bet · H901MJU24 · 2022-05-05 00:00:00 — har även ett pågående uppdrag att ta fram en nationell strategi och handlingsplan med utgångspunkt i det nya globala ramverket. Mot bakgrund av det arbete som pågår anser utskottet att motionerna 2021/22:3279 (V) yrkande 35 och 2021/22:3406 (MP) yrkande 1 kan lämnas utan åtgärd. Den tätortsnära naturen har en stor betydelse såväl för friluftslivet som för den biologiska mångfalden med hänsyn till de ekosystemtjänster som den bidrar till. Utskottet välkomnar därför det arbete som pågår när det gäller tätortsnära natur. Bland annat uppger en majoritet av kommunerna att de arbetar med bostadsnära natur och och har tagit fram en vägledning om kommunala grönplaner. Vidare genomfördes en majoritet av åtgärderna inom 2020 i tätortsnära områden och syftade till att förbättra naturvärdena i den tätortsnära naturen och stärka förutsättningarna för friluftslivet. Med hänsyn till de åtgärder som vidtagits och det arbete som pågår anser utskottet att motionerna 2021/22:2268 (L) yrkande 3, 2021/22:2300 (L) yrkande 1, 2021/22:3279 (V) yrkande 14, 2021/22:3981 (L) yrkande 11 och 2021/22:4067 (MP) yrkande 5 kan lämnas utan åtgärd. Skötsel av skyddade områden Att de områden som skyddas även sköts så att de värden som motiverat skyddet bibehålls är en fråga av avgörande betydelse för naturvårdsarbetet. Utskottet välkomnar därför den satsning på åtgärder för naturvård som regeringen presenterade i budgetpropositionen . Regeringen har även genomfört satsningar för att höja ambitionen i arbetet med skötsel och förvaltning av skyddad natur. Utskottet anser mot denna bakgrund att det inte finns skäl att gå vidare med förslaget i motion 2021/22:3166 (M) yrkande 3 och avstyrker därmed motionen. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motionsyrkanden som beretts i förenklad ordning. Jämför särskilt yttrande 13 (M), 14 (SD), 15 (C), 16 (V), 17 (KD) och 18 (L). I motioner från allmänna motionstiden /22 har det väckts förslag som rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare . Detta har gjorts i betänkandena /19:MJU9, 2019/20:MJU1, 2019/20:MJU2, 2019/20:MJU7, 2019/20:MJU15, 2020/21:MJU5, 2020/21:MJU16 och 2021/22:MJU6. Utskottet ser inte någon anledning att nu återigen pröva de motionsyrkanden som tas upp i bilaga 2 och avstyrker därför motionsförslagen. Artskydd och skogsbruk, punkt 1 (S, V, L, MP) av (MP), (S), (S), (S), (S), (L), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: avslår utskottets förslag. Vi anser att det inte finns skäl för ett sådant tillkännagivande som utskottet föreslår. Vi anser därför att bör avslå utskottets förslag. Vi utvecklar våra skäl för det i våra särskilda yttranden 1, 2, 3 respektive 4. Genomförandet av naturvårdsdirektiven, punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2456 av m.fl. (SD) yrkande 56 och 2021/22:3880 av m.fl. (KD) yrkande 72. Artskyddsförordningen bör gås igenom så att den inte på någon punkt överimplementerar bakomliggande EU-direktiv. Mer specifikt behöver det klargöras att avverkningsförbud endast gäller när en arts bevarandestatus kraftigt väntas påverkas av avverkning, alltså att förordningen inte gäller på individnivå utan på artnivå. Förordningen bör vidare klargöra att bedömningen av den gynnsamma bevarandestatusen ska göras på nationell nivå samt att ersättning ska ges om skogsägaren hindras i pågående markanvändning. Artskyddsförordningen behöver således omarbetas så att den inte går längre än motsvarande EU-direktiv. Genomförandet av naturvårdsdirektiven, punkt 2 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3880 av m.fl. (KD) yrkande 72 och 2021/22:2456 av m.fl. (SD) yrkande 56. En särskild utredare har på regeringens uppdrag sett över artskyddsförordningen. I utredningen som presenterades föreslås tyvärr lösningar som försvårar eller omöjliggör för skogs- och jordbruk. Mitt parti kritiserade utredningen redan när den tillsattes för att direktiven inte försökte justera genomförandet av artskyddsförordningen mot de minimikrav som ställs i naturvårdsdirektiven. En justering av artskyddsförordningen bör inbegripa att kraven i förordningen inte modifieras strängare än de krav som ställs i naturvårdsdirektiven. intentioner i det internationella arbetet och inom EU, punkt 3 (M) av (M), (M) och Kopparklint (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3438 av m.fl. (M) yrkande 13 och 2021/22:2456 av m.fl. (SD) yrkande 54, 2021/22:3279 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 1–6, 2021/22:3650 av m.fl. (C) yrkandena 67 och 68 samt 2021/22:4069 av m.fl. (MP) yrkande 1. bör fortsätta att vara en pådrivande kraft i olika internationella sammanhang för att belysa allvaret i den negativa utvecklingen för biologisk mångfald samt genom att fortsätta att vara ett gott exempel. har undertecknat konventionen om biologisk mångfald där vi förbinder oss att vårda vår biologiska mångfald och nyttja den på ett hållbart sätt. De internationella målen för biologisk mångfald inom ramen för konventionen skulle ha uppdaterats , men arbetet sköts upp på grund av coronapandemin. För att stärka arbetet för den biologiska mångfalden på fler platser på jorden behövs det mer ambitiösa och konkreta mål . Vi förväntar oss att regeringen, med hjälp av vetenskapliga råd, intar en aktiv roll i förhandlingarna om att förnya ramverket inom konventionen om biologisk mångfald. Regeringen bör i enlighet med detta i internationella sammanhang vara pådrivande för att bevara biologisk mångfald. Regeringen bör även i förhandlingarna om det nya ramverket för konventionen om biologisk mångfald driva på för mer ambitiösa och konkreta mål . intentioner i det internationella arbetet och inom EU, punkt 3 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2456 av m.fl. (SD) yrkande 54 och 2021/22:3279 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 1–6, 2021/22:3438 av m.fl. (M) yrkande 13, 2021/22:3650 av m.fl. (C) yrkandena 67 och 68 samt 2021/22:4069 av m.fl. (MP) yrkande 1. Regeringen och har samverkat med skogsägare för att utveckla en av världens absolut mest framgångsrika modeller för uthållig skogsskötsel. har, under tryck från internationella och inhemska rörelser, den här modellen ifrågasatts. Med hänvisning till olika internationella överenskommelser har det hävdats att har alldeles för lite totalskyddade skogar. Om mer skogar skyddas helt från brukande, kommer intensiteten i brukandet att öka i övriga skogar. Det är fel väg att gå. Ett hänsynsfullt brukande innebär att all skog, från till , blir tillgänglig för en stor artrikedom. En uppdelning i intensivt brukade respektive totalskyddade skogar är knappast bättre. Om man därtill lägger att över hälften av våra skogar är enskilt ägda inser man snabbt att vissa ägare kan förlora rätten att bruka stora delar av sin skog om systemet med hög andel totalskyddade skogar tillämpas. Detta är orimligt. Den stora andelen privatägd skog i innebär stora fördelar men också att statens inflytande bör skötas på ett mindre detaljstyrande sätt än i länder med övervägande offentligägda skogar. måste i internationella förhandlingar om naturskydd framhålla och försvara detta faktum Dessutom ska inte underteckna internationella dokument utan att ordentliga analyser av konsekvenserna för skogsbruket presenterats. Detta gjordes inte för . Andra länder tycks dock ha varit mer vakna, eftersom avtalet är skrivet på så sätt att det knappast kan binda till ökad andel totalskyddad skog. bör mot denna bakgrund internationellt inte ingå avtal som kan leda till att mer skog än behöver vara undantagen från skogsbruk eller skyddas formellt. intentioner i det internationella arbetet och inom EU, punkt 3 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3650 av m.fl. (C) yrkandena 67 och 68 samt 2021/22:2456 av m.fl. (SD) yrkande 54, 2021/22:3279 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 1–6, 2021/22:3438 av m.fl. (M) yrkande 13 och 2021/22:4069 av m.fl. (MP) yrkande 1. Enligt FN:s vetenskapliga expertpanel för biologisk mångfald hotas upp emot 1 miljon av jordens 8 miljoner arter av utrotning. Hotet mot den biologiska mångfalden är på många sätt mer akut än klimatkrisen. Klimatkrisen är en av de drivande faktorerna, men även hur vi planerar våra samhällen, odlar vår mat och producerar vår energi påverkar i stor grad den biologiska mångfalden. Även om klimatkrisen får en lösning kommer hotet mot den biologiska mångfalden att kräva ytterligare kraftfulla insatser. Att skydda värdefull natur och hotade arter är en viktig uppgift för den internationella miljöpolitiken. Trycket på ekosystemen ökar och den biologiska mångfalden minskar – denna trend måste brytas. Det är extremt viktigt att hålla i och stärka det arbete som bedrivs inom ramen för FN:s konvention om biologisk mångfald. Det krävs större globala insatser för att nå uppsatta mål för den biologiska mångfalden, inte minst i ljuset av att målen inte ser ut att uppnås. Den biologiska mångfalden, dvs. samspelet mellan olika typer av arter och ekosystem, är av fundamental betydelse för människans liv på jorden och våra samhällens välmående. Skogar, kuster, vattendrag och grundvatten är alla viktiga förutsättningar för livet och en hållbar utveckling. Den globala förlusten av arter, naturtyper och ekosystem är det mest brådskande miljöproblemet i världen vid sidan av klimatförändringarna. För att bryta den negativa utvecklingen och i stället börja bevara, restaurera och återställa den biologiska mångfalden krävs ett kraftigt ökat internationellt samarbete och att fler regionala och internationella aktörer skalar upp sitt arbete. , EU och andra globala institutioner och organisationer måste både förstärka och växla upp de insatser som redan görs och verka för att kommande regelverk och lagstiftningar har ambitiösa men realistiska mål. Det internationella arbetet för att bevara, restaurera och återställa den biologiska mångfalden regionalt och globalt måste stärkas och skalas upp. Internationella regelverk och bindande lagstiftningar måste ta hänsyn till att olika regioners och länders biofysiska förutsättningar skiljer sig åt väsentligt, och så även traditioner av naturvård och förvaltande av naturresurser. Uniforma lösningar med modeller och regelverk för samtliga regioner och länder riskerar att göra mer skada än nytta och kan sätta käppar i hjulet för de många lovvärda och effektiva insatser som redan pågår eller är under utveckling. Detta förhållningssätt är särskilt prioriterat inför kommande diskussioner och förhandlingar inom EU samt konventionen om biologisk mångfald. bör ta en aktiv ledarroll i dessa forum och bevaka svenska intressen, inte minst det nationella självbestämmandet över skogsbruket. bör därmed ta en aktiv ledarroll inom EU och inom konventionen om biologisk mångfald för att säkerställa ambitiösa ramverk och mål som tar hänsyn till olika regioners och länders biofysiska förutsättningar. intentioner i det internationella arbetet och inom EU, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3279 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 1–6 och 2021/22:2456 av m.fl. (SD) yrkande 54, 2021/22:3438 av m.fl. (M) yrkande 13, 2021/22:3650 av m.fl. (C) yrkandena 67 och 68 samt 2021/22:4069 av m.fl. (MP) yrkande 1. Den internationella panelen för biologisk mångfald och ekosystemtjänster (Ipbes) konstaterar i sin rapport att förlusten av arter och ekosystem är ett lika stort hot mot människan som klimatförändringarna. Klimatkrisen och utarmningen av den biologiska mångfalden måste mötas gemensamt och med intensifierad kraft både nationellt och globalt. Det planerade partsmötet inom konventionen om biologisk mångfald måste, liksom kommande internationella överläggningar som påverkar biologisk mångfald, sikta på att bruka våra naturresurser hållbart och rättvist inom naturens gränser. För att uppnå detta krävs inte minst nationella bindande målsättningar och åtaganden samt solidarisk finansiering för låginkomstländerna. Jag och mitt parti vill att på den globala arenan och inom EU ska verka för nedanstående åtgärder framöver. ska globalt och inom EU verka för – tydliga målsättningar för att uppnå hållbara produktions- och konsumtionsmönster som stärker den biologiska mångfalden och minskar det globala ekologiska fotavtrycket samt fördelar miljöutrymmet rättvist – ett globalt ramverk för biologisk mångfald med bindande och uppföljningsbara mål som konkretiseras i nationella strategier med krav på återrapportering – säkerställande av att offentliga och privata finansiella medel bidrar till att bevara och stärka den biologiska mångfalden – ett globalt ramverk för biologisk mångfald som stärker kopplingarna mellan skydd av biologisk mångfald och mänskliga rättigheter genom att erkänna och respektera den nyckelroll som urfolk och lokalbefolkningar har för att motverka förlusten av biologisk mångfald samt deras rättigheter till mark, territorier och resurser – tillämpande av grundläggande principer för deltagande, miljömässig och social rättvisa samt mänskliga rättigheter vid såväl exploatering som skydd och restaurering av naturområden – tillgodoseende av låginkomstländers behov av finansiering och kapacitet för att bevara biologisk mångfald samt framtagande av ett kvantitativt finansiellt resursmål liknande det som finns för . intentioner i det internationella arbetet och inom EU, punkt 3 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4069 av m.fl. (MP) yrkande 1 och 2021/22:2456 av m.fl. (SD) yrkande 54, 2021/22:3279 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 1–6, 2021/22:3438 av m.fl. (M) yrkande 13 och 2021/22:3650 av m.fl. (C) yrkandena 67 och 68. Världens regnskogar är hem för hälften av alla djur- och växtarter på jorden och för flera olika ursprungsbefolkningar. Regnskogar binder även stora mängder koldioxid. När regnskogen skövlas eller brinner frigörs dock enorma mängder koldioxid, vilket bidrar till global uppvärmning. Forskare larmar om att redan nu släpper ut mer koldioxid än vad regnskogen binder, och att man snabbt närmar sig den smärtgräns där ekosystem börjar kollapsa och förvandlas till savann. Det kan sätta igång en dominoeffekt med ödesdigra förändringar och stora konsekvenser för den biologiska mångfalden, för klimatet och för mänskliga rättigheter. Som om inte det vore nog pekar virusforskare på att en ökad exploatering av regnskogen kan leda till en ökad risk för utbrott av nya sjukdomar från djur till människor. Enligt globala riskrapport är biologisk mångfald den näst största globala risken efter klimatförändringar inom området miljö. Det finns flera olika initiativ för att skydda världens skogar inom ramen för EU; bl.a. har kommissionen lämnat förslag som syftar till att minimera utsläppandet på EU-marknaden av produkter som är förknippade med avskogning eller skogsförstörelse och till att främja import och värdekedjor som är skogsvänliga. Med hänvisning till det som anförs ovan anser jag och mitt parti att regeringen ska vara en stark röst i EU för skydd av skogar såväl på hemmaplan som över planeten. Biologisk mångfald i , punkt 4 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2553 av m.fl. (SD) yrkande 3. Miljön i är unik och behöver bevaras, särskilt den biologiska mångfalden. är det viktigt att beakta möjligheten att kombinera ekonomisk verksamhet i , såsom utvinning av dess naturresurser, med ett långsiktigt miljötänkande. Den biologiska mångfalden i behöver bevaras, vilket gäller både natur och djurliv. I återfinns många unika arter som riskerar att försvinna om inte hänsyn visas av mänsklig aktivitet i området. Det är även viktigt att identifiera kultur- och naturlämningar med höga skyddsvärden så att dessa kan skyddas från påverkan. För att åstadkomma detta konkret behöver rutiner och kapacitet finnas för att kunna motverka exempelvis oljeutsläpp i området. unika miljö behöver beaktas och konkreta åtgärder för att förhindra en rovdrift som kan skada miljön behöver vidtas. Det är också mycket viktigt att det finns en beredskap för olika former av olyckor och utsläpp som allvarligt kan skada natur. Nationella åtgärder för biologisk mångfald, punkt 5 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3650 av m.fl. (C) yrkandena 70 och 74 samt 2021/22:3981 av m.fl. (L) yrkande 2 i denna del. Åtgärder för att stärka den biologiska mångfalden måste integreras tydligare i stadsplaneringen och i kommunernas ansvar. Det ska vara en självklarhet att ytor som det offentliga förfogar över brukas och används på ett sätt som gynnar den biologiska mångfalden. Många infrastrukturmiljöer, såsom vägkanter, banvallar, stationsområden, trädsäkringszoner, bangårdar och flygplatser, har en stor potential att utgöra attraktiva miljöer och spridningsvägar för exempelvis pollinatörer. En annan offentlig yta som kan användas bättre är marken under stamnätsledningar. Dessa ytor röjs regelbundet och kan om de sköts på rätt sätt utgöra viktiga spridningskorridorer för olika arter. De privata nätbolagens nät utgör på samma sätt viktiga ytor och kan användas för att gynna den biologiska mångfalden ytterligare genom kloka ersättningar och ett breddat uppdrag i elnätsregleringen. Det finns också många nedlagda sand-, grus- och moräntäkter som med relativt enkla medel skulle kunna utgöra viktiga boplatser för olika bin och steklar som annars har svårt att hitta bra boplatser. Statliga myndigheter och kommuner bör därför i sin samhällsplanering i högre grad värna den biologiska mångfalden. Det finns också ett stort värde i att se över hur svenska företag arbetar med biologisk mångfald i sin årliga hållbarhetsredovisning, precis på samma sätt som de har gjort kring klimatfrågan . En del större bolag och koncerner har redan gått före och initierat detta på egen hand, men fler bör ta efter. Det är därför angeläget att berörda myndigheter fördjupar sitt samarbete med såväl näringslivet som forskningen i syfte att förstärka och utveckla denna positiva trend. Berörda myndigheter bör därför fördjupa sitt samarbete med näringslivet och forskningen i syfte att lyfta in arbetet med biologisk mångfald i företagens hållbarhetsredovisningar. Nationella åtgärder för biologisk mångfald, punkt 5 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3981 av m.fl. (L) yrkande 2 i denna del och 2021/22:3650 av m.fl. (C) yrkandena 70 och 74. Naturen och den biologiska mångfalden måste skyddas och bevaras. Det är viktigt för allt levande på jorden och för kommande generationer. Vi har ett ansvar för att förvalta miljö och natur så att vi lämnar välmående ekosystem och en värld i ekologisk balans till kommande generationer. Vi är också beroende av de ekosystemtjänster som välmående ekosystem levererar. De är en förutsättning för mycket av det vi tar för givet. Ekonomin vilar till stor del på dessa ekosystemtjänster. Vilka ekosystemtjänster som kommer att vara viktiga är inte självklart. Vi bör skydda mångfalden också för att även kunna leva goda liv. Åtgärder bör därför vidtas för att bevara våra ekosystem. Färdplaner för ökad biologisk mångfald, punkt 6 (C, MP) av (C), (MP) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3650 av m.fl. (C) yrkande 73. För att kunna bevara, återställa och öka den biologiska mångfalden i , såväl på land som till havs samt i städer och på landsbygden, krävs att fler aktörer är med och bidrar till detta arbete. Historiskt sett har större insatser gjorts av det offentliga parallellt med det förvaltande arbete som landets många skogsägare kontinuerligt bedriver, men bidragen från både civilsamhället och näringslivet är på framväxt. Denna utveckling är mycket positiv. Kopplingen mellan näringslivet och biodiversitetsfrågan bör stärkas och bli naturlig, exakt som den blivit i fråga om klimatutsläppen. Flera större bolag och branscher ligger redan i framkant i denna fråga, och staten bör bejaka och stimulera denna utveckling utan att skapa nya hinder och betungande regelverk. Ett möjligt och innovativt sätt är att uppmuntra fler sektorer att ta fram branschspecifika färdplaner för en ökad biologisk mångfald. Dessa bör dra lärdom och inspiration av de färdplaner som initiativet Fossilfritt har tagit fram och som är ett utmärkt exempel på samverkan mellan det statliga och det privata. Den svenska gruvindustrin har genom sin branschorganisation redan tagit fram en sådan, och vi ser gärna att fler tar efter detta goda exempel. Regeringen bör således verka för fler branschspecifika färdplaner för ökad biologisk mångfald. Rödlistan, punkt 8 (SD, KD) av (SD), (SD), (SD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2456 av m.fl. (SD) yrkande 37 och 2021/22:2462 av m.fl. (SD) yrkande 4. Rödlistan behöver ses över när det gäller hur arter placeras i de olika klasserna i rödlistan. Tanken är att arter i en viss hotklass ska löpa en definierad risk att utrotas inom . Det faktum att så få arter i själva verket försvunnit visar att alltför många arter placeras i klasserna akut och starkt hotade. Regeringen bör tillsätta en fristående granskning av detta problem, eftersom det urholkar förtroendet för rödlistan och minskar dess användbarhet i artskyddet. Eftersom rödlistan ofta används för att motivera naturvårdsbeslut måste klasserna i rödlistan tydligt återspegla sannolikheten för att arter ska försvinna från inom en given tidsperiod för varje klass. Denna bedömning måste stå i rimligt förhållande till den takt med vilken arter försvunnit historiskt. Detta är inte fallet . Det finns alldeles för många arter i klasserna för de mest hotade arterna. Rödlistan måste revideras utifrån detta om den ska kunna upplevas som ett relevant verktyg av skogsägarna. Arterna i rödlistans olika klasser och de senares definitioner behöver således ses över för att skapa ett rimligare förhållande mellan antalet arter som faktiskt dött ut i och arter som klassas som hotade i olika grad. Vidare bör klasserna i rödlistan tydligt återspegla sannolikheten för att arter ska försvinna från inom en given tidsperiod för varje klass. Handel med hotade arter, punkt 9 (M, C, V, MP) av (C), (MP), (M), (M), Kopparklint (M), (V) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen.