bet · H901MJU20 · 2022-03-24 00:00:00 — När det gäller frågan om forskning kan noteras att målet för forskningspolitiken är att ska vara ett av världens främsta forsknings- och innovationsländer och en ledande kunskapsnation, där högkvalitativ forskning, högre utbildning och innovation leder till samhällets utveckling och välfärd och näringslivets konkurrenskraft samt svarar mot de samhällsutmaningar som finns både i och globalt (prop. 2016/17:50, bet. 2016/17:UbU12, rskr. 2016/17:208). I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 20) anförde regeringen att dess ambition är att stärka den fria forskningen som forskningspolitiken ska svara mot nationella och globala samhällsutmaningar, bl.a. inom klimat och miljö. Regeringen framhöll i propositionen den centrala roll som för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) har för att förverkliga forskningspolitiken och föreslog att Formas anslag skulle ökas med . I proposition 2020/21:60 Forskning, frihet, framtid – kunskap och innovation för presenterade regeringen forskningspolitiken –2024. I forskningspropositionen beskrev regeringen närmare de satsningar som gjordes i budgetpropositionen. Regeringen anförde i forskningspropositionen att samhällets utmaningar, däribland klimatet, behöver mötas med satsningar på strategisk forskning av hög kvalitet och innovationssatsningar. Regeringen framhöll att klimatet kräver omfattande omställningar och att insatser även krävs med anledning av klimatförändringarnas effekter och för klimatanpassning. Regeringen har därför gett Formas i uppdrag att genomföra ett nationellt forskningsprogram om klimat (M2017/01282). Regeringen framhöll vidare att ökad kunskap krävs om hur klimatanpassning, utsläppsminskning, ökat kolupptag, riskreducering och förvaltningen av våra ekosystem kan integreras. Därför bör forskningen om samband mellan klimatförändringar och biologisk mångfald öka. Det pågående nationella forskningsprogrammet om klimat förstärktes därför med 2021–2024. Regeringen anförde vidare att klimatförändringarna, havsförsurningen och övergödningen redan har fått konsekvenser för havens ekosystem och förstärker effekterna av andra påverkanstryck och befintliga havsmiljöproblem. Forskningsfinansieringen inom vattenområdet är uppdelad på olika finansiärer och utmaningarna täcks inte fullt ut av de befintliga nationella forskningsprogrammen. Det behövs forskning som inriktas mot såväl förståelsen av naturliga processer och deras interaktioner som påverkanstryck och miljö- och klimateffekter. Regeringen anförde vidare att den därför avser att ge Formas i uppdrag att genomföra ett tioårigt nationellt forskningsprogram om hav och vatten och för detta avsätta 2021, 2022 och 2023–2024. I sitt yttrande till utbildningsutskottet över forskningspropositionen (yttr. 2020/21:MJU7y) anförde miljö- och jordbruksutskottet att regeringens förslag i propositionen var väl avvägda och syftar till att genomföra en politik som bidrar till målet att ska vara ett av världens främsta forsknings- och innovationsländer. Utskottet anförde vidare att det tidigare påtalat forskningens betydelse för att hitta lösningar på de klimat- och miljöutmaningar som vi står inför och att det såg mycket positivt på att regeringen tydligt anger klimat och miljö som en av de övergripande samhällsutmaningar som propositionen fokuserar på. Utskottet delade vidare regeringens bedömning att forskning och innovation är nödvändigt för att genomföra klimatomställningen, att ska gå före på klimat- och miljöområdet och att detta arbete ska baseras på forskning och vetenskap. Utskottet framhöll att det behövs insatser för att bedöma klimatförändringarnas effekter och stärka samhällets anpassning till ett förändrat klimat. Utskottet välkomnade därför den utökade satsningen på forskningen om samband mellan klimatförändringar och biologisk mångfald. Utskottet framhöll vidare att klimatförändringarna, havsförsurningen och övergödningen har medfört allvarliga konsekvenser för havens ekosystem och påminde om att utskottet har påtalat betydelsen av att tillräckliga åtgärder vidtas för att säkerställa en långsiktig och ansvarsfull förvaltning av haven och att åtgärdstakten i detta arbete behöver öka. Utskottet framhöll att det är grundläggande att det finns korrekta och tillförlitliga data och kunskap för att kunna vidta relevanta och effektiva åtgärder och såg positivt på regeringens förslag om ett tioårigt nationellt forskningsprogram om hav och vatten. Utskottet delade regeringens bedömning att det behövs forskning som inriktas mot såväl förståelsen av naturliga processer och deras interaktioner som påverkanstryck och miljö- och klimateffekter. Syftet med regeringens klimatanpassningsstrategi är att långsiktigt stärka klimatanpassningsarbetet och den nationella samordningen. Länsstyrelserna ska enligt klimatanpassningsförordningen bl.a. samordna det regionala arbetet med klimatanpassning. Det nationella kunskapscentrumet för klimatanpassning vid och myndighetsnätverket för klimatanpassning är också viktiga delar i arbetet med att samordna klimatanpassningsarbetet. Utskottet noterar vidare att arbetet med att ta fram en reviderad nationell strategi för klimatanpassning kommer att påbörjas i enlighet med den femåriga nationella policycykeln och att den rapport som för klimatanpassning lämnade kommer att vara en utgångspunkt i detta arbete. Utskottet vill även framhålla att budgetpropositionerna innehöll stora satsningar på klimatanpassning. Med hänsyn till att arbetet med en reviderad nationell strategi snart ska inledas, och mot bakgrund av det arbete som pågår på området och de satsningar som gjorts, anser utskottet att motion 2021/22:3684 (C) yrkande 13 kan lämnas utan åtgärd. Forskning och innovation är nödvändiga komponenter för att genomföra klimatomställningen. Som utskottet tidigare uttalat ser utskottet mycket positivt på att regeringen i den senaste forskningspropositionen tydligt angett att klimat och miljö är en av de övergripande samhällsutmaningarna som forskningen ska fokusera på. Klimatförändringarna, havsförsurningen och övergödningen har medfört allvarliga negativa konsekvenser för havens ekosystem. Det är av grundläggande betydelse att det finns korrekta och tillförlitliga data och kunskap för att kunna vidta relevanta och effektiva åtgärder för att bemöta dessa problem. Utskottet välkomnar därför det tioåriga nationella forskningsprogram om hav och vatten som regeringen har inrättat. Det behövs forskning som inriktas mot såväl förståelsen av naturliga processer och deras interaktioner som mot påverkanstryck och miljö- och klimateffekter. Mot bakgrund av det arbete som pågår på området avstyrker utskottet motion 2021/22:4062 (MP) yrkande 24. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om Fossilfritt , biogena utsläpp, klimatkompensationsprojekt och koldioxidmärkning. Jämför reservation 49 (M), 50 (MP), 51 (V) och 52 (C). Motionärerna i partimotion 2021/22:4030 av m.fl. (M) yrkande 15 vill behålla och utveckla initiativet Fossilfritt arbete med att hålla samman näringslivets klimatomställning. Motionärerna framhåller i synnerhet vikten av att rikta Fossilfritt arbete mot områden som är särskilt viktiga för omställningen, exempelvis elektrifieringen. Enligt kommittémotion 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 19 bör regeringen fortsätta och fördjupa initiativet Fossilfritt . Motionärerna anför även att initiativet ska ta större hänsyn till andra aspekter av hållbarhet än klimat. I partimotion 2021/22:3277 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 20 anförs att regeringen tydligare bör redovisa de biogena utsläppen i . Motionärerna framhåller att även utsläpp från förbränning av biomassa ökar koldioxidhalten i atmosfären. Det är därför viktigt att både fossila och biogena utsläpp begränsas i så hög utsträckning som möjligt. m.fl. (C) framhåller i kommittémotion 2021/22:3684 att klimatkompensation kan bli ett viktigt verktyg för att nå klimatmålen inom områden där utsläppen kan vara svåra att minska på annat sätt. För svenska företag som vill börja klimatkompensera kan det dock vara svårt att veta hur man bör beräkna sina utsläpp. Regeringen bör därför överväga att ge och i uppdrag att ta fram rekommendationer för företag som vill beräkna sina utsläpp av växthusgaser, inklusive indirekta utsläpp (yrkande 27). Motionärerna anför vidare att regeringen bör överväga att ge och i uppdrag att ta fram tydliga rekommendationer och standarder som kan vägleda företag att välja klimatkompensationsprojekt. Rekommendationerna bör både beskriva vilka krav projekten ska leva upp till och vilka oberoende tredjepartskontrollanter som är pålitliga (yrkande 28). Enligt motion 2021/22:1408 av m.fl. (S) yrkande 2 bör regeringen överväga att verka för att införa en koldioxidmärkning av produkter och tjänster som säljs i . Motionärerna framhåller att det vi konsumerar i orsakar stora utsläpp globalt och att vårt sätt att producera, konsumera, använda och slänga saker inte kan fortsätta om vi vill ha ett hållbart samhälle. Fossilfritt startades på initiativ av regeringen inför klimatmötet i med målet att ska bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer. Initiativet samlar över 450 aktörer och är en plattform för dialog och samverkan mellan företag, kommuner och andra aktörer som vill göra fritt från fossila bränslen. Ett prioriterat område för initiativet är arbetet att tillsammans med olika näringslivsbranscher ta fram färdplaner för fossilfri konkurrenskraft. Totalt 21 branscher har överlämnat färdplaner för fossilfri konkurrenskraft till regeringen. Regeringen beslutade att förlänga initiativet Fossilfritt , till . Regeringen anförde att ambitiösa klimatmål kräver ett kontinuerligt arbete och engagemang från hela samhället. Syftet med initiativet är att påskynda omställningen till ett fossilfritt samhälle genom att bidra till att samarbetet mellan regeringen och andra samhällsaktörer fördjupas. En utvärdering av initiativet har visat att det lyckats skapa bred delaktighet med aktörer från både näringslivet och den offentliga sektorn och fungerat som en arena för dialog och samsyn om ambition och arbete för att bli världens första fossilfria välfärdsland. Enligt regeringen är det angeläget att Fossilfritt stöder genomförandet av de färdplaner som skapats på lång sikt samt medverkar vid framtagandet av ytterligare färdplaner, om det finns intresse hos fler branscher. Detta innebär att färdplanerna ska utvecklas och följas upp och att Fossilfritt t.ex. kan ta fram sektorsövergripande strategier som svarar mot de behov som branscherna identifierat och som kompletterar de branschspecifika färdplanerna. Sådana strategier bör utgå från färdplanerna och fokusera på branschernas egna åtaganden. Det fortsatta arbetet med att genomföra färdplanerna kan också omfatta ökad samverkan med forskningsinstitut och myndigheter, stärkta kopplingar till en cirkulär och biobaserad ekonomi samt djupare analyser av målkonflikter och synergier mellan de olika färdplanerna. Regeringen anförde vidare att Fossilfritt under pågående kris i samband med covid-19 bör hjälpa branscherna att identifiera hur de om möjligt kan nyttja förändrade förutsättningar till att ställa om sin verksamhet till minskat fossilberoende. Vidare bör Fossilfritt stödja näringslivet att använda färdplanerna vid omställningen till fossilfrihet i samband med återhämtningen efter den ekonomiska kris som orsakats av pandemin. I den klimatredovisning som regeringen lämnade i samband med budgetpropositionen anförde regeringen att färdplanerna som lämnats inom initiativet, utöver att utgöra viktiga underlag för regeringen, bidrar till ökad samsyn, gemensamt engagemang och väntas leda till minskade utsläpp. Regeringen framhöll vidare att de branschvisa färdplaner som tagits fram inom initiativet även i fortsättningen utgör viktiga underlag för dess arbete och att regeringen noga följer arbetet med att genomföra färdplanerna. Utskottet har tidigare behandlat ett motionsyrkande om att genomföra Fossilfritt arbetsmetod på flera områden (bet. 2021/22:MJU9). Utskottet bedömde att motionen kunde lämnas utan åtgärd och uttalade följande: Regeringens initiativ Fossilfritt samlar en mängd aktörer och är en viktig del i arbetet för att göra till ett av världens första fossilfria välfärdsländer. Utskottet vill framhålla vikten av de färdplaner som överlämnats till regeringen, både som underlag för regeringens arbete och som bidrag till en ökad samsyn och ett gemensamt engagemang i frågan. Utskottet välkomnar därför att regeringen har beslutat att förlänga detta arbete och noterar särskilt det uppdrag som Fossilfritt fått under coronapandemin. Biogen koldioxid uppstår från förnybart organiskt material, t.ex. växtdelar, slam från reningsverk eller slaktavfall, s.k. biobränslen. ansvarar för att publicera årliga officiella utsläppsstatistik som används för att följa upp klimatmålen som fastställts internationellt, inom EU och nationellt för . När det gäller rapportering av biogena utsläpp har angett följande. I den rapportering av växthusgaser som görs till EU och FN följer IPCC:s metodriktlinjer som har tagits fram genom internationella förhandlingar. Alla länder följer samma metodriktlinjer, vilket gör växthusgasinventeringarna från olika länder jämförbara. Biogena koldioxidutsläpp anses enligt metodriktlinjerna vara klimatneutrala så länge det finns ett hållbart uttag av biomassa eftersom utsläppen ingår i kolcykeln och förbränning av biobränslen därför ger noll utsläpp av koldioxid. Att uttaget av biomassa är hållbart följs upp genom LULUCF-sektorn. Där tittar man på balansen mellan avverkning och tillväxt, och sektorn resulterar i ett nettovärde. Eftersom man följer de antropogena biogena kolflödena på detta sätt, skulle det innebära en dubbelräkning om man i rapporteringen även lade till koldioxid från förbränning av biomassa till utsläppen. För att kunna följa även dessa utsläpp rapporteras de separat i ett s.k. memo item. Det är en frivillig rapportering, men även för denna följer IPCC:s metodriktlinjer. Rapportering av de biogena utsläppen finns tillgänglig i SCB:s statistikdatabas och finns även med i de tabeller som rapporterar till EU och FN. Klimatkompensation innebär att en enskild betalar för en minskning av en angiven mängd utsläpp någon annanstans eller att mängden utsläpp tas upp i skog och mark. Man kan köpa en utsläppsminskning som skapats genom klimatkompensationsprojekt, t.ex. energiåtgärder där fossila bränslen byts mot förnybar energi, eller i projekt som ökar upptaget av koldioxid genom t.ex. plantering av träd. För att säkerställa att kompensationsåtgärder är verkningsfulla finns det olika certifieringar och standarder. Det oberoende forskningsinstitutet erbjuder oberoende rådgivning om kompensationsåtgärder. Vid IVL pågår även 2021–2022 projektet nordisk dialog om klimatkompensation som finansieras av . Projektets syfte är att sammanföra nordiska intressenter för att ta fram ett kunskapsunderlag om hur klimatkompensation kan genomföras på ett sätt som ger påtagliga bidrag till mål. Dialogen ska bidra till • en gemensam kunskapsbas om nyckelfrågor och koncept som är centrala för klimatkompensation • en syntes av relevanta nationella och internationella riktlinjer om klimatkompensation • en sammanställning som förklarar nyckelbegrepp och -koncept • rekommendationer för en nordisk bästa praxis för klimatkompensation som är förenlig med mål. Dialogen ska utmynna i ett förslag på bästa praxis. Kunskapsbasen och rekommendationerna kommer att kunna användas av aktörer på klimatkompensationsmarknaden som har behov av stöd i sina strategiska beslut. Klimat- och miljöminister anförde som svar på en skriftlig fråga (fr. 2021/22:640) att många svenska företag rapporterar direkta och indirekta utsläpp och att regeringen ser positivt på att företag kartlägger sina utsläpp noga och genomför en ambitiös klimatrapportering. Ministern anförde vidare att ska ta sitt fulla ansvar för att beräkna, rapportera och följa upp sina nationella utsläpp i enlighet med högt ställda nationella och internationella krav. Regeringen och berörda myndigheter arbetar också löpande för förbättrad rapportering och utvecklade mätmetoder. Ett av regeringens fyra strategiska samverkansprogram, Näringslivets klimatomställning, syftar bl.a. till att stärka och skynda på näringslivets klimatomställning till ett fossilfritt samhälle. Ett av samverkansprogrammets sju fokusområden rör standardisering. Samverkansprogrammets arbete har bl.a. resulterat i att regeringen gav i uppdrag att inrätta ett rådgivande organ för att främja innovativ och klimatfokuserad standardisering (N 2021/02244). – verka för samordning och stärkt strategisk samverkan av de ingående myndigheternas arbete med standardisering kopplat till hållbar handel och näringslivets klimatomställning – främja innovativa arbetssätt och genom samverkan öka myndigheternas förutsättningar för strategiskt arbete med standardisering i sin ordinarie verksamhet – främja samverkan som gynnar svensk miljöteknik och hållbara lösningar, bidrar till ökad konkurrenskraft och export samt ökar förutsättningarna för hållbara investeringar inom och internationellt – verka för spridning av erfarenheter mellan de ingående myndigheterna – ta fram råd och rekommendationer till regeringen i dessa frågor. Uppdraget är en del av genomförandet av regeringens strategi för standardisering (UD2018/12345). I budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 20) redovisar regeringen att konsumtionsbaserade utsläpp uppgick till , varav hushållen stod för ungefär . Jämfört med 2008 har de konsumtionsbaserade utsläppen minskat . av de konsumtionsbaserade utsläppen uppstår utomlands, dvs. när en vara produceras i ett annat land och sedan konsumeras i . Växthusgasutsläppen från konsumtion av livsmedel utgörs till en tredjedel av konsumtionen av kött och fisk. Den svenska konsumtionen av köttprodukter har ökat med . har däremot totalkonsumtionen av kött minskat per capita i . Regeringen framhöll i budgetpropositionen att konsumtionens negativa miljöpåverkan genom t.ex. växthusgasutsläpp är ohållbar. För att generationsmålet ska kunna nås behöver trenden av ökade avfallsmängder vända och materialåtervinningen öka genom att produktionen ställs om till t.ex. cirkulär design och giftfria kretslopp samt genom mer hållbara sätt att konsumera material, produkter och tjänster. Regeringen anförde vidare att omställningen till en cirkulär ekonomi är av största vikt för att kunna nå majoriteten av alla miljökvalitetsmål. Av budgetpropositionen framgår vidare att genomförde en översyn av styrmedel för att minska miljöpåverkan från konsumtionen. har även utlyst forskningsmedel för synteser om hållbar konsumtion. Regeringen gav i tilläggsuppdrag till Miljömålsberedningen (M2020:04) att föreslå en samlad strategi för minskad klimatpåverkan från konsumtion i syfte att nå en klimatmässigt hållbar konsumtion på ett kostnadseffektivt och samhällsekonomiskt effektivt sätt (dir. 2020:110). Strategin ska tas fram med utgångspunkt i en bred analys av klimatpåverkan utifrån ett konsumtionsperspektiv. Särskild hänsyn ska tas till strecksatsen i generationsmålet om att konsumtionsmönstren av varor och tjänster ska orsaka så små miljö- och hälsoproblem som möjligt. I direktiven anför regeringen att minskade utsläpp från svensk privat och offentlig konsumtion är ett viktig led för att minska de globala växthusgasutsläppen i den utsträckning som har rådighet över. Tilläggsuppdraget ska redovisas . Regeringen gav i uppdrag att identifiera och analysera hinder för väl fungerande marknader och för hållbar konsumtion (Fi2020/00945/KO). Uppdraget redovisades i rapport 2021:2 Konsumtion på villovägar – Hinder för väl fungerande konsumentmarknader och hållbar konsumtion. I rapporten identifieras flera hinder för hållbar konsumtion, bl.a. skillnader i pris, brister i utbudet av miljömässigt hållbara alternativ och sociala normer. Rapporten framhåller vikten av att det standardutbud av varor och tjänster som erbjuds konsumenterna är miljömässigt hållbart och att priset för de mer hållbara produkterna inte avhåller från sådana val. Enligt rapporten behövs vidare, för att åstadkomma ett mer miljömässigt hållbart utbud, styrmedel riktade mot utbudssidan. Andra kompletterande åtgärder för att undanröja identifierade hinder är att skapa incitament för konsumenter att handla hållbart, exempelvis genom bidrag eller avdrag. Insatser som ger konsumenter kunskap kan också vara värdefulla, även om erfarenheten visar att effekten av informationsinsatser som enskild insats är mycket begränsad. fick i uppdrag av regeringen att främja spridning och vidareutveckling av information om miljömässigt hållbar konsumtion och cirkulär ekonomi (Fi2021/00946). I uppdraget ingår att identifiera samhällsaktörer som kan ha goda förutsättningar att vidareförmedla och vidareutveckla informationen så att den på ett effektivt sätt kan nå ut till och användas av konsumenter. Uppdraget ska redovisas . Fossilfritt samlar en mängd aktörer och utgör en viktig del i arbetet för att göra till ett av världens första fossilfria välfärdsländer. De färdplaner som Fossilfritt överlämnar till regeringen utgör både ett viktigt underlag för regeringens arbete som de bidrar till en ökad samsyn och ett gemensamt engagemang i frågan. Utskottet välkomnar därför att regeringen har beslutat att förlänga Fossilfritt arbete och noterar särskilt det uppdrag som regeringen beslutat om under coronapandemin. Mot denna bakgrund anser utskottet att motionerna 2021/22:4030 (M) yrkande 15 och 2021/22:4066 (MP) yrkande 19 kan lämnas utan åtgärd. Av redovisningen ovan framgår att rapportering av utsläpp av växthusgaser följer IPCC:s metodriktlinjer. Rapportering av biogena utsläpp sker separat på en frivillig basis, men även denna rapportering följer IPCC:s metodriktlinjer. Rapporteringen av de biogena utsläppen finns tillgänglig i SCB:s statistikdatabas och i de tabeller som rapporterar till EU och FN. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motion 2021/22:3277 (V) yrkande 20. Arbetet mot klimatförändring kräver många olika verktyg varav ett är klimatkompensation. För att göra detta verktyg så effektivt som möjligt är det viktigt att det finns utvecklade metoder för att både mäta utsläpp och för att säkerställa att kompensationsåtgärder är verkningsfulla. Utskottet ser liksom regeringen positivt på att svenska företag noga kartlägger sina utsläpp och genomför en ambitiös klimatrapportering. ska ta sitt fulla ansvar för att beräkna, rapportera och följa upp sina nationella utsläpp i enlighet med högt ställda nationella och internationella krav. Utskottet välkomnar att regeringen löpande arbetar för utvecklade mätmetoder och förbättrad rapportering. I detta sammanhang vill utskottet särskilt framhålla det arbete som pågår inom samverkansprogrammet Näringslivets klimatomställning. Utskottet noterar vidare med intresse det projekt om klimatkompensation som pågår vid IVL . Utskottet finner mot denna bakgrund inte skäl att vidta någon åtgärd med anledning av motion 2021/22:3684 (C) yrkandena 27 och 28. Utskottet delar regeringens uppfattning att konsumtionens negativa miljöpåverkan genom t.ex. växthusgasutsläpp är ohållbar. Utskottet välkomnar därför att regeringen gett Miljömålsberedningen i tilläggsuppdrag att föreslå en samlad strategi för minskad klimatpåverkan från konsumtion. Uppdraget ska redovisas och utskottet ser fram emot att ta del av Miljömålsberedningens förslag. Utskottet noterar även att regeringen gett flera uppdrag om hållbar konsumtion. Vidare konstaterar utskottet att genomfört en översyn av styrmedel för att minska miljöpåverkan från konsumtionen och att utlyst forskningsmedel för synteser om hållbar konsumtion. Med hänvisning till det arbete som pågår i frågan avstyrker utskottet motion 2021/22:1408 (S) yrkande 2. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motionsyrkanden som beretts i förenklad ordning.