bet · H901MJU16 · 2022-02-21 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets betänkande Utskottet föreslår tre tillkännagivanden till regeringen med anledning av motionsyrkanden om jakt och viltvård. Tillkännagivandena rör följande frågor: • översyn av jaktlagen • Svenska Jägareförbundets ansvar för jakt- och viltvårdsuppdraget • förbättrade möjligheter att jaga för personer med funktionsnedsättning. Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden om jakt och viltvård från allmänna motionstiden /22, främst med hänvisning till vidtagna åtgärder och pågående arbete. I betänkandet finns sex reservationer (S, SD, V, KD, MP) och nio särskilda yttranden (S, M, SD, C, V, KD, L, MP). I tre av reservationerna (S, V, MP) föreslås att inte ska göra något tillkännagivande till regeringen. Cirka 120 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Vissa frågor om klövvilt Motioner som bereds förenklat 1.Vissa frågor om klövvilt, punkt 1 (KD) 2.Översyn av jaktlagen, punkt 2 (S, V, MP) 3.Tider för jakt, punkt 3 (SD) 4.Jakt- och viltvårdsuppdraget, punkt 4 (S, V, MP) 5.Jaktregler, punkt 6 (MP) 6.Terrängkörning vid jakt, punkt 7 (MP) 1.Översyn av jaktlagen, punkt 2 (S, V) 2.Översyn av jaktlagen, punkt 2 (MP) 3.Jakt- och viltvårdsuppdraget, punkt 4 (S, V) 4.Jakt- och viltvårdsuppdraget, punkt 4 (MP) 5.Motioner som bereds förenklat, punkt 8 (M) 6.Motioner som bereds förenklat, punkt 8 (SD) 7.Motioner som bereds förenklat, punkt 8 (C) 8.Motioner som bereds förenklat, punkt 8 (KD) 9.Motioner som bereds förenklat, punkt 8 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Utskottets förslag till riksdagsbeslut Vissa frågor om klövvilt 2021/22:1163 av (C), 2021/22:1479 av (KD) yrkande 2, 2021/22:1804 av m.fl. (S), 2021/22:3877 av m.fl. (KD) yrkande 24 och 2021/22:3880 av m.fl. (KD) yrkande 97. Reservation 1 (KD) ställer sig bakom det som utskottet anför om att göra en översyn av jaktlagstiftningen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1026 av och (båda C) yrkande 2, 2021/22:3429 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2021/22:3664 av m.fl. (C) yrkande 5 och 2021/22:700 av (C) yrkande 1, 2021/22:1894 av (M), 2021/22:1902 av (M) yrkandena 1 och 2 samt 2021/22:2938 av (M). Reservation 2 (S, V, MP) 2021/22:1176 av (C), 2021/22:2226 av (M) yrkandena 1–4 och 2021/22:2459 av m.fl. (SD) yrkandena 32 och 33. Reservation 3 (SD) ställer sig bakom det som utskottet anför om jakt- och viltvårdsuppdraget och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1607 av och (båda C), 2021/22:2459 av m.fl. (SD) yrkande 42, 2021/22:3429 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2021/22:3877 av m.fl. (KD) yrkande 38 och 2021/22:2674 av (M). Reservation 4 (S, V, MP) 2021/22:2673 av (M). 2021/22:4061 av m.fl. (MP) yrkandena 69–71. Reservation 5 (MP) ställer sig bakom det som utskottet anför om att förbättra möjligheterna för personer med funktionsnedsättning att jaga och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3664 av m.fl. (C) yrkande 6. Reservation 6 (MP) Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (C), (MP), (M), (S), (S), (M), (SD), (S), (S), (S), (L), (SD), (SD), (KD), (V), (M) och (C). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet ca 120 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /22 som bl.a. handlar om jakt på klövvilt, översyn av jaktlagen, jakt- och viltvårdsuppdraget och terrängkörning vid jakt. Ett antal yrkanden tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare och behandlas därför i förenklad ordning. Förslagen i motionerna finns i bilaga 1. Motionsyrkanden som behandlas i förenklad ordning redovisas i bilaga 2. Vissa frågor om klövvilt Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om klövviltsförvaltning, vildsvinsstammens utbredning och förebyggande åtgärder mot klövviltskador. Jämför reservation 1 (KD). I kommittémotion 2021/22:3877 av m.fl. (KD) yrkande 24 anförs att den nationella förvaltningsplanen bör uppdateras i relation till de skador som dovhjort orsakar där den förekommer i hög koncentration. Samma begäran framförs i kommittémotion 2021/22:3880 av m.fl. (KD) yrkande 97. Motionärerna framhåller att det utöver vildsvin även förekommer övrigt klövvilt, i synnerhet dovhjort, som i vissa delar av har förökat sig explosionsartat med stora skador som följd. I motion 2021/22:1804 av m.fl. (S) anförs att länsstyrelserna och viltförvaltningsdelegationerna bör få i uppdrag att verka för en ökad samordnad jakt på vildsvin och dovhjort. Motionärerna pekar på att viltskadorna har ökat markant. De största viltskadorna orsakas av vildsvin, men dovhjorten står också för en stor andel av skadorna. Motionärerna anser att samordning av jakt mellan markägare skulle kunna vara en väg att underlätta jakten. I motion 2021/22:1163 framför (C) att bör ges undantag från det riksdagsbeslut som anger att vildsvin ska få finnas i alla delar av . Motionären befarar att det skulle vara förödande för jord- och skogsbruk om en vildsvinspopulation etablerades på ön. Dessutom skulle friluftslivet i skog och mark inskränkas, landsbygdens trädgårdar drabbas och besöksnäringen begränsas. Enligt motion 2021/22:1479 av (KD) yrkande 2 bör förutsättningarna utredas för att utse till pilotlän när det gäller statlig ersättning för att stängsla in odlingar för att hålla ute klövvilt. Motionären anför att det finns en risk att lantbruk går under på grund av skador från vildsvin och dovvilt. Vidare pekar motionären på att det går att söka stöd för att stängsla in hagar till skydd mot rovdjur, men att det saknas stöd för att stängsla in odlingar mot klövvilt. De övergripande bestämmelserna för viltförvaltningen beslutas av och regeringen. fungerar som den centrala förvaltningsmyndigheten för jakt- och viltfrågor. Det finns även andra myndigheter och aktörer som har ansvar och viktiga roller inom området. tog fram en strategi för svensk viltförvaltning med viktiga inriktningar som ska utveckla och stärka svensk viltförvaltning. Strategin fungerar som en vägvisare för såväl som för andra myndigheter och aktörer. har låtit utvärdera strategin –2020 och har arbetat fram en reviderad version av strategin. Syftet är att kunna ta ytterligare steg mot visionen En viltförvaltning i balans gör att alla kan uppleva viltets värden. Enligt ska den reviderade strategin • ha förnyad aktualitet med avseende på de förutsättningar och processer som präglar arbetet i svensk viltförvaltning, exempelvis när det gäller viltpopulationernas utveckling, hur jakten och viltvården bedrivs och hur vilt brukas som resurs • vara ett tydligt stöd i roll som svensk jakt- och viltmyndighet och kunna utgöra en bas för verksamhetsplaneringen inom viltområdet • främja en ökad samverkan mellan de aktörer som har intressen av att bevara och bruka viltstammar som är en del av fauna • stärka allmänhetens förståelse av hur svensk viltförvaltning bedrivs. Förslaget till reviderad strategi var föremål för remissbehandling fram till . Den reviderade strategin ska gälla 2022–2029. tar även fram nationella förvaltningsplaner för olika viltarter, och de olika länen tar fram regionala förvaltningsplaner. Förvaltningsplanerna är viktiga styrdokument för att nå de politiska mål som satts upp för en viltart. Förvaltningsplanerna ska klargöra målen och ramarna för förvaltningen och bidra till en ökad tydlighet och transparens i förvaltningsarbetet. Planerna ska även ange hur den praktiska förvaltningen av en art bör gå till. Det anges också hur åtgärderna ska följas upp och vem som är ansvarig för olika delar av förvaltningen. ska vara adaptiv, vilket innebär att den ska kunna anpassas till ny kunskap och ändrade förhållanden. Därför revideras planerna med jämna mellanrum. En god samverkan och kommunikation mellan förvaltningen och forskningen är därför viktig. Mål för klövviltsförvaltningen sätts i första hand på regional eller lokal nivå. Ett exempel på regional förvaltning är dovhjortsprojektet i som finansierar. har tillsammans med berörda organisationer startat ett samverkansprojekt som ska leda till en bättre förvaltning av dovhjortar i länet. Målet för projektet är att öka kunskapen om dovhjort och skapa en mer förutsägbar förvaltning. är projektledare och i samarbetet ingår även , , , Föreningen samt naturintresset i Viltförvaltningsdelegationen. Projektet går ut på att befintliga älgskötselområden, som är en sammanslutning av marker med olika ägare och som företräds av både markägar- och jägarintressen, erbjuds att frivilligt ingå i dovhjortsprojektet. Deltagande områden erbjuds utbildningar och föreläsningar av ledande dovhjortsforskare och dovhjortsexperter. Det är skötselområdena som bestämmer målsättningarna för dovhjortsstammen i sina områden. Områdena kommer att få underlag och stöd för att sammanställa skötselplaner för dovhjort. kan bidra till kunskapsinhämtning om dovhjort som art och hur man bäst förvaltar den. Det ska i sin tur kunna leda till en sund dovhjortstam i balans med fodertillgången. har tagit fram en nationell förvaltningsplan för vildsvin –2025. I planen anges bl.a. följande. Länsstyrelsernas förvaltningsplaner eller riktlinjer utgör en grund för den lokala förvaltningen. Det är sedan markägare och jägare som utgör den viktiga lokala förvaltningsnivån och förutsätts ansvara för att ta fram lokala förvaltningsmål. Förankringsprocessen för målen säkerställs i respektive viltförvaltningsdelegation, och de regionala och lokala målen för stammens täthet och avskjutning säkerställer att de nationella resultatmålen uppfylls. De regionala och lokala förvaltningsmålen sätts utifrån respektive läns förutsättningar. De riktlinjer för förvaltning av vildsvin som länsstyrelserna upprättar, skapar tillsammans med insatser från markägare och brukar- och jägarorganisationer förutsättningar för olika former av samverkan. Det är viktigt att alla aktörer stöder olika former av samarbete eftersom det ger möjligheter att utveckla en lokalt fungerande vildsvinsförvaltning över större områden. Det kan i sin tur bidra till effektivare insatser för att minska vildsvinsstammen i de områden där djuren orsakar oacceptabla skador och är inblandade i många trafikolyckor. Flera av landets älgskötselområden har inom ramen för samverkan mellan jägare och markägare, väckt frågan om samverkan inom området även för vildsvinsförvaltning. Detta är en möjlighet så länge det inte påverkar älgförvaltningen negativt, eftersom resurserna inom många älgskötselområden är begränsade och till för älgförvaltning. Av av mål inom (, NV-08872-17) framgår att avser att i samverkan med ta fram en nationell förvaltningsplan för kronhjort och älg. Syftet med förvaltningsplanen är att både främja klövviltsstammarnas kvalitet och minska skador av älg och kronhjort på skogen. Den nationella planen kommer att innehålla målnivåer samt en beskrivning av hur uppföljning och planering kan förbättras samt roller och ansvar kan förtydligas. Planen ska vara en vägledning för hur de regionala aktörerna bör arbeta i den lokala förvaltningen. Myndigheterna arbetar med att ta fram planen. Enligt uppgift från kan fler arter, t.ex. dovhjort, komma att omfattas av nationella planer för flerartsförvaltning . infördes ett nytt älgförvaltningssystem (prop. 2009/10:239, bet. 2010/11:MJU6, rskr. 2010/11:49). Syftet med det nya systemet var att förankra älgförvaltningen lokalt och att arbeta för en ekosystembaserad förvaltning. För att genomföra det nya älgförvaltningssystemet infördes en ny förvaltningsnivå, s.k. älgförvaltningsområden. I proposition 2021/22:58 Stärkt äganderätt, flexibla skyddsformer och ökade incitament för naturvården i skogen med frivillighet som grund anför regeringen att klövviltbetet har stor negativ påverkan på virkesproduktionen och den biologiska mångfalden. Regeringen bedömer därför att en tydlig minskning av klövviltpopulationerna utifrån lokala och regionala förhållanden bör ske i närtid som skogsskötseln anpassas för ökade fodermängder. Regeringen bedömer även att syftet med det nya älgförvaltningssystem som infördes inte uppnåtts. Eftersom viltskadorna beror på det sammanlagda betestrycket från främst älg, dovhjort, kronhjort och rådjur anser regeringen att det är önskvärt att man i viltförvaltningen beaktar även dessa arter. Regeringen bedömer att det behövs mer rådgivning om klövviltsförvaltning och skogsskötsel med syftet att minska klövviltskador på skog och öka fodermängderna. I syfte att åstadkomma den eftersträvade balansen mellan klövviltsstammar och fodertillgången bedömer regeringen att ytterligare insatser behövs. Regeringen avser därför att ge och i uppdrag att tillsammans med länsstyrelserna och andra relevanta organisationer utreda möjligheterna till olika incitament samt vid behov regelförändringar för att minska skadenivåerna. I proposition 1986/87:58 föreslog regeringen att vildsvin ska få finnas frilevande i landet i begränsad omfattning. Utskottet tillstyrkte förslaget (bet.1986/87:JoU15) som senare antog (prot. 1986/87:113). i gjorde en hemställan till där begärde att skulle driva frågan om undantag från riksdagsbeslutet att vildsvin ska få finnas i hela landet. beslutade att inte vidta någon åtgärd med anledning av hemställan. hänvisade till att har det regionala ansvaret inom viltförvaltningen i länet och för skötsel av vildsvin om sådana finns. Vidare pekade på bl.a. bestämmelserna om möjligheterna till skyddsjakt på vildsvin. svarade dåvarande näringsminister bl.a. följande på en skriftlig fråga om vildsvin på (fr. 2020/21:3464). Jag är väl medveten om att det är oerhört angeläget att komma till rätta med de problem som vildsvin orsakar, såväl på gröda och mark som i trafiken. Regeringen har därför vidtagit flera åtgärder. För att göra jakten efter vildsvin enklare och mer effektiv har regeringen bland annat beslutat att tillåta nattriktmedel och rörlig belysning vid jakt efter vildsvin. Förra jaktåret uppgick avskjutningen till drygt 146 000 vildsvin, en ökning med närmare 34 000 skjutna vildsvin jämfört med året innan. Regeringen har även lämnat över en proposition till med förslag till ändringar i jaktlagen (1987:259). Förslagen innebär att länsstyrelserna får möjlighet att i enskilda fall förbjuda eller ställa upp villkor för utfodring av vilt. Propositionen bifölls av och de nya reglerna kommer att börja gälla . Det s.k. vildsvinspaketet inom livsmedelsstrategin som regeringen beslutade om 2020 ska bidra till att mer vildsvinskött når marknaden genom att underlätta köttets väg till konsument. Därtill har regeringen beslutat om att införa subventioner för analyskostnader för trikiner och cesium. , som har det övergripande ansvaret för viltförvaltning, har på regeringens uppdrag tagit fram en nationell förvaltningsplan för vildsvin där resultat och åtgärdsmål framgår. ska minst , med start , följa upp resultatmålen i förvaltningsplanen. Regeringen har gett länsstyrelserna i uppdrag att revidera sina förvaltningsplaner efter övergripande förvaltningsplan. Regeringen har beslutat om en fortsatt mycket väl tilltagen jakttid på vildsvin som i stort sett överlappar vildsvinens huvudsakliga uppfödningsperiod. Jakt på vildsvinets årsungar kan bedrivas året runt. Jakten är tillåten dygnet runt och jakt med drivande hund kan bedrivas under en stor del av året. Utöver det finns det möjlighet att förebygga skada genom skyddsjakt på enskilds initiativ året runt på vildsvin som kommer in på gård och i trädgård och det finns möjlighet att ansöka om skyddsjakt hos . Detta gäller i hela landet. Motiverade och aktiva jägare är en förutsättning för en väl fungerande viltförvaltning. Jag ser det därför som nödvändigt med en väl fungerande samverkan mellan dessa och andra aktörer. Sammantaget har regeringen vidtagit flera åtgärder i syfte att göra jakten efter vildsvin, som enligt beslut är en del av den svenska faunan, enklare och mer effektiv och jag kommer fortsätta följa frågan. I viltskadeförordningen (2001:724) regleras förutsättningarna för att lämna bidrag av statsmedel för åtgärder för att förebygga skada av vilt och för att ersätta skada av vilt i enlighet med bestämmelserna i förordningen. Vid prövningen av om ersättning ska lämnas ska det särskilt beaktas om viltet får jagas, skadans omfattning samt möjligheten att genomföra en effektiv skyddsjakt eller andra skadeförebyggande åtgärder (11 §). När det gäller viltskador på egendom är grundprincipen att skador i första hand ska förebyggas eller hindras genom ordinarie jakt. (Se föreskrifter om bidrag och ersättningar för viltskador, NFS 2018:5). Utskottet kan inledningsvis konstatera att de ökande klövviltsstammarna, särskilt vildsvinsstammarna, på många håll i landet orsakar skador och andra problem för bl.a. lantbrukare och trafikanter. Därutöver har i vissa områden klövviltbetet en negativ påverkan på virkesproduktionen och den biologiska mångfalden. Utskottet har behandlat frågan om att hantera de problem som de ökande vildsvinsstammarna orsakar. Utskottet ser därför positivt på de åtgärder som regeringen har vidtagit för att begränsa skador orsakade av bl.a. vildsvin. Mål för klövviltsförvaltningen sätts i första hand på regional eller lokal nivå. De regionala och lokala förvaltningsmålen sätts utifrån respektive läns förutsättningar och kan därmed få en lokal förankring. Dessutom möjliggörs på detta sätt olika former av regional och lokal samverkan. När nationella förvaltningsplaner för vissa arter tas fram, är dessa en vägledning för hur de regionala aktörerna bör arbeta i den lokala förvaltningen. Som framgår av redovisningen ovan arbetar myndigheterna med en nationell förvaltningsplan för kronhjort och älg, och fler arter, t.ex. dovhjort, kan komma att omfattas av nationella planer för flerartsförvaltning . Utskottet noterar även att regeringen avser att ge och i uppdrag att tillsammans med länsstyrelserna och andra relevanta organisationer utreda möjligheterna till olika incitament samt vid behov regelförändringar för att minska klövviltskador på skog. Utskottet ser positivt på det arbete som pågår inom klövviltsförvaltningen och avser att fortsätta följa frågan. När det gäller frågan om vildsvin på noterar utskottet att har uttalat att har det regionala ansvaret inom viltförvaltningen i länet och för skötsel av vildsvin om sådana finns. har även pekat på bl.a. möjligheterna till skyddsjakt på vildsvin. Utskottet finner inte skäl att ta något initiativ till ett sådant undantag som efterfrågas i motionen. Förutsättningarna för att lämna bidrag av statsmedel för åtgärder för att förebygga skada av vilt regleras i viltskadeförordningen (2001:724) som utgår från att skador i första hand ska förebyggas eller hindras genom ordinarie jakt. Utskottet har inget att invända mot denna ordning. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2021/22:1163 (C), 2021/22:1479 (KD) yrkande 2, 2021/22:1804 (S), 2021/22:3877 (KD) yrkande 24 och 2021/22:3880 (KD) yrkande 97. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om att göra en översyn av jaktlagstiftningen och tillkännager detta för regeringen. avslår motionsyrkanden om jaktbrott och jaktlicens. Jämför reservation 2 (S, V, MP) och särskilt yttrande 1 (S, V) och 2 (MP). I kommittémotion 2021/22:3429 av m.fl. (M) yrkande 1 anförs att en utredning bör tillsättas med uppdraget att se över den svenska jaktlagstiftningen i syfte att lägga fram en ny jaktlag med tydlig systematik och moderna bestämmelser. Motionärerna framhåller att syftet med en ny lagstiftning ska vara att åstadkomma en hållbar jakt och viltvård med bred folklig förankring, inte minst utanför storstadsområdena. I kommittémotion 2021/22:3664 av m.fl. (C) yrkande 5 anför motionärerna att en ny jaktlagsutredning bör tillsättas för att ta fram ett förslag till ett modernt och enkelt regelverk som möter en bred acceptans och där skadorna för jord- och skogsbruket samt mängden viltolyckor minskar. Motionärerna framhåller att viltförhållandena har förändrats väsentligt i sedan jaktlagen tillkom. Viltet orsakar stora ekonomiska skador för olika näringar och samhället i stort, vilket ställer nya krav på lagstiftningen. En likalydande begäran framförs av och (båda C) i motion 2021/22:1026 yrkande 2. Även (C) framhåller i motion 2021/22:700 yrkande 1 att det behövs en uppdaterad jaktlagstiftning. Enligt motion 2021/22:1894 av (M) bör straffskalan för jaktbrott på varg ses över för att anpassas till samma nivåer som annat jaktbart vilt som jagas på licens. Motionären anser att straffen för att ha felaktigt avlivat en varg är orimligt höga. I motion 2021/22:1902 yrkande 1 anför (M) att jaktlagen bör ses över i syfte att vargen inte ska betraktas som ett hotat, sällsynt eller annars särskilt skyddsvärt vilt vid tillämpning av 44 § jaktlagen om grovt jaktbrott. I yrkande 2 i motionen framhålls att en översyn av lagstiftningen bör göras i syfte att felaktig avlivning av en varg inte ska räknas som ett grovt jaktbrott. Enligt motion 2021/22:2938 av (M) bör 33 § jaktlagen, om bl.a. licens för älgjakt, upphävas till förmån för en sund klövviltsstam och en ökad tillväxt av svensk grön ekonomi. Motionären menar att en sådan förenkling av regelverket skulle underlätta för klövviltsjakt och leda till en minskad klövviltsstam. Detta skulle i sin tur medföra bl.a. färre trafikolyckor och minskade viltbetesskador inom svenskt skogsbruk. Regeringen beslutade att tillsätta en utredning som skulle se över den svenska jaktlagstiftningen. I kommittédirektivet (2012:77) sammanfattas uppdraget enligt följande. En särskild utredare ska se över den svenska jaktlagstiftningen med syfte att få till stånd dels en modern lagstiftning med tydlig systematik och moderna bestämmelser för en långsiktigt hållbar jakt och viltvård samt djurskydd för de vilda djuren, dels ett förbättrat genomförande av EU-rättsliga åtaganden. Myndighetsansvaret för jakten och viltvården ska utvärderas. En partiell översyn av lagen (2000:592) om viltvårdsområden ska också göras. Utredaren ska också överväga möjligheten att avskaffa den s.k. dubbla jakträtt som finns inom vissa delar av renskötselområdet till följd av bestämmelsen i 25 § rennäringslagen (1971:437) om rätt för medlemmar i samebyar att jaga på renbetesfjällen och i lappmarkerna. Utredaren ska vidare överväga hur jakten, inom ramen för EU-rättsliga åtaganden, långsiktigt kan tryggas på renbetesfjällen i och på kronomarken ovanför odlingsgränsen i och . Utredningen antog namnet (2012:01). Enligt ett tilläggsdirektiv skulle uppdraget redovisas slutligt (dir. 2013:66). Regeringen beslutade dock att skulle upphöra. Med anledning av att utredningen hade upphört tillkännagav att regeringen skulle utreda vissa jaktfrågor som den avvecklade haft i uppdrag att utreda (bet. 2014/15:MJU9, rskr. 2014/15:154). De jaktfrågor som avsågs var samernas rätt att jaga (den s.k. dubbla jakträtten), rätt till jakt efter småvilt på kronomark ovan odlingsgränsen, jakt på allmänt vatten, jakt i ekonomiska zon, förvaltning av säl, jakt på kronhjort, regelförenklingar i fråga om viltvårdsområden och allmän regelförenkling. Av regeringens skrivelse 2020/21:75 skrivelser till regeringen – åtgärder framgår att regeringen har vidtagit åtgärder när det gäller vissa av dessa frågor men att punkten inte är slutbehandlad. Ärendet bereds därför vidare. Av 43 § jaktlagen (1987:259) framgår under vilka förutsättningar någon kan dömas för jaktbrott. I 44 § samma lag regleras när ett jaktbrott är att anse som grovt. Vid grovt brott döms till fängelse, lägst och högst . Vid bedömandet av om brottet är grovt ska särskilt beaktas om det avsåg ett hotat, sällsynt eller annars särskilt skyddsvärt vilt om det har utförts vanemässigt eller i större omfattning