bet · H901MJU20 · 2022-03-24 00:00:00 — Det finns således en stor potential för att dra ut koldioxid ur atmosfären. Växande träd och andra grödor binder kol. När dessa förbränns i biokraftverk bildas koldioxid som då kan fångas in och lagras. Nettoeffekten blir att koldioxid tas bort ur atmosfären. Att har en så stor andel energi från biobränslen talar för att ska prioritera i teknik för infångning och lagring av koldioxid. Därigenom kan vi nyttja det förnybara bränslet och bidra till nettoupptag ur atmosfären. behöver därför en nationell plan för hur koldioxidinfångning ska ske. Kompletterande åtgärder, punkt 13 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 81, 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkande 22 och 2021/22:3277 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 19, 2021/22:3739 av och (båda S) yrkande 2, 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkandena 54 och 55 samt 2021/22:4195 av m.fl. (KD) yrkande 35 i denna del. Genom att fånga in den koldioxid som bildas vid förbränning av biomassa kan vi åstadkomma negativa utsläpp. Potentialen är stor i då det finns ett stort antal punktkällor av biogen koldioxid där det skulle vara effektivt att fånga in gasen. bör därför ha som mål att fånga in och permanent lagra koldioxid 2030 och 2035. Kompletterande åtgärder, punkt 13 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkandena 54 och 55, 2021/22:3739 av och (båda S) yrkande 2 och 2021/22:4195 av m.fl. (KD) yrkande 35 i denna del och 2021/22:3277 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 19, 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkande 22 och 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 81. Vetenskapens besked är tydligt, för att nå mål krävs nollutsläpp i kombination med negativa utsläpp i stor skala. Negativa utsläpp kan uppnås med s.k. naturbaserade lösningar, exempelvis skogar som binder in kol i träd och mark. Klimatkrisen och artkrisen är tätt sammankopplade och det är viktigt att åtgärder för att öka inlagringen av kol i naturen också främjar biologisk mångfald. Negativa utsläpp kan också åstadkommas genom tekniker för att suga upp och lagra koldioxid djupt ned i marken . För att s.k. CCS-tekniker (Carbon Capture and Storage) ska kunna generera negativa utsläpp krävs att koldioxid sugs upp direkt ur atmosfären (DACCS) eller från förbränning av biomassa, s.k. bio-CCS. Det råder stor osäkerhet kring hur och i vilken skala CCS-teknikerna kommer att kunna generera negativa utsläpp. Bio-CCS i stor skala riskerar att hota matproduktionen och den biologiska mångfalden. Negativa utsläpp får aldrig användas som ursäkt för fortsatt användning av fossila bränslen. Regeringen bör ta fram en nationell strategi för negativa utsläpp. Strategin ska omfatta hela kedjan, inklusive infångning, transport och slutgiltig lagring, samt inkludera naturbaserade klimatlösningar. Det behövs ett samlat grepp kring naturbaserade klimatlösningar i skogen, i jordbrukslandskapet och i hav och sjöar. Relevanta myndigheter bör få i uppdrag att titta på den samlade tekniska och hållbara potentialen för att öka kolinlagringen i landskapet. Satsningar bör göras på lösningar som kan generera nettoupptag av växthusgaser i närtid och ger synergier med miljömålen. Det behöver även utredas vilken mark som är lämplig att återbeskoga och hur, utan att det konkurrerar med livsmedelsproduktionen eller blir svårare att nå andra miljömål. Berörda markägare ska erbjudas ersättning för åtgärder och eventuellt förlorat markvärde. Samarbeten med andra länder, punkt 14 (M, KD, L) av (M), (M), (L), Kopparklint (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3436 av m.fl. (M) yrkande 10, 2021/22:3881 av m.fl. (KD) yrkande 10, 2021/22:4030 av m.fl. (M) yrkande 16 och 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 86. CCS och bio-CCS behövs för att ska bli klimatneutralt och därefter åstadkomma negativa utsläpp. De bästa möjligheterna till lagring av koldioxid i närtid är utomlands och till att börja med i . Satsningar och projekt på området pågår både i och . Kommersiella lager för koldioxid är på gång i , och i . måste vara aktivt och etablera samarbeten med relevanta länder när det gäller CCS och bio-CCS, inklusive vad avser lagringsplatser, så att tekniken kan bli verklighet. behöver även teckna avtal med länder där svensk koldioxid kan komma att lagras, exempelvis , och , för att bl.a. reglera ansvarsfrågan. Rättsliga hinder, punkt 15 (M, C, L) av (C), (M), (M), (L), Kopparklint (M) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3436 av m.fl. (M) yrkande 13, 2021/22:3497 av m.fl. (C) yrkande 4, 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkande 23, 2021/22:4030 av m.fl. (M) yrkande 19 och 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkandena 85 och 87. För att möjliggöra export och lagring av koldioxid krävs flera ändringar i svenska och internationella regelverk. Bland annat behöver den ändring av artikel 6 i Londonprotokollet som möjliggör lagring av koldioxid under havsbotten träda i kraft. Regeringen bör därför verka för att påskynda att fler länder godkänner ändringen. Det behövs även en resolution i tillägg till Helsingforskonventionen så att geologisk lagring av koldioxid under blir möjlig och så att konventionen blir förenlig med CCS–direktivet. Det behöver vidare säkerställas att inte ett svenskt förbud mot utvinning av olja och gas eller offshoredirektivet utgör ett hinder för geologisk lagring av koldioxid till havs i . Moratoriet om geoengineering i konventionen om biologisk mångfald behöver även ändras så att inte CCS omfattas. Det behövs därutöver ett tillägg till definitionerna av transport av koldioxid för lagring i EU:s gruppundantagsförordning och i riktlinjerna för statligt stöd till miljöskydd och energi, så att statligt stöd kan ges till transporter av koldioxid på andra sätt än genom rörledningar, exempelvis med sjöfart eller vägburna transporter. Därtill måste regelverken ändras så att transporter av koldioxid på andra sätt än genom rörledningar tillåts utan att bokföras som utsläpp inom EU ETS. Infångning och lagring av koldioxid i övrigt, punkt 16 (M, C) av (C), (M), (M), Kopparklint (M) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkande 25 och 2021/22:3881 av m.fl. (KD) yrkande 11, 2021/22:4195 av m.fl. (KD) yrkande 35 i denna del och 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkandena 19, 20, 82, 83 och 88. behöver permanent lagring av koldioxid ske i exempelvis , eftersom det i inte finns några platser där lagring av koldioxid är godkända. bör också ta ansvar och lagra de koldioxidutsläpp som avskiljs i landet. geologiska undersökning bör därför inleda arbetet med att undersöka förutsättningarna för koldioxidlagring i . Myndigheten bör därmed få i uppdrag att inleda prospektering för att identifiera möjliga platser för koldioxidlagring i . Infångning och lagring av koldioxid i övrigt, punkt 16 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3881 av m.fl. (KD) yrkande 11 och 2021/22:4195 av m.fl. (KD) yrkande 35 i denna del och 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkande 25 och 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkandena 19, 20, 82, 83 och 88. har i en delrapportering av ett uppdrag om att lämna förslag på utformning av ett system för driftstöd föreslagit omvända auktioner som stöd för bio-CCS. Jag och mitt parti stöder det system med omvända auktioner alternativt fast lagringspeng för avskiljning av koldioxid som infördes i samband med behandlingen av budgetpropositionen . Det finns dock anledning att till 2026 då satsningen inleds överväga en omfattning motsvarande vad föreslår i sin utredning. Infångning och lagring av koldioxid i övrigt, punkt 16 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkandena 19, 20, 82, 83 och 88 samt 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkande 25, 2021/22:3881 av m.fl. (KD) yrkande 11 och 2021/22:4195 av m.fl. (KD) yrkande 35 i denna del. Koldioxidutsläppen från fossila bränslen ska upphöra. Det innebär att fossila bränslen behöver sluta användas. I en del sektorer kommer det dock att vara svårt att hitta alternativ till de fossila bränslena så att de kan fasas ut i den takt som krävs. Där är negativa utsläpp som kompenserar för utsläppen ett sätt att vinna tid. Andra utsläpp, exempelvis från jordbruket, är svårare att eliminera. Det behövs negativa utsläpp för att kompensera för den typen av utsläpp. Det är också mycket sannolikt att människan kommer att släppa ut för mycket klimatgaser för att mål ska nås. Det innebär att negativa utsläpp kommer att behövas för att långsamt sänka koldioxidkoncentrationen i atmosfären. Negativa utsläpp behöver därför byggas upp i stor skala medan de fossila utsläppen ännu minskar. Vidare bör de aktörer som inte uppfyller takten i de utsläppsminskningar de är ålagda genom olika styrmedel – medan utfasningen pågår – kunna kompensera sina överskjutande utsläpp genom upptag och permanent lagring av koldioxid. Potentialen för att fånga in den koldioxid som bildas vid förbränning av biomassa och därmed åstadkomma negativa utsläpp är stor i eftersom det finns ett stort antal punktkällor av biogen koldioxid där det skulle vara effektivt att fånga in gasen. Klimatpolitiska vägvalsutredningens (SOU 2020:4) bedömningar pekar på att kostnaden för att samla in och lagra koldioxid från de stora anläggningarna skulle vara lägre än koldioxidskatten för den koldioxid som släpps ut. Staten bör ge ersättning för att samla in och permanent lagra koldioxid av biogent ursprung upp till motsvarande koldioxidskattens nivå. Det är dock viktigt att lagring av koldioxid inte bidrar till ökad utvinning av olja eller naturgas genom s.k. enhanced hydrocarbon recovery. Tillståndsprocessen för att etablera koldioxidlagring inom svenskt territorium förväntas enligt Klimatpolitiska vägvalsutredningen ta . Processen behöver därför initieras och drivas framåt redan nu för att skapa beredskap för att vi framöver eventuellt behöver lagra koldioxid i . Det bör därför bildas ett – åtminstone till en del statligt ägt – företag med uppgiften att genomföra tillståndsprocessen för att etablera koldioxidlagring inom svenskt territorium. Nationella klimatinvesteringar, punkt 17 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 90 och 2021/22:3336 av m.fl. (S) och 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkandena 17, 53 och 56. Biokol som plöjs ned i jordbruksmark är förhållandevis motståndskraftig mot nedbrytning. Kolet stannar i marken som jorden blir bördigare. Det finns redan flera anläggningar för produktion av biokol som jordförbättringsmedel. Biokol kan tillverkas av en rad biologiska restprodukter, som halm och gödsel. IPCC bedömer att åtminstone av biokolet stannar i marken . Regeringen bör därför utreda hur ett stöd till lagring av kol som biokol skulle kunna utformas. Nationella klimatinvesteringar, punkt 17 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkandena 17, 53 och 56 samt 2021/22:3336 av m.fl. (S) och 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 90. Industrin står för en tredjedel av inhemska växthusgasutsläpp. Totalt har utsläppen från industrin minskat . Kommande måste en minskning som motsvarar kvarvarande åstadkommas. Små företag har ibland otillräckliga resurser för att klara omställningen till fossilfritt och cirkulärt på egen hand. Regeringen bör därför fortsätta att satsa på och utveckla statliga satsningar som Industriklivet och Klimatklivet till de mindre företagens omställning, i syfte att hjälpa industrier och företag att minska sin klimatpåverkan. Enligt är hälften av alla bilresor i tätort kortare än . Att få ned utsläppen från dessa resor till nära noll är inte bara en lågt hängande frukt i klimatarbetet, utan ger även positiva sidoeffekter som minskade luftföroreningar i städer, förbättrad folkhälsa och mer attraktiva stadsmiljöer. (Stor)stadsbilismen måste brytas. Statliga stöd till kommunala åtgärder för klimatsmart stads- och trafikplanering genom Klimatklivet bör därför utvecklas och stärkas. För att nå mål krävs nollutsläpp i kombination med negativa utsläpp i stor skala. Tillgången till rådgivning och ekonomiska stöd som gynnar ökad kolinlagring i jordbruksmark bör därför öka. Regeringen bör verka för att främja investeringar, produktion och nedmyllning av biokol genom exempelvis landsbygdsprogrammet, jordbruks- och regionstöd eller Klimatklivet. Bonus malus-systemet, punkt 18 (M) av (M), (M) och Kopparklint (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3436 av m.fl. (M) yrkande 16 och 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 30. Såväl som har kritiserat bonus malus-systemet för att det är ett dyrt styrmedel som inte direkt leder till minskade utsläpp från bilar. Utvärderingar av dessa expertmyndigheter visar att systemet, som riktar sig mot bilinköp snarare än körning, riskerar att leda till ökad bilåkning och att en s.k. rekyleffekt uppstår, vilket i sin tur ger upphov till ökade utsläpp. Vi vill reformera bonus malus-systemet i grunden och ersätta det med ett mer effektivt styrmedel för att minska utsläppen från bilar. En nollutsläppsbonus i kombination med en skrotningspremie vore ett bättre styrmedel. Regeringen bör därför ersätta bonus malus-systemet med en nollutsläppsbonus. Bonus malus-systemet, punkt 18 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 30 och 2021/22:3436 av m.fl. (M) yrkande 16. För att skynda på utfasningen av nybilsförsäljningen av fossilbilar till och för att göra reformen mer rättvis bör regeringen kraftigt skärpa bonus malus-systemet. ska endast bilar med nollutsläpp samt biogasbilar kunna få en klimatbonus. Fram till dess bör ett nytt krav införas på att hybrider enbart ska tilldelas bonus om de kan drivas på höginblandade biodrivmedel. Skatten på de smutsigaste nya bilarna (malus) behöver höjas kraftigt, vid sidan av att skärpa gränserna för när malus tas ut, för att gå i linje med ambitionen att fasa ut de fossildrivna bilarna så snabbt som möjligt. Klimatbonusen bör även fasas ut för de dyraste bilarna. De personer som har råd att köpa de allra dyraste nya bilarna behöver inte en skattesubvention. För personer i glesbygd med dålig tillgång till kollektivtrafik bör i stället en höjd bonus införas. Reduktionsplikten, punkt 19 (M) av (M), (M) och Kopparklint (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3436 av m.fl. (M) yrkande 22 och 2021/22:2453 av m.fl. (SD) yrkande 12, 2021/22:2455 av m.fl. (SD) yrkande 27, 2021/22:3663 av m.fl. (C) yrkande 41, 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkande 60 och 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkande 18. kommer de flesta transporter att vara elektrifierade. det skiftet sker är inblandning av biobränslen ett sätt att minska utsläppen av fossila växthusgaser från befintliga fordon och maskiner. De höga drivmedelspriserna som råder är ett problem. De slår mot såväl hushåll som företag och urholkar förtroendet för klimatpolitiken. Reduktionsplikten har i hög utsträckning bidragit till den prisökning vi sett. Det är en orimlig ordning att priset på drivmedel går upp när de skadliga utsläppen av växthusgaser från drivmedel minskar. Det ska inte kosta mer att göra rätt. Det är inte heller rimligt att de svenska dieselpriserna är högre än i något annat land i världen. Det snabbaste sättet att sänka priset på drivmedel är att sänka skatten. har drivit frågan om att sänka skatten på drivmedel länge och är det parti som sänker skatten mest. kommer det också att ske i och med att den gemensamma budgeten från , gått igenom. har även föreslagit att energiskatten för diesel ska sänkas till EU:s miniminivå , och att regeringen möjligt ska begära undantag av från bestämmelserna i , och andra berörda direktiv, för att helt kunna ta bort energiskatten på diesel . Energiskatten på bensin bör även sänkas i lika stor utsträckning. De förslagen behandlas nu i finansutskottet där de verkar finna ett brett stöd. Redan när nivåerna i reduktionsplikten sågs över konstaterade att regeringen troligen underskattat en kommande ökning av drivmedelspriserna och krävde i en följdmotion (2020/21:4039) att regeringen skulle återkomma med en fullständig konsekvensanalys samt att regeringen i samband med detta även ska redogöra för sin bedömning av om den föranleder någon förändring av reduktionsnivåerna. Vi kan nu konstatera att det var en korrekt bedömning och att prisökningen blivit högre än de 40–per liter diesel och år som regeringen angav. Att tvinga fram så kraftigt ökade kostnader är inte ett kostnadseffektivt sätt att minska utsläppen. Reduktionspliktens negativa effekter är betydligt mer omfattande än vad regeringen angav och reduktionsplikten måste därför ses över. Regeringen har skjutit frågan om en översyn av nivåerna genom att begära in underlag till konsekvensanalysen först till . Den prisutveckling vi sett fordrar en tydlig konsekvensanalys och kontrollstation från regeringen i enlighet med vad krävt så att kan ta ställning till reduktionspliktens fortsatta utformning. Detta behöver ske mycket tidigare än regeringen aviserat. För att på kort sikt motverka de prisökningar som reduktionsplikten orsakat har vi även föreslagit att regeringen skyndsamt återkommer med förslag om hur nivåerna för inblandning av biodrivmedel tillfälligt kan justeras för att åstadkomma sänkta drivmedelspriser under innevarande år. Även detta förslag är under behandling i finansutskottet. Reduktionsplikten, punkt 19 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2453 av m.fl. (SD) yrkande 12, 2021/22:2455 av m.fl. (SD) yrkande 27 och 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkande 18 och 2021/22:3436 av m.fl. (M) yrkande 22, 2021/22:3663 av m.fl. (C) yrkande 41 och 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkande 60. har en oerhört ambitiös reduktionsplikt. Reduktionsnivån för diesel uppgår till , vilket kraftigt ökar såväl importen som priset på bränslet. Reduktionsplikten innebär stora negativa offentligfinansiella effekter och negativ miljöpåverkan i andra delar av världen genom exempelvis överexploatering av mark. Det innebär en kostnadsineffektivitet som inte heller leder till önskade miljömålsättningar. Reduktionsplikten som princip är bra, men den behöver begränsas kraftigt. Mot bakgrund av biodrivmedlens plats på marknaden bör reduktionsplikten inte överstiga för bensin och för diesel. En sådan reduktionsplikt skulle bibehålla en marknad för bra biodrivmedel, som dåliga biodrivmedel, som exempelvis palmoljebaserade bränslen, skulle kunna fasas ut från den svenska marknaden utan kraftiga prisökningar som följd. Det är också viktigt att reduktionsplikten utformas på ett sätt som inte snedvrider marknadssituationen på ett otillbörligt sätt. Reduktionsplikten bör därför ses över i sin helhet, också sett i förhållande till andra drivmedel än bränsle för förbränningsmotorer. Bränsle framställt ur naturgas och fackelgaser (gasformigt avfall) kan minska utsläppen av fossil koldioxid jämfört med råoljebaserade dieselbränslen . Dessutom ger syntetiska bränslen mycket lägre utsläpp av sot, giftiga kolväten och kvävedioxid jämfört med ordinarie råoljebaserade dieselbränslen. Möjligheten att sälja syntetiska, alternativa bränslen begränsas dock genom att dessa bränslen riskerar att jämställas med ordinarie råoljebaserade dieselbränslen i lagstiftningen. Det är önskvärt att lagstiftningen om reduktionsplikten tar hänsyn till de faktiska utsläppsminskningarna och definitionerna av bensin, dieselbränslen och alternativa bränslen som redan finns i drivmedelslagen. Det är angeläget att det görs en översyn av lagstiftningen på området så att inte bränslen, såsom syntetiska alternativa bränslen, som kan bidra till minskade utsläpp, riskerar att missgynnas i förhållande till andra bränslen. Regeringen bör därför genomföra en översyn av lagstiftningen som missgynnar syntetiska alternativa bränslen. Reduktionsplikten, punkt 19 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3663 av m.fl. (C) yrkande 41 och 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkande 60 och 2021/22:2453 av m.fl. (SD) yrkande 12, 2021/22:2455 av m.fl. (SD) yrkande 27, 2021/22:3436 av m.fl. (M) yrkande 22 och 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkande 18. Att öka användningen av förnybara drivmedel som ersätter fossila bränslen i både personbilar, tunga transporter, flyg, sjöfart och arbetsmaskiner är oerhört angeläget. Det är positivt att en reduktionsplikt har införts och även stärkts i samband med kontrollstation 2019. Reduktionsplikten behöver vara ambitiös, skapa förutsägbarhet och säkra att kvoterna sätts så de ligger i linje med målet om att utsläppen från transportsektorn ska minska till 2030. Vid reduktionspliktens kommande kontrollstation bör regeringen överväga att införa en särskild kvot för avancerade biodrivmedel. Detta skulle gynna produktionen och användandet av drivmedel med mycket låg klimatpåverkan och låg risk för förändrad markanvändning. Utfasning av fossila drivmedel, punkt 20 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3663 av m.fl. (C) yrkande 3, 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 31 och 2021/22:3315 av m.fl. (M). mål är att utsläppen från transportsektorn till 2030 ska minska . Det är ett ambitiöst mål som innebär en enorm möjlighet att ta ledningen i den globala omställningen när smarta lösningar skapas av innovatörer med teknikskiften till det förnybara, energi- och resurseffektiva. Både den nationella politiken och EU-lagstiftningen på området måste skärpas. Att sträva efter utsläppsfria fordon är ett värdefullt mål, men vi kommer även i fortsättningen att behöva biodrivmedel som framställs på ett hållbart sätt för att minska utsläppen från transportsektorn i EU, sett till bilens normala livslängd. För att bryta beroendet av fossila bränslen och minska klimatutsläppen krävs många olika lösningar och tekniker med mer energieffektiva fordon, en ökad biodrivmedelsanvändning, fordon med nollutsläpp som drivs med grön el eller vätgas och bränsleceller men också nya praktiska lösningar med bilpooler och smarta digitala mobilitets- och delningstjänster.