bet · H901AU10 · 2022-03-31 00:00:00 — Utskottet behandlar i betänkandet motionsyrkanden som handlar bl.a. om systematiskt arbetsmiljöarbete, åtgärder mot arbetslivskriminalitet, skyddsombudens verksamhet och arbetstidslagen. Med hänvisning främst till gällande regelverk och pågående arbete föreslår utskottet att avslår samtliga motionsyrkanden. I betänkandet finns 29 reservationer (M, SD, C, V, KD, L, MP) och tre särskilda yttranden (M, SD, KD). Cirka 90 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Arbetsmiljön inom vård- och omsorgssektorn Våld och hot i arbetslivet 1.Systematiskt arbetsmiljöarbete m.m., punkt 1 (M) 2.Systematiskt arbetsmiljöarbete m.m., punkt 1 (SD) 3.Systematiskt arbetsmiljöarbete m.m., punkt 1 (C) 4.Systematiskt arbetsmiljöarbete m.m., punkt 1 (V) 5.Systematiskt arbetsmiljöarbete m.m., punkt 1 (L) 6.Dödsolyckor i arbetslivet, punkt 2 (V) 7.Dödsolyckor i arbetslivet, punkt 2 (KD) 8.Arbetsmiljöbrott m.m., punkt 3 (M, SD) 9.Arbetsmiljöbrott m.m., punkt 3 (V) 10.Åtgärder mot arbetslivskriminalitet, punkt 4 (V) 11.Skyddsombudens verksamhet, punkt 5 (SD) 12.Skyddsombudens verksamhet, punkt 5 (V) 13.Skyddsombudens verksamhet, punkt 5 (L) 14.Arbetsmiljöverket, punkt 6 (M) 15.Arbetsmiljöverket, punkt 6 (C) 16.Arbetsmiljöverket, punkt 6 (V) 17.Arbetsmiljöverket, punkt 6 (KD) 18.Arbetsmiljöverket, punkt 6 (L) 19.Företagshälsovården, punkt 7 (M) 20.Företagshälsovården, punkt 7 (V) 21.Företagshälsovården, punkt 7 (L) 22.Arbetskläder, punkt 8 (SD) 23.Arbetsmiljön inom vård- och omsorgssektorn, punkt 9 (KD) 24.Våld och hot i arbetslivet, punkt 10 (SD) 25.Våld och hot i arbetslivet, punkt 10 (L) 26.Distansarbete, punkt 11 (C) 27.Distansarbete, punkt 11 (L) 28.Distansarbete, punkt 11 (MP) 29.Arbetstidslagen m.m., punkt 12 (V) 1.Skyddsombudens verksamhet, punkt 5 (M, KD) 2.Arbetstidslagen m.m., punkt 12 (SD) 3.Arbetstidslagen m.m., punkt 12 (KD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2021/22:468 av m.fl. (V) yrkandena 7 och 12, 2021/22:1244 av och (båda S) yrkande 2, 2021/22:1809 av m.fl. (S), 2021/22:2006 av och (båda M), 2021/22:2161 av och (båda S) yrkandena 1 och 3, 2021/22:2380 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2021/22:2595 av m.fl. (V) yrkande 22, 2021/22:3089 av m.fl. (S), 2021/22:3226 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 9, 2021/22:3259 av (M), 2021/22:3969 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 3 samt 2021/22:4032 av m.fl. (M) yrkande 10. Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (C) Reservation 4 (V) Reservation 5 (L) 2021/22:468 av m.fl. (V) yrkande 8, 2021/22:1345 av och (båda S) och 2021/22:4198 av m.fl. (KD) yrkande 34. Reservation 6 (V) Reservation 7 (KD) 2021/22:468 av m.fl. (V) yrkandena 9 och 11, 2021/22:2564 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2021/22:3322 av m.fl. (M) yrkande 8 och 2021/22:3876 av Lawen Redar (S). Reservation 8 (M, SD) Reservation 9 (V) 2021/22:469 av m.fl. (V) yrkandena 1–3 och 2021/22:3863 av m.fl. (S). Reservation 10 (V) 2021/22:468 av m.fl. (V) yrkandena 4–6 och 13, 2021/22:1242 av (S), 2021/22:1244 av och (båda S) yrkande 3, 2021/22:2564 av m.fl. (SD) yrkandena 5 och 6, 2021/22:3322 av m.fl. (M) yrkande 9, 2021/22:3969 av m.fl. (L) yrkande 9 och 2021/22:4198 av m.fl. (KD) yrkande 35. Reservation 11 (SD) Reservation 12 (V) Reservation 13 (L) 2021/22:468 av m.fl. (V) yrkandena 3 och 14, 2021/22:469 av m.fl. (V) yrkande 11, 2021/22:1244 av och (båda S) yrkande 1, 2021/22:1559 av (S), 2021/22:3322 av m.fl. (M) yrkandena 1–5, 2021/22:3579 av m.fl. (C) yrkande 16, 2021/22:3828 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3, 2021/22:3969 av m.fl. (L) yrkandena 2, 4 och 6 samt 2021/22:4198 av m.fl. (KD) yrkandena 33 och 36. Reservation 14 (M) Reservation 15 (C) Reservation 16 (V) Reservation 17 (KD) Reservation 18 (L) 2021/22:468 av m.fl. (V) yrkande 1, 2021/22:3322 av m.fl. (M) yrkande 7, 2021/22:3969 av m.fl. (L) yrkande 5, 2021/22:3977 av m.fl. (L) yrkandena 4 och 5, 2021/22:3983 av m.fl. (L) yrkande 22 och 2021/22:4001 av m.fl. (L) yrkande 56. Reservation 19 (M) Reservation 20 (V) Reservation 21 (L) 2021/22:477 av (SD), 2021/22:1758 av m.fl. (S) och 2021/22:2563 av m.fl. (SD) yrkande 8. Reservation 22 (SD) Arbetsmiljön inom vård- och omsorgssektorn 2021/22:4198 av m.fl. (KD) yrkandena 38–40 och 2021/22:4210 av m.fl. (KD) yrkandena 64 och 65. Reservation 23 (KD) Våld och hot i arbetslivet 2021/22:492 av (SD) yrkandena 1 och 2, 2021/22:2563 av m.fl. (SD) yrkande 10 och 2021/22:3969 av m.fl. (L) yrkande 11. Reservation 24 (SD) Reservation 25 (L) 2021/22:2105 av m.fl. (C), 2021/22:3226 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 10, 2021/22:3412 av m.fl. (MP), 2021/22:3572 av (M), 2021/22:3969 av m.fl. (L) yrkande 7 och 2021/22:4059 av (MP) yrkande 2. Reservation 26 (C) Reservation 27 (L) Reservation 28 (MP) 2021/22:185 av (SD), 2021/22:460 av m.fl. (V), 2021/22:468 av m.fl. (V) yrkandena 15–18 och 2021/22:795 av (SD). Reservation 29 (V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (L), (S), (M), (SD), (S), Alireza Akhondi (C), Ciczie Weidby (V), (M), (SD), (S), (KD), Serkan Köse (S), (SD), (MP), (L) och (M). I betänkandet behandlar utskottet 88 motionsyrkanden om arbetsmiljö- och arbetstidsfrågor från allmänna motionstiden /22. Motionsyrkandena handlar bl.a. om systematiskt arbetsmiljöarbete, dödsolyckor i arbetslivet, åtgärder mot arbetslivskriminalitet, skyddsombudens verksamhet, och arbetstidslagen. Motionsförslagen finns i bilagan. Under beredningen av ärendet har utskottet fått information från Utredningen om vissa frågor i diskrimineringslagen (A 2019:03). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. insatser mot den psykiska ohälsan på arbetsplatserna och att skapa bättre förutsättningar för arbetsgivarnas förebyggande arbetsmiljöarbete. Utskottet hänvisar bl.a. till regeringens prioriteringar och pågående arbete. Jämför reservation 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (V) och 5 (L). I partimotion 2021/22:4032 av m.fl. (M) konstateras bl.a. att anmälningarna om arbetssjukdomar bland kvinnor orsakade av organisatoriska och sociala problem är något som ökar. Motionärerna menar att det behövs åtgärder på flera plan för att möta problemen med kvinnors ohälsa kopplat till arbetsmiljön (yrkande 10). Motionärerna ser bl.a. ett behov av att skapa en bättre incitamentsstruktur för arbetsgivare när det gäller det förebyggande arbetet med psykosocial arbetsmiljö samt tidiga insatser och bättre rehabilitering. m.fl. (SD) framhåller i kommittémotion 2021/22:2380 att en nyckel i arbetet med att förebygga arbetsskador och arbetssjukdomar är det systematiska arbetsmiljöarbetet. Motionärerna anser att regeringen bör tillsätta en utredning med uppdrag att bl.a. se över hur det förebyggande arbetsmiljöarbetet kan stärkas (yrkande 3). I kommittémotion 2021/22:3226 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkas på en översyn av möjligheterna att förbättra arbetsmiljön på svenska arbetsplatser genom ökat fokus på stöd till arbetsgivarnas arbetsmiljöarbete (yrkande 9). Motionärerna menar att det behövs specifika satsningar på bättre förutsättningar för arbetsgivare att bedriva ett förebyggande arbetsmiljöarbete, med ett speciellt fokus på små företags förutsättningar. I kommittémotion 2021/22:468 av m.fl. (V) slår motionärerna fast att arbetsgivaren behöver ha goda kunskaper om arbetsmiljö för att kunna leva upp till arbetsmiljölagens krav. Många arbetsgivare saknar dock grundläggande kunskaper om såväl arbetsmiljö som hur man bedriver ett bra arbetsmiljöarbete. Även inom utbildningssektorn brister det i arbetsmiljökunskap på relevanta utbildningar. Motionärerna anser därför att regeringen bör tillsätta en utredning för att överväga regler om obligatoriska moment med arbetsmiljökunskap inom utbildningssektorn och för företag som vill anställa (yrkande 7). Motionärerna konstaterar också att dagens arbetsplatser inte ser ut som de gjorde när arbetsmiljölagstiftningen skrevs. är en rad olika arbetsgivare inblandade i minsta lilla projekt med otydliga ansvarsförhållanden som följd. Arbetsmiljöansvaret bör därför förtydligas så att det tydligt framgår att den arbetsgivare som har huvudansvar för en arbetsplats också har ansvar för arbetsmiljön för samtliga arbetstagare som arbetar där, oavsett arbetsgivare (yrkande 12). m.fl. (V) poängterar i kommittémotion 2021/22:2595 att kunskap om vilka insatser och vilket stöd som har bäst effekt för återgång i arbete är centralt för en effektiv utformning av arbetsplatsinriktat stöd till individen. finns det inte någon aktör med ansvar för att samla in, sammanställa och sprida kunskap inom området. Motionärerna anser därför att Myndigheten för arbetsmiljökunskap bör få i uppdrag att samla in, sammanställa och sprida kunskap om arbetsplatsinriktat stöd för återgång i arbete (yrkande 22). I kommittémotion 2021/22:3969 av m.fl. (L) lyfter motionärerna fram regeringens arbetsmiljöstrategi –2025. Motionärerna anser att arbetsmiljöstrategin i större utsträckning bör omfatta initiativ som underlättar för arbetsgivare i alla branscher att bedriva ett förebyggande arbete (yrkande 1). I motionen framförs även krav på att regeringen ska tillsätta en utredning om hur arbetsmiljölagstiftningen i högre utsträckning kan främja arbetet mot psykisk ohälsa på arbetsplatser (yrkande 3). Motionärerna betonar bl.a. att arbetsgivare måste ges incitament att förebygga stress på arbetsplatsen som arbetstagare ges möjligheter att hantera sin arbetssituation. och (båda S) anser i motion 2021/22:1244 att det bör ställas krav på arbetsgivare att genomgå utbildning om arbetsmiljö och att specialistkunskapen hos de myndigheter som är involverade på arbetsmiljöområdet behöver öka (yrkande 2). Motionärerna menar att det är nödvändigt för att det förebyggande arbetsmiljöarbetet ska fungera. Även i motion 2021/22:1809 av m.fl. (S) anför motionärerna att det är en brist att det saknas krav på att arbetsgivare ska genomgå en grundläggande arbetsmiljöutbildning. Motionärerna menar att den rådande ordningen där arbetsgivaren kan delegera ansvaret till en arbetsmiljöansvarig internt eller anlita ett externt bolag inte är lämplig. Motionärerna anser att regeringen bör överväga behovet av åtgärder för att minska riskerna på arbetsplatserna. I motion 2021/22:2161 framhåller och (båda S) situationen i energibranschen. Motionärerna anser att regeringen bör överväga behovet av fler initiativ för en säkrare arbetsmiljö inom energibranschen (yrkande 1). I motionen framförs också krav på att regeringen ska överväga behovet av initiativ som kan uppmuntra gemensamt ansvar för att säkerställa rätt kompetens och förmågan att utföra jobben säkert (yrkande 3). I motion 2021/22:3089 av m.fl. (S) understryker motionärerna att arbetsmiljön har en stor betydelse för hur länge människor kan och vill arbeta. För att skapa ett hållbart arbetsliv behöver det bl.a. satsas mer på forskning och kunskap. Motionärerna anser att ett förebyggande förhållningssätt är avgörande i arbetet med ett hållbart arbetsliv. och (båda M) förespråkar i motion 2021/22:2006 en översyn av arbetsmiljön inom den offentliga sektorn för att minska den psykiska ohälsan. Motionärerna betonar särskilt de problem som följer av en stressig arbetsmiljö. I motion 2021/22:3259 av (M) anser motionären att det inte bör ställas krav på certifierade pannskötare i lantbruket. Motionären menar att sådana krav inte är nödvändiga för att upprätthålla tillräcklig säkerhet och undvika arbetsplatsolyckor. En arbetsgivare är enligt 3 kap. 2 § arbetsmiljölagen (1977:1160) skyldig att vidta alla åtgärder som behövs för att förebygga att arbetstagarna utsätts för ohälsa eller olycksfall. En utgångspunkt i det förebyggande arbetet ska vara att allt sådant som kan leda till ohälsa eller olycksfall ska ändras eller ersättas så att risken för ohälsa eller olycksfall undanröjs. Av 3 kap. 2 a § framgår att arbetsgivaren systematiskt ska planera, leda och kontrollera verksamheten på ett sätt som leder till att arbetsmiljön uppfyller föreskrivna krav på en god arbetsmiljö. Arbetsgivaren ska utreda arbetsskador, fortlöpande undersöka riskerna i verksamheten och vidta de åtgärder som krävs till följd av detta. Arbetsgivaren är också skyldig att i den utsträckning verksamheten kräver det dokumentera arbetsmiljön och arbetet med den samt upprätta handlingsplaner för arbetsmiljöarbetet. Vidare ska en arbetsgivare enligt 3 kap. 2 c § se till att det i verksamheten finns en på lämpligt sätt organiserad arbetsanpassnings- och rehabiliteringsverksamhet för fullgörande av de uppgifter som enligt denna lag och enligt 30 kap. socialförsäkringsbalken vilar på arbetsgivaren. Av 30 kap. 6 § socialförsäkringsbalken framgår bl.a. att arbetsgivaren har en skyldighet att under vissa förutsättningar upprätta en plan för återgång i arbete för arbetstagare som tillfälligt har nedsatt arbetsförmåga på grund av sjukdom. Bestämmelserna i arbetsmiljölagen utvecklas och preciseras av bl.a. i föreskriften om systematiskt arbetsmiljöarbete (AFS 2001:1) och i föreskriften om organisatorisk och social arbetsmiljö (AFS 2015:4). Föreskrifterna förtydligar vad arbetsgivare och arbetstagare ska göra inom ramen för det systematiska arbetsmiljöarbete som alla arbetsgivare har ansvar för att bedriva. När det gäller roll och ansvar för arbetsmiljöarbetet på den svenska arbetsmarknaden utvecklas detta även i förordningen (2007:913) med instruktion för . Av denna framgår bl.a. att myndigheten har till uppgift att ta fram och tillhandahålla behovsanpassad, lättillgänglig och kvalificerad information inom sitt ansvarsområde, där små och medelstora företags behov särskilt ska beaktas (2 §). Regeringens arbetsmiljöstrategi –2025 I regeringens arbetsmiljöstrategi –2025 (skr. 2020/21:92) presenterar regeringen sin långsiktiga politiska inriktning för arbetsmiljöområdet . I skrivelsen anges bl.a. hur strategin ska styra mot uppsatta mål, genomförandet av strategin och hur den ska följas upp. Arbetsmiljöstrategin innehåller fyra delmål: ett hållbart arbetsliv, ett hälsosamt arbetsliv, ett tryggt arbetsliv och en arbetsmarknad utan brott och fusk. I strategin utvecklar regeringen arbete och prioriteringar under de olika delmålen. Delmålet om ett hälsosammare arbetsliv kopplas bl.a. ihop med att det systematiska arbetsmiljöarbetet är grunden till en god arbetsmiljö och att det arbetet ska vara en naturlig del i den dagliga verksamheten. En given utgångspunkt för delmålet är också insatser för att alla ska kunna, orka och vilja jobba ett helt arbetsliv, och bl.a. behovet av ökad forskning framhålls. Vidare framhålls i anslutning till delmålet om ett tryggt arbetsliv bl.a. behovet av att behandla frågan om en god arbetsmiljö som en jämställdhetsfråga. Ett genomgående tema för arbetsmiljöstrategin är insikten om vilken påverkan stress och annan arbetsrelaterad psykisk ohälsa har på arbetslivet i stort och behovet av effektiva åtgärder för återgång i arbete. Ett annat genomgående tema är betoningen av att en god arbetsmiljö kräver att stor vikt läggs vid det förebyggande arbetsmiljöarbetet. Utredningen om utökade möjligheter att upprätthålla en god arbetsmiljö Som en del i arbetsmiljöstrategin –2025 beslutade regeringen att tillsätta en utredning om utökade möjligheter att upprätthålla en god arbetsmiljö (dir. 2021:44). Utredningen ska bl.a. analysera förutsättningarna för att utöka rådighetsansvaret i arbetsmiljölagen till fler situationer och om sanktionsavgifter bör kunna tas ut för överträdelser inom organisatorisk och social arbetsmiljö. Utredningen ska också analysera och föreslå hur arbetsmiljölagen kan förtydligas så att arbetsgivare som en del av det systematiska arbetsmiljöarbetet i högre utsträckning än använder företagshälsovård i det förebyggande arbetsmiljöarbetet. I direktiven konstateras bl.a. att den svenska arbetsmarknaden har genomgått förändringar sedan arbetsmiljölagens tillkomst. Regeringen menar att det därför finns skäl att se över vissa delar av lagen för att behålla den höga skyddsnivån för arbetstagare i och för att arbetsmiljöreglerna ska ge samma skydd för kvinnor och män och oavsett yrke, bransch eller sektor. Utredningen ska utarbeta nödvändiga författningsförslag och redovisa sitt uppdrag . Inom pågår ett arbete med att skapa en ny regelstruktur för föreskrifter och allmänna råd. Ett förslag till en ny regelstruktur indelad i tre delar där de nuvarande 67 föreskrifterna sorterats in i 14 föreskriftshäften remitterades . gick igenom alla synpunkter som kommit in och justerade förslaget till ny regelstruktur. skickades det nya förslaget på ny remiss till arbetsmarknadens centrala parter. Svarstiden löper till och enligt väntas generaldirektören fatta beslut . De nya reglerna planeras därefter att börja gälla . beskriver att syftet med en förändring på området är att ge myndighetens målgrupper bättre förutsättningar att skapa en säker och hälsosam arbetsmiljö där färre blir sjuka, skadas eller dör av jobbet. En ny regelstruktur ger även bättre möjligheter att utforma regler som kan möta ett arbetsliv i ständig förändring. Målet med den nya strukturen är att det ska bli lättare att överblicka, hitta och förstå reglerna. Tillsammans med , och ett flertal andra myndigheter fick Myndigheten för arbetsmiljökunskap (Mynak) i uppdrag av regeringen att inkomma med underlag inför arbetet med den nationella strategin inom området psykisk hälsa och suicidprevention. Inom ramen för sin del i uppdraget tog Mynak fram två övergripande kunskapssammanställningar med fokus på arbetsmiljö och psykisk hälsa (kunskapssammanställning 2021:4) samt arbetsmiljö och suicidalt beteende (kunskapssammanställning 2021:5). Myndigheten tog också i samarbete med fram en vägledning med praktiska råd om hur en organisation kan arbeta för att förebygga psykisk ohälsa och hur man ska agera när medarbetare drabbas av psykisk ohälsa på arbetsplatsen. presenterade också ett par forskare på uppdrag av Mynak en kunskapssammanställning om psykosocial arbetsmiljö (kunskapssammanställning 2020:5). Resultaten visar bl.a. att det finns relativt mycket sammanställd forskning om samband mellan psykosociala arbetsmiljöfaktorer i form av arbetsrelaterad stress och psykisk eller kroppslig ohälsa. Vidare har myndigheten tillsammans med , och haft i uppdrag att sammanställa friskfaktorer på organisatorisk nivå som går att mäta och följa . I en rapport (rapport 2021:1) identifieras ett antal friskfaktorer som bedöms vara en viktig utgångspunkt för det fortsatta arbetet med att ta fram friskfaktorer på organisatorisk nivå som går att mäta och följa . fick i regleringsbrevet (ändringsbeslut ) i uppdrag att kartlägga forskning om samband mellan jämställdhet i arbetslivet och psykisk ohälsa. På uppdrag av myndigheten tog forskare fram en rapport i form av en kunskapsöversikt som en redovisning av uppdraget (rapport 2021:4). Forskarna har undersökt nordisk forskning om samband mellan obetalt arbete, familjeliv och sjukfrånvaro. I rapporten konstateras att vissa studier visar på ett samband mellan olika aspekter i obetalt arbete och familjeliv och sjukfrånvaro med psykiatriska diagnoser. menar forskarna att det finns ett mycket stort behov av mer forskning inom området och att området har stora kunskapsluckor. Som en del av slutredovisningen av uppdraget har myndigheten även tagit fram rapporter om bl.a. könsdiskriminering, sexuella trakasserier och ohälsa i arbetslivet samt vad som ligger bakom könsskillnader i arbetsrelaterad psykisk ohälsa (rapport 2021:6 och 2021:7). Parterna på den svenska arbetsmarknaden bedriver i olika former partsgemensamt arbete i arbetsmiljöfrågor. Prevent är en ideell organisation som ägs av , i (LO) och Förhandlings- och samverkansrådet PTK. Organisationen har till uppgift att inspirera, förmedla kunskaper samt utveckla produkter och metoder som ger arbetsplatserna det bästa stödet i arbetsmiljöarbetet. I uppdraget ingår att aktivt främja förtroendefull samverkan mellan huvudmännen, förbunden och de lokala parterna i företagen. För verksamheter i kommuner, regioner och kommunala företag finns föreningen arbetsliv som drivs gemensamt av ett antal arbetstagarorganisationer och arbetsgivarorganisationerna Kommuner och Regioner (SKR) och Sobona. En av flera uppgifter som de båda föreningarna ägnar sig åt är att erbjuda arbetsmiljöutbildningar till skyddsombud och chefer. När det gäller den privata sektorn så har , LO och PTK satsat på stöd till arbetsmiljöutbildning för perioden –2023. Stödet administreras av Försäkring. Motionsyrkanden om systematiskt arbetsmiljöarbete behandlades av utskottet senast i betänkande 2020/21:AU11 En god arbetsmiljö för framtiden – regeringens arbetsmiljöstrategi 2021–2025 m.m. (s. 17 f.). Motionsyrkandena avstyrktes med hänvisning till bl.a. regeringens prioriteringar och pågående arbete. biföll utskottets förslag till beslut (rskr. 2020/21:366). Utskottet vill inledningsvis betona hur viktigt det är att alla arbetsgivare arbetar systematiskt med det förebyggande arbetsmiljöarbetet. Alla som arbetar har rätt till en god arbetsmiljö, oavsett arbetsplatsens storlek och formen för arbetet. Det är grundläggande att ett aktivt arbetsmiljöarbete är en naturlig del i alla arbetsgivares dagliga verksamhet. För att det alls ska vara möjligt att kunna, orka och vilja arbeta ett helt arbetsliv måste en god arbetsmiljö finnas på plats. Arbetslivet får inte medföra att människor slås ut på grund av fysiska, organisatoriska eller sociala arbetsmiljöfaktorer. Vi befinner oss i där det tvärtom är centralt att den arbetande delen av befolkningen kan förlänga sitt arbetsliv för att säkra kompetensförsörjningen, pensionerna och finansieringen av välfärden. Utskottet menar att betydelsen av ett fungerande och gott systematiskt arbetsmiljöarbete inte får underskattas. I partimotion 2021/22:4032 (M) yrkande 10, kommittémotionerna 2021/22:2380 (SD) yrkande 3 och 2021/22:3969 (L) yrkandena 1 och 3 samt motion 2021/22:2006 (M) framställs krav på att det förebyggande arbetsmiljöarbetet ska stärkas på bred front. Situationen med ett ökat antal arbetsskador och arbetssjukdomar bland kvinnor orsakade av organisatoriska och sociala problem lyfts fram. Flera av motionärerna pekar också särskilt ut problemen som följer av stress i arbetslivet. Utskottet delar motionärernas oro för utvecklingen på området. Vi har en situation där organisatoriska och sociala faktorer på många arbetsplatser leder till stress och psykiska påfrestningar för många arbetstagare. Detta visar sig inte minst inom kvinnodominerade branscher. Utskottet välkomnar att regeringen agerar på ett aktivt sätt för att möta problemen. Regeringens tydliga inriktning på området kommer bl.a. till uttryck i regeringens arbetsmiljöstrategi –2025 där det betonas att alla arbetsgivare ska arbeta med ett systematiskt arbetsmiljöarbete. Regeringen lägger också stor vikt vid att beakta frågor om arbetsmiljö utifrån ett jämställdhetsperspektiv. Det gäller inte minst frågan om psykisk ohälsa i arbetslivet. Det är ett område som både tydligt pekas ut som prioriterat i arbetsmiljöstrategin och där regeringen har gett bl.a. Mynak och i uppdrag att undersöka viktiga områden. Vidare följer utskottet med stort intresse den pågående utredningen om utökade möjligheter att upprätthålla en god arbetsmiljö och då särskilt frågan om att koppla sanktionsavgifter till överträdelser inom organisatorisk och social arbetsmiljö. Utskottet konstaterar således att regeringen är aktiv på det område som motionärerna riktar in sig på och att det inte finns skäl för något initiativ till regeringen. Behovet av bättre förutsättningar för det förebyggande arbetsmiljöarbetet betonas även i kommittémotion 2021/22:3226 (C) yrkande 9, där situationen för små företag särskilt framhålls. Som utgångspunkt delar utskottet motionärernas uppfattning att små företag ibland har en stor utmaning i fråga om att få en överblick över arbetsmiljöregelverket och bedriva ett gott förebyggande arbetsmiljöarbete.