bet · H901UU18 · 2022-06-08 00:00:00 — Berättelsen om , med en betoning på hunger, ignorerar grundläggande skyddsutmaningar som vi ser, inklusive sexuellt våld (mot pojkar och flickor), rekrytering av barn, användning av explosiva vapen i befolkade områden, urskillningslösa attacker mot civila och civila föremål, tortyr (och annan misshandel), påtvingade försvinnanden, förnekande av grundläggande rättigheter och friheter (särskilt för kvinnor och flickor), bland en lång rad utmaningar orsakade av konflikten som kommer i skymundan om vi endast fokuserar på hunger. Det finns inget tvivel om att barn i inte endast dör av bomber men också av hunger och sjukdom som följer i dess spår. Att i ljuset av det fortsätter sin vapenexport till parter i konflikten i form av följdleveranser på tidigare tecknade avtal är både oförsvarligt och omoraliskt. Utan ett slut på konflikten kommer vapen och svält att fortsätta att döda fler barn och driva landet nära social, ekonomisk och institutionell kollaps. FN:s panel av oberoende experter för har tidigare konstaterat att samtliga aktörer i kriget i har brutit mot internationell rätt. 2020 tog panelen särskilt upp vapenexporten till parterna som en aspekt som göder den väpnade konflikten. Tyvärr förnyade inte panelens mandat vilket riskerar att övergreppen inte syns och konflikten faller allt mer i glömska. Parallellt med humanitärt stöd och engagemang för en politisk lösning fortsätter vapenexport till parter i konflikten i , en konflikt där barn har förlorat allt. Den innevarande vapenvilan ger hopp men framsteg i fredsförhandlingarna känns långt borta. Om inte konflikten får ett verkligt slut är det osannolikt att alla de andra insatserna kommer att kunna ge några bestående effekter för barn och deras familjer. Barnen i förtjänar en samstämmig svensk politik för fred." Eftersom krigsmateriel har långa ledtider och de skärpta riktlinjerna inte har kunnat tillämpas retroaktivt har det varit svårt att utvärdera om dessa är tillräckligt långtgående. Det råder emellertid ingen tvekan om att fortsatta vapenexport till diktaturer och offensivt krigförande länder som och står i direkt motsats till åtaganden. Det riskerar också att urholka vår trovärdighet som en röst för demokrati, mänskliga rättigheter och fred i världen. Att man försöker mäkla fred i och står för ett generöst humanitärt bistånd förändrar inte det faktum att svensk krigsmateriel kan komma att användas i ett krig som har pågått och som har skördat hundratusentals liv varav många barn. Med ena handen delar regeringen ut bistånd och mäklar fred. Med den andra säljer man vapen till de stridande parterna. Dubbelmoralen måste få ett slut. kräver ett stopp för vapenexporten till länder som och så länge som det fasansfulla kriget i pågår. Detta behöver även omfatta följdleveranser av krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden. Vi lever i när fred är något vi behöver bygga, bevara och kämpa för. Flera parallella kriser pågår runt om i världen. I spåren av covidpandemin har auktoritära regimer flyttat fram sina positioner och tryckt tillbaka demokratiska krafter. Demokratin är på tillbakagång globalt. Klimatkrisen innebär redan nu extremväder, torka och svält och att människor tvingas på flykt. Världen befinner sig i ett klimatnödläge. Vi står inför en fruktansvärd global svältkatastrof på grund av bland annat höjda spannmålspriser i spåren av folkrättsvidriga invasion av . I av ökande spänningar i världen behövs mer än någonsin globala aktörer som kan verka för fred, arbeta konfliktförebyggande och medla i pågående konflikter. behöver driva en självständig feministisk utrikes- och utvecklingspolitik, och stämma in i de röster som står upp för fred. Vi ska visa att vi är beredda att göra vad som krävs och ta krafttag för konfliktförebyggande arbete och nedrustning. har en vision om global nedrustning. I den visionen ingår ett övergripande mål om att avskaffa världens kärnvapen och att avveckla vapenexporten. har drivit igenom skärpta regler för vapenexporten, bland annat genom införandet av ett demokratikriterium som innebär att vapen inte ska exporteras till diktaturer. Det var ett viktigt steg, men lagstiftningen räcker inte till. Den svenska vapentillverkningen och vapenexporten får inte urholka arbetet för fred, demokratisering och mänskliga rättigheter. självständiga utrikes- och utvecklingspolitik är än mer väsentlig nu när vi står inför en utdragen Natoansökan. Kort efter att det blev uppenbart att och skulle ansöka om medlemskap ställde president politiska krav på en förändrad svensk politik för att inte stoppa ansökningarna. Det är inte en slump att använder vår vapenlagstiftning för att sätta press på regeringen. För är det självklart att inte ska exportera vapen till , till diktaturer eller till folkrättsbrytande invasionsmakter. Svensk utrikes- och säkerhetspolitik ska inte dikteras av auktoritära regimer, och vår vapenexportlagstiftning ska inte ändras för att vi blir medlem i Nato. Det går att helt stoppa vapenexporten till ett land om den politiska viljan finns. Ingen export till genomfördes efter ett beslut om att stoppa all vapenexport till landet på grund av militäroffensiv mot . När angrep det kurdiskdominerade området Rojava i nordöstra 2019 fördömde EU agerande på svenskt initiativ. var inte EU-länderna beredda att gå lika långt i åtgärderna mot som den svenska och regeringen förespråkade. I stället för ett vapenembargo mot enades man i EU om att rekommendera sina medlemsländer att se över sin militära export till landet. Några länder, inklusive , stoppade då all vapenexport till som andra länder fortsatte sin. militära aktioner i pågår alltjämt, och den humanitära situationen är katastrofal. Vi anser att fortsatt bör verka för ett EU-gemensamt vapenembargo mot . Trots det nya regelverket för krigsmaterielexport fortsätter, som flera har tagit upp här, vapenexporten till flera av de stridande parterna i kriget i . Bland mottagarna av exporten 2021 finns flera av de stridande parterna med, nämligen , , och . Främst gäller det följdleveranser, men det finns även exempel på nya tillstånd som har beviljats. Att fortsätter att förse icke-demokratiska och krigförande stater med krigsmateriel är allvarligt, vanhedrande och högst oansvarigt. Det finns möjligheter inom det svenska regelverket att ge avslag för följdleveranser och dra tillbaka redan godkända vapenaffärer om det finns särskilda skäl för det. Det brutala krig som pågår i är ett tillräckligt starkt skäl. All vapenexport till de länder som deltar militärt i kriget i , inklusive följdleveranser, bör upphöra omgående. har antagit flera resolutioner med krav på vapenembargon mot de stater som ingår i den saudiskledda koalitionen, och enligt strider exporten av vapen till exempelvis mot EU:s egna regler. Jag instämmer i kravet i resolutionen och anser att skyndsamt bör ta initiativ i EU och FN för ett internationellt vapenembargo mot samtliga krigförande länder i . Angående regeringens förslag om förstärkt kontroll av produkter med dubbla användningsområden, som vi debatterar , innebär lagändringarna bland annat att det införs bemyndiganden för regeringen att meddela föreskrifter om tillståndskrav och underrättelseskyldighet för export av cyberövervakningsprodukter och tillhandahållande av tekniskt bistånd. Att tillstånd ska krävas för export av cyberövervakningsprodukter är bra och välkommet. Jag delar flera remissinstansers uppfattning att det ska vara tydliggjort vilka produkter som avses och vilka som inte gör det och anser därför att regeringen bör återkomma med en tydligare definition av begreppet cyberövervakningsprodukter. Jag vill avsluta med att yrka bifall till reservation 5 i betänkande UU9 och till reservationen i UU18. anses tillhöra de tre fyra länder i världen som har den striktaste lagstiftningen när det gäller export av krigsmateriel. På vissa punkter har den hårdaste lagstiftningen, och på andra punkter har andra länder hårdare lagstiftning. Men samlat anses alltså den svenska lagstiftningen vara bland de tre fyra striktaste i världen. När jag möter kollegor från andra parlament runt om i världen är de ofta både förvånade och imponerade över den debatt som finns i om krigsmaterielexporten. I de flesta länder finns oftast ingen offentlig debatt alls om detta. Hur kommer det sig då att skiljer ut sig på det viset? Något alldeles säkert svar på frågan har jag inte hittat, men mitt eget antagande är att det har sin grund i att det i finns ett långt och djupt engagemang för demokrati, mänskliga rättigheter, global utveckling och fredsfrämjande. Det är just i ljuset av dessa värden som den svenska lagstiftningen för krigsmaterielexport är formad, numera också med ett demokratikriterium. Regeringen redogör för sin politik när det gäller strategisk exportkontroll i en skrivelse till . var inledningsvis bland de första länderna i att redovisa det gångna årets aktiviteter på området. Som ett led i arbetet för ökad öppenhet och transparens redovisas i årets skrivelse bland annat detaljerad information om avslagsbeslut, som jag ska återkomma till . Krigsmaterielexportens historiska utveckling och avtal om samarbete och licenstillverkning är också saker som redovisas. , , och , , bidrar på begäran av regeringen med statistikunderlag till skrivelsen. Försvarsindustrin är en central del av den svenska säkerhets- och försvarspolitiken. Krigsmaterielexporten stärker den svenska försvarsindustrins möjligheter att hålla en hög konkurrenskraftig tekniknivå och därigenom den kompetens som krävs för att underhålla och vidmakthålla Försvarsmaktens materielsystem. En internationellt konkurrenskraftig tekniknivå bidrar i sin tur till att förblir ett intressant land för internationellt samarbete och medför bättre möjligheter för att påverka det internationella samarbetet inom exportkontroll. Det ligger i säkerhetspolitiska intresse att värna ett långsiktigt och kontinuerligt samarbete i materielfrågor med ett antal traditionella samarbetsländer, vilket bygger på både export och import av krigsmateriel. hade 331 företag, myndigheter och privatpersoner tillstånd att tillverka eller tillhandahålla krigsmateriel. har antalet tillståndsinnehavare ökat med , som vi kunde höra här tidigare i inlägg. Den huvudsakliga anledningen till ökningen är att ändringar i lagen om krigsmateriel innebär att vissa ytterligare verksamheter kräver tillhandahållandetillstånd. Ökningen avser främst underleverantörer till systemtillverkare av krigsmateriel. tog 59 länder emot leveranser av krigsmateriel från , och värdet av krigsmaterielexporten uppgick till . Värdet ökade därmed med jämfört med föregående år. När det gäller enskilda mottagarländer får den tidigare redovisade exporten av det luftburna radarsystemet Global till mycket stort genomslag i statistiken. Exportvärdet av den enskilda affären är knappt 7 ½ miljard kronor, och det utgjorde mer än en tredjedel av det totala exportvärdet från . Det är viktigt att komma ihåg att exporttillstånd till affären beviljades ursprungligen 2016 och att de leveranser som skedde utgjorde följdleveranser till tidigare levererad materiel. har det inte skett någon export inom ramen för nya affärer med vare sig eller något annat land i . Vid sidan av följdleveranserna till följde exporten mönstret , och merparten av exportvärdet avsåg EU-länder och andra samarbetsländer. Vid sidan av var , med , och , med , de största mottagarländerna. Exporten till utgjordes av bland annat markstridssystem och artillerisystem, medan exporten till i huvudsak utgjordes av fortsatta leveranser rörande flygplanet 39. Antalet tillstånd för nya affärer med länder utanför den etablerade samarbetskretsen har varit mycket lågt. Till länder i har som sagt endast leveranser i kategorin övrig krigsmateriel skett. Den exporten har avsett följdleveranser samt leveranser inom ramen för internationella materielsamarbeten. Det svenska exportkontrollsystemet, med obligatorisk redovisning av marknadsföring utomlands och möjlighet till skriftliga förhandsbesked, leder till att huvuddelen av ISP:s negativa besked lämnas på ett tidigt stadium och att antalet faktiska ansökningar rörande icke önskvärda mottagarländer reduceras. En förnyad prövning görs dock alltid i samband med underrättelser om anbud och vid ansökningar om utförseltillstånd. Bara beslutade ISP om sammanlagt tio formella avslag. Dessa inkluderar dels förbud att lämna anbud, dels avslag på ansökningar om utförsel. I enlighet med bestämmelserna i gemensamma ståndpunkt underrättades övriga medlemsstater i EU om avslagen. Den här debatten är en samlad debatt om två olika betänkanden. Det handlar dels om regeringens skrivelse om krigsmaterielexporten, dels om ändringar och tillägg i lagstiftningen om kontroll av produkter med dubbla användningsområden. Jag ska också säga några ord om betänkandet om lagen om kontroll av produkter med dubbla användningsområden och tekniskt bistånd. Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till ändringar i lagen om kontroll av dessa produkter. Lagändringen föreslås med anledning av att en ny EU-förordning om kontrollen har antagits . Den nya förordningen är en omarbetning som ersätter en tidigare EU-förordning om kontroll av sådana produkter. Förordningen är bindande och direkt tillämpning i varje medlemsstat. Men båda förutsätter och ger möjligheter till kompletterande nationell reglering. Ändringarna innebär bland annat att det införs bemyndiganden för regeringen att meddela föreskrifter om tillståndskrav och underrättelseskyldigheter för export av cyberövervakningsprodukter och tillhandahållande av tekniskt bistånd. Det föreslås också att det införs sanktionsbestämmelser för överträdelse av de nya tillståndskrav som följer av förordningen och av föreskrifter som meddelas med stöd av bemyndigandet. Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag i utrikesutskottets båda betänkanden UU9 samt UU18. Låt oss börja med att konstatera att i varje fall skarvar lite grann med sanningen om exporten av Globaleye. Det var väldigt tydligt att det handlade om den stora luckan i svensk exportlagstiftning om följdleveranser. Man hade tidigare exporterat ett system som hette Erieye. Sedan gjorde man en nyare version, en uppgradering av det. Då efterfrågade Globaleye. Under den tiden hade tagit fram en striktare lagstiftning just för att det skedde brott mot mänskliga rättigheter under den arabiska våren. Men man valde ändå att se det som följdleveranser, och därigenom kan man konstatera att regeringen har tolkat lagstiftningen på ett väldigt vitt sätt. Men det är inte det som jag tänkte fråga om. Jag funderar om frågan om den regeringsförklaring som vi hörde utrikesminister avlämna här i . I den deklarationen öppnade utrikesminister för att Natomedlemskapet förändrar den svenska krigsmaterielexporten. har tillstånd att exportera vapen till alla Natoländer utom ett, och det är . Jag funderar på varför den socialdemokratiska regeringen vill exportera vapen till . Är det ett politiskt offer som är värt för att ska få bli medlem i Nato? Är det då helt okej att svenska vapen används till att attackera och döda civila människor i och i norra , som vi vet att anfaller när vi står här och pratar just nu? Det genomför flera militära räder mot de territorierna och kränker därigenom de ländernas territorium i strid med folkrätten. Först och främst vänder jag mig mot beskrivning att jag skarvar om sanningen. Vi ser olika på lagstiftningen. Det kan vi vara överens om. Men jag tycker att vi ska hålla det på en saklig nivå och inte anklaga varandra för saker. När det gäller debatten utgår jag från att menar utrikesdeklarationen. Av den och de kommentarer som utrikesministern har gett framgår att frågor om vapenexport till kommer att få avgöras fortsättningsvis precis som tidigare affär för affär av ISP. Det är inget nytt i det. var det så att myndigheten fattade beslut . Det var efter att i full enighet uppmanat regeringen att resa ned till med ett tydligt mandat om att försöka få till ett vapenembargo på EU-nivå. Det är något som regeringen under utrikesminister , som ett av hennes första större beslut när hon tillträdde som utrikesminister, sa att man var beredd att göra. Man fick med sig ett flertal EU-länder för det. Dagarna efter, tisdagen om jag minns rätt, kom ISP ut och sa: Vi drar tillbaka alla tillstånd för . Man stoppade de facto leveranser som var planerade och betalda från den turkiska militärens sida. Ett antal tillstånd där leveransen inte hade börjat ske drogs tillbaka. ändrar Socialdemokraterna den linjen och vill säga: Affär för affär. Det betyder att vi hamnar i lagstiftningen. Det gör att det antingen ska prövas mot den nya lagstiftningen, där man ska väga demokratikriteriet och mänskliga rättigheter mot säkerhetsintresse. I det här fallet handlar det om ett svenskt Natomedlemskap. Eller så finns annan lagstiftning, om det finns en tidigare leverans till . Vi levererade vapen till före beslutet . Då kan man peka på att det är en följdleverans och därigenom komma undan det. Det gäller trots att man 2019 från ISP:s sida drog tillbaka alla tillstånd. Det här är en ganska anmärkningsvärd förändring av den socialdemokratiska regeringen som ett parti fattar beslut om trots att det härinne fanns enighet från alla partier om att man skulle stoppa vapenexporten till . Prövning från fall till fall är att öppna en lucka. Jag är orolig för att det är en fallucka. Om vi lyssnar på vad säger ska vi först och främst komma ihåg att företräder ett parti som vill avskaffa svensk vapenexport helt och hållet. Det är liksom målet med politik. På vägen dit vill man gärna framställa den politik som förs som att vi i säljer vapen urskillningslöst, hämningslöst och principlöst. Så är det inte. Vi har en av de fyra starkaste samlade lagstiftningarna i världen. Det är ett etablerat faktum. Går vi till statistiken kan vi konstatera att var det nära 100 affärer som nekades av ISP. Det land som nekades flest gånger då var . Fall för fall ska vi fortsätta att hantera affärerna. Självfallet är det så att ett framtida svenskt Natomedlemskap kommer att sätta det i ett annat sammanhang. Det är igen tvekan om det. Men lagstiftningen gäller, och det är prövning fall för fall. Tack för en god debatt. Mycket har sagts. Jag ska försöka hålla mig kort. Det är känt att Liberalerna anser att vi behöver ha en vapenexport. Det har lyfts fram industrins behov här. Det är klart att den är en del av det. Men det huvudsakliga skälet är att vi behöver ha vapen i världen för att skydda oss mot onda människor som har vapen. Då behöver och demokratier i andra länder kunna skydda sig från angripare. Det är huvudskälet till att vi behöver ha vapenexport. Därför är vi positiva till det. Det är också känt att Liberalerna anser att exportlagstiftningen är för svag. Vi anser att den har varit för svag. Vi har drivit demokratikriteriet . Vi drev faktiskt tillsammans med frågan om vapenembargo mot . Detta är kända ståndpunkter. Jag tror att vi kommer att behöva återkomma till den här lagstiftningen, precis som vi gör med detta. Vi kommer att behöva skruva, se till, följa upp och kolla vad som har fungerat och vad som inte har fungerat för att vi ska kunna behålla en stor vapenexport men se till att de vapen vi exporterar hamnar i rätt händer. Det ligger lite utanför ärendet - jag är medveten om det - men jag tror också att vi kommer att behöva återkomma till frågan om hur vi på samma tema ser till att investeringar och svenska företag gör i andra länder och investeringar som företag från andra länder gör i inte bidrar till osäkerhet. Det finns lagstiftning som vi behöver skärpa också på detta område. Jag har ingenting mer att tillägga än det som redan har sagts i debatten, så jag ber att få tacka för mig. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .)