bet · H901NU22 · 2022-06-09 00:00:00 — Genom att man införde ett informationsföreläggande skapades en möjlighet för domstolarna att ålägga en internetleverantör att ge rättighetshavaren information om vilka som har de abonnemang som har använts för att begå intrång via internet. Vissa insatser för att öka den legala användningen av upphovsrättsskyddade verk –2019 hade PRV i uppdrag att bl.a. öka allmänhetens kunskap för att minska intrången i upphovsrätten och öka intresset för lagliga distributionstjänster. I uppdraget ingick också att utreda olika insatser som kunde göra det lättare för konsumenter och andra användare att lagligt ta del av digitalt tillgängligt material med rättighetshavarnas samtycke, vilket bl.a. resulterade i initiativet Streama lagligt (dnr N2016/02167/IF och N2017/04031/IFK). uppger att detta är satsningar som PRV nu tar vidare inom sin ordinarie verksamhet och att det finns ett informationsuppdrag inskrivet i myndighetens instruktion. Det kan även nämnas att enligt myndighetens regleringsbrev har i uppdrag att stärka barn och unga som medvetna medieanvändare samt att informera dem om upphovsrättsliga rättigheter och skyldigheter för att uppmuntra legal användning av upphovsrättsligt skyddade verk. När det gäller EU:s nya upphovsrättsdirektiv kan det konstateras att det i fanns olika uppfattningar om huruvida skulle rösta ja till direktivet när det slutligen skulle antas av ministerrådet . Vid information och samråd i inför det aktuella rådsmötet konstaterade nämnden att det inte fanns stöd för regeringens ståndpunkt att rösta ja till direktivet och att majoriteten i nämnden ansåg att skulle rösta nej. Regeringen röstade i enlighet med ståndpunkt. förordade utskottet ett tillkännagivande om att regeringen bör verka för att direktivet revideras (bet. 2019/20:NU18). Utskottet framhöll bl.a. att det finns två delar i det nya regelverket som är särskilt problematiska och som kommer att begränsa informationsfriheten på internet. Det första är direktivets artikel 15 (tidigare artikel 11) som ger tidningar ensamrätt till deras digitala publikationer och som innebär att de därmed kan kräva betalt för textutdrag, bilder och rubriker – s.k. länkskatt. Det andra området som utskottet såg som problematiskt är bestämmelserna i direktivets artikel 17 (tidigare artikel 13), dvs. att digitala plattformar ska filtrera allt material som laddas upp för att säkerställa att det inte skyddas av upphovsrätten – s.k. uppladdningsfilter. Utskottet framhöll dessutom att direktivets regler om datautvinning och annan textanalys bör tydliggöras för att dataanalys på internet även ska vara tillåten i skolutbildning och inte enbart begränsas till akademiska sammanhang. I en reservation framförde företrädare i utskottet för Socialdemokraterna, att inte bör göra något tillkännagivande. beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 2019/20:312). lämnade regeringen skrivelse 2021/22:75 skrivelser till regeringen – åtgärder till . I skrivelsen – som behandlas av konstitutionsutskott – uppges med anledning av det nämnda tillkännagivandet att regeringen lyfte fram frågan om en revidering av direktivet i rådets arbetsgrupp för upphovsrätt utan att få stöd för detta av kommissionen eller andra medlemsstater. Tillkännagivandet anges dock inte som slutbehandlat i skrivelsen. I ett yttrande till över regeringens skrivelse (yttr. 2021/22:NU3y) meddelande ett enigt utskott att det inte hade något att invända mot regeringens bedömning. Mot bakgrund av tillkännagivandet har uppgett att kommissionen meddelat att det inte är aktuellt att öppna upp för en revidering av direktivet, särskilt med tanke på att genomförandet fortfarande pågår. Direktivet kommer i stället att utvärderas i linje med vad som gäller för EU:s arbete med bättre lagstiftning, när det är möjligt att se hur det påverkat marknaden. Kommissionens meddelande om en handlingsplan för immateriella rättigheter I ett utlåtande (utl. 2020/21:NU25) över kommissionens meddelande om en handlingsplan för immateriella rättigheter (COM (2020) 760) framförde utskottet bl.a. att det är positivt med ett bättre skydd av immateriella rättigheter inom EU och att det är bra att meddelandet pekar ut att små och medelstora företag ska uppmuntras och få stöd att använda immateriella tillgångar mer effektivt. Utskottet instämde vidare med kommissionen i fråga om behovet av att bekämpa och beivra intrång i immateriella rättigheter. När det gäller skyddet för geografiska beteckningar ansåg utskottet att utgångspunkten för kommissionens arbete ska vara att skyddet inte ska utsträckas till att omfatta annat än jordbruksprodukter och livsmedel. Avslutningsvis underströk utskottet betydelsen av att eventuella framtida åtgärder vidtas på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt och inom ramen för långsiktigt hållbara offentliga finanser. I utlåtandet finns en motivreservation som framfördes av företrädaren för i utskottet. Vissa övriga frågor som rör upphovsrätt avstyrkte utskottet ett motionsyrkande om att regeringen bör utreda vidgade inskränkningar i upphovsrätten (bet. 2020/21:NU23). Utskottet hänvisade bl.a. till de EU-gemensamma regler som lägger grunden för den svenska immaterialrättslagstiftningen. Yrkandet följdes upp i en reservation av företrädare för i utskottet. beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 2020/21:336). avstyrkte ett enigt utskott två motionsyrkanden som rörde registrering av upphovsrätter (bet. 2020/21:NU23). Utskottet anförde bl.a. att principen om formlöst skydd är helt central inom upphovsrätten och har sin grund i och att lagstiftning om t.ex. registreringskrav eller liknande för skydd inte är möjlig. Utskottet påpekade att det dock inte finns något som hindrar att marknaden utvecklar affärsmodeller där t.ex. upphovsrätt registreras för att underlätta handel med immateriella rättigheter m.m. beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 2020/21:336). Vidare avstyrkte utskottet ett motionsyrkande om att se över de regler som rör upphovsrättsliga skyddstider (bet. 2020/21:NU23). Utskottet anförde då att reglerna har sin grund i och att det inte finns förutsättningar för att ensidigt ändra dessa. Yrkandet följdes upp i en reservation av företrädare för i utskottet. beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 2020/21:336). Utskottet har även under den senaste valperioden, (bet. 2020/21:NU23), avstyrkt motionsyrkanden där det framförts att upphovsrättslagen behöver ändras så att bilder på offentlig konst fritt kan delas på internet utan restriktioner. Utskottet har hänvisat till det oklara rättsläget. framförde företrädarna för och en annan uppfattning i en reservation. har beslutat i enlighet med utskottets förslag (rskr. 2020/21:336). Motionsyrkanden om att riva upp Ipreddirektivet har avstyrkts av ett enhälligt utskott under den innevarande valperioden, (bet. 2020/21:NU23). Utskottet anförde bl.a. att det inte fanns något skäl till ett riksdagsuttalande eftersom det inte var aktuellt att öppna upp direktivet för omförhandling. Utskottets ställningstagande redovisas under följande rubriker: – Vissa frågor om upphovsrätt – Upphovsrättsskyddade konstverk på offentliga platser. Vissa frågor om upphovsrätt Utskottet vill inledningsvis framhålla att en modernisering av upphovsrätten är nödvändig för att den ska kunna fungera i ett alltmer digitaliserat samhälle. Att upphovsrätten ska utvecklas i denna riktning är också syftet med det direktiv på upphovsrättens område som antogs inom EU (och rådets direktiv (EU) 2019/790 om upphovsrätt och närstående rättigheter på den digitala inre marknaden och om ändring av direktiven /9/EG och 2001/29/EG). Avsikten med de nya reglerna är att säkerställa skyddet för upphovsmän och konstnärer som det skapas nya möjligheter att få tillgång till och dela upphovsrättsskyddat innehåll på internet i hela EU. Utskottet kan konstatera att direktivet bl.a. innehåller bestämmelser som rör dels rättigheter för pressutgivare för onlineanvändning, dels plattformars rätt att dela innehåll online samt nya obligatoriska inskränkningar i upphovsrätten till förmån för forskning, utbildning och för att bevara kulturarvet. Utskottet kan även konstatera att det svenska genomförandearbetet alltjämt pågår och att en proposition med lagförslag väntas bli behandlad i . I motionerna 2021/22:2430 (SD) yrkandena 1, 2 och 5, 2021/22:3227 (C) yrkande 10 och 2021/22:3368 (M) yrkande 22 berörs dels utformningen av de regler som direktivet innehåller, dels den utveckling av upphovsrätten som är avsikten med direktivet. Som framgår av det föregående finns åsiktsskillnader mellan företrädarna för olika partier i , och för den delen även i utskottet, när det gäller huruvida bestämmelserna i det nya upphovsrättsdirektivet är ändamålsenligt utformade och om direktivet kommer att leda till en nödvändig modernisering av det upphovsrättsliga regelverket. Som nämnts beslutade dessutom om ett tillkännagivande där regeringen uppmanades att verka för att revidera direktivet, och som redovisats är tillkännagivandet ännu inte slutbehandlat. Oaktat inställning till innehållet i direktivet eller huruvida borde ha gjort ett tillkännagivande avser utskottet inte att förorda några nya uttalanden när det gäller innehållet i direktivet eller om andra åtgärder som rör genomförandeprocessen eller en modernisering av upphovsrätten i övrigt. Utskottet kan åter konstatera att en proposition som genomför direktivet i svensk rätt väntas bli behandlad i . Utskottet får då anledning att återkomma till dessa frågor. I motion 2021/22:2430 (SD) yrkande 3 anförs att regeringen bör utreda huruvida skyddstiderna för upphovsrättsskyddat material kan förkortas. I gäller upphovsrätten så länge upphovsmannen lever och därefter. Utskottet har vid tidigare tillfällen avstyrkt liknande förslag och framhållit att denna bestämmelse har sin grund i och att det inte finns förutsättningar för att ändra reglerna. Utskottet vidhåller denna uppfattning. I den nyssnämnda motionens yrkande 4 framförs vidare att legalt tillgängliggörande av upphovsrättsskyddade verk bör underlättas. Även här har utskottet avstyrkt liknande förslag vid tidigare tillfällen. Det förtjänar dock att åter framhållas att det är klarlagt att det inte är tillåtet att tillhandahålla upphovsrättsskyddat material för t.ex. streamning utan tillstånd samt att den svenska upphovsrättslagstiftningen på detta område grundar sig på EU-gemensamma regler. Utskottet kan dessutom konstatera att vissa myndigheter har eller har haft informationsuppdrag om upphovsrätt samt att nya EU-gemensamma regler som ökar konsumenternas tillgång till lagliga streamningstjänster under tillfälliga vistelser i andra EU-länder trädde i kraft . Det sistnämnda gör lagliga innehållstjänster mer attraktiva utan att för den skull urholka territorialprincipen. Utskottet vill understryka vikten av ett gott företagsklimat som bidrar till att marknaden för lagliga alternativ ska kunna växa. När det gäller det som framförs i motion 2021/22:845 (M) i yrkandena 1 och 2, om att skapa ett system för registrering av upphovsrättsskyddat material, vill utskottet framhålla att principen om formlöst skydd är helt central inom upphovsrätten och har sin grund i . Utskottet har, som redovisats, avstyrkt identiska motionsyrkanden vid tidigare tillfällen och då bl.a. framhållit att lagstiftning om t.ex. registreringskrav eller liknande för skydd mot denna bakgrund inte är möjlig. Detsamma gäller för krav på registrering för handel med upphovsrätt. Utskottet vidhåller sin uppfattning att det saknas rättsliga förutsättningar att genomföra de förslag som framförs i den nämnda motionen. Utskottet vill dock framhålla att det inte finns något som hindrar att marknaden utvecklar affärsmodeller där t.ex. upphovsrätt registreras för att underlätta handel med immateriella rättigheter m.m. Avslutningsvis framhålls det i motion 2021/22:274 (SD) att det civilrättsliga sanktionsdirektivet bör rivas upp. Som redovisats har identiska motionsyrkanden avstyrkts tidigare och utskottet kan konstatera att detta förslag inte heller har något stöd i utskottet. Samtliga motionsyrkanden avstyrks härmed. Upphovsrättsskyddade konstverk på offentliga platser I motionerna 2021/22:2430 (SD) yrkande 8 och 2021/22:3227 (C) yrkande 30 anförs att upphovsrättslagen behöver moderniseras och bli teknikneutral så att bilder på offentlig konst fritt kan delas online utan restriktioner. Denna argumentation har, såvitt utskottet förstår, sin bakgrund i olika domstolsavgöranden som pekar i motsatt riktning. Utskottet har, som redovisats, avstyrkt identiska motionsyrkanden vid tidigare tillfällen men vill ändå åter framhålla att i en dom slagit fast att rätten att fritt avbilda upphovsrättsligt skyddade konstverk på offentlig plats inte innefattar en rätt för en ideell organisation att även publicera sådana avbildningar digitalt i en databas. Patent- och har därefter i en dom uttalat att inte heller privatpersoner har rätt att publicera bilder av upphovsrättsligt skyddade konstverk på offentlig plats. Den sistnämnda domen är dock ett underrättsavgörande med ett begränsat prejudikatvärde, och utskottet avser inte att förorda några tillkännagivanden i linje med vad motionärerna föreslår. De nämnda motionsyrkandena avstyrks härmed. Frågor som rör patent Utskottets förslag i korthet tillkännager för regeringen att den bör se över handläggningstider och kostnader i civilrättsliga mål om patent med inriktningen att dessa ska hållas nere. avslår övriga motionsyrkanden som rör patent. Utskottet hänvisar i dessa fall till gällande rätt. Jämför reservation 5 (S, C, MP) och 6 (M, KD, L). I kommittémotion 2021/22:3687 av m.fl. (M) yrkande 11 anförs att processrätten som rör patenträttsliga mål behöver ses över. Motionärerna menar att översynen bl.a. bör innefatta dels handläggningstider och kostnader i civilrättsliga mål om patent, dels villkoren för att åklagare ska kunna väcka straffrättsligt åtal för patentintrång. I kommittémotion 2021/22:2435 skriver m.fl. (SD) att har relativt få patenttvister som avgörs i domstol och att detta troligen beror på att den svagare parten tar en stor risk genom att eventuellt få betala stora rättegångskostnader. I yrkandena 3 och 4 anförs därför att regeringen bör utreda dels en försäkringslösning för den som hamnar i en tvist om intrång, dels ett tak för rättegångskostnader vid patenttvister. I kommittémotion 2021/22:3199 av m.fl. (V) yrkande 25 förordas att regeringen bör utreda hur patenträttigheterna kan ses över, bl.a. med avseende på hur obalansen mellan parterna vid rättegångar påverkar nyttiggörande av forskning och innovationsviljan. För kapitalsvaga nystartade svenska företag eller enskilda forskare är det viktigt att det finns ett regelverk som på ett bättre sätt än skyddar dem vid patentintrång. Det skriver m.fl. (L) i kommittémotion 2021/22:3380. Av yrkande 6 framgår att motionärerna vill att det ska finnas regler som håller nere eller begränsar processkostnaderna för mindre företag i patenttvister samt att regeringen ska se över hur åklagare i större omfattning kan väcka åtal för patentintrång. Bakgrund och pågående arbete Patent skyddar tekniska lösningar och uppfinningar. Genom ett patent får patenthavaren en ensamrätt att använda uppfinningen yrkesmässigt. Det innebär att ingen annan har rätt att använda den vid t.ex. tillverkning eller försäljning. Tanken med patentsystemet är att den tekniska utvecklingen ska stimuleras. Uppfinnaren får patent mot att staten offentliggör uppfinningen. I och med att uppfinningen offentliggörs får allmänheten ny kunskap som kan användas för ytterligare utveckling. De bestämmelser som reglerar patenträtten finns framför allt i patentlagen (1967:837). I mål om patentintrång i domstol är det normalt enskilda som tvistar i en civilprocess. Patentintrång kan dock även behandlas i straffprocess där den som uppsåtligen eller av oaktsamhet har begått ett patentintrång kan dömas till böter eller fängelse. biföll en proposition om att inrätta två specialdomstolar (Patent- och och Patent- och marknadsöverdomstolen) som ska handlägga i princip samtliga landets immaterialrättsliga, konkurrensrättsliga och marknadsföringsrättsliga mål och ärenden (prop. 2015/16:57, bet. 2015/16:JuU10, rskr. 2015/16:159). Avsikten med domstolarna är att öka kvaliteten i dömandet och att uppnå en effektivare rättsprocess för immaterialrättsmålen. Enligt uppgift från har detta resulterat i förkortade handläggningstider för immaterialrättsliga mål, vilket i sin tur skapar möjlighet till begränsade rättegångskostnader. Mellan har antalet patentmål i balans i domstolen sjunkit med nästan två tredjedelar (från 58 till 21 mål). Av årsredovisning framgår vidare att Patent- och under samtliga år efter inrättandet 2016 har avgjort fler mål och ärenden än vad som inkommit, vilket har inneburit att balanserna stadigt har minskat. Sedan utgången av 2017 har balansen minskat med . När det gäller frågan om att begränsa eller införa ett tak för kostnader i patenttvister kan det inledningsvis nämnas att utskottet i betänkandet Ett enhetligt patentskydd i EU (bet. 2013/14:NU21) framhöll att det enhetliga patentsystemet kommer att innebära att sökande enklare, snabbare och billigare kan få patentskydd med stor utbredning. En patenthavare som vill försvara sitt patent kommer i det nya systemet att kunna väcka talan i en enda domstol i stället för att som behöva göra det i olika länder. För patenthavarna innebär det en ökad förutsebarhet och minskade kostnader. uppger att regeringen arbetar på EU-nivå inom ramen för det enhetliga patentsystemet för att skapa bättre förutsättningar för små och medelstora företag när det gäller processer i domstol. Fokus för arbetet är att skapa en snabb och effektiv domstolsprocess inte minst för små aktörer när det gäller handläggningstider (per instans), reducerade ansökningsavgifter för bl.a. mikro- och småföretag samt ett tak för rättegångskostnader. Det enhetliga patentsystemet har dock ännu inte tagits i bruk. Det avtal som är grunden till den nya patendomstolen tillämpas provisoriskt, vilket innebär att domstolen existerar som en internationell organisation. Det som återstår är att slutföra rekrytering och utbildning av domare det enhetliga patentsystemet kan komma igång fullt ut. Med det nya systemet kommer små- och medelstora företag därmed att erbjudas möjligheten att processa mer kostnadseffektivt. uppger vidare att en ändring av svenska regler om rättegångskostnadsansvar genom olika typer av speciallösningar för just patenträttsliga tvister inte vore helt oproblematiskt. Den svenska inställningen under förhandlingarna om det enhetliga patentsystemet när det gäller att begränsa kostnader i patenttvister var enligt mycket restriktiv. Skälen till det var bl.a. att det för svensk del skulle innebära att man frångår det redan etablerade systemet med generella begränsningsregler för alla former av civilrättsliga ”småmål” och den därutöver grundläggande principen om att den vinnande parten ska få ersättning för sina skäligen påkallade rättegångskostnader. När det gäller frågan om en svensk försäkringslösning uppger att man av flera skäl kan ifrågasätta lämpligheten av att staten går in med stöd i försäkringslösningar som syftar till att begränsa små innovatörers kostnadsansvar vid en domstolstvist. Ett skäl är att staten genom sådana lösningar kan hämma konkurrensen och att staten varken direkt eller indirekt bör involveras i den ena sidan i en civilrättslig process, där båda parter kan ha goda skäl för sina ståndpunkter. Ett annat skäl är att en försäkringslösning kan ifrågasättas utifrån principerna om likabehandling och objektivitet. utredningar som tittat på fråga har därför kommit till slutsatsen att detta är en fråga för den privata marknaden att lösa. uppger vidare att är en liten marknad och att en europeisk försäkringslösning dock skulle kunna erbjuda ett bredare underlag av företag och skulle kunna skapa bättre förutsättningar för denna typ av försäkringslösningar. tillstyrkte ett enigt utskott propositionen Skärpta straff för de allvarligaste fallen av immaterialrättsintrång (prop. 2019/20:149, bet. 2019/20:NU18). I propositionen föreslog regeringen bl.a. att åtalsprövningsreglerna i de immaterialrättsliga lagarna ska ensas så att åklagare får väcka allmänt åtal för brott när det är motiverat från allmän synpunkt. För patentintrångens del innebär det att kraven för att väcka allmänt åtal sänkts något i förhållande till vad som dittills krävts (dels en målsägandeangivelse, dels att åtalet av särskilda skäl motiveras från allmän synpunkt). beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 2019/20:312), och de nya reglerna trädde i kraft . Utskottet har under den innevarande valperioden, (bet. 2020/21:NU23), avstyrkt motionsyrkanden om villkoren för att åklagare ska kunna väcka straffrättsligt åtal för patentintrång och om att se över tider och kostnader för civilrättsliga mål om patent. Utskottet hänvisade då bl.a. till tidigare utredningar och pågående arbete. och Liberalernas företrädare i utskottet reserverade sig mot utskottets förslag till beslut. Det gjorde även företrädarna för som uttryckte sin uppfattning i en reservation när det gäller kostnader i patentmål. behandlade utbildningsutskottet propositionen Forskning, frihet, framtid – kunskap och innovation (prop. 2020/21:60, bet. 2020/21:UbU16). I motioner som väcktes med anledning av propositionen fanns två yrkanden (V, KD) där det begärdes en översyn med syftet att komma till rätta med ekonomiska obalanser mellan parterna i patentmål och hur dessa obalanser påverkar nyttogörandet av forskning och innovation. förordade att skulle avslå yrkandena och hänvisade bl.a. till näringsutskottets yttrande över propositionen (yttr. 2020/21:NU3y). framhöll i yttrandet bl.a. att den svenska inställningen till tak för rättegångskostnader under förhandlingar om patentsystemet har varit mycket restriktiv oaktat regering och att det pågår ett arbete om den strategiska hanteringen av immateriella tillgångar. beslutade i enlighet med utbildningsutskottets förslag (rskr. 2020/21:254). Företrädarna i utbildningsutskottet för och följde upp de nämnda yrkandena i en reservation. Utskottets ställningstagande redovisas under följande rubriker: – Kostnader i mål om patent – Åtalsprövning vid patentintrång. Kostnader i mål om patent De immaterialrättsliga skydden har stor betydelse för globala konkurrenskraft. Det gäller inte minst reglerna om skydd för patent. I takt med utvecklingen av innovationer, digitalisering och ny teknik måste det finnas möjligheter för och svenska företag att stå starka i den internationella konkurrensen. Ett starkt patentskydd är enligt utskottets mening en förutsättning för att innovationskraften i ska finnas kvar och stärkas. Detta innefattar även de regler som gäller vid civilrättsliga patentmål i domstol. Ett stort problem som utskottet i detta sammanhang vill belysa är de höga kostnader som en patenttvist kan innebära för parterna, i form av dels långa handläggningstider, dels rättegångskostnader i övrigt. De höga kostnaderna är ett betydande hinder för mindre aktörer mot att kunna försvara patent i domstol, och utskottet menar att det måste finnas bättre möjligheter för mindre aktörer att försvara sina rättigheter i sådana processer än vad det gör . Utskottet anser därför att regeringen bör se över handläggningstider och kostnader i civilrättsliga mål om patent med inriktningen att dessa ska hållas nere. En sådan översyn bör ta utgångspunkt i en analys av hur processkostnader och handläggningstider ser ut i jämförbara länder. Översynen bör vidare beakta olika typer av lösningar såsom en försäkring med statlig garanti och ett tak för hur mycket en part i en tvist kan bli skyldig för motpartens rättegångskostnader. Detta är något som bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen.