bet · H901UbU21 · 2022-03-17 00:00:00 — Stärkt kvalitet och likvärdighet i pedagogisk omsorg Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag om ändringar i skollagen som syftar till att stärka kvaliteten och likvärdigheten i pedagogisk omsorg. De lagändringar utskottet tillstyrker innebär bl.a. tydligare och utökade krav på den pedagogiska omsorgen. Verksamheten ska förbereda barnen för utbildning inom skolväsendet och i samarbete med hemmen främja barns allsidiga personliga utveckling till aktiva, kreativa, kompetenta och ansvarskännande individer och medborgare. Huvudmannen för den pedagogiska omsorgen föreslås vara skyldig att se till att ett barn som har behov av det ges särskilt stöd i sin utveckling. Vidare föreslås att personalen ska ges möjlighet till kompetensutveckling och att varje huvudman systematiskt och kontinuerligt ska planera, följa upp, utveckla och utvärdera verksamheten. Utskottet tillstyrker också de lagändringar som innebär att en kommun efter ansökan ska pröva om en enskild ska godkännas som huvudman för en pedagogisk omsorg som ska bedrivas i kommunen. Om verksamheten ska bedrivas där en person som är eller äldre är folkbokförd föreslås att han eller hon ska visa upp ett utdrag ur belastningsregistret. Efter ett godkännande ska det enligt förslaget utövas tillsyn över att kraven fortlöpande är uppfyllda samt finnas möjlighet att återkalla godkännandet utan föregående föreläggande om kraven är uppfyllda. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Utskottet föreslår ett tillkännagivande till regeringen med anledning av två motionsyrkanden om att ett utdrag ur belastningsregistret för ansökan om att bedriva pedagogisk omsorg inte enbart ska visas upp utan även lämnas in och arkiveras. Utskottet anser att bör avslå övriga motionsyrkanden. I betänkandet finns 16 reservationer (S, M, SD, C, V, KD, L, MP). I en reservation (S, C, V, MP) föreslås att inte ska göra något tillkännagivande till regeringen. Proposition 2021/22:78 Stärkt kvalitet och likvärdighet i pedagogisk omsorg. Cirka 30 yrkanden i följdmotioner (M, SD, V, KD) och en motion från allmänna motionstiden /22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Övergripande om pedagogisk omsorg Personalens utbildning och kompetens Lämplighetsprövning av enskilda huvudmän Kretsen som omfattas av kravet på utdrag ur belastningsregistret Dokumentation av uppvisat registerutdrag Ansvar för prövning av tillstånd och tillsyn av pedagogisk omsorg 1.Övergripande om pedagogisk omsorg och verksamhetens innehåll, punkt 2 (SD) 2.Övergripande om pedagogisk omsorg och verksamhetens innehåll, punkt 2 (KD) 3.Personalens utbildning och kompetens, punkt 3 (M, L) 4.Personalens utbildning och kompetens, punkt 3 (SD) 5.Personalens utbildning och kompetens, punkt 3 (V) 6.Personalens utbildning och kompetens, punkt 3 (KD) 7.Lämplighetsprövning av enskilda huvudmän, punkt 4 (SD) 8.Lämplighetsprövning av enskilda huvudmän, punkt 4 (V, MP) 9.Lämplighetsprövning av enskilda huvudmän, punkt 4 (KD) 10.Kretsen som omfattas av ägar- och ledningsprövning, punkt 5 (V) 11.Utdrag ur belastningsregistret för personer som stadigvarande vistas på verksamhetsstället, punkt 6 (SD) 12.Utdrag ur belastningsregistret för personer som praktiserar m.m., punkt 7 (SD, KD) 13.Dokumentation av uppvisat registerutdrag, punkt 8 (S, C, V, MP) 14.Ansvar för tillsyn, punkt 9 (SD, KD) 15.Ansvar för prövning av tillstånd m.m., punkt 10 (M) 16.Ansvar för prövning av tillstånd m.m., punkt 10 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motion från allmänna motionstiden /22 Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800). Därmed bifaller proposition 2021/22:78. Övergripande om pedagogisk omsorg och verksamhetens innehåll 2021/22:4377 av m.fl. (KD) yrkandena 1, 2, 5–8 och 10 samt 2021/22:4378 av m.fl. (SD) yrkande 6. Reservation 1 (SD) Reservation 2 (KD) Personalens utbildning och kompetens 2021/22:4376 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2, 2021/22:4377 av m.fl. (KD) yrkande 9, 2021/22:4378 av m.fl. (SD) yrkandena 4 och 5 samt 2021/22:4379 av m.fl. (M) yrkande 2. Reservation 3 (M, L) Reservation 4 (SD) Reservation 5 (V) Reservation 6 (KD) Lämplighetsprövning av enskilda huvudmän 2021/22:4376 av m.fl. (V) yrkande 3, 2021/22:4377 av m.fl. (KD) yrkande 11 och 2021/22:4378 av m.fl. (SD) yrkande 1. Reservation 7 (SD) Reservation 8 (V, MP) Reservation 9 (KD) Kretsen som omfattas av ägar- och ledningsprövning 2021/22:4376 av m.fl. (V) yrkande 4. Reservation 10 (V) Utdrag ur belastningsregistret för personer som stadigvarande vistas på verksamhetsstället 2021/22:4378 av m.fl. (SD) yrkande 3. Reservation 11 (SD) Utdrag ur belastningsregistret för personer som praktiserar m.m. 2021/22:4377 av m.fl. (KD) yrkande 12. Reservation 12 (SD, KD) Dokumentation av uppvisat registerutdrag ställer sig bakom det som utskottet anför om dokumentation av uppvisat registerutdrag och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4378 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2021/22:4379 av m.fl. (M) yrkande 3. Reservation 13 (S, C, V, MP) 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 12, 2021/22:4377 av m.fl. (KD) yrkande 3 och 2021/22:4378 av m.fl. (SD) yrkande 7. Reservation 14 (SD, KD) Ansvar för prövning av tillstånd m.m. 2021/22:4377 av m.fl. (KD) yrkande 4 och 2021/22:4379 av m.fl. (M) yrkande 1. Reservation 15 (M) Reservation 16 (KD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (L), (M), (S), (M), (SD), (C), (V), (M), (SD), (S), (KD), (S), (SD), (MP), (L) och (S). Ärendet och dess beredning I proposition 2021/22:78 Stärkt kvalitet och likvärdighet i pedagogisk omsorg föreslår regeringen att antar det förslag till ändringar i skollagen (2010:800) som lagts fram i propositionen. Utredningen om fritidshem och pedagogisk omsorg (U 2018:08) lämnade betänkandet Stärkt kvalitet och likvärdighet i fritidshem och pedagogisk omsorg (SOU 2020:34). I propositionen behandlas de förslag om pedagogisk omsorg som finns i betänkandets avsnitt 11.6.1, 11.6.2, 11.6.4 och 11.7. Betänkandet har remissbehandlats. Under den fortsatta beredningen har även getts tillfälle att yttra sig. Regeringens förslag till riksdagsbeslut återges i bilaga 1. Regeringens lagförslag finns i bilaga 2. Fyra motioner har väckts med anledning av propositionen. Inom ramen för ärendet behandlas också en motion från allmänna motionstiden /22. Förslagen i motionerna finns i bilaga 1. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över lagförslagen. Ändringar har gjorts i linje med Lagrådets förslag. Lagrådets synpunkter behandlas i propositionen. I förhållande till lagrådsremissen har dessutom vissa språkliga och redaktionella ändringar gjorts. Pedagogisk omsorg är ett alternativ till förskola eller fritidshem och vänder sig till barn i samma åldrar (1–). Pedagogisk omsorg har ett uppdrag som liknar förskolans och fritidshemmets men ingår inte i skolväsendet och styrs, till skillnad från förskolan och fritidshemmet, inte av en läroplan. Förskolans läroplan ska dock vara vägledande för pedagogisk omsorg. I propositionen framhålls att verksamheten ofta är förknippad med små barngrupper och hemlika, lugna miljöer. Familjedaghem, dvs. verksamheter som huvudsakligen bedrivs i det egna hemmet, är den vanligaste formen av pedagogisk omsorg och utgör av alla verksamheter. I propositionen redogörs för att antalet barn i pedagogisk omsorg har minskat drastiskt och minskar . var 9 723 barn inskrivna i pedagogisk omsorg i . var motsvarande siffra för barn i familjedaghem cirka 130 000. Enligt kan minskningen förklaras av utbyggnaden av förskola och fritidshem (370, Pedagogisk omsorg: En nationell kartläggning av verksamhetsformens struktur och styrning i kommunerna). I propositionen framhålls att barns möjligheter till utveckling och lärande har betydelse för deras fortsatta lärande och deras förutsättningar att förbereda sig inför start i förskoleklass och skola. Vidare anförs att flera studier exempelvis visar att deltagande i förskola har en positiv effekt på fortsatta kunskapsresultat och livsvillkor. Regeringen anser att en verksamhet av hög kvalitet dessutom har en kompensatorisk effekt och är speciellt betydelsefull för barn från missgynnade förhållanden, för utsatta barn och barn från minoritetsgrupper (t.ex. likvärdig förskola för alla barn – innebörder och indikatorer 2015). Regeringen framhåller att granskningar och studier dock tyder på att det finns en risk för att barn i pedagogisk omsorg inte alltid ges en verksamhet som stimulerar till utveckling och lärande och förbereder dem för fortsatt lärande. I propositionen redogörs för Skolinspektionens granskningsrapport lärande i pedagogisk omsorg (dnr 400-2015:3323), som visar att pedagogisk omsorg bedrivs under mycket olika förutsättningar och med varierande kvalitet. De flesta barnen i pedagogisk omsorg erbjuds en god verksamhet där de ges omsorg och trygghet och på så vis även förutsättningar att lära och utvecklas, medan vissa verksamheter har torftiga lärmiljöer där dagbarnvårdare i liten utsträckning stöttar och stimulerar barnens lek, kreativitet och språkutveckling. Vidare redogörs för att det finns variationer när det gäller personalens möjlighet till kontinuerlig kompetensutveckling och reflektion. Utredningen om fritidshem och pedagogisk omsorg har kartlagt och analyserat om pedagogisk omsorg stimulerar barns utveckling och lärande och om verksamheten förbereder barnen för fortsatt lärande. Kartläggningen visar att det förekommer att verksamheter har stora brister och att det finns en stor variation i kvaliteten. Huvudmän vittnar om att möjligheten till insyn är begränsad och att det är otydligt vilka krav som gäller för verksamheten och den som bedriver den. Regeringen framhåller att detta bl.a. innebär ett problem vid kommuners tillsyn av enskild verksamhet. Utredningen konstaterar även att skillnaderna mellan förskolan och den pedagogiska omsorgen har blivit större i takt med att förskolans roll i skolväsendet har stärkts och förtydligats. Detta innebär enligt utredningen en risk för att barn i pedagogisk omsorg ges allt sämre förutsättningar i förhållande till barn i förskola. Mot den bakgrunden drar utredningen slutsatsen att de bestämmelser som styr pedagogisk omsorg är vaga och otillräckliga. I propositionen lämnar regeringen förslag på åtgärder som syftar till att stärka kvaliteten och likvärdigheten i pedagogisk omsorg. Tydligare och utökade krav på den pedagogiska omsorgen föreslås, bl.a. att verksamheten ska förbereda barnen för utbildning inom skolväsendet. Vidare föreslås att den pedagogiska omsorgen i samarbete med hemmen ska främja barns allsidiga personliga utveckling till aktiva, kreativa, kompetenta och ansvarskännande individer och medborgare. Huvudmannen för den pedagogiska omsorgen föreslås vara skyldig att se till att ett barn som behöver det ges särskilt stöd i sin utveckling. Vidare föreslås att personalen ska ges möjlighet till kompetensutveckling och att varje huvudman systematiskt och kontinuerligt ska planera, följa upp, utveckla och utvärdera verksamheten. I propositionen föreslås också att en kommun efter ansökan ska pröva om en enskild ska godkännas som huvudman för en pedagogisk omsorg som ska bedrivas i kommunen. För godkännande föreslås att det ska krävas att den enskilde har insikt i och förutsättningar att följa de föreskrifter som gäller för verksamheten och i övrigt bedöms som lämplig. I fråga om juridiska personer föreslås att det ska prövas att ledning och ägare uppfyller kraven. Om verksamheten ska bedrivas där en person som är eller äldre är folkbokförd föreslår regeringen att han eller hon ska visa upp ett utdrag ur belastningsregistret. Efter ett godkännande ska det enligt förslaget utövas tillsyn över att kraven fortlöpande är uppfyllda samt finnas möjlighet att återkalla godkännandet utan föregående föreläggande om kraven är uppfyllda. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Betänkandet är disponerat så att utskottet inleder med att behandla regeringens lagförslag och bedömningar. Därefter behandlas motionsyrkanden med förslag på tillkännagivanden till regeringen i frågor som anknyter till lagförslagen. Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till ändringar i skollagen. Ändringarna innebär att tydligare och utökade krav ställs på den pedagogiska omsorgen. Det föreslås framgå av skollagen att verksamheten ska förbereda barnen för utbildning inom skolväsendet och i samarbete med hemmen främja barns allsidiga personliga utveckling till aktiva, kreativa, kompetenta och ansvarskännande individer och medborgare. Huvudmannen för den pedagogiska omsorgen föreslås vara skyldig att se till att ett barn som behöver det ges särskilt stöd i sin utveckling, att personalen ska ges möjlighet till kompetensutveckling och att bedriva ett systematiskt kvalitetsarbete. Ändringarna innebär vidare att en kommun efter ansökan ska pröva om en enskild ska godkännas som huvudman för en pedagogisk omsorg som ska bedrivas i kommunen. Den som är som är eller äldre och folkbokförd på verksamhetsstället föreslås visa upp ett utdrag ur belastningsregistret. Efter ett godkännande ska det enligt förslaget utövas tillsyn över att kraven fortlöpande är uppfyllda samt finnas möjlighet att återkalla godkännandet utan föregående föreläggande om kraven är uppfyllda. Regleringen av pedagogisk omsorg är enligt regeringen relativt begränsad. Enligt skollagen (2010:800) ska barnets bästa vara utgångspunkt i all utbildning och annan verksamhet som rör barn. Detta gäller även pedagogisk omsorg. Även vissa andra generella regler i lagen, t.ex. bestämmelser i 6 kap. om åtgärder mot kränkande behandling och bestämmelser i 23 kap. om entreprenad och samverkan, omfattar verksamhetsformen. I övrigt är pedagogisk omsorg särreglerat i förhållande till de övriga verksamheter som skollagen reglerar. Pedagogisk omsorg innefattas inte i det som hör till skolväsendet, utan ingår i det som benämns annan pedagogisk verksamhet. I sådan verksamhet ingår även öppen förskola, öppen fritidsverksamhet och omsorg under tid då förskola eller fritidshem inte erbjuds (25 kap. 1 §). Kommunen ska sträva efter att i stället för förskola eller fritidshem erbjuda ett barn pedagogisk omsorg om barnets vårdnadshavare önskar det (25 kap. 2 § första stycket). Pedagogisk omsorg kan vara familjedaghem i traditionell mening, men det kan också vara flerfamiljslösningar eller andra verksamheter där det bedrivs pedagogisk verksamhet i annan form än förskola eller fritidshem (Barnomsorgspeng och allmän förskola även för treåringar, prop. 2008/09:115 s. 22, och Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet, prop. 2009/10:165 s. 526 f.). Pedagogisk omsorg ska stimulera barns utveckling och lärande. Barn som av fysiska, psykiska eller andra skäl behöver särskilt stöd i sin utveckling ska ges den omsorg som deras speciella behov kräver. Verksamheten ska utformas så att den förbereder barnen för fortsatt lärande (25 kap. 2 § tredje stycket). Verksamhetens innehåll, personal m.m. Läroplanen för förskolan ska vara vägledande men är inte bindande för pedagogisk omsorg. Det innebär att verksamheten kan tillämpa delar av läroplanen utifrån verksamhetens förutsättningar. Läroplanens avsnitt om normer och värden är lika relevanta för pedagogisk omsorg som för förskolan och blir därmed vägledande i samband med kvalitetsbedömningen vid prövningen av enskild verksamhet (prop. 2009/10:165 s. 527). Enligt 25 kap. 6 § skollagen ska den pedagogiska omsorgen utformas med respekt för barnets rättigheter och i överensstämmelse med grundläggande demokratiska värderingar och de mänskliga rättigheterna som människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet samt solidaritet mellan människor. Verksamheten ska förmedla och förankra respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande demokratiska värderingar som det svenska samhället vilar på. Var och en som verkar inom pedagogisk omsorg ska främja de mänskliga rättigheterna och aktivt motverka alla former av kränkande behandling. Verksamheten ska utgå från en helhetssyn på barnet och barnets behov samt utformas så att den främjar allsidiga kontakter och social gemenskap. Av 25 kap. 7 § skollagen framgår att pedagogisk omsorg ska bedrivas i ändamålsenliga lokaler i grupper med en lämplig sammansättning och storlek. För bedrivande av verksamheten ska det finnas personal med sådan utbildning eller erfarenhet att barnets behov av omsorg och en god pedagogisk verksamhet kan tillgodoses. I förarbetena till bestämmelsen anges att personalens kompetens och engagemang är den viktigaste faktorn för verksamhetens kvalitet, och att kompetensen hör ihop med erfarenhet, utbildning, möjligheter till kompetensutveckling och tillgång till pedagogisk handledning. För att barnens behov av omsorg och en god pedagogisk verksamhet ska kunna tillgodoses bör dagbarnvårdare och personal i pedagogisk omsorg ha en utbildning med inriktning mot barn eller erfarenhet av att arbeta med barn i de åldrar det gäller (prop. 2009/10:165 s. 535). Av 25 kap. 8 § skollagen framgår att kommunen systematiskt ska följa upp och utvärdera verksamheten i pedagogisk omsorg. Om det vid sådan uppföljning, genom klagomål eller på annat sätt kommer fram att det finns brister i den pedagogiska omsorgen ska kommunen se till att nödvändiga åtgärder vidtas. Den kommun som har beviljat bidrag till en enskild för att bedriva pedagogisk omsorg i kommunen har tillsynsansvar enligt 26 kap. 4 § skollagen. Kommunen får förelägga en huvudman att fullgöra sina skyldigheter (26 kap. 10 §). Kommunen får återkalla rätten till bidrag om ett föreläggande inte följs och missförhållandet är allvarligt (26 kap. 13 §). Om det är sannolikt att ett beslut om återkallelse kommer att fattas och beslutet inte kan avvaktas med hänsyn till allvarlig risk för barnens hälsa eller säkerhet eller av någon annan särskild anledning, får kommunen förbjuda huvudmannen att tills vidare, helt eller delvis, driva verksamheten vidare (26 kap. 18 §). För plats i pedagogisk omsorg som erbjuds i stället för förskola eller fritidshem får avgifter tas ut (25 kap. 9 §). En person som erbjuds en anställning inom pedagogisk omsorg ska visa upp ett utdrag ur det register som förs enligt lagen (1998:620) om belastningsregister för den som erbjuder anställningen. Utdraget ska vara högst gammalt. Samma skyldighet gäller för den som erbjuds eller tilldelas arbete inom sådan verksamhet under omständigheter liknande dem som förekommer i ett anställningsförhållande inom verksamheten, om det sker genom uppdrag, anställning hos någon som ingått avtal med den som bedriver verksamheten eller anställning inom annan verksamhet, och den som genom deltagande i ett arbetsmarknadspolitiskt program tilldelas plats för arbetspraktik eller annan programinsats inom sådan verksamhet. Den som inte har visat upp ett sådant registerutdrag får inte anställas, anlitas eller tas emot i verksamheten (2 kap. 31 §). En kontroll av ett registerutdrag ska dokumenteras genom en anteckning om att utdraget har visats upp. Anteckningen ska göras av den inom verksamheten som beslutar om att anställa, anlita eller ta emot någon. Någon annan dokumentation om kontrollen får inte göras (2 kap. 32 §). Pedagogisk omsorg ska stimulera barns utveckling och lärande Det ska förtydligas att verksamheten i pedagogisk omsorg ska förbereda barnen för utbildning inom skolväsendet. Verksamheten ska i samarbete med hemmen främja barns allsidiga personliga utveckling till aktiva, kreativa, kompetenta och ansvarskännande individer och medborgare. Barn som av fysiska, psykiska eller andra skäl behöver särskilt stöd ska ges det stöd som deras speciella behov kräver. Det ska också tydliggöras att huvudmannen för den pedagogiska omsorgen är skyldig att se till att ett barn ges särskilt stöd i sin utveckling, om det framkommer att barnet behöver sådant stöd. Barnets vårdnadshavare ska ges möjlighet att delta vid utformningen av de särskilda stödinsatserna. Skälen för regeringens förslag Barn i pedagogisk omsorg ska förberedas för fortsatt lärande och för utbildning inom skolväsendet Pedagogisk omsorg ska enligt 25 kap. 2 § tredje stycket skollagen utformas så att den förbereder barnen för fortsatt lärande. Regeringen vill stärka kopplingen mellan pedagogisk omsorg och utbildning i skolväsendet ytterligare och bedömer att det bör förtydligas att pedagogisk omsorg ska förbereda barn för utbildning i skolväsendet. Det innebär enligt regeringen att kraven för pedagogisk omsorg utformas på ett sätt som liknar det som gäller för förskolan. Vidare framhålls att det är viktigt att barnen lär sig behärska det svenska språket på en nivå som kan anses åldersadekvat med hänsyn till barnets utveckling i övrigt för att barnen ska förberedas för fortsatt lärande och utbildning inom skolväsendet. Regeringen anser att språket är viktigt och att det kan ha negativa effekter för integrationen om det inte talas någon svenska i verksamheten. Vidare framhålls att svenska är huvudspråk i enligt språklagen (2009:600) och att som huvudspråk är svenskan samhällets gemensamma språk, som alla som är bosatta i ska ha tillgång till och som ska kunna användas inom alla samhällsområden (4 och 5 §§ språklagen). Var och en som är bosatt i ska enligt språklagen ges möjlighet att lära sig, utveckla och använda svenska. Verksamheten i pedagogisk omsorg ska samarbeta med hemmen Enligt skollagen ska utbildningen inom skolväsendet syfta till att i samarbete med hemmen främja barns och elevers allsidiga personliga utveckling till aktiva, kreativa, kompetenta och ansvarskännande individer och medborgare (1 kap. 4 § tredje stycket). Eftersom pedagogisk omsorg inte är en del av skolväsendet omfattas verksamheten inte av bestämmelsen. Personalen i förskolan ska även fortlöpande föra samtal med barnets vårdnadshavare om barnets utveckling. Minst en gång ska personalen och barnets vårdnadshavare därutöver genomföra ett samtal om barnets utveckling och lärande (8 kap. 11 §). Det finns inga bestämmelser om utvecklingssamtal i pedagogisk omsorg. Samarbete med hemmet är enligt regeringen viktigt för att främja barnens lärande och utveckling och för att ge vårdnadshavare möjlighet till inflytande i verksamheten. Regeringen anser därför att det för pedagogisk omsorg ska införas ett lagkrav på samarbete med hemmet som motsvarar det som gäller för utbildning i skolväsendet. Vidare framhålls att det inom ramen för samarbetet med hemmen mycket väl kan hållas samtal om barnets utveckling, liknande det utvecklingssamtal som ska genomföras i förskolan. Huvudmannen ska se till att barn i pedagogisk omsorg ges särskilt stöd Barn som av fysiska, psykiska eller andra skäl behöver särskilt stöd i sin utveckling ska enligt skollagen ges den omsorg som deras speciella behov kräver (25 kap. 2 § tredje stycket). Regeringen anser att lagen bör vara formulerad så att det tydligt framgår att kravet avser stödåtgärder. Enligt motsvarande bestämmelser för förskolan är det rektorn som ska se till att ett barn i förskolan ges särskilt stöd om det framkommer att barnet behöver det. Vem som har ansvaret för att barn i pedagogisk omsorg ges särskilt stöd framgår dock inte tydligt av gällande bestämmelser. Regeringen anser att det i lagen bör tydliggöras att det är huvudmannen för den pedagogiska omsorgen som ska se till att barn som av fysiska, psykiska eller andra skäl behöver särskilt stöd ska ges det stöd som deras speciella behov kräver. Det bör även framgå att barnets vårdnadshavare ska ges möjlighet att delta vid utformningen av de särskilda stödinsatserna. Personal i pedagogisk omsorg ska ha rätt utbildning eller erfarenhet I propositionen anförs att personalens kompetens ofta lyfts som den absolut mest avgörande faktorn för barn och elevers lärande i förskola och skola.