäliga villkor. Utskottet hänvisar bl.a. till att det finns lagstiftning om entreprenörsansvar för lönefordringar och till pågående arbete inom . Jämför reservation 17 (V). I kommittémotion 2021/22:469 av m.fl. (V) vill motionärerna att ändras så att skäliga villkor ska ställas vid behov i alla offentliga upphandlingar och det blir möjligt att vid upphandling ställa krav på villkor om pensioner, försäkringar och annan ledighet än semester (yrkande 13). Vidare yrkar motionärerna att det som huvudregel ska ställas krav på att maximalt två led av underentreprenörer får användas vid offentlig upphandling (yrkande 14).