bet · H901KU20d3 · 2022-01-01 00:00:00 — I den kontexten: skriver redan i sitt betänkande 2005/06:KU8 om flodvågskatastrofen att utskottet vill framhålla att dokumentation även av möten av mer informell karaktär är värdefull, dels för internt bruk men också för att säkerställa att det inte uppstår osäkerhet om vad man har kommit fram till och för att snabbt kunna vidareförmedla viktig information från mötet, dels för att i ett senare skede kunna underlätta granskning av händelseförloppet. Och börjar man dokumentera . Kan statssekreteraren bara förklara för mig hur allt det här hänger ihop – att man inte har lett någonting inom den här gruppen, det har varit informella möten som man inte har dokumenterat – i ljuset av betänkande redan då? : Det var många frågor i samma frågeställning. När det gäller bilden av GSS och vad vi gör tror jag att var och en av oss känner att det är viktigt att ge er i en bra bild av hur dessa möten går till och vad som tas upp. Det är ingenting av det som jag säger som motsäger det som Backteman har sagt eller det som Fjaestad har sagt, utan jag tycker att den bild som vi ger tillsammans tror jag ger er – det är min förhoppning – lite exempel så att det blir tydligare för er vad det är som vi gör i den här gruppen för strategisk samordning. Det är helt det som är vår ambition. Det är min ambition, och jag är relativt säker på att det även är mina kollegors ambition. Går det att stoppa in så här många statssekreterare i samma rum utan att man tar över ledningen av riket? Ja, det gör det. Det är regeringen som styr riket i en kris. Det är inte så att bara för att jag träffar mina statssekreterar- kollegor utmanövreras . Så är det inte. Däremot kan man säga som så, precis som min kollega var inne på i den tidigare utfrågningen, att vi har träffats väldigt ofta i GSS. Och inom ramen för GSS har vi delat information och pratat om olika problemställningar och så vidare. Sedan kanske man håller på och bereder enskilda ärenden. Då kanske man kan passa på att prata om det precis när mötet är slut och man går tillbaka i kulverten till nästa möte. Det blir alltså ett sätt att ha daglig kontakt, därför att det var otroligt många ärenden som bereddes . Det var otroligt många regeringsbeslut. Jag kan säga att när jag höll på med de 20 extra ändringsbudgetarna hade jag otroligt många frågor som jag behövde stämma av med mina andra statssekreterarkollegor därför att det var en sådan enorm ärendemängd jämfört med hur ett normalläge ser ut. Då var det bra att veta att jag i alla fall vet att jag får tag i mina kollegor. Det var liksom en positiv bieffekt av GSS, men det handlade inte om själva . (M): Jag ställer om den sista frågan: Varför är det viktigt att dokumentera nu men inte då? : Det har alltid skett dokumentation, och det har jag varit inne på tidigare. Men jag kan understryka det en gång till. Varje möte i GSS har sedan GSS inrättades 2008 dokumenterats. Det har dokumenterats när det har hållits och huvudsakligt innehåll. Därutöver har det också dokumenterats en loggbok där krishanteringskansliet har dokumenterat alla sina aktiviteter i själva kriskoordineringscentralen. Det har alltid skett en dokumentation. Det vi gör nu är att vi utvecklar den ytterligare ett steg, och det tycker jag är rimligt efter betänkande och rekommendation. Skånberg (KD): Fru ordförande! Min fråga går egentligen utöver vad vi nu försöker reda ut med dokumentation. Men jag vill ändå ge statssekreteraren möjligheten att reflektera på ett övergripande plan, mer av ett helikopterplan. Vi har ju kommit igenom – tror vi – pandemin, och krishanteringen där har vihunnit lära något av. Beslutet var en bit av det, och det finns också andra beslut. Skulle statssekreteraren vilja använda det här som en möjlighet att göra övergripande reflektioner utifrån den horisont som hon har haft under den här krisen? Det är ändå 18 000 döda, och det är ändå en massiv kritik mot hur inte minst början av pandemin hanterades av regeringen. Vilka slutsatser drar ? Det går utöver det som ärendet handlar om, och jag förstår att det är en oväntad fråga. Men jag vill ändå ge henne ett tillfälle att svara på den. : Det är en stor fråga. Jag tror att alla vi som på något sätt har varit inblandade i pandemin verkligen har ett stort behov av att utvärdera och lära av pandemin. Under pandemin var mitt främsta ansvar att jobba med den ekonomiska krishanteringen. Jag kan säga att det verkligen inte var självklart vilken typ av åtgärder vi skulle vidta eller hur ekonomin skulle utvecklas. Vi satt där , börsen föll och vi hade en känsla av att det här kunde bli den största ekonomiska krisen sedan . Vi tittade ganska snabbt på vad man hade vidtagit för åtgärder i den tidigare stora ekonomiska krisen, finanskrisen , och vi insåg att de åtgärderna … Många av dem gjorde vi och kopierade, men det var inte alls tillräckligt, för det här var en så himla mycket större kris. Det finns också otroligt mycket att reflektera över i och med att det var en så långvarig kris. Precis som ledamoten påpekar är vi ju inte igenom den . Det är fortfarande covid på många håll, inte minst globalt. Det är inte heller så att vi kan säga check och att det klart. Vi får väl se som ett startskott, men jag tror att vi kommer att behöva utvärdera den här krisen på många olika sätt framöver. Och det ser jag verkligen fram emot. När det gäller regeringens krishantering som helhet är det kanske ännu svårare för oss som har varit mitt uppe i det att faktiskt ha perspektiv ännu eftersom vi inte riktigt är igenom det. Men om det är någonting jag vill lyfta fram är det att även om det har varit väldigt, väldigt tråkigt att ta del av anhöriga som har gått bort i covid och så under krisen kan man ändå se som helhet nu av kris att överdödlighet ändå är relativt låg jämfört med många andra länder. Det är väl i alla fall ett betyg på kris- hanteringen under krisen. (L): Ordförande! Jag har en följdfråga som handlar om det som statssekreteraren tar upp om att dokumentation har funnits tidigare, oavsett minnesanteckningarna i GSS, samt att även om man nu för minnes- anteckningar finns ju risken att de kommer för sent om mötena löper på väldigt tätt inpå varandra. Vad är då syftet med minnesanteckningarna? Jag tänker att syftet också torde kunna påverka innehållet i dem. Vad är syftet med minnes- anteckningarna? : Syftet för min del är att bättre kunna lära av krisen efteråt. Ordföranden: lämnar ärende G33 och går vidare till den sista ärende- gruppen, som vi kallar för granskningsärende 30 och 32, Regeringens och socialministerns agerande i förhållande till . Vill statssekreteraren göra en kortare inledning även i denna ärendegrupp? Vi tar frågor efter det. : Fru ordförande och ärade ledamöter! Som redan framgått har jag haft min nuvarande funktion . Jag ska ändå göra ett kort försök att ge en övergripande bild av hur har verkat för att skulle kunna skaffa sig en helhetsbild av hur regeringen har hanterat pandemin och dess effekter. För att möjliggöra för kommissionen att få del av det material som de behövde beslutade regeringen om två förordningar. Det handlar dels om en förändring i offentlighets- och sekretessförordningen, dels om en ny förordning om uppgifter från myndigheter till kommissionen. För att kunna följa regeringens beslutsfattande har varje departement gjort sammanställningar över vilka regeringsbeslut som har fattats med anledning av pandemin och vilka som inte har gjort det. har man gjort en särskild sammanställning: Det är de här regeringsbesluten som är fattade med anledning av pandemin för att kunna underlätta för kommissionen att följa regeringens beslutsfattande med anledning av pandemin. har kommissionen fått del av de här sammanställningarna . Vidare har , som jag tidigare var inne på, fått del av en så kallad krisdagbok som kansliet för krishantering har fört under de två gångna åren. När Coronakommissionen fick del av den omfattade den uppgifter om sammanlagt omkring 600 samordningsmöten och vad som hade varit fokus för mötena i GSS. har därutöver kunnat intervjua alla statsråd och tjänstemän i som de har önskat. Jag och min dåvarande statssekreterarkollega intervjuades till exempel av kommissionen . Inför det mötet hade vi tagit fram sammanfattande tabeller över samtliga ekonomiska propositioner som regeringen hade tagit fram under pandemin och också vilka åtgärder dessa innehöll. Det här var inte något som kommissionen specifikt hade efterfrågat, men vi gjorde det på eget initiativ för att vi ville underlätta för kommissionens arbete. Kommissionen intervjuade fler av mina statssekreterarkollegor samt ett antal statsråd. När det gäller statsråden träffade de den tidigare och den nuvarande statsministern liksom statsråden och . Dessutom träffade de presschefen och några andra tjänstemän i . Mina statssekreterarkollegor tog dessutom initiativ till ett ytterligare möte med kommissionen i slutskedet av pandemin för att ge ytterligare information. Inför de här olika intervjuerna har också skriftliga frågor från kommissionen besvarats, och i samband med mötena har en hel del handlingar lämnats över till kommissionen. Som framgår av de skriftliga svar som har lämnat till har kommissionen utöver de här samtliga regerings- besluten och krisdagboken också fått mycket annat material. Det har handlat om lägesbilder, det har handlat om dagordningar och det har handlat om ambassadrapporter, planeringsunderlag, presentationsbilder från allmän beredning med mera. efter att jag tillträdde min nuvarande befattning begärde att få del av fler handlingar. Efter att begäran hade gåtts igenom fick kommissionen besked om att de skulle få del av de handlingar som de specifikt hade efterfrågat, med undantag av två kategorier. Dels handlade det om intern e-post mellan vissa statssekreterare. Denna fick inte kommissionen ta del av eftersom den inte bedömdes ge en rättvisande eller fullständig bild av regeringens och pandemihantering –detta eftersom mejlen bara var en liten del av kommunikationen mellan berörda personer. När kommissionen efter att de hade tagit del av övriga handlingar vidhöll den här begäran fick de besked under julhelgen att de skulle få ta del även av e-posten. Dels handlade det om enskilda tjänstemäns anteckningar för eget bruk. Dessa fick kommissionen inte ta del av eftersom inte förfogar över dessa. framgick att kommissionen ansåg att de inte hade fått del av alla handlingar som de behövde för sin granskning. Då tog vi från sida initiativ till möte med kommissionen, både på politisk nivå och på tjänstemannanivå. De här mötena, som vi tog initiativ till, resulterade i att kommissionen fick ytterligare handlingar. Det handlade främst om beredningsmaterial från olika ärenden. Det gällde bland annat arbetet med begränsningar av allmänna sammankomster och offentliga tillställningar. Det handlade till exempel om bemyndigandelagen och pandemilagen. Med tanke på att det var ganska sent i processen som fick tillgång till en hel del material ställde min kollega , som hon precis berättade om, också en fråga till kommissionen om de ville att utredningstiden skulle förlängas så att de fick mer tid att gå igenom det här materialet, som de hade fått ganska sent i sitt arbete. Då fick vi svaret att de inte ville ha förlängd utredningstid. Efter att tjänstemännen från haft sitt sista möte med före- trädare för kommissionen lämnades beskedet att kommissionen inte önskade ta del av något ytterligare material för sin granskning. Därmed är jag beredd att svara på era frågor. Ordföranden: för det! Det här ärendet handlar just om utbytet mellan och som helhet men också naturligtvis, som vi har varit inne på, när det gäller kontakt med myndigheter. Det här är ju inte vilken kommission som helst, utan den är tillsatt på uppdrag av – om jag får säga så – regeringen själv. Då är det klart att det väcker frågor när vi från väldigt tydligt får en beskrivning kring att man inte fick de underlag som man önskade ta del av. beskrev ordföranden inför hur förtvivlat långsamt det gått att få ut material. Det är klart att det här väcker frågor. Varför tog det så ? Uppgiften var ju ändå känd, och uppdraget var känt. Den bild som man lätt kan få är: Behövdes det uppmärksammas i medierna innan det blev fart på utlämnandet? Jag är medveten om att statssekreteraren hade olika uppgifter, men detta var ändå på slutet som du var ansvarig för GSS, inte minst. Så hur kommer det sig? Varför gick det så förtvivlat långsamt? egentligen inte fått några svar på, men däremot i olika skeden och vad det har ställts frågor om. : Jag har väldigt svårt att överblicka exakt vad som hände då, när jag var budgetstatssekreterare och den dialog som var mellan Corona- kommissionen och före . Men jag kan ju överblicka det som har hänt . De ställde en fråga , och de fick svar . Sedan kom de med lite följdfrågor och vidhöll sin begäran när det gällde e- posten. Då fick de svar på det även under julhelgen, så det var inte så att vi på något sätt försenade den processen. Vi försökte jobba väldigt skyndsamt med de förfrågningar som vi då fick in. Men när det gäller hela perioden innan jag tillträdde tror jag att det är bättre att ställa de frågorna till andra. Ordföranden: Men låt oss ta den del som handlade om . Från och, som jag uppfattade det, till svarades det att det inte fanns några handlingar att lämna ut. Det är ändå en om man tänker på att de hade ganska på sig, och julen stod för dörren. Har du några kommentarer till det? : Nej, det är inte min bild. Vi fick förfrågan . Om jag minns rätt – nu blir jag lite osäker här – tror jag att de fick svar . Stämmer det med din bild? Ja, det var . Det är inte så många dagar; det är om jag kan räkna rätt. Det var en ganska lång lista av handlingar som de hade begärt , och det är klart att vi behövde gå igenom den och göra en prövning av vad av detta som kunde lämnas över till kommissionen. inklusive helgdagar – där håller jag inte med om bedömningen att det var väldigt senfärdigt. Tvärtom tycker jag att det var normal hantering. Dessutom var det ju så att de fick de här beskeden den 17, men de fick ju också handlingarna . Från tills de fick dem … Där gör jag en annan bedömning. Ordföranden: Då ska jag återkomma till min fråga kring de modelleringar, smittspridningsmodelleringar, som vi talade om i det förra ärendet. Som vi förstått det var det första svaret till kommissionen när den efterfrågade de modelleringar som fanns på att det inte fanns några sådana. Men sedan, av något skäl, visade det sig att de fanns. Vad kan det bero på? Att man inte har koll på handlingarna eller att man … Ja, vad kan det bero på? När man frågar efter material och får till svar att det inte finns och det sedan dyker upp är det klart att det väcker frågor. : Min bild är att vi har sagt att våra tjänstemän i behövde skaffa sig mer kunskap om smittspridning och hur det går till när smittspridningen ökar, just för att kunna göra så bra ekonomiska prognoser som möjligt. Det vi dock har sagt är att inte gjorde några egna prognoser – alltså några egna fristående prognosdokument om smittspridningen – utan att det här var arbete som gick in i Finans- departementets ekonomiska prognosarbete, som redovisas . Det är i de stora budgetpropositionerna, och sedan brukar det vara två ytterligare tillfällen när redovisar sina ekonomiska prognoser. Min bild är alltså att vi har sagt samma sak . Ordföranden: Då vill jag nog ha en kommentar. Om kommissionen säger att de har frågat efter modelleringar och fått svaret att de inte fanns, och sedan fanns de … Kan du hjälpa oss i KU att tolka det? : Det kanske är en fråga där jag behöver återkomma, för jag vet inte exakt hur frågan från har sett ut. Det har jag inte framför mig; det hade jag inte tagit med mig till den här utfrågningen. Däremot har jag den här helhetsbilden att vi … När jag själv och träffade kommissionen är min minnesbild att vi berättade om att vi … Jag kanske helt enkelt får återkomma i den här frågan. Ordföranden: , det ser vi fram emot. (SD): Tack för alla svar! Jag har en fråga gällande den här förordningen. Det tillkom ju två stycken –en sekretess, men den är ju ganska självklar. Men den andra förordningen, när den tillkom … Det har ju varit olika uppfattningar om vad den skulle gälla. menar ju att de ska få ut allt de begär, i princip. Regeringen hävdar att de bara kan få ut det regeringen har rådighet över och så. Då undrar jag hur de här skillnaderna i uppfattning har kunnat uppkomma om det inte har diskuterats något. När man gör en sådan här förordning måste man ju titta på dess syfte, och syftet är ju att … är ju inte någon som ska granska konstitutionellt på det sättet, utan det är ju mer att den ska granska hur det blev så här och vad vi kan göra bättre i vår krishantering. Då undrar jag: Diskuterade ni någonting när den här förordningen skulle göras om hur den skulle formuleras och skrivas och vad som var liksom syftet med den? Då kanske inte den här skillnaden hade uppkommit i vad ni anser ska gälla och vad och även vissa statsvetare anser ska gälla. : Jag vill säga att det är tydligt i den förordning som finns att regeringen har skyldighet att lämna ut uppgifter som man förfogar över. Det är tydligt i förordningen. Diskussionen kring förordningens utformning skedde mellan Social- departementet och kommissionen, så den frågan får ställas till andra. Det var inte jag inblandad i. (SD): Tack för svaren! Men vad man förfogar över kan ju också vara en definitionsfråga. Även anteckningar som tjänstemännen har gjort har de ju gjort på arbetstid i i egenskap av sin befattning. Hade det här varit inom någon annan form av … Inom det privata näringslivet om man ska utreda någonting ber man ju … Det är ju ändå så att företagen har förfogande över det material som de anställda har producerat på arbetstid. Någonstans känns det som om ni inte vill lämna ut allting. Ni vet ju också syftet med . Det är inte att ställa er konstitutionellt till svars för någonting så som vi gör i KU, utan det är att få en bättre krishantering . Att ni då på något sätt trilskas med att lämna ut såsom … De beskrev att från var det inga som helst problem att få ut allt det här. Kan ni kommentera det? : Min bild är att varit väldigt månt om att gå till mötes när det gäller att de ska få ut de handlingar de behöver för sitt arbete. Jag vill verkligen upprepa det som jag sa i min inledning: När vi uppfattade att de inte hade fått de handlingar de behövde, då tog vi initiativ till ytterligare möten för att säkerställa att de skulle få det. Det vill jag verkligen understryka. När det gäller förfrågan om så kallade svarta böcker tycker jag att det kan vara bra att stanna upp lite och fundera på vad det handlar om. Det handlar alltså inte om minnesanteckningar som man skriver om man får i uppdrag att göra minnesanteckningar vid ett möte. Det handlar inte heller om tjänsteanteckningar. Det är ju så att alla tjänste- män i , oavsett om de är politiska tjänstemän eller vanliga tjänstemän, är skyldiga att upprätta tjänsteanteckningar om de får information i en sakfråga som påverkar ett ärendes beredning. Då upprättar man en tjänsteanteckning, och om det skulle ha varit fallet här hade Corona- kommissionen självklart fått del av de tjänsteanteckningarna. Det som de nu frågar efter, det som inte har förfogande över, handlar alltså om personliga noteringar. Det är lite olika i vilken omfattning de ens görs. Jag kan bara gå till mig själv. när jag går på ett möte antecknar jag, och ibland gör jag inte det. Jag har ingen skyldighet att anteckna när jag går på möten. Jag har inte haft någon skyldighet som budgetstatssekreterare att föra noteringar vid GSS. har jag gjort det; ibland har jag inte gjort det. när jag går på ett möte skriver jag ned någonting. handlar det om det som sägs. kan det vara att när man sitter på ett möte kommer man på något helt annat, och då skriver man ned det. Det här handlar ju om personliga anteckningar som man skriver för sitt eget bruk. Det är något helt annat än minnesanteckningar som man upprättar när man får ett uppdrag att göra det. Det är också något helt annat än tjänste- anteckningar. Det vill jag verkligen understryka. (SD): Men i ljuset av att det inte upprättas några formella anteckningar på GSS blir ju de anteckningarna väldigt viktiga. Kan ni förstå det? : Jag kan förstå att i ljuset av att det inte har gjorts några … Jag har förstått att har varit väldigt intresserad av vad vi har pratat om på GSS. Det skulle man kunna möta på flera sätt. Jag har noterat att vi är några stycken som har träffat . De hade också kunnat hantera det här genom att göra fler intervjuer med oss som deltog på alla de här flera hundra mötena. Det hade varit ett sätt. De har intervjuat mig och några av mina statssekreterarkollegor, men ett annat sätt hade varit att intervjua fler av oss och kanske fler gånger. Jag kan säga att när jag själv blev intervjuad av handlade det väldigt mycket om den ekonomiska krispolitiken. Det handlade lite om GSS. Men de hade kunnat fråga mer, så det hade kunnat gå att tillmötesgå på andra sätt. Det är min bild. (S): Ordförande! Jag konstaterar att det framgår här att har fått del av ett stort antal uppgifter och även alla handlingar som den specifikt efterfrågat, utom just det som diskuteras här och som blivit föremål för ytterligare frågeställningar. Det framkom när var här och man hänvisade till att man också hade fått ta del av röstmemon från någon av statssekreterarna och att det hade funnits en del sammanställda minnesanteckningar som man uppfattade som gemensamt sammanställda av statssekreterargruppen. Man kan reflektera över detta med minnesanteckningarnas betydelse och kanske risken att det, som framgår här, kan vara svårt att begripa dem för en utomstående. Är det utifrån det som man ska se att de här sammanställda anteckningarna också framställdes för , på begäran? : Jag blev lite osäker på själva frågeställningen. Kan du upprepa den? (S): Vi har fått ta del av en hel del saker här som har dokumenterats. Det har varit möten med också. När vi hade här och ställde frågor till framhölls det att man också hade fått ta del av anteckningar som stats- sekreterarna hade gjort utöver den dokumentation som man tidigare hade fått. : har ju fått ta del av en stor mängd material. Det rör sig om … Utöver alla regeringsbeslut och den här kris- dagboken är det en stor mängd handlingar. Här har vi från verkligen försökt försäkra oss om att de verkligen har fått allt material som de har begärt. Precis som jag inledde med ställde vi också en sista fråga i samband med det sista mötet på tjänstemannanivå : Har ni nu fått det som ni behöver för ert arbete? Då fick vi ett jakande svar. (C): Ordförande! I samband med att statssekreteraren tillträdde som statssekreterare på och därmed fick ansvaret för för krishantering, vilken bild av läget gällande begäran om utlämnande av handlingar fick då statssekreteraren? I vilken mån hade tillmötesgått exempelvis den tidigare begäran från kommissionen ? Hur såg bilden ut vid det tillfället? Vilka signaler fick man om i vilken mån kommissionen hade blivit tillgodo- sedd? : Jag visste ju att hade jobbat när jag tillträdde den här befattningen . Jag hade ju själv träffat kommissionen , så att de redan hade varit igång länge med sitt arbete kände jag väl till. Jag tyckte inte heller att det var konstigt att de kom med begäran om fler frågor . Det kändes naturligt. Jag visste också hur deras tidsplan för arbetet såg ut – att de skulle vara klara . Att de då ville ha ytterligare uppgifter var inget som jag på något sätt tyckte var konstigt eller reflekterade över. Jag visste ju att de höll på med sitt arbete och att de började närma sig slutskedet av sitt arbete. (C): Ordförande! Om jag får förtydliga den frågan och sedan ställa ytterligare en. Min fråga avser snarare vilken bild statssekreteraren fick av det specifika arbetsläget visavi det kommissionen hade begärt ut och det den hade fått från .