bet · H901FiU21 · 2022-06-14 00:00:00 — 2021/22:4713 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2021/22:4721 av m.fl. (C) yrkande 2. Lån för myndigheternas investeringar i anläggningstillgångar avslår utskottets förslag. Sänkt skatt på diesel inom jord-, skogs- och vattenbruk antar regeringens förslag till a) lag om ändring i socialförsäkringsbalken (avsnitt 2.4 i propositionen) med den ändringen att 100 kap. 2 § ska ha den lydelse som reservanterna föreslår i bilaga 14, b) lag om ändring i socialförsäkringsbalken (avsnitt 2.5 i propositionen), c) lag om ändring i socialförsäkringsbalken (avsnitt 2.6 i propositionen) med den ändringen att uttrycket ”102 kap. 5 §” i 102 kap. 5 § ska bytas ut mot ”102 a kap. 5 §”, d) lag om ändring i lagen (2022:00) om ändring i socialförsäkringsbalken (avsnitt 2.7 i propositionen) med den ändringen att uttrycket ”102 kap. 16 §” i 102 kap. 16 § ska bytas ut mot ”102 kap. 16 a §”, e) lag om ändring i lagen (2022:00) om ändring i socialförsäkringsbalken (avsnitt 2.8 i propositionen). Därmed bifaller proposition 2021/22:99 punkterna 4–8 och avslår motion 2021/22:4721 av m.fl. (C) yrkande 1. avslår utskottets förslag. Utbetalning av garantipension inom EES och i samt i Tillfälligt tilläggsbidrag till barnfamiljer inom bostadsbidraget med anledning av ökade levnadsomkostnader antar regeringens förslag till a) lag om ändring i socialförsäkringsbalken, b) lag om ändring i socialförsäkringsbalken. Därmed bifaller proposition 2021/22:99 punkterna 15 och 16. Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution avslår utskottets förslag. Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom godkänner den föreslagna användningen av anslaget 1:3 Bostadstillägg till pensionärer inom utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom. Därmed bifaller proposition 2021/22:99 punkt 20. Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Vi ställer oss bakom propositionerna och anser att bör avslå förslagen i utskottsinitiativet. I det följande behandlas de frågor som berörs av utskottsinitiativet. Pensionerna och utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Det övergripande syftet med den nya förmån som föreslås i propositionen – garantitillägg i bostadstillägget – är att långsiktigt förbättra den ekonomiska situationen för pensionärer som har låg allmän ålderspension. Utskottsmajoritetens förslag innebär i jämförelse med propositionen en betydligt lägre ersättning, som dessutom kommer att införas senare . Den omständigheten att en relativt stor grupp pensionärer kan få rätt till Garantitillägg i enlighet med förslaget i propositionen betyder inte att träffsäkerheten i förslaget är bristfällig utan indikerar snarare att det finns orimligt många pensionärer som behöver få sin ekonomi förstärkt. Garantitillägget innebär visserligen ett avsteg från livsinkomstprincipen och kan ge upphov till högre marginaleffekter. Det kan dock konstateras att grundskyddet för pensionärer överlag utgör ett avsteg från vissa bärande principer i pensionssystemet och att ett väl utvecklat grundskydd är en förutsättning för att skydda ekonomiskt svaga äldre mot ekonomisk utsatthet. gäller att arbete ska löna sig och att den inkomstgrundade pensionen ska återspegla det. Som regeringen anför i propositionen hindrar ett införande av garantitillägget på inget sätt andra reformer på pensionsområdet. Slutligen bör det framhållas att förbättringar av den ekonomiska situationen för den grupp pensionärer som omfattas av förmånen är mycket angelägna och därför bör genomföras så snart det är möjligt. Vi tillstyrker således regeringens förslag om garantitillägg i bostadstillägget, avstyrker motion 2021/22:4721 (C) i berörda delar, och anser att utskottsinitiativet ska avslås. Under utskottets beredning av ärendet har det, genom yttrandet från justitieutskottet, framkommit att redan utan tillskottet som föreslås i utskottsinitiativet kommer att ha ett överskott om ca och att några tillskott för passverksamheten eller för inköp av nya fordon eller ny utrustning inte behövs. Förslaget i utskottsinitiativet bör således avslås. Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap invasion av har inneburit att läget skärps ytterligare och att ett väpnat angrepp mot inte kan uteslutas. försvarsförmåga måste av denna anledning öka och upprustningen måste ske i snabbare takt än tidigare planerat. Efter överläggningar mellan regeringen och Försvarsberedningen blev , , , , , överens om ytterligare förstärkningar av försvarsförmågan. Överenskommelsen omfattade både kortsiktiga anslagsförstärkningar till det militära försvaret och utökningar av bemyndiganderamen för materielbeställningar m.m. I överenskommelsen konstaterades att detta kommer att kräva motsvarande tillskott av framtida anslagsmedel och utgöra en del av den kommande ökningen av anslagen för det militära försvaret till av BNP. Utgångspunkten var att ökningen vilar på en redovisning från försvarsmyndigheterna med förslag om en ekonomisk trappa för att nå av BNP så snart det är praktiskt möjligt. I överenskommelsen sattes fokus på hur snabbt det är möjligt att på ett effektivt sätt omsätta ökningarna i stärkt försvarsförmåga. Genom nya anvisningar till Försvarsberedningen och nya uppdrag till myndigheterna skulle en bred politisk grund läggas för ytterligare förstärkningar av försvarsförmågan i budgetpropositionen och en överenskommelse om en ekonomisk trappa för att nå av BNP. Vidare kan vi konstatera att en grupp inom genomfört en uppföljning och utvärdering av tillämpningen av riksdagsordningens bestämmelse om utskottsinitiativ (2021/22:RFR8). Rapporten de i enighet presenterat visar att utskottsinitiativ till del har kommit att tillämpas på ett sätt som inte var avsett. Enligt aktuella bestämmelser och förarbetsuttalanden skulle utskottsinitiativ möta behovet av snabba åtgärder när det inte råder någon oenighet i frågan. arbetsgrupp påminde vidare om fördelarna med en viss tröghet i systemet för beslutsfattandet för att skapa utrymme för nödvändig eftertanke, planering och utredning och menade att dagens tillämpning väcker frågor om balansen och ansvarsfördelningen mellan den styrande och den lagstiftande makten. har vid tidigare beredning av ökad ambitionsnivå och betydande ekonomiska tillskott också krävt att man säkerställer att avsedd effekt uppnås och att offentliga medel används effektivt. I beslutet om inriktningen för totalförsvaret –2025 (bet. 2020/21:FöU4) betonade försvarsutskottet att utgångspunkten bör vara att den operativa förmågan ska vara styrande för inriktning av materielanskaffning, infrastrukturinvesteringar och utbildnings- och övningsverksamheten. Utskottet betonade att krigsorganisationen bör ges en stärkt uthållighet givet de krav som ställs på totalförsvaret i sin helhet och att det behövs en bättre balans mellan ingående delar, framför allt mellan stöd- och verkansförband. Utskottet menade dessutom att trovärdigheten för försvarssektorn och försvarspolitiken missgynnas av osäkerheten om vad som faktiskt kan realiseras och välkomnade åtgärder för att öka långsiktigheten i planeringsförutsättningarna för försvaret i fråga om personal, infrastruktur och övningar så att ett tioårsperspektiv kan bli utgångspunkten för strategisk styrning och planering. Vid beredningen av förslaget till utskottsinitiativ har försvarsutskottet fått information om att ytterligare beställningar av försvarsmateriel inte är realistiskt . Även led- och leveranstider för anskaffning av inte alltför komplex försvarsmateriel bedöms vara mellan . En utökad bemyndiganderam som inte åtföljs av en planering av helheten, nya investeringsplaner och höjda anslag och som begränsas av långa led- och leveranstider bidrar inte till ökad försvarsförmåga. invasion av är oprovocerad, olaglig och oförsvarlig. Angreppet är en kränkning av territoriella integritet och suveränitet och innebär ett stort lidande för den ukrainska befolkningen. Det är en allvarlig överträdelse av folkrätten, inklusive , som hotar internationell fred och säkerhet, och den europeiska säkerhetsordningen. Det råder stor osäkerhet kring hur den rådande situationen i kommer att utvecklas. Däremot råder det stor enighet när det gäller svar på agerande och bedömningen att har både ett försvars- och ett säkerhetspolitiskt intresse av att bistå med bl.a. försvarsmateriel. Det pågår kontinuerligt ett arbete med att tillhandahålla den materiel som efterfrågar och att distributionen av materielen samordnas med andra länder. Med hänsyn till Försvarsmaktens behov och det säkerhetspolitiska läget fokuseras ansträngningarna på att matcha mottagarens behov med svensk tillgång där en återanskaffning av materielen bedöms kunna ske skyndsamt. Detta arbete bör inte föregripas. Försvarspolitiken och svensk försvarsvilja gynnas av att alla partier står fast vid överenskommelsen från . Vi står dessutom fast vid uppfattningen i försvarsutskottet att trovärdigheten för försvarssektorn missgynnas av osäkerheter om vad som faktiskt kan realiseras. Förslaget till utskottsinitiativ har väckts på ett sätt som inte är i linje med riksdagsordningens intentioner. De föreslagna ekonomiska förstärkningarna görs utan planering och trots tydliga indikationer om att de inte kommer att kunna användas effektivt eller bidra till en nödvändig förstärkning av militär förmåga i operativ balans. Mot ovanstående bakgrund bör biståndet till hanteras inom ramen för pågående arbete och förslagen i utskottsinitiativet bör avslås. När det gäller civilt försvar föreslår regeringen förstärkningar inom ramen för en ny struktur, bl.a. av 24 anslag utanför utgiftsområde 6 där ett antal myndigheter får ytterligare uppgifter och ytterligare medel. Där delar vi utskottsmajoritetens uppfattning. Inte bara det militära försvaret måste stärkas effektivt och hållbart utan totalförsvaret som helhet. Vårändringsbudget samt extra ändringsbudget om stöd till , punkt 1 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: Ändrad inkomstberäkning, ändrade utgiftsramar, ändrade och nya anslag samt ändrade beställningsbemyndiganden a) godkänner utskottets förslag till ändrad beräkning av inkomster i statens budget i bilaga 11, b) godkänner ändrade ramar för utgiftsområden och anvisar ändrade och nya anslag enligt reservantens förslag i bilaga 7, c) bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom de tidsperioder som regeringen föreslår. Därmed bifaller propositionerna 2021/22:99 punkterna 33, 35 och 38 samt 2021/22:255 punkt 3 och motion 2021/22:4721 av m.fl. (C) yrkande 2, bifaller delvis proposition 2021/22:99 punkt 34 och avslår motion 2021/22:4713 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2. Lån för myndigheternas investeringar i anläggningstillgångar avslår utskottets förslag. Sänkt skatt på diesel inom jord-, skogs- och vattenbruk avslår utskottets förslag. Utbetalning av garantipension inom EES och i samt i Tillfälligt tilläggsbidrag till barnfamiljer inom bostadsbidraget med anledning av ökade levnadsomkostnader Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution avslår utskottets förslag. Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Jag anser att , med bifall till följdmotionen (C), bör avslå propositionens förslag om garantitillägg i bostadstillägget och avvisa regeringens förslag när det gäller den s.k. jobbstimulansen inom försörjningsstödet. Vidare bör avslå utskottsinitiativet och bifalla propositionerna i övriga delar. I det följande behandlas de frågor som berörs av utskottsinitiativet och följdmotionen (C). Pensionerna och utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Genom det fristående och avgiftsfinansierade pensionssystemet skapas förutsättningar för förutsebara och trygga pensioner. För att säkerställa att nivåerna på pensionsutbetalningarna är tillräckliga för att garantera alla äldre en värdig ålderdom måste systemet kontinuerligt ses över och förbättras. Pensionärskollektivet som helhet har en relativt god ekonomisk standard. Andelen äldre som lever i absolut fattigdom är lägre än motsvarande andel för de som är . Det betyder dock inte att inte mer behöver göras för att stärka pensionärernas ekonomi. är det viktigt att förstärkningar för de pensionärer som har det sämst ställt kombineras med åtgärder som värnar livsinkomstprincipen. Att träffsäkert höja levnadsstandarden för de pensionärer som har det sämst ställt som pensionssystemet värnas är klart bättre än att införa garantitillägget, vilket försvagar livsinkomstprincipen och leder till höjda marginaleffekter. Garantitillägget är dessutom i allt väsentligt en förstärkning av garantipensionen och borde därmed ha behandlats inom . Det är genom det breda och blocköverskridande samarbete som präglar Pensionsgruppen som hållbara förbättringar för pensionärer kan uppnås. Det finns möjligheter att i väntan på en långsiktig och klok lösning i Pensionsgruppen tillfälligt kompensera de pensionärer som har det sämst ställt för ökade levnadskostnader. Detta görs lämpligen inte med ett helt nytt tillägg enligt regeringens förslag utan exempelvis genom en höjning av det redan existerande konsumtionstillägget inom bostadstillägget. Härutöver bör en rad åtgärder analyseras, såsom sänkt skatt på pension, förbättringar av grundskyddet, en tillfällig änkepension, en gas i pensionssystemet och höjda avgifter till pensionssystemet – eventuellt kombinerat med ett avskaffande av inkomstpensionstillägget. Sammantaget avstyrks regeringens förslag om garantitillägg i bostadstillägget och utskottsinitiativet medan motion 2021/22:4721 (C) tillstyrks i berörda delar. Under utskottets beredning av ärendet har det, genom yttrandet från justitieutskottet, framkommit att redan utan tillskottet som föreslås i utskottsinitiativet kommer att ha ett överskott om ca och att några tillskott för passverksamheten eller för inköp av nya fordon eller ny utrustning inte behövs. Förslaget i utskottsinitiativet bör således avslås. Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap invasion av har inneburit att läget skärps ytterligare och att ett väpnat angrepp mot inte kan uteslutas. försvarsförmåga måste av denna anledning öka och upprustningen måste ske i snabbare takt än tidigare planerat. Efter överläggningar mellan regeringen och Försvarsberedningen blev , , , , , överens om ytterligare förstärkningar av försvarsförmågan. Överenskommelsen omfattade både kortsiktiga anslagsförstärkningar till det militära försvaret och utökningar av bemyndiganderamen för materielbeställningar m.m. I överenskommelsen konstaterades att detta kommer att kräva motsvarande tillskott av framtida anslagsmedel och utgöra en del av den kommande ökningen av anslagen för det militära försvaret till av BNP. Utgångspunkten var att ökningen vilar på en redovisning från försvarsmyndigheterna med förslag om en ekonomisk trappa för att nå av BNP så snart det är praktiskt möjligt. I överenskommelsen sattes fokus på hur snabbt det är möjligt att på ett effektivt sätt omsätta ökningarna i stärkt försvarsförmåga. Genom nya anvisningar till Försvarsberedningen och nya uppdrag till myndigheterna skulle en bred politisk grund läggas för ytterligare förstärkningar av försvarsförmågan i budgetpropositionen och en överenskommelse om en ekonomisk trappa för att nå av BNP. Vidare kan jag konstatera att en grupp inom genomfört en uppföljning och utvärdering av tillämpningen av riksdagsordningens bestämmelse om utskottsinitiativ (2021/22:RFR8). Rapporten de i enighet presenterat visar att utskottsinitiativ till del har kommit att tillämpas på ett sätt som inte var avsett. Enligt aktuella bestämmelser och förarbetsuttalanden skulle utskottsinitiativ möta behovet av snabba åtgärder när det inte råder någon oenighet i frågan. arbetsgrupp påminde vidare om fördelarna med en viss tröghet i systemet för beslutsfattandet för att skapa utrymme för nödvändig eftertanke, planering och utredning och menade att dagens tillämpning väcker frågor om balansen och ansvarsfördelningen mellan den styrande och den lagstiftande makten. har vid tidigare beredning av ökad ambitionsnivå och betydande ekonomiska tillskott också krävt att man säkerställer att avsedd effekt uppnås och att offentliga medel används effektivt. I beslutet om inriktningen för totalförsvaret –2025 (bet. 2020/21:FöU4) betonade försvarsutskottet att utgångspunkten bör vara att den operativa förmågan ska vara styrande för inriktning av materielanskaffning, infrastrukturinvesteringar och utbildnings- och övningsverksamheten. Utskottet betonade att krigsorganisationen bör ges en stärkt uthållighet givet de krav som ställs på totalförsvaret i sin helhet och att det behövs en bättre balans mellan ingående delar, framför allt mellan stöd- och verkansförband. Utskottet menade dessutom att trovärdigheten för försvarssektorn och försvarspolitiken missgynnas av osäkerheten om vad som faktiskt kan realiseras och välkomnade åtgärder för att öka långsiktigheten i planeringsförutsättningarna för försvaret i fråga om personal, infrastruktur och övningar så att ett tioårsperspektiv kan bli utgångspunkten för strategisk styrning och planering. Vid beredningen av förslaget till utskottsinitiativ i finansutskottet har försvarsutskottet fått information om att ytterligare beställningar av försvarsmateriel inte är realistiskt . Även led- och leveranstider för anskaffning av inte alltför komplex försvarsmateriel bedöms vara mellan . En utökad bemyndiganderam som inte åtföljs av en planering av helheten, nya investeringsplaner och höjda anslag och som begränsas av långa led- och leveranstider bidrar inte till ökad försvarsförmåga. invasion av är oprovocerad, olaglig och oförsvarlig. Angreppet är en kränkning av territoriella integritet och suveränitet och innebär ett stort lidande för den ukrainska befolkningen. Det är en allvarlig överträdelse av folkrätten, inklusive , som hotar internationell fred och säkerhet, och den europeiska säkerhetsordningen. Det råder stor osäkerhet kring hur den rådande situationen i kommer att utvecklas. Däremot råder det stor enighet när det gäller svar på agerande och bedömningen att har både ett försvars- och ett säkerhetspolitiskt intresse av att bistå med bl.a. försvarsmateriel. Det pågår kontinuerligt ett arbete med att tillhandahålla den materiel som efterfrågar och att distributionen av materielen samordnas med andra länder. Med hänsyn till Försvarsmaktens behov och det säkerhetspolitiska läget fokuseras ansträngningarna på att matcha mottagarens behov med svensk tillgång där en återanskaffning av materielen bedöms kunna ske skyndsamt. Detta arbete bör inte föregripas. Försvarspolitiken och svensk försvarsvilja gynnas av att alla partier står fast vid överenskommelsen från . Jag står dessutom fast vid uppfattningen i försvarsutskottet att trovärdigheten för försvarssektorn missgynnas av osäkerheter om vad som faktiskt kan realiseras. Förslaget till utskottsinitiativ har väckts på ett sätt som inte är i linje med riksdagsordningens intentioner. De föreslagna ekonomiska förstärkningarna görs utan planering och trots tydliga indikationer om att de inte kommer att kunna användas effektivt eller bidra till en nödvändig förstärkning av militär förmåga i operativ balans. Mot ovanstående bakgrund bör biståndet till hanteras inom ramen för pågående arbete och förslagen i utskottsinitiativet bör avslås. När det gäller civilt försvar föreslår regeringen förstärkningar inom ramen för en ny struktur, bl.a. av 24 anslag utanför utgiftsområde 6 där ett antal myndigheter får ytterligare uppgifter och ytterligare medel. Där delar jag utskottsmajoritetens uppfattning. Inte bara det militära försvaret måste stärkas effektivt och hållbart utan totalförsvaret som helhet. Jag är kritisk till att regeringen inte har för avsikt att fördubbla den s.k. jobbstimulansen inom försörjningsstödet. Enligt min mening bör regeringens förslag att anslaget 4:7 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. ska minska med avvisas. Syftet är att genomföra den ändrade beräkningsregeln för försörjningsstöd, den s.k. jobbstimulansen, som innebär att den andel av arbetsinkomsten som inte ska beaktas vid bedömningen av rätten till ekonomiskt bistånd ökas från . Motion 2021/22:4721 (C) yrkande 2 tillstyrks och propositionen i motsvarande del avstyrks. Skatt för pensionärer fr.o.m. , punkt 2 (S, V, MP) av (S), (S), (MP), (S), (V), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: avslår utskottets förslag. Vi ställer oss inte bakom förslaget till utskottsinitiativ och anser således att inte bör göra något tillkännagivande. Vårändringsbudget samt extra ändringsbudget om stöd till , punkt 1 (S, V, MP) – gällande utskottsmajoritetens beslut att inte tillåta ny gemensam reservation (S), (S), (MP), (S), (V), (S) och (S) anför: Pensionärernas ekonomi behöver stärkas, på både kort och lång sikt. Vi ville i vår reservation till FiU21 lägga fram förslag som innebär följande: 1) Garantipensionen höjs permanent, fr.o.m. . Höjningen sker med vilket ger en ny garantinivå på för ensamstående, enligt priser. Höjningen ska betalas ut möjligt, och retroaktivt om det inte är möjligt med utbetalning . Följdjusteringar görs inom bostadstillägget samt övriga regelverk som t.ex. för socialtjänstavgifter med ambitionen att nivåhöjningen får avsedd effekt. Förslaget bedöms kosta . 2) Bostadstillägget höjs fr.o.m. . Konsumtionsstödet i bostadstillägget höjs med på hushållsnivå. Förslaget bedöms öka utgifterna för bostadstillägget med 2022. 3) När det gäller det som regeringen anför i fråga om anslaget 4:7 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. bör inriktningen vara följande. Avsikten är att beräkningsregeln för försörjningsstöd, den s.k. jobbstimulansen, ändras så att den andel av arbetsinkomsten som inte ska beaktas vid bedömningen av rätten till ekonomiskt bistånd ökas från . Utskottsmajoriteten förvägrade oss möjligheten att lägga fram detta förslag i en reservation genom att besluta att vårt förslag skulle gå utöver ärendets ram. Det är enligt vår mening helt orimligt att en s.k. falsk majoritet i utskottet på detta sätt förhindrar att kammaren får ta ställning till vårt förslag. Vårändringsbudget samt extra ändringsbudget om stöd till , punkt 1 (C) – gällande utskottsmajoritetens beslut att inte tillåta ny gemensam reservation (C) anför: Pensionssystemet behöver värnas och pensionärerna garanteras trygga och hållbara pensioner har motsatt sig såväl regeringens förslag om införande av ett garantitillägg som vissa oppositionspartiers förslag om att ensidigt, utan att komma överens i Pensionsgruppen, höja garantipensionen. Vi har primärt gjort det av två anledningar. För det första är det viktigt att pensionssystemet och Pensionsgruppen värnas. Det är det enda sättet att undvika kortsiktig ryckighet för pensionärerna.