bet · H901TU6 · 2022-02-07 00:00:00 — Regeringens bredbandsstrategi stakar ut inriktningen för de uppsatta mål vi har för bland annat bredbandsutbyggnaden. konstaterar att det första målet om att av alla hushåll och företag bör ha tillgång till bredband om minst aldrig uppnåddes. Därför är det viktigt att regeringen skyndsamt tar fram en handlingsplan för hur målet ska nås och till vilken kostnad. Enligt en rapport från behövs det rejäla satsningar från både staten och självklart marknaden. noterar vidare att det även kan bli svårt att nå målet . Det kan gå lättare, men mer behöver göras. Även här uppskattar att det finns behov av betydande statliga investeringar, vilket är en stor utmaning. Att tappar tempo i utbyggnaden av bredband är allvarligt. Digitaliseringen av hela landet är viktig när det gäller många sektorer i samhället, bland annat för jord- och skogsbruk, för transportsektor och logistikbransch och för möjligheten till distansundervisning och hemarbete. Ett av de viktigaste sätten att ge förutsättningar för jobb, tillväxt och tillgång till välfärdstjänster i hela landet är att ta bättre vara på den digitala utvecklingen. För att digitaliseringen av hela ska ta ytterligare fart krävs utbyggnad av fiber och annan modern kommunikationsteknik i hela landet. För att genomföra detta behövs kreativa lösningar som samförläggning av bredbandsinfrastruktur med annan infrastruktur och ett mer snabbfotat tillgängliggörande av frekvenser i det mobila bredbandsnätet. Sammanfattningsvis är det viktigt att it ses som det femte transportslaget. När vi efter coronapandemin lärt oss ännu mer av digitaliseringen är det viktigt att it ges större plats som transportslag. Digitaliseringen är oerhört viktig, men för att klara den krävs det att vi först har fiber i backen och bredband på plats. Först då kan vi fortsätta att ta in . För att klara bredbandsmålen är det viktigt att inte bara jobbar med dessa frågor utan även andra myndigheter, till exempel , , och - detta för att främja utbyggnaden av bredband i hela landet. Det är viktigt att regeringen ställer krav på dessa myndigheter genom instruktioner, dialoger och regleringsbrev för att underlätta bredbandsutbyggnaden i hela landet. Bra mobiltäckning är en lika viktig fråga som fiber och bredband. Mobiltäckningen i landet varierar, men tillgången behöver säkerställas oavsett var man befinner sig. Man behöver frigöra mer frekvensutrymme i 700-megahertzbandet och se till att 4G-nätet byggs ut aktivt i hela landet. Likaså är det viktigt att 5G-nätet riktas ut mot landsbygden för att möta industrins och jord- och skogsbrukets innovationer och framtida uppkoppling. Detta ska ske på kommersiell grund, men en aktiv dialog från statligt håll är viktig. I områden där marknadens aktörer inte finner det lönsamt att uppföra en mobilmast på en sändarplats anser att man bör överväga att uppföra så kallade samhällsmaster. Med samhällsmaster avses sändarplatser i mobilnäten som är helt eller delvis offentligt finansierade. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Digitaliserings- och postfrågor Generellt sett bör regleringen för samhällsmaster utformas så att den inte hindrar konkurrensen, och praktiskt bör masterna dimensioneras så att det är möjligt för fler än en operatör att komma in i sändarutrustningen. För att vägleda regioner och kommuner bör ges i uppdrag att uppdatera sin tidigare rapport om samhällsmaster i syfte att följa upp den utveckling som skett och även inkludera utbyggnaden av 700-megahertzbandet. har det skett en rad förändringar i det svenska postväsendet. införde Postnord varannandagsutdelning i , och denna distributionsmodell har börjat införas på flera håll runt om i landet. Utvecklingen leder till att en del landsbygdskommuner, företagare och organisationer oroas över försämrad postservice. Frågan hur svensk postservice ska förändras är viktig, och en förändring kanske måste till givet de minskade brevvolymerna. har efterfrågat en samlad hantering av hur posten och Postnord ska utvecklas framöver. Vi anser att experterna i den pågående ska få arbeta med dessa frågor i lugn och ro och även fundera över hur Postnord ska utvecklas framåt. som utredningen pågår anser att post ska delas ut varje vardag. Jag träffar mängder av företag och människor runt om i och givetvis hemma i valkretsen i . Alla uppger att bra infrastruktur är prio ett, och dit hör självklart också bredband och mobiltäckningen. Det här är frågor som engagerar och som kräver långsiktiga lösningar med fokus på stark framtidstro, innovationer och digitaliseringen som möjliggörare. Jag yrkar bifall till reservation nummer 17. I detta anförande instämde (C). är ett stort land, vilket gör att vi är beroende av fungerande infrastruktur oavsett system. Under covidepidemin har den digitala infrastrukturen använts på ett helt nytt sätt. Företag, myndigheter och föreningar har fortsatt att träffas även om mötesdeltagarna inte har lämnat hemmet. I början av pandemin var detta för många en ny upplevelse, men är det en del av vardagslivet. Denna förändring har visat att teknikutveckling kan gå väldigt snabbt, men den har också visat att teknikutveckling förutsätter att den digitala infrastrukturen finns i hela landet. För att alla ska kunna vara med i den nya digitala gemenskapen måste vi fortsätta att bygga ut nätet. Det bästa är om det sker på ett fysiskt sätt med fiber, men där det inte är möjligt att koppla samman alla via fiber måste vi bygga upp luftburna system som gör att även de som bor på landsbygden kan vara med på den nya digitala arbetsmarknaden och i den nya digitala gemenskapen. De digitala förändringarna påverkar även våra myndigheter. Allt fler dokument skickas ut digitalt, vilket leder till stora besparingar för myndigheterna. Men de digitala brevlådeoperatörerna får ingen ersättning från statliga myndigheter för den tjänst de levererar. I utredningen reboot - omstart för den digitala förvaltningen föreslogs en ersättningsmodell för de digitala brevlådeoperatörerna. Vi anser att regeringen skyndsamt bör återkomma med en proposition som löser denna fråga. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Digitaliserings- och postfrågor I takt med samhällets ökande digitalisering har många av de ansökningar och ärenden som tidigare gjordes genom att man fyllde i fysiska blanketter eller genom personliga besök överförts till internet. Det kan handla om ansökningar om bistånd, bankärenden, olika undervisningsinsatser samt kontakt med sjukvård och socialtjänst. För de allra flesta underlättas vardagen av den ökade digitaliseringen, och det är viktigt att fler tjänster kan utföras på nätet. kan personer med kognitiva funktionsnedsättningar av olika anledningar ha svårt att använda sig av dessa medier. För dessa personer kan det vara nödvändigt att fortsatt få möjlighet till exempelvis personliga möten med olika myndigheter och andra relevanta aktörer för att säkerställa att blanketter blir ifyllda på rätt sätt och inskickade i rätt tid och att avbrott i utbetalningar från ersättningssystem eller betalningsanmärkningar förhindras. Jag anser därför att hänsyn bör tas till behoven hos personer med funktionsnedsättning i utvecklingen av samhällets digitalisering. För att fortsätta den digitala utvecklingen i hela landet behöver vi arbeta mer med att bygga upp ett övergripande nät som ökar den nationella kapaciteten. Vi behöver också underlätta för kommuner att samverka med varandra exempelvis via att dra in fiber till en grannkommun, om det är det enklaste sättet att få med ett antal företag eller bostäder. Vi måste ha en fungerande postservice i hela landet, men i takt med digitaliseringen har den fysiska postgången fått en minskad roll. Allt fler tjänster utförs digitalt, vilket leder till att allt färre fysiska brev förmedlas. Denna förändring leder till en rad utmaningar för postservicen. Postnord har brottats med ekonomiska och kvalitetsmässiga problem. Detta har resulterat i höjda avgifter samt att man numera på allt fler orter har gått ned till varannandagsutdelning. Det senare är en utveckling som kommer att fortsätta. För de absolut flesta kommer varannandagsutdelning inte att vara något problem då det för dem som bor i städer och större tätorter finns möjlighet att köpa andra utdelningstjänster. Men på landsbygden och mindre orter kommer Postnords försämrade service att få negativa konsekvenser, exempelvis via att färre hushåll kan få sin morgontidning . Det kommer också att bli problem för enskilda jordbrukare samt andra företagare när postservicen försämras. Detta är en utveckling som vi måste följa. Det finns inget som talar för att digitaliseringen kommer att stanna av, utan den digitala utvecklingen är här för att stanna. Detta gör att vi kommer att få allt svårare att upprätthålla en god postservice i hela landet. Det är bland annat därför vi vill att det tillsätts en utredning som tar ett helhetsgrepp på posthanteringen utifrån tillgänglighet, säkerhet, framtida utveckling och kostnader. Som jag har redogjort för genomgår post- och paketbranschen en strukturell omvandling där antalet skickade brev stadigt minskar. resulterar en utökad e-handel i att paketförsändelserna ökar kraftigt. omfattas Postnords paketförsändelser upp till av den samhällsomfattande posttjänsten, vilket innebär att de är momsbefriade. Detta snedvrider konkurrensen, vilket i förlängningen leder till högre priser, färre ombud och försämrad service till konsumenterna. Vi anser därför att det finns anledning att främja marknadsvillkoren genom att slopa den samhällsomfattande posttjänsten för paketmarknaden. Genom att sänka omfattningen av tjänsten och begränsa den till brevmarknaden bör konkurrensvillkoren på paketmarknaden förbättras. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Digitaliserings- och postfrågor Om vi kan minska dagens monopolliknande situation för tyngre brev kommer det troligtvis även att underlätta för andra företag att utveckla sin service på framför allt landsbygden, vilket också kan få konsekvensen att andra företag får möjlighet att leverera exempelvis tidningar och andra mindre försändelser. Vi står bakom alla våra reservationer, men för tids yrkar jag bifall endast till reservation nummer 6. debatterar vi trafikutskottets betänkande om digitaliserings- och postfrågor. Låt mig börja med att säga att jag står bakom alla våra reservationer, men jag yrkar bifall endast till den mest omfattande reservationen, nummer 5, om samhällets digitalisering. Digitaliseringen av det svenska samhället har aldrig gått så fort som . Kraven på distans skärptes successivt, och för att ta ansvar för sig själva, sina närmaste och dem som löper störst risk om de drabbas av började de som kunde att arbeta framför datorn hemma. Vissa var vana, andra fick lära sig snabbt och digitala mötesprogram växte snabbt fram. stod relativt bra rustat. undersökning visar att i åldern använder internet . Denna datamognad har varit en viktig plattform som gjort att vi har kunnat klara pandemin så bra som vi ändå har gjort under dessa år. Möjligheten att arbeta hemifrån ska dock inte bero på var man bor i möjligheternas land. Pandemin har tydligt visat på behovet av att det digitala nätverket ska vara tillgängligt i hela landet. Distansarbete förutspås dessutom ske i betydligt större omfattning efter coronapandemin eftersom folk har vant sig. Lägg därtill möjligheten att studera på distans, som kraftigt ökar, samt möjligheten för sjukvård och hemtjänst att erbjuda bättre service. Allt sammantaget är det mycket viktigt att vi når målen för bredbandsutbyggnaden och att vi tittar på olika tekniska lösningar för att få bredband också i glesbygd och på landsbygden. I Liberalernas budget lade vi 1,2 miljarder extra utöver regeringens budget för att snabba på bredbandsutbyggnaden. Dessutom behöver vi se över regelverket för att underlätta fiberdragning över kommungränser och längs våra vägar. Och som med allt annat kan vi inte ta bort den nuvarande lösningen innan det finns ett alternativ. Därför är det viktigt att kopparnäten är kvar tills det finns ett alternativ, för människor i hela landet måste kunna koppla upp sig digitalt. Så fungerar vårt land . ska bli bäst i världen på digitalisering, enligt mål. pekar på att digitaliseringen av offentlig sektor går alldeles för långsamt och att regeringens digitaliseringsstrategi inte ger den styrning som behövs. pekar också ut att svenska företag halkar efter i användningen av stora datamängder. Detta är mycket oroande. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Digitaliserings- och postfrågor Regeringen behöver därför ta fram en digitaliseringsstrategi som är konkret, mätbar och tidsatt. Om vi ska nå våra högt satta mål - bäst i världen, vilket förpliktar - måste vi driva på och kontinuerligt följa upp var vi är någonstans. Liberalerna pekar därför på vikten av att myndigheterna samlar in data kontinuerligt om digitaliseringens utveckling. Vi föreslår också att en myndighet ska få ansvaret för att lagra grunddata från den offentliga verksamheten och att data automatiskt ska samlas in från kommuner och regioner om digitaliseringsprojektens implementering, resultat och effekt hos användarna, för att man ska kunna dra slutsatser framöver. Om vi ska bli bäst i världen krävs ett betydligt större fokus. Det som inte följs upp blir inte förverkligat . EU tar tydliga steg mot en gemensam öppen datamarknad, och detta är mycket glädjande. EU-direktiv som hanterar data utvecklas, och där tas bland annat äganderätten till data upp. Gemensamma sätt att komma åt data ska utvecklas så att organisationer kan bygga tjänster som täcker fler än ett EU-land. är det dock tjänsteutvecklingen, till exempel appar, som är i fokus. Men utan data fungerar inte apparna. Vi behöver skapa bättre förutsättningar för dem som ska producera och tillhandahålla data. Att förbereda och hantera data är väldigt kostsamt, vilket bland annat Lantmäteriet beräknat. Och här behöver nya strukturer och processer identifieras för att man drastiskt ska få till en ökning av antalet dataset på marknaden. Vad efterfrågas, och hur kan tillgång på dessa dataset underlättas? Rätt genomfört finns det mycket stora samhällsvinster att göra inom alla sektorer. Inte minst användningen av artificiell intelligens ger stora möjligheter att effektivisera och skapa många nya jobb och företag. Det är en viktig framgångsfaktor för våra konkurrensutsatta företag men även för våra myndigheter. Tillgången till data är en förutsättning för artificiell intelligens. ligger nära bottenplaceringen i en rad undersökningar i fråga om antalet tillgängliga dataset, vilket är oroande för framtiden. Arbetet med att erbjuda data på ett säkert sätt utan att till exempel röja personers identitet, att utveckla digitala plattformar som säkra molntjänster, som vi har hört om här tidigare, och att öka den digitala kompetensen måste drivas med ett betydligt större fokus om vi ska bli bäst i världen på att utnyttja digitaliseringens fördelar. Mitt i allt arbete med digitaliseringen, som är en nödvändighet för konkurrenskraft, måste digitaliseringens risker adresseras. Digitaliseringen måste kombineras med analyser av datasäkerhet, påverkan på den personliga integriteten och cybersäkerheten. Det handlar om privata företags molntjänster, där data som skickas kan krävas in av staten i till exempel och . Upphandlingar av säkerhetskontroller på flygplatser, som vi har läst om i tidningar, inklusive datahanteringen vinns av utländska bolag. Det handlar också om kamerautrustade utlandsproducerade bilar som fritt samlar in data runt om i vårt land och om desinformationskampanjer som den pågående om . Listan kan göras lång. Dataskyddslagen och andra tillämpliga lagar måste kontinuerligt utvecklas för att hänga med i den tekniska utvecklingen, och lagarnas tillämpning behöver följas upp på ett betydligt mer systematiskt sätt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Digitaliserings- och postfrågor Därutöver skulle kunna bli ett föregångsland när det gäller arbetet med de etiska riktlinjerna för AI-teknologin. Ett modernt och tydligt regelverk behöver etableras för att möjliggöra en etisk och juridiskt säker användning av olika AI-tillämpningar i samtliga samhällssektorer. Här måste vi också använda oss av EU:s kraft för en säkrare digitalisering och för att kunna påverka på global nivå. Där är alldeles för litet för att med kraft kunna driva dessa frågor. Dessutom är det nödvändigt att lägga en försvarsaspekt på vad vi gör och analysera sårbarheten när vi samlar mycket data med lätt dataåtkomst och när 5G-nät gör att samhället kopplas ihop och alternativen till det digitala blir nedmonterade. Liberalerna välkomnar det ökade intresset för vårt lands beredskap i dessa frågor. Posten i är viktig, inte minst ur ett beredskapsperspektiv, och konsekvenserna av just digitaliseringen har drastiskt minskat antalet skickade brev. Det är viktigt att postgången fungerar i hela landet och att den kan bedrivas på kommersiell grund. Alla inser att antalet brev kommer att fortsätta minska. Därför är det viktigt att hitta en långsiktig lösning som säkrar en god postgång i hela landet. Post, paket och bredband är mycket viktiga delar av samhällets infrastruktur för att hela ska fungera. Slutligen tror vi liberaler verkligen på förmåga till datadriven innovation, digitaliseringens potential för gamla och nya företag och för att minska kostnaderna inom en fortsatt bra välfärd. Vi behöver dock bli mycket bättre på att hantera riskerna med digitaliseringen. It är en av de viktigaste plattformarna för att ska vara möjligheternas land för alla. Jag står som sagt bakom alla våra reservationer, men jag yrkar bifall endast till reservation 5 om samhällets digitalisering. När våra järnvägar och vägar byggdes i detta land byggde man en järnväg och en stor väg. Man byggde inte fyra parallella vägar eller fyra eller fem parallella spår. Jo, därför att detta var grundläggande infrastruktur som staten ansvarade för att bygga ut. Så ser det inte ut nu när vi bygger ny grundläggande infrastruktur, som jag anser att bredband och it är. Och jag tror att Liberalerna kan hålla med om att det finns ett grundläggande samhällsansvar här. Vi är helt överens om att vi inte når de bredbandsmål som regeringen har satt upp. Och regeringen stoltserar med att man har en marknadsdriven utbyggnad. Marknaden ska lösa detta. Men vi ser att det här finns ett marknadsmisslyckande. Det fungerar inte. It byggs inte ut i hela landet. Därför måste lappa och laga med sina samhällsmaster. Det är ett bra förslag. Men det innebär ändå att man lappar och lagar. vill tvinga tågföretagen och för att aktörerna ska dra bredband längs järnvägen. Vi hörde här att Liberalerna vill lägga extra till marknadsaktörer för att de verkligen ska bygga bredband i hela landet. , är det inte någonting som inte fungerar med denna marknadsdrivna modell när vi i politiken måste lappa och laga för att se till att hela landet ska ha fungerande it? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Digitaliserings- och postfrågor kommer vi till utbyggnaden av 5G. Då har vi en möjlighet att bygga ett välfungerande 5G-nät som staten får ansvara för - och inga problem med externa aktörer. Anser Liberalerna inte att det finns ett samhällsansvar och att staten borde ta ansvaret för utbyggnaden av ny it i ? Jag håller med om att det är väldigt viktigt att vi bygger ut och att bredbandsutbyggnaden och även 5G-utbyggnaden sker i hela landet. Vi går däremot kraftigt isär i synen på vad marknaden tillför och var staten ska gå in och göra saker. Marknaden har fungerat väldigt bra till väldigt stor del. Men när det kommer till delar i vårt land där det finns ett väldigt litet kundunderlag måste staten hjälpa till. Men det är en kombination av att marknadsbolag fortsätter att bygga ut men får viss stöttning från staten där det faktiskt inte finns kommersiella möjligheter att bygga ut. Det är alltså en kombination. Det är därför som vi säger att för att vi ska få en utbyggnad på de vita fläckar som finns, till exempel i fråga om bredband, måste staten hjälpa till. Längst ut i systemen måste staten hjälpa till. Det är därför som vi tillför . Vi har även tidigare, när vi stod bakom januariavtalet, sagt att staten behöver hjälpa till på de vita fläckarna. Om vi tittar på järnvägen hade vi ett sådant system i . Det var små stumpar med räls lite här och där. En häst kunde dra fram dessa vagnar. Man kunde åka en liten bit. Sedan fick man kanske gå till fots eller åka med häst och vagn. Och sedan fanns det lite mer räls. Detta funkade inte. Därför gick staten in, och stambanor byggdes. Det byggdes ett nät med stambanor därför att det inte är riktigt rationellt att ha fem konkurrerande banor bredvid varandra. Men görs detta misstag då 5G ska rullas ut i hela landet. Då byggs det parallella nät. Dessutom måste detta omgärdas av en lagstiftning för att garantera säkerheten. Det är oerhört viktigt, men det är ganska svårt att säkerställa att det verkligen fungerar. Och utbyggnaden av både 5G och bredband i hela landet sker till en mycket stor kostnad. Därför är jag lite besviken över att Liberalerna hellre kommer i efterhand och lappar och lagar i stället för att identifiera it och 5G som grundläggande samhällsinfrastruktur som staten behöver ta huvudansvaret för att bygga ut. När det sedan gäller vilka som de facto bygger det på marken har vi ju byggbolag, tekniker och andra som staten får lägga ut arbetet på, men borde inte staten ha huvudansvaret för utbyggnaden? Jag anser att staten ska ha ett ansvar för att hela landet fungerar. Det är det jag menar med att man får hjälpa till längst ut i glesbygd och landsbygd, för där finns det inte tillräckligt mycket kunder för en kommersiell utbyggnad. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Digitaliserings- och postfrågor När det gäller marknaden kan man väl dessutom säga att det blir en konkurrens som gör att priserna går ned och att man måste vara mycket mer effektiv i sin utbyggnad. Vi har tidigare i den här kammaren debatterat statliga bolag som ska driva utbyggnad av till exempel järnväg och att har kritiserat bland annat hårt för kostnadskontrollen. Jag tror därför att vi ska ha en marknad men att staten ska titta på detta så att hela landet får en möjlighet att utnyttja den nya tekniken. Staten behöver inte ta hela ansvaret för infrastrukturen och för att det ska fungera. Som vi ser har ju en väldigt stor del av den svenska befolkningen uppkoppling via bredband , men det är längst ut man behöver hjälpa till. Sedan finns det också sådana i tätbebyggda områden som faktiskt inte vill koppla upp sig, och det är ju upp till individen. Men möjligheten ska finnas. Här går alltså våra åsikter kraftigt isär, även om vi naturligtvis håller med om att alla i hela ska kunna använda både bredband och 5G framöver. Digitaliseringen är central i byggandet av ett modernt, rättvist och välfungerande samhälle. Digitaliseringen för med sig fantastiska möjligheter. Genom digitalisering kan våra vardagsliv förenklas, arbetsmarknaden utvecklas och välfärden förbättras. Digitaliseringen kan också vara ett viktigt verktyg i klimatomställningen; det har inte minst visat. Stora internationella konferenser har ersatts av digitala alternativ, och många yrkesgrupper har arbetat hemifrån. Många har också angett att de fortsätter att göra det en eller . De restriktioner som har funnits under pandemin har även inneburit att digitaliseringen har tagit stora steg framåt - många har lärt sig att hantera nya digitala verktyg, och organisationer har rustat för och anpassat sig till ett stort digitalt deltagande. Det finns helt enkelt goda förutsättningar att även efter pandemin ha ett större inslag av distansarbete, digitala möten och konferenser och därmed minska behovet av resor. Inte minst är det angeläget att minska behovet av långväga resor, som ofta är väldigt skadliga för klimatet. När samhället nu digitaliseras i hög takt är det viktigt att det sker på ett jämlikt sätt.