bet · H901UbU24 · 2022-06-01 00:00:00 — I yrkande 6 i samma motion anförs att kommuner och berörda huvudmän bör kompenseras för de ökade kostnader som propositionen väntas leda till. Motionärerna framför att de negativa ekonomiska effekterna annars riskerar att slå mot den pedagogiska omsorgen och kommunens ekonomi som helhet. I kommittémotion 2021/22:4475 av m.fl. (KD) yrkande 3 anförs att en skyldighet för varje hemkommun att erbjuda familjedaghem för de föräldrar som så önskar bör införas. Motionärerna hänvisar till att ett genomförande av regeringens förslag kan medföra att färre vårdnadshavare väljer pedagogisk omsorg för sina barn. Motionärerna vill bryta utvecklingen med ett minskande antal familjedaghem och i stället stärka valfriheten. I propositionen anförs att det faktum att informationen om förskolans syfte och barnets rätt till förskola ska lämnas genom uppsökande verksamhet innebär att kommunen aktivt måste söka upp vårdnadshavare och lämna information på ett sätt som är anpassat för att nå olika målgrupper. När det gäller frågan om möjligheten att göra avsteg från den uppsökande verksamheten vill utskottet hänvisa till att kommunen, för att uppfylla den föreslagna skyldigheten, kan erbjuda vårdnadshavare hembesök eller andra personliga möten, telefonsamtal eller informationsträffar. Utskottet delar regeringens uppfattning att metoderna för att nå vårdnadshavare får utformas utifrån kommunernas lokala behov och förutsättningar. Mot den bakgrunden avstyrker utskottet motion 2021/22:4476 (SD) yrkande 3. När det gäller frågan om ekonomisk kompensation för förslagen vill utskottet hänvisa till de kostnadsberäkningar som redogörs för i propositionen. Regeringen framhåller att ett genomförande av förslagen innebär tillkommande kostnader för kommunerna i form av ökad administration och ökade lönekostnader för personal inom den uppsökande verksamheten. Utskottet noterar att kompensation till kommunerna har aviserats i budgetpropositionen till följd av propositionens förslag. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet /22:4476 (SD) yrkande 6. När det gäller yrkandet om att införa en skyldighet för varje hemkommun att erbjuda familjedaghem vill utskottet hänvisa till skollagens bestämmelser om att kommunen ska sträva efter att i stället för förskola eller fritidshem erbjuda ett barn pedagogisk omsorg om barnets vårdnadshavare önskar det. Vidare framgår att kommunen ska ta skälig hänsyn till vårdnadshavarnas önskemål om verksamhetsform. Utskottet kan även konstatera att det är vanligt att kommuner är huvudmän för pedagogisk omsorg. Vidare vill utskottet i sammanhanget framhålla att det i den beslutade propositionen om pedagogisk omsorg finns ett antal åtgärder som syftar till att stärka kvaliteten och likvärdigheten i pedagogisk omsorg. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motion 2021/22:4475 (KD) yrkande 3. Avslag på propositionen, punkt 1 (SD, KD) av (SD), (SD), (KD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: avslår regeringens förslag. 2021/22:4475 av m.fl. (KD) yrkandena 1 och 4 samt 2021/22:4476 av m.fl. (SD) yrkande 1. Vi anser inte att det finns skäl att genomföra regeringens förslag till lag om ändring i skollagen. Vi värnar valfriheten, och utgångspunkten ska alltid vara barnets bästa. Alla barn är inte redo att vid exempelvis möta omvärlden i en större barngrupp med begränsad uppmärksamhet. Därför är pedagogisk omsorg vid sidan av förskola eller hemmavistelse ett viktigt alternativ för att upprätthålla valfrihet för varje barn. Det är viktigt att värna föräldrars rätt att välja barnomsorgsform för sina barn. Regeringens förslag skickar entydigt en signal om att det är förskola som är det alternativ som föräldrar förväntas och bör välja. Förskolan görs till norm medan andra barnomsorgsformer sätts på undantag. Regeringen bortser från att familjer och barn är olika, och förslagen i propositionen tar inte tillräcklig hänsyn till olika barnomsorgsalternativ eller föräldrars önskemål. Vi anser att regeringen aktivt ska verka för att skapa förbättrade förutsättningar för den pedagogiska omsorgen, varför vi vill att regeringens förslag ska avslås. Propositionen lyfter som ett av sina huvudsakliga syften fram att förskolan ska bidra till en bättre språkutveckling. Vi delar i grunden denna uppfattning men ser att det kan och bör ske på annat vis än det som regeringen föreslår. Vidare föreslår vi att förslagen ska avslås bl.a. med hänvisning till att det riskerar att bli resurskrävande och integritetskränkande. Vidare kan förslagen uppfattas som allt för ingripande gentemot vårdnadshavarna, och de påverkar valfriheten. Lagförslaget om uppsökande verksamhet, punkt 2 (M, SD, KD) av (M), (M), (SD), (SD), (KD), (SD) och Noria Manouchi (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: avslår regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) i de delar det avser 8 kap. 12 a §. 2021/22:4481 av m.fl. (M) yrkande 3 och avslår proposition 2021/22:132 i denna del. Vi anser inte att det finns skäl att genomföra regeringens förslag till lag om ändring i skollagen i de delar det avser 8 kap. 12 a §. Regeringen föreslår att kommunerna ska vara skyldiga att genom uppsökande verksamhet kontakta vårdnadshavare som inte har sina barn placerade på en förskola och informera om förskolans syfte och barnens rätt till förskola. Förslaget tar inte hänsyn till vårdnadshavare som valt pedagogisk omsorg och syftar inte heller till att ge vårdnadshavarna fullständig information om deras olika valmöjligheter. Därför menar vi att den uppsökande verksamheten ska ges till föräldrar som varken valt förskola eller pedagogisk omsorg. Så länge lagen tillåter att pedagogisk omsorg bedrivs, vilket vi anser är rätt, bör inte kommunerna förpliktas att försöka övertala vårdnadshavarna att inte välja pedagogisk omsorg. bör därför avslå förslaget i propositionen om att varje hemkommun ska vara skyldig att genom uppsökande verksamhet ta kontakt med vårdnadshavare till de barn som inte har en plats i förskolan och informera om förskolans syfte och barnets rätt till förskola. Språkförskola m.m., punkt 4 (M, L) av (L), (M), (M), (L) och Noria Manouchi (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4478 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2021/22:4481 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2 samt 2021/22:4475 av m.fl. (KD) yrkande 5 och 2021/22:4476 av m.fl. (SD) yrkande 2. Förskolan har ett uppdrag att stödja barn i deras språkutveckling, både på barnens modersmål och på svenska. Det finns dock forskning som tyder på att förskolor där majoriteten av barnen har ett annat modersmål än svenska inte lyckas med uppdraget. Tusentals barn får heller inte möjlighet att delta i förskolans verksamhet, och många av dessa kommer i sin tur från hem där föräldrarna har låg utbildningsnivå och begränsade till obefintliga kunskaper i det svenska språket. Det vore önskvärt att dessa barn deltog i förskolans verksamhet, men regeringens åtgärder bygger i huvudsak på informationskampanjer och frivillighet. För de barn som aldrig eller mycket sällan möter svenska språket i hemmet behövs en obligatorisk språkförskola. Vid treårsbesöket på BVC ska barnets språkutveckling kartläggas för att fastställa om behovet av språkförskola finns. Språkförskolan ska rymmas inom ordinarie förskoleverksamhet med särskild tid avsatt för svenskundervisning för barn som behöver det. Kommunerna ska ha möjligheter att själva välja exakt hur språkförskolan organiseras. Språkförskolan innebär att barnen ska gå på förskolan och att särskild tid ska läggas på undervisning i svenska. Syftet med språkförskolan är att fler barn ska få chansen att lära sig svenska. Vi anser att regeringen ska återkomma med ett lagförslag som gör språkförskola obligatorisk för nyanlända barn, barn till nyanlända och för barn med fastställt behov . En kartläggning av barns språkutveckling för att fastställa behovet av språkförskola ska genomföras från det år barnet fyller . Språkförskola m.m., punkt 4 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4476 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2021/22:4475 av m.fl. (KD) yrkande 5, 2021/22:4478 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2021/22:4481 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2. Många barn med utländsk bakgrund växer upp i utsatta områden utan att ta del av den svenska kulturen eller svenska värderingar. Det förekommer att de växer upp med hederskultur och andra värderingar än de traditionellt svenska. Inom hederskultur fostras flickor och pojkar av sin släkt i värderingar som senare i livet för med sig stora problem och stort lidande, exempelvis föreställningen att män och kvinnor inte är lika mycket värda. I utsatta områden är även kriminaliteten hög och utbredd. För att motverka denna utveckling föreslår vi som ett alternativ till propositionens förslag, som syftar till att främja språkutveckling, att det blir obligatoriskt att gå i förskola för barn fr.o.m. ålder som växer upp i dessa utsatta eller särskilt utsatta områden och har två utländska föräldrar. Det möjliggör i större utsträckning kontakter med andra barn och vuxna, utanför familjen och i barnens närmiljö. Det möjliggör även delaktighet i svenska språket, pedagogisk verksamhet med svenska normer och värderingar, lekar, spel samt kreativ och social verksamhet. Vidare ges bättre möjligheter att bli delaktig i det svenska samhället. Regeringen bör vidta åtgärder enligt det som anförs ovan. Språkförskola m.m., punkt 4 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4475 av m.fl. (KD) yrkande 5 och 2021/22:4476 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2021/22:4478 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2021/22:4481 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2. Jag föreslår att barn som har bott i , eller som har vårdnadshavare som har bott i , ska erbjudas barnomsorg på deltid i form av språkförskola eller annan barnomsorg där barnen ges möjlighet att utveckla sina kunskaper i svenska språket. Regeringen bör vidta åtgärder enligt det som anförs ovan. Information om förskola och pedagogisk omsorg, punkt 5 (M, SD, KD) av (M), (M), (SD), (SD), (KD), (SD) och Noria Manouchi (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4475 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2021/22:4481 av m.fl. (M) yrkande 4. Det är positivt att många vårdnadshavare känner förtroende för och väljer att placera sina barn i barnomsorg. Det är dock viktigt att kommunerna tillhandahåller en god information om verksamheternas syfte och rätten att välja mellan olika varianter av verksamheter, huvudmän och profiler. Formen för hur informationen ska delges vårdnadshavarna kan se olika ut och måste vara en fråga som avgörs av kommunerna. I en del fall kan det röra sig om hembesök och information på fler språk än svenska, i andra fall kan en utsänd katalog med information vara aktuellt. Vi anser därför att varje hemkommun ska vara skyldig att tillhandahålla vårdnadshavare information om förskolans och de andra barnomsorgsalternativens syfte samt om rätten att välja barnomsorg. Regeringen bör vidta åtgärder enligt det som anförs ovan. Personalens språkkunskaper m.m., punkt 6 (SD, L) av (L), (SD), (SD), (SD) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4478 av m.fl. (L) yrkandena 3 och 4 samt 2021/22:4480 av och (båda C) yrkande 1. Det finns ett påtagligt behov av betydande insatser för att lyfta det svenska språkets ställning i förskolan. Vi föreslår därför att regelbundna nationella kartläggningar av förskolebarnens ordförråd i det svenska språket ska genomföras. Att mäta är att veta, och genom att kartlägga barnens ordförråd i det svenska språket kan både insatser, resurser och därefter utvärderingar genomföras med högre träffsäkerhet och effektivitet. Vi tar frågan om bristfälliga svenskkunskaper hos förskolans personal på stort allvar, då betydelsen av pedagogerna inte får bortses från när det kommer till barnens utveckling, möjlighet och förutsättningar att lära sig behärska det svenska språket. Av det skälet vill vi att det ska införas ett språkkrav i svenska för all pedagogisk personal i förskolan. Om inte personalen talar svenska, är risken stor att barnen aldrig får en ärlig chans att lära sig det. Regeringen bör vidta åtgärder enligt det som anförs ovan. Personalens språkkunskaper m.m., punkt 6 (C, KD) av (C) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4480 av och (båda C) yrkande 1 och 2021/22:4478 av m.fl. (L) yrkandena 3 och 4. Att flerspråkig personal är en tillgång för många förskolor och fungerar som en länk mellan vårdnadshavare och barn, ska inte underskattas. Bristande språkkunskaper i svenska hos personal i förskola är dock ett problem för att förskolan fullt ut ska kunna leva upp till uppdraget om en likvärdig förskola. Det blir än mer tydligt för förskolor där en stor andel av barnen har utländsk bakgrund. Vi anser att det är positivt att flera kommuner nu tagit steg för att stärka upp språkkompetensen hos personalen i förskolan. Men det finns ett stort behov av kompetensutvecklingsinsatser för förskolepersonal. Vi delar regeringens uppfattning i propositionen att personalen bör ha goda kunskaper i svenska och andraspråksutveckling. Därför är vi kritiska till att regeringen inte tagit förslag om detta vidare från utredningen om fler barn i förskolan för bättre språkutveckling i svenska och anser att regeringen bör vidta ytterligare åtgärder för att få fler legitimerade förskolelärare. Vi anser därför att regeringen ska återkomma med förslag på hur man avser säkerställa språkkunskaperna och stärka kompetensutvecklingen för personalen i förskolan. Certifiering i svenska, punkt 7 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4476 av m.fl. (SD) yrkande 4. Samtalsspråket i förskolan ska vara svenska. Språket är den enskilt viktigaste faktorn för lyckad integration, och språkutvecklingen är ett tydligt mål i regeringens proposition. Den vuxna personalen utgör förebilder för barnen. Därför ska alla som anställs och arbetar i svenska förskolor tala godkänd svenska för att få anställning. En nationell språkkravsmodell i svenska ska skapas och certifiering ska införas för pedagogisk förskolepersonal för att säkerställa att förskolan uppfyller målen om bättre språkutveckling. Regeringen bör vidta åtgärder enligt det som anförs ovan. Förutsättningar för språkutveckling, punkt 8 (SD, KD) av (SD), (SD), (KD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4475 av m.fl. (KD) yrkande 6. Bristande språkkunskaper är inte bara ett stort problem bland barnen i vissa delar av landet. På alltför många förskolor är det ett problem även bland personalen. Det här är något som behöver åtgärdas. Vi föreslår därför att tillräckliga språkkunskaper ska krävas av personalen inom all barnomsorg. Vi vill införa krav på att förskolan ska ge barnen förutsättningar att behärska det svenska språket på en nivå som kan anses adekvat med hänsyn till barnets utveckling i övrigt. Regeringen bör vidta åtgärder enligt det som anförs ovan. Svenska språket i förskolans läroplan, punkt 9 (S, C, V, MP) av (S), (S), (S), (C), (V), (S), (MP) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: 2021/22:4478 av m.fl. (L) yrkande 2. I förskolans läroplan betonas vikten av barns språkutveckling, och svenska språkets ställning i förskolan har förstärkts i den reviderade läroplanen för förskolan som trädde i kraft . Vi anser därmed att tillkännagivandet är överflödigt. Uppföljning och utvärdering, punkt 10 (SD, KD) av (SD), (SD), (KD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4476 av m.fl. (SD) yrkande 5 och 2021/22:4480 av och (båda C) yrkande 2. Propositionens förslag kan leda till att personal inom den pedagogiska omsorgen plötsligt står utan arbete. Mot den bakgrunden bör regeringen utvärdera konsekvenserna av lagstiftningen för personalen inom den pedagogiska omsorgen. Regeringen bör vidta åtgärder enligt det som anförs ovan. Uppföljning och utvärdering, punkt 10 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4480 av och (båda C) yrkande 2 och 2021/22:4476 av m.fl. (SD) yrkande 5. Genom att kommunen arbetar med uppsökande verksamhet kan familjer med svåra förutsättningar få bättre information och kunskap om förskolans uppdrag och verksamhet. Jag välkomnar därför regeringens förslag som tydliggör kommunernas ansvar om uppsökande varsamhet. Däremot ställer jag mig frågande till den skarpa skrivningen i lagtext om att kontakt ska tas inför både vår- och hösttermin. Det innebär ökad administration för kommunerna och kan anses vara en omotiverad inskränkning av den kommunala självstyrelsen. För t.ex. barn som går i pedagogisk omsorg kan det ifrågasättas om en sådan kontakt verkligen behöver tas . Därför vill jag se en uppföljning av kommunernas implementering i den uppsökande verksamheten för ökat deltagande i förskolan för att säkerställa att lagstiftningen är ändamålsenligt utformad. Regeringen bör vidta åtgärder enligt det som anförs ovan. Övriga frågor om förskola m.m., punkt 11 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4476 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 6 samt 2021/22:4475 av m.fl. (KD) yrkande 3. I händelse av att propositionen får bifall kan vi förvänta oss en ökning av antalet barn inskrivna i förskolan varför det behöver tydliggöras i skollagen under vilka förutsättningar huvudmannen kan och bör göra avsteg från uppdraget om den uppsökande verksamheten. Vi förslår att den uppsökande verksamheten tillfälligt och på initiativ av huvudmannen inte ska behöva tillämpas och att detta beslut ska kunna gälla så länge som allmän smittspridning råder enligt . Detta innebär ett minskat tryck på barnomsorgen och en minskad risk för smittspridning. Avslutningsvis bör kommuner och berörda huvudmän kompenseras för de ökade kostnader som propositionen väntas leda till. Detta för att minimera de negativa ekonomiska effekterna som annars riskerar slå dels mot den pedagogiska omsorgen, dels mot kommunens ekonomi som helhet. Regeringen bör vidta åtgärder enligt det som anförs ovan. Övriga frågor om förskola m.m., punkt 11 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4475 av m.fl. (KD) yrkande 3 och 2021/22:4476 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 6. Regeringen skriver att ett genomförande av de förslag som förs fram i propositionen kan medföra att färre vårdnadshavare väljer pedagogisk omsorg för sina barn. Det vore inte nödvändigtvis en positiv utveckling. Jag anser att föräldrars rätt att själva välja barnomsorgsform för sina barn ska värnas och respekteras. Det finns en tendens att kommunerna prioriterar förskoleverksamheten framför familjedaghem, vilket gör att antalet familjedaghem minskar som barngrupperna i förskolan blir allt större. Jag vill bryta den utvecklingen och i stället stärka valfriheten. Jag föreslår därför en skyldighet för alla kommuner att erbjuda familjedaghem för de föräldrar som önskar den barnomsorgsformen för sina barn. Regeringen bör vidta åtgärder enligt det som anförs ovan. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2021/22:132 Förskola för fler barn: antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800). 2021/22:4475 av m.fl. (KD): 1.Riksdagen avslår det som föreslås i propositionen om att varje hemkommun ska vara skyldig att genom uppsökande verksamhet ta kontakt med vårdnadshavare till de barn som inte har en plats i förskolan och informera om förskolans syfte och barnets rätt till förskola. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att varje hemkommun ska vara skyldig att ta kontakt med samtliga vårdnadshavare för att informera om förskolans och de andra barnomsorgsalternativens syfte samt om rätten att välja barnomsorg och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en skyldighet för varje hemkommun att erbjuda familjedaghem för de föräldrar som så önskar, och detta tillkännager för regeringen. 4.Riksdagen avslår det som föreslås i propositionen om att göra det obligatoriskt för hemkommunen att reservera en plats vid en förskoleenhet för barn som har bott i eller som har föräldrar som bott i , även utan att något önskemål om förskola har anmälts av barnets vårdnadshavare. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att varje hemkommun ska erbjuda barnomsorg på deltid i form av språkförskola eller annan barnomsorg för barn som behöver utveckla sina språkkunskaper i svenska, och detta tillkännager för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förskolan ska ge barnen förutsättningar att behärska det svenska språket på en nivå som kan anses adekvat med hänsyn till barnets utveckling i övrigt och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4476 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen avslår propositionen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om förskola för en lyckad integration och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om avsteg från den uppsökande verksamheten vid extraordinära händelser och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att använda det svenska språket i förskolan och att all förskolepersonal ska ha certifiering i svenska språket för att få anställning och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvärdera lagstiftningens konsekvenser för personalen inom den pedagogiska omsorgen och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ekonomisk kompensation för att minska propositionens negativa effekter och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4478 av m.fl. (L): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en språkförskola som är obligatorisk för nyanlända barn och barn till nyanlända och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka det svenska språkets ställning i förskolans läroplan och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa nationella kartläggningar av förskolebarnens ordförråd i det svenska språket och tillkännager detta för regeringen.