bet · H901JuU24 · 2022-03-22 00:00:00 — Utifrån det som sker är det enligt utskottet uppenbart att det inte finns skäl att upprätthålla rättshjälpsavtal med . Utskottet anser därför att bör avsluta avtalet. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. följde utskottets förslag (rskr. 2020/21:289). Tillkännagivandet är inte slutbehandlat. gjorde efter förslag från utskottet ett tillkännagivande till regeringen om att avsluta rättshjälpsavtal med . Utskottet vidhåller den uppfattning som uttrycktes i samband med det tidigare tillkännagivandet och anser att regeringen bör vidta åtgärder för att avsluta avtalet. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Utskottet tillstyrker därmed motionerna 2021/22:3246 (C) yrkande 16, 2021/22:3971 (L) yrkande 5 och 2021/22:4152 (SD) yrkande 1. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår 26 motionsyrkanden med olika förslag som har behandlats och avslagits tidigare . Jämför särskilt yttrande 1 (M), 2 (SD), 3 (KD) och 4 (L). I betänkandet behandlas motionsförslag som rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare , se bilaga 2. Motionsyrkandena behandlades i betänkandena /19:JuU12, 2018/19:JuU28, 2019/20:JuU1, 2019/20:JuU27 och 2020/21:JuU25. avslog yrkandena i enlighet med utskottets förslag. Utskottet avstyrker de nu aktuella motionerna med hänvisning till detta. Ökade möjligheter till kamerabevakning, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2556 av m.fl. (SD) yrkande 19 och 2021/22:2248 av m.fl. (M) yrkande 5, 2021/22:2992 av (SD) yrkande 1 och 2021/22:4034 av (M) yrkande 5. Vi anser att det offentliga i större utsträckning bör använda kamerabevakning i sina verksamheter och på offentliga platser. Intresset av att minska brottsligheten och att beivra den brottslighet som ändå alltför ofta sker på offentlig plats, bör anses överordnat enskildas intresse av att inte fastna på film. Den allmänna offentliga kamerabevakningen måste utökas och, givet omfattningen av en sådan verksamhet, möjligtvis hanteras av någon annan aktör än . En sådan utökad övervakning och formerna för detta bör utredas. Kamerabevakning i sjukvården m.m., punkt 2 (S, V) av (S), (S), (V), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: 2021/22:407 av (SD) yrkande 4, 2021/22:1446 av Boriana (M) yrkande 1, 2021/22:2556 av m.fl. (SD) yrkande 18, 2021/22:3579 av m.fl. (C) yrkande 71 och 2021/22:3965 av m.fl. (L) yrkande 66. Den nya kamerabevakningslagen innebär förbättrade möjligheter att få tillstånd till kamerabevakning inom bl.a. hälso- och sjukvården eftersom det vid tillståndsprövningen särskilt ska beaktas om bevakningen behövs för att platsen är brottsutsatt eller för att det av särskild anledning finns risk för angrepp på någons liv, hälsa eller trygghet till person eller på egendom. Mot denna bakgrund finns det enligt vår uppfattning inte skäl för att göra något sådant tillkännagivande som motionärerna föreslår. Kamerabevakning i sjukvården m.m., punkt 2 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3965 av m.fl. (L) yrkande 66, 2021/22:407 av (SD) yrkande 4 och 2021/22:1446 av Boriana (M) yrkande 1, 2021/22:2556 av m.fl. (SD) yrkande 18 och 2021/22:3579 av m.fl. (C) yrkande 71. har lagstiftningen om kamerabevakning moderniserats i flera steg. Dessa förändringar har gått i rätt riktning, men fortfarande svarar inte regelverket mot de behov som finns. En stor del av trygghetsproblemen i offentliga miljöer finns t.ex. i direkt anslutning till skolor, där kriminella gäng kan uppehålla sig eller droghandel förekomma, eller vid akutmottagningar och andra sjukvårdsinrättningar där personal utsätts för hot. Jag anser att det generella tillståndskravet för övervakningskameror på området direkt utanför skolor och sjukvårdsinrättningar bör tas bort. Tillståndsplikten för kommuner och regioner, punkt 3 (S, C, V) av (S), (S), (V), (S), (S), (S) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: 2021/22:1497 av Boriana (M), 2021/22:3965 av m.fl. (L) yrkande 67, 2021/22:3974 av m.fl. (L) yrkande 24 och 2021/22:4032 av m.fl. (M) yrkande 36.2. Enligt vår uppfattning har det inte framkommit några omständigheter som ger anledning att ta ett sådant initiativ som motionärerna föreslår. Något tillkännagivande till regeringen bör därmed inte göras. Brottsbekämpande myndigheters kamerabevakning, punkt 4 (M, SD, KD) av (KD), (M), (SD), (M), (SD), (SD), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:278 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2021/22:2556 av m.fl. (SD) yrkande 17, 2021/22:3781 av m.fl. (M) yrkande 25.1 och 2021/22:4190 av m.fl. (KD) yrkande 40. Kamerabevakning är ett viktigt verktyg för att klara upp fler brott. Kamerabevakning har också en starkt brottsförebyggande effekt och är ett viktigt hjälpmedel i utredningar av exempelvis gängkriminalitet där människor ofta inte vågar vittna. Det är även en viktig trygghetsskapande åtgärd, och vi ser därför ett stort behov av en ökad kamerabevakning generellt i samhället. Polisen bör t.ex. få möjlighet att följa trafikflöden i realtid via egna eller andras kamerasystem, t.ex. kameror för trängselskatt. Kamerorna ska få användas både för att förhindra och för att utreda brott, dvs. även i underrättelseverksamhet. Det är också viktigt att de kameror som sätts upp är av en viss kvalitet. Detta har efterfrågats av som påpekat att bilder från kamerabevakning som används i brottsutredningar ofta inte håller tillräckligt god kvalitet. För att säkerställa att det filmmaterial som polisen hämtar in från externa aktörer håller en tillräckligt hög kvalitet bör det utredas om det går att införa ett kvalitetskrav i samband med att tillstånd till kamerabevakning ges. Regeringen bör se över lagstiftningen i enlighet med det vi nu har anfört. Lagringstid, punkt 5 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2510 av m.fl. (SD) yrkande 3. Det är positivt att tillämpar kamerabevakning för att bekämpa såväl införseln av explosiva varor som all form av smuggling. Dessvärre finns en begränsning i att endast kortfristigt lagrar data för den trafik som övervakas. Det förekommer att behov av kameramaterial uppstår först senare när andra brottsbekämpande myndigheter stöter på uppgifter som behöver styrkas. Lagringstiderna för kameramaterial bör därför utökas till åtminstone . Regeringen bör återkomma till med ett lagförslag som tillgodoser det vi nu har anfört. Möjlighet att använda kamera i tjänsten, punkt 6 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2968 av m.fl. (SD) yrkande 17 och 2021/22:2992 av (SD) yrkande 2 och 2021/22:3001 av och (båda SD). Trygghet och säkra transporter är viktigt. I infrastrukturen där miljontals personer färdas har kameror en viktig funktion för att förebygga brottslighet. Tunnelbanan, bussar, spårvagnar och perronger är utrustade med kameror. Dessutom bär parkeringsvakter, väktare, militärer och poliser kamera på jobbet. Antalet hot minskar när folk ser att de bär videokamera. Som ett led i att stävja det ökande våldet bör personal som arbetar i kollektivtrafiken ges möjlighet att bära kamera som en del av arbetsutrustningen. Kamerorna aktiveras genom att linsskyddet på kameran fälls ned. Inget material som spelas in kan redigeras, utan filmerna lagras som låsta filer. Bara de filer som ska användas vid en eventuell polisanmälan ska sparas. Allt annat material raderas. Om en konflikt uppstår eller ett brott begås är det enklare att utreda vad som har hänt med hjälp av filmerna, och personalens trygghet ökar. Regeringen bör därför vidta åtgärder för att säkerställa att personal som arbetar i kollektivtrafiken har möjlighet att bära kamera som en del av arbetsutrustningen. Utvärdering av kamerabevakningslagen, punkt 7 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3650 av m.fl. (C) yrkande 44 och 2021/22:2159 av m.fl. (S) yrkande 1. Den nya kamerabevakningslagen som trädde i kraft innebär att kravet på tillstånd till kamerabevakning begränsas till myndigheter och vissa andra som utför uppgifter av allmänt intresse. Möjligheterna för djurhållande företagare att installera övervakningskameror på egen mark har därmed underlättats markant. Jag anser nu att lagens effekter på djurhållande företagares trygghet behöver utvärderas. Översyn av reglerna om hemliga tvångsmedel, punkt 8 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2556 av m.fl. (SD) yrkande 5 och 2021/22:462 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2. Regleringen om hemliga tvångsmedel är ålderstigen och kan inte längre anses anpassad efter den moderna teknikens utveckling. Möjligheterna att övervaka personer på distans har förbättrats, men nya metoder går i vissa fall inte att använda utan att regelverket ändras. Möjligheten att bevaka personer genom att bevaka en viss plats har förlorat sin mening eftersom man i högre grad använder olika mobila enheter för kommunikation. Det är bra att en utredare har fått i uppdrag att se över regleringen om hemliga tvångsmedel. Det är dock angeläget att utredningen genomförs skyndsamt och att den leder till att det införs ny lagstiftning som är anpassad efter den moderna teknikens utveckling. Översyn av reglerna om hemliga tvångsmedel, punkt 8 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:462 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2 samt 2021/22:2556 av m.fl. (SD) yrkande 5. Jag anser att de brottsbekämpande myndigheternas användning av samtliga hemliga tvångsmedel behöver ses över med utgångspunkt i integritetsaspekten. Den utredning om hemliga tvångsmedel som regeringen beslutat om ska förvisso även ta ställning till om skyddet för den personliga integriteten bör stärkas. Det huvudsakliga uppdraget är dock att föreslå hur hemliga tvångsmedel ska kunna användas i större utsträckning för att bekämpa allvarlig brottslighet. Jag anser att uppdraget att se över skyddet för den personliga integriteten bör utformas så att utredaren ska ta ställning till hur skyddet för den personliga integriteten ska stärkas. Utredningen bör vidare få i uppdrag att göra en bred genomlysning av användningen av hemliga tvångsmedel och deras konsekvenser ur ett integritetsperspektiv. Förslagsvis kan detta göras genom att utredningen får ett tilläggsdirektiv och förlängd utredningstid. En bred översyn är nödvändig, inte minst eftersom regeringens ambition är att föreslå att hemliga tvångsmedel ska användas i ännu större utsträckning än . Regeringen bör således ge Utredningen om utökade möjligheter att använda hemliga tvångsmedel ett förändrat uppdrag så att det tydligt framgår att utredaren ska ta ställning till hur skyddet för den personliga integriteten ska stärkas. Regeringen bör även ge utredningen ett tilläggsdirektiv om att göra en bred översyn av användningen av hemliga tvångsmedel och deras konsekvenser för skyddet för den personliga integriteten. Utökad användning av hemliga tvångsmedel, punkt 9 (M, SD, KD) av (KD), (M), (SD), (M), (SD), (SD), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2556 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2021/22:3783 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2021/22:3974 av m.fl. (L) yrkande 51. Eftersom gängkriminalitet har blivit ett allt större och allvarligare samhällsproblem behöver också rättssystemets verktyg förbättras. Ett viktigt verktyg för att klara upp brott kopplade till organiserad brottslighet är tillgången till hemliga tvångsmedel. Det handlar exempelvis om hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation och hemlig kameraövervakning. Vi vill att polisen ska kunna använda hemliga tvångsmedel i fler fall än vad som sker . För att kunna använda dessa tvångsmedel måste förundersökningen röra brott med minimistraff om fängelse . Den gränsen vill vi sänka till fängelse . Vi vill också sänka motsvarande gräns för när hemlig rumsavlyssning (s.k. buggning) får användas från fängelse till fängelse . Det skulle bl.a. möjliggöra hemlig rumsavlyssning i utredningar som rör allvarliga fall av brott med terrorkoppling. Regeringen bör återkomma till med ett lagförslag som tillgodoser det vi nu har anfört. Utökad användning av hemliga tvångsmedel, punkt 9 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3974 av m.fl. (L) yrkande 51 och 2021/22:2556 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2021/22:3783 av m.fl. (M) yrkande 5. Hemliga tvångsmedel bör kunna komma till användning i större utsträckning än för att komma åt grov organiserad brottslighet. krävs en misstanke om ett konkret brott vars straffvärde överstiger fängelse för att hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation och hemlig kameraövervakning ska få användas. straffvärde krävs för att buggning ska få användas. Det finns all anledning att slå vakt om att de hemliga tvångsmedlen endast ska få användas vid misstanke om särskilt allvarlig brottslighet, men dagens gränser är inte satta med full hänsyn till att grov organiserad brottslighet ofta handlar om en kontinuerligt pågående brottsverksamhet där varje enskilt brott inte nödvändigtvis når upp till straffvärdegränsen för hemliga tvångsmedel. Det finns olika sätt att förändra lagstiftningen för att sänka gränserna för hemliga tvångsmedel när det gäller grov organiserad brottslighet. Det är därför bra att en utredare har fått i uppdrag att se över regleringen om hemliga tvångsmedel. Det är viktigt att utredningen leder till att hemliga tvångsmedel kan användas i större utsträckning än för att bekämpa grov organiserad brottslighet. Ljudupptagning vid hemlig kameraövervakning, punkt 10 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2556 av m.fl. (SD) yrkande 8. får ljudupptagning inte användas vid hemlig kameraövervakning. Det skäl som har angetts är att det skulle vara integritetskränkande. Det har visat sig att hemlig kameraövervakning är mindre effektivt än andra tvångsmedel. För att poliser ska ha bättre verktyg bör regeringen arbeta för att nyttoeffekterna av hemlig kameraövervakning motsvarar nyttoeffekterna av de andra tvångsmedlen. Ett första steg bör vara att tillåta ljudinspelning vid hemlig kameraövervakning. Hemliga tvångsmedel vid bidragsbrottslighet, punkt 11 (M, KD) av (KD), (M), (M), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4184 av m.fl. (KD) yrkande 26. När bidragsbrottsligheten blir alltmer avancerad och komplex är det nödvändigt att brottsbekämpande myndigheters befogenheter följer med i utvecklingen. Ett område där regelverket inte möjliggör för de brottsförebyggande myndigheterna att motverka de nya uppläggen är underrättelseverksamheten. För att inhämtningslagen ska vara tillämplig krävs att omständigheterna är sådana att åtgärden är av särskild vikt för att förebygga, förhindra eller upptäcka brottslig verksamhet som innefattar brott som har fängelse som minimistraff eller vissa samhällsfarliga brott. Begränsningarna i lagen innebär att information inte kan inhämtas om ett flertal grova brott som annars hade kunnat förhindras i ett tidigt skede. De undantag från tvåårsregeln som finns är inte tillämpliga på bidragsbrottslighet eftersom sådan brottslighet inte bedöms som samhällsfarlig. Vi anser emellertid att denna form av brottslighet i högsta grad är samhällsfarlig och att inhämtningslagen därför bör kunna användas vid grov bidragsbrottslighet. Tillämpningen ska omgärdas av samma rättssäkerhetsgarantier som gäller vid annan brottslighet. Dold kamerabevakning på distans, punkt 12 (M, KD) av (KD), (M), (M), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4189 av m.fl. (KD) yrkande 42 och 2021/22:4190 av m.fl. (KD) yrkande 39. efterfrågar enklare regler för att använda kamerabevakning på distans, s.k. förlängd kik, i spaningssyfte. Vi menar att polisen bör kunna ges möjlighet att spana på en viss person via kamerabevakning på distans, eftersom det i vissa områden inte går att på plats följa en misstänkt med en handhållen kamera. Om en kamera ska monteras permanent måste den övervakade platsen skyltas, vilket tillintetgör polisens brottsutredande möjligheter. Vi menar att lagstiftningen måste ändras för att möjliggöra dold kamerabevakning på distans. Preventiva tvångsmedel, punkt 13 (M, KD) av (KD), (M), (M), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3783 av m.fl. (M) yrkande 8 och 2021/22:2556 av m.fl. (SD) yrkande 14. En särskild del av tvångsmedelslagstiftningen är lagen om åtgärder för att förhindra vissa särskilt allvarliga brott (lagstiftningen om s.k. preventiva tvångsmedel) som tillåter att hemliga tvångsmedel används för att förebygga och förhindra allvarliga brott. Möjligheten att använda detta regelverk aktualiseras innan det finns förutsättningar för att inleda förundersökning. Om det finns förutsättningar för att inleda förundersökning ska i stället tvångsmedelsbestämmelserna i tillämpas. Möjligheterna att använda lagstiftningen om preventiva tvångsmedel för att exempelvis förebygga terrorbrott bör utökas. Det bör vara tillräckligt att det finns en risk för de allvarliga brott som anges i lagstiftningen för att den ska kunna tillämpas. På det sättet kommer möjligheten till hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation och hemlig kameraövervakning för att stoppa t.ex. terrorattentat att öka. Kravet på att åtgärden ska vara av synnerlig vikt för att förhindra brottsligheten bör dessutom ändras så att det räcker att en åtgärd kan vara av vikt för att förhindra brott, t.ex. ett terrorattentat. Slutligen bör en möjlighet att också besluta om hemlig rumsavlyssning inkluderas i lagstiftningen. Preventiva tvångsmedel, punkt 13 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2556 av m.fl. (SD) yrkande 14 och 2021/22:3783 av m.fl. (M) yrkande 8. Hemliga tvångsmedel kan användas preventivt, dvs. utan att en förundersökning har inletts, för att förhindra brottsligheten. Enligt 1 § första stycket 6 preventivlagen kan hemliga tvångsmedel användas för att förhindra brott enligt finansieringslagen och rekryteringslagen om brotten bedöms som grova. Eftersom har betydande problem med återvändande terrorister krävs omfattande åtgärder på olika områden för att säkerställa svenska medborgares trygghet. Det bör därför utredas om preventiva tvångsmedel ska kunna användas även för normalgraden av brott mot finansieringslagen och rekryteringslagen. Dessa brott är, oavsett om de är av normalgraden eller grova, tillräckligt allvarliga för att preventiva tvångsmedel ska anses vara berättigade. Att knyta tillstånd till hemliga tvångsmedel till en person, punkt 14 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: 2021/22:2556 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2021/22:3974 av m.fl. (L) yrkande 52 och 2021/22:4189 av m.fl. (KD) yrkande 47. trädde nya bestämmelser om ett förenklat förfarande vid vissa beslut om hemlig avlyssning i kraft. Vid beredningen av lagstiftningsärendet behandlade utskottet motioner om att knyta tillstånd till hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation till en person. Utskottet avstyrkte motionerna och uttalade bl.a. att den effektivitetsvinst som skulle kunna bli följden av en ordning där tillstånd till hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation knyts till en person i stället för till ett telefonnummer eller en annan adress eller till en viss elektronisk kommunikationsutrustning inte står i proportion till de rättssäkerhets- och integritetsskyddsförluster som skulle uppstå. Jag vidhåller denna uppfattning och är därför inte beredd att ställa mig bakom ett sådant tillkännagivande som motionärerna föreslår. Interimistiska beslut om hemlig rumsavlyssning, punkt 15 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3974 av m.fl. (L) yrkande 54. Det bör utredas om åklagare ska ges möjlighet att interimistiskt fatta beslut om hemlig rumsavlyssning om situationen är synnerligen brådskande och domstolens beslut inte kan inväntas utan allvarligt men för förundersökningen. Sådana interimistiska beslut ska alltid omprövas i efterhand och för att möjligheten inte ska överutnyttjas bör det också finnas någon form av sanktionsåtgärd när den interimistiska åtgärden tydligt visat sig vara obefogad. Jag ser positivt på att frågan nu är föremål för utredning och vill uppmana regeringen att skyndsamt återkomma till med ett lagförslag som tillgodoser det anförda. Avlyssning och övervakning av gängmedlemmar m.m., punkt 16 (M, SD, KD) av (KD), (M), (SD), (M), (SD), (SD), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1879 av (M), 2021/22:2556 av m.fl. (SD) yrkande 15, 2021/22:2997 av (SD) yrkande 4, 2021/22:4031 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2021/22:4190 av m.fl. (KD) yrkande 27. Vi föreslår att det ska vara möjligt att sätta in hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation, hemlig dataavläsning och hemlig kameraövervakning mot aktiva gängmedlemmar innan de begår brott, för att stoppa dem. En sådan möjlighet finns i den s.k. preventivlagen. Den begränsar sig dock i huvudsak till terrorist- och spioneribrott. Vi vill vidare sänka gränsen för när hemliga tvångsmedel ska kunna användas i brottsutredningar. De brottsbekämpande myndigheterna har särskilda möjligheter att använda hemliga tvångsmedel i samband med utredningar som rör en viss typ av systemhotande brottslighet. Denna möjlighet bör även omfatta grova brott som begås inom ramen för gängkriminalitet. Vi vill dessutom sänka kraven för när den s.k. inhämtningslagen får användas. Enligt inhämtningslagen får de brottsbekämpande myndigheterna hämta in uppgifter från teleoperatörer bl.a. om vilka mobiltelefoner som funnits i ett visst geografiskt område för att förebygga, förhindra eller upptäcka brottslig verksamhet.