bet · H901MJU17 · 2022-03-08 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets betänkande Utskottet föreslår tre tillkännagivanden till regeringen med anledning av motionsyrkanden om fiskeripolitiska åtgärder från allmänna motionstiden /22. Utskottet föreslår att ställer sig bakom det som utskottet anför om – en samlad utvärdering av medlemsstaternas ålförvaltningsplaner – landningsskyldighetens genomförande och efterlevnad i samtliga medlemsstater – det regionala, lokala och småskaliga fiskets betydelse för livsmedelsstrategins genomförande. Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden om fiskeripolitiska åtgärder, framför allt med hänvisning till redan vidtagna åtgärder och pågående utrednings- och lagstiftningsarbete. I ärendet finns 24 reservationer (S, M, SD, C, V, KD, L, MP) och tio särskilda yttranden (S, M, SD, C, V, KD, L, MP). I en reservation (S, V, MP) föreslås att inte ska göra något tillkännagivande i fråga om en samlad utvärdering av medlemsstaternas ålförvaltningsplaner. I en reservation (S, MP) föreslås att inte ska göra något tillkännagivande i fråga om landningsskyldighetens genomförande och efterlevnad. I ytterligare en reservation (S) föreslås att inte ska göra något tillkännagivande i fråga om det regionala, lokala och småskaliga fiskets betydelse för livsmedelsstrategins genomförande. Cirka 190 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Åtgärder för att främja svenskt yrkesfiske Motioner som bereds förenklat 1.Mål och principer för fiskeriförvaltningen, punkt 1 (MP) 2.Fredningstider och fiskefria områden, punkt 2 (V) 3.Fredningstider och fiskefria områden, punkt 2 (KD) 4.Fredningstider och fiskefria områden, punkt 2 (L) 5.Samlad översyn av medlemsstaternas ålförvaltningsplaner, punkt 3 (S, V, MP) 6.Övriga åtgärder för att bevara ålen, punkt 4 (SD) 7.Övriga åtgärder för att bevara ålen, punkt 4 (V, MP) 8.Systemen för fördelning av fiskemöjligheter, punkt 6 (C) 9.Systemen för fördelning av fiskemöjligheter, punkt 6 (V) 10.Systemen för fördelning av fiskemöjligheter, punkt 6 (L) 11.Systemen för fördelning av fiskemöjligheter, punkt 6 (MP) 12.Överlåtbara fiskerättigheter, punkt 7 (M) 13.Överlåtbara fiskerättigheter, punkt 7 (V) 14.Överlåtbara fiskerättigheter, punkt 7 (L) 15.Kontroll av den gemensamma fiskeripolitikens bestämmelser, punkt 9 (M, SD) 16.Kontroll av den gemensamma fiskeripolitikens bestämmelser, punkt 9 (L) 17.Landningsskyldighetens genomförande och efterlevnad, punkt 10 (S, MP) 18.Spårbarhetssystemet för fiskeriprodukter, punkt 11 (M, KD) 19.Regellättnader för svenskt yrkesfiske, punkt 12 (M) 20.Regellättnader för svenskt yrkesfiske, punkt 12 (SD) 21.Regellättnader för svenskt yrkesfiske, punkt 12 (C) 22.Regellättnader för svenskt yrkesfiske, punkt 12 (L) 23.Fiskets betydelse för livsmedelsstrategins genomförande, punkt 13 (S) 24.Miljöersättning för odling av blå fånggrödor, punkt 14 (C) 1.Samlad översyn av medlemsstaternas ålförvaltningsplaner, punkt 3 (S) 2.Samlad översyn av medlemsstaternas ålförvaltningsplaner, punkt 3 (V, MP) 3.Övriga åtgärder för att bevara ålen, punkt 4 (KD) 4.Motioner som bereds förenklat, punkt 17 (M) 5.Motioner som bereds förenklat, punkt 17 (SD) 6.Motioner som bereds förenklat, punkt 17 (C) 7.Motioner som bereds förenklat, punkt 17 (V) 8.Motioner som bereds förenklat, punkt 17 (KD) 9.Motioner som bereds förenklat, punkt 17 (L) 10.Motioner som bereds förenklat, punkt 17 (MP) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Utskottets förslag till riksdagsbeslut Mål och principer för fiskeriförvaltningen 2021/22:4218 av (MP) yrkandena 1–3. Reservation 1 (MP) Fredningstider och fiskefria områden 2021/22:3279 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 36, 2021/22:3982 av m.fl. (L) yrkande 12 och 2021/22:4041 av m.fl. (KD) yrkande 1. Reservation 2 (V) Reservation 3 (KD) Reservation 4 (L) Samlad översyn av medlemsstaternas ålförvaltningsplaner ställer sig bakom det som utskottet anför om en samlad utvärdering av medlemsstaternas ålförvaltningsplaner och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3434 av m.fl. (M) yrkande 8. Reservation 5 (S, V, MP) Övriga åtgärder för att bevara ålen 2021/22:3014 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3, 2021/22:3279 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 38 och 39 samt 2021/22:4041 av m.fl. (KD) yrkande 15. Reservation 6 (SD) Reservation 7 (V, MP) 2021/22:1332 av m.fl. (S), 2021/22:1424 av och (båda S), 2021/22:2659 av och i (båda M) och 2021/22:2944 av (M). Systemen för fördelning av fiskemöjligheter 2021/22:3279 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 30, 2021/22:3650 av m.fl. (C) yrkandena 61 och 62, 2021/22:3982 av m.fl. (L) yrkande 23 i denna del och 2021/22:4083 av och (båda MP) yrkandena 1–5. Reservation 8 (C) Reservation 9 (V) Reservation 10 (L) Reservation 11 (MP) 2021/22:2140 av (KD), 2021/22:2675 av (M), 2021/22:3279 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 31, 2021/22:3434 av m.fl. (M) yrkande 16 och 2021/22:3982 av m.fl. (L) yrkandena 23 i denna del och 25. Reservation 12 (M) Reservation 13 (V) Reservation 14 (L) Stöd till modernisering av motorer i fiskefartyg 2021/22:2134 av (KD). Kontroll av den gemensamma fiskeripolitikens bestämmelser 2021/22:2480 av m.fl. (SD) yrkande 21, 2021/22:3434 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2021/22:3982 av m.fl. (L) yrkande 15 i denna del. Reservation 15 (M, SD) Reservation 16 (L) Landningsskyldighetens genomförande och efterlevnad ställer sig bakom det som utskottet anför om landnings-skyldighetens genomförande och efterlevnad i samtliga medlemsstater och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3434 av m.fl. (M) yrkande 2, 2021/22:3650 av m.fl. (C) yrkande 66 och 2021/22:3982 av m.fl. (L) yrkande 15 i denna del. Reservation 17 (S, MP) 2021/22:3434 av m.fl. (M) yrkande 23, 2021/22:3880 av m.fl. (KD) yrkandena 32–34 och 98 samt 2021/22:4041 av m.fl. (KD) yrkandena 6–8. Reservation 18 (M, KD) Åtgärder för att främja svenskt yrkesfiske Regellättnader för svenskt yrkesfiske 2021/22:1670 av (M) yrkande 1, 2021/22:2046 av (M) yrkande 1, 2021/22:2067 av och (båda C), 2021/22:2480 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2021/22:3434 av m.fl. (M) yrkandena 21 och 24, 2021/22:3650 av m.fl. (C) yrkande 57, 2021/22:3982 av m.fl. (L) yrkande 22 och 2021/22:4041 av m.fl. (KD) yrkande 2. Reservation 19 (M) Reservation 20 (SD) Reservation 21 (C) Reservation 22 (L) Fiskets betydelse för livsmedelsstrategins genomförande ställer sig bakom det som utskottet anför om det regionala, lokala och småskaliga fiskets betydelse för livsmedelsstrategins genom-förande och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3434 av m.fl. (M) yrkande 20 och 2021/22:3650 av m.fl. (C) yrkande 58. Reservation 23 (S) Miljöersättning för odling av blå fånggrödor 2021/22:3650 av m.fl. (C) yrkande 53. Reservation 24 (C) 2021/22:1670 av (M) yrkande 10 och 2021/22:1671 av (M) yrkande 7. Reglering av fisket i 2021/22:3670 av (C) yrkandena 2, 3 och 5. Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (C), (MP), (M), (S), (SD), (S), (M), (S), (KD), (S), (L), (SD), (C), (S), (SD), (V) och (M). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet ca 190 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /22. Förslagen handlar bl.a. om förvaltning av fiskeresursen, förvaltning av fiskekapaciteten, efterlevnad och kontroll av den gemensamma fiskeripolitikens bestämmelser samt åtgärder för att ytterligare främja svenskt yrkesfiske. Ett antal yrkanden tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare och därför behandlas dessa yrkanden i förenklad ordning. Motionsyrkandena redovisas i bilaga 1. De motionsyrkanden som bereds förenklat redovisas i bilaga 2. lämnade Statskontoret information till utskottet om den utvärdering som myndigheten har gjort på uppdrag av regeringen av det svenska digitala systemet för spårbarhet av fiskeri- och vattenbruksprodukter. Närvarade gjorde även Havs- och vattenmyndighetens generaldirektör samt företrädare från Coop, och Svensk Dagligvaruhandel och för att kommentera spårbarhetssystemet och svara på frågor från utskottets ledamöter. beslutade utskottet att bjuda in Havs- och vattenmyndigheten till utskottet för att få information om myndighetens arbete med fördelning av fiskemöjligheter. lämnade Havs- och vattenmyndighetens generaldirektör och hans medarbetare information till utskottet om myndighetens arbete för ett stärkt regionalt och småskaligt pelagiskt fiske i , bl.a. i fråga om kustkvoter och regional tilldelning. Utskottet har tidigare under behandlat olika typer av åtgärder för att rädda fiskbestånden i (bet. 2021/22:MJU6). Inom ramen för det ärendet genomförde utskottet en digital informationsinhämtning med ett antal aktörer från bl.a. myndigheter, universitet och nyttjandeorganisationer. Deltog gjorde företrädare för Coalition Clean Baltic (CCB), , (), (), Marint centrum i , , , Sportfiskarna, universitets Östersjöcentrum, fiskares producentorganisation (SFPO), , (SLU Aqua) och producentorganisationen (). Miljömålsberedningens delbetänkande Havet och människan Regeringen beslutade att tillkalla en parlamentarisk kommitté (dir. 2010:74) med uppdrag att lämna förslag till regeringen om hur miljökvalitetsmålen och Generationsmålet kan nås. Kommittén har antagit namnet Miljömålsberedningen (M 2010:04). Enligt tilläggsdirektiv som regeringen fattade beslut om (dir. 2018:44) ska Miljömålsberedningen föreslå en strategi för förstärkt åtgärdsarbete för att bevara och hållbart nyttja hav och resurser. Strategin ska bidra till att relevanta delar av Generationsmålet och de berörda miljökvalitetsmålen nås, och därmed även bidra till att genomföra mål 14 i Agenda om att bevara och nyttja haven och de resurserna på ett hållbart sätt. presenterade Miljömålsberedningen sitt delbetänkande Havet och människan (SOU 2020:83). Miljömålsberedningen framhåller att syftet är att skapa bättre förutsättningar för att nå miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård och miljökvalitetsmålet Ingen övergödning. För att fånga upp fler påverkansfaktorer på havsmiljön som behöver åtgärdas lämnar Miljömålsberedningen förslag som omfattar verksamheter inom fler politikområden och utgiftsområden än vad som vanligtvis ingår i området havsmiljö. Två särskilda frågor har genomsyrat arbetet med strategin: dels kopplingen mellan hav, klimatförändringen och havsförsurning, dels ekosystemansatsen och ekosystembaserad förvaltning. I betänkandet lämnar Miljömålsberedningen ett betydande antal förslag och bedömningar som direkt eller indirekt berör fiskeriförvaltningen. Flera förslag bidrar till att harmonisera genomförandet av EU-direktiv och förordningar som sätter mål för havsmiljöarbetet. Det handlar bl.a. om EU:s gemensamma fiskeripolitik och art- och habitatdirektivet. Förslagen syftar till att underlätta harmonisering i alla steg i genomförandet från t.ex. statusbedömningar, miljökvalitetsnormer, åtgärdsplaner och utvärdering samt rapportering. Miljömålsberedningen föreslår i detta sammanhang även en utvecklad rådgivning för fisk- och havsmiljöförvaltningen. En gemensam strategi för fiske och vattenbruk Havs- och vattenmyndigheten och presenterade en gemensam strategi för framtidens fiske och vattenbruk för perioden –2026. Strategin, som följs av tre separata handlingsplaner för yrkesfiske, fritidsfiske och fisketurism respektive vattenbruk, syftar till att sätta en gemensam målbild och peka ut en väg framåt. Myndigheterna har tagit fram strategin i bred samverkan med näringarna och berörda intresseorganisationer samt andra berörda myndigheter och lärosäten. Strategin och handlingsplanerna ska med ett långsiktigt perspektiv bidra till en konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja i enlighet med bl.a. målen i livsmedelsstrategin. Strategin innehåller 15 delmål och kommer att vara styrande för de båda myndigheternas arbete med en koordinerad förvaltning och främjande där ekologi, ekonomi och social hållbarhet ska vara vägledande. Handlingsplanerna syftar till att slå fast vilka åtgärder och aktiviteter som behöver vidtas inom respektive sektor för att nå de strategiska målen. Åtgärderna beskrivs med avseende på syfte, bakgrund och genomförande. Flera åtgärder, inte minst på förvaltningsområdet, är av sektorsövergripande karaktär eftersom näringarna i många fall står inför gemensamma utmaningar. Ett målområde handlar om väl förvaltade och fungerande ekosystem vilket innehåller ett antal delmål med tillhörande aktiviteter, bl.a. i fråga om vetenskapliga underlag för ekosystembaserad fiskförvaltning. Utskottets tidigare uttalanden i fiskeripolitiska frågor Det finns en synnerligen bred samsyn i miljö- och jordbruksutskottet om att fiske ska bedrivas på ett sätt som är miljömässigt hållbart. Det finns även ett synnerligen stort stöd för att fisket ska förvaltas på ett sätt som är förenligt med den gemensamma fiskeripolitikens mål om att uppnå nytta i ekonomiskt och socialt hänseende och sysselsättningshänseende samt att bidra till att trygga livsmedelsförsörjningen. under har utskottet behandlat åtgärder för att rädda fiskbestånden i . Med stöd av sin initiativrätt enligt 9 kap. 16 § första stycket riksdagsordningen föreslog utskottet att tillkännager för regeringen att den ska – vidta åtgärder för att dels flytta ut trålgränsen på prov, dels begränsa det trålfiske som tillåts innanför trålgränsen. Undantag ska kunna ges till det småskaliga fisket och till fiskefartyg som fiskar för direkt användning som livsmedel och vars landningar sorteras – i ljuset av ny evidensbaserad kunskap om den biologiska interaktionen mellan olika bestånd och delbestånd begära att kommissionen tar fram kriterier för en reviderad förvaltningsplan för fiskbestånd – delta aktivt i de olika regionala samarbetsorganen och i () – vid beslut om fiskekvoter och tilldelning av fiskekvoter beakta dels det småskaliga fisket, dels fiske för direkt användning som livsmedel och vars landningar sorteras samt den förädlings- och beredningsindustri som är beroende av detta fiske – vidta regellättnader vid licensgivning för småskaligt fiske och fiskförädling, bl.a. för att underlätta för nyrekrytering och generationsskiften – öka jakten på skarv genom att tillåta allmän skyddsjakt på skarv på eget initiativ och utreda möjligheterna till allmän jakttid på skarv samt överväga ytterligare åtgärder för att begränsa tillväxt – öka jakten på säl genom större licenstilldelning för säljakt och genom att underlätta för de jägare som jagar säl – verka för att begränsa storspiggens beståndstillväxt – ta initiativ för att få bättre kunskapsunderlag om vattenkraftverkens ekologiska betydelse och passagelösningar samt för fler åtgärder i fråga om vattenkraftverkens påverkan på hotade arter. Kammaren biföll utskottets förslag (bet. 2021/22:MJU6, rskr. 2021/22:60–61). Därutöver har utskottet framfört till regeringen i olika sammanhang att det krävs åtgärder för att flera fiskbestånd i kustområden, både i och i , ska kunna återhämta sig. Utskottet har särskilt noterat det arbete som pågår vid ansvariga myndigheter för att sammanställa kunskap och utreda förutsättningarna för att vidta nödvändiga åtgärder (senast i bet. 2020/21:MJU8). Vidare har utskottet (senast i bet. 2020/21:MJU8) påpekat det centrala i att fiskemöjligheter ska följa vetenskapliga rekommendationer och att försiktighetsprincipen ska tillämpas i det fall tillräcklig kunskap om beståndssituationen inte finns att tillgå. Utskottet har även vid ett flertal tillfällen uttalat att det är av största vikt att driver på för att de beslut som fattas inom EU ska leda till en hållbar förvaltning av fiskeresurserna. har tillkännagett för regeringen att den ska verka för effektivare uppföljningssystem inom fiskeområdet (bet. 2017/18:MJU13 punkt 10, rskr. 2017/18:182). Under innevarande mandatperiod har även tillkännagett för regeringen att den ska verka för dels ett fortsatt och intensifierat regelförenklingsarbete för svenskt yrkesfiske som även inbegriper det småskaliga kustfisket (bet. 2018/19:MJU3 punkt 3, rskr. 2018/19:131), dels bättre förutsättningar för vattenbruket att utvecklas (bet. 2019/20:MJU11 punkt 9, rskr. 2019/20:185). Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om en samlad utvärdering av medlemsstaternas ålförvaltningsplaner och tillkännager detta för regeringen. avslår motionsyrkanden om övergripande mål och principer för fiskeriförvaltningen, regleringen av fredningstider och fiskefria områden samt övriga artspecifika bevarandeåtgärder. Jämför reservation 1 (MP), 2 (V), 3 (KD), 4 (L), 5 (S, V, MP), 6 (SD) och 7 (V, MP) samt särskilt yttrande 1 (S), 2 (V, MP) och 3 (KD). Övergripande mål och principer för fiskeriförvaltningen Enligt motion 2021/22:4218 av (MP) yrkande 1 bör målet om maximal hållbar avkastning (maximum sustainable yield, MSY) inte längre styra förvaltningen av fisket. Motionären anser att fokuset på gynnar det storskaliga fisket och missgynnar kustfisket och att det har en negativ inverkan på ekosystemet. Enligt yrkande 2 i samma motion bör regeringen se över möjligheten att stryka 20 § första stycket andra meningen fiskelagen (1993:787). Avslutningsvis i yrkande 3 i samma motion föreslår motionären att regeringen ska prioritera mellan de mål som finns för fisket och havsmiljön enligt följande devis: För det första ska man se till ekosystemens mående så att förmågan att producera fisk säkerställs. För det andra ska regeringen se till det kustnära fisket för humankonsumtion och lokal beredning, bl.a. för fler arbetstillfällen i . När dessa två områden blivit tillgodosedda och om det då finns fisk/biomassa kvar i haven som bedöms kunna tas upp utan att skada miljön och ekosystemen får industrifisket ta del av fiskeresursen. Fredningstider och fiskefria områden Enligt kommittémotion 2021/22:3279 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 36 bör regeringen i samband med att man inför etappmål för skyddade områden planera in fiskefria områden på de platser där det är mest lämpligt. Att göra en andel av de skyddade områdena helt fiskefria skulle enligt motionärerna bl.a. ge en snabb ökning av målarter och flera och större individer. I kommittémotion 2021/22:4041 av m.fl. (KD) yrkande 1 föreslås att de lekområdena som är viktigast för fisken ska stängas för fiske under hela lekperioderna. Enligt motionärerna är det viktigt att sådana reservat inrättas i samråd med fiskerinäringen och andra intressenter. Även enligt kommittémotion 2021/22:3982 av m.fl. (L) yrkande 12 bör fiskens lekområden värnas. Motionärerna framhåller att det krävs många olika åtgärder för att säkerställa en positiv utveckling för fiskbestånden. Samlad utvärdering av medlemsstaternas ålförvaltningsplaner I kommittémotion 2021/22:3434 av m.fl. (M) yrkande 8 föreslås att regeringen verkar för att EU gör en samlad utvärdering av medlemsstaternas planer för ål. Motionärerna anser att det även krävs en gemensam åtgärdsplan som kraftigt minskar ålfisket i EU. Åtgärderna krävs dels för att rädda den europeiska ålen, dels för att svenska fiskare ska ha lika konkurrensvillkor som sina europeiska motsvarigheter. Övriga åtgärder för att bevara ålen I fyra motionsyrkanden presenteras ytterligare förslag för att på olika sätt värna den utrotningshotade ålen. I kommittémotion 2021/22:3014 av m.fl. (SD) yrkande 2 föreslås det att regeringen på EU-nivå verkar för åtgärder där de gör som störst nytta i syfte att låta beståndet av europeisk ål återhämta sig. Motionärerna påpekar bl.a. att det största hotet mot glasålen inte är de svenska ålfiskarna utan det stora uttag av beståndet som sker i andra europeiska länder. Vidare i yrkande 3 i samma motion föreslås att regeringen vidtar åtgärder för att underlätta att ålen kan ta sig förbi vattenkraftverk. Problemet med ål som inte kan passera vattenkraftverk bör avhjälpas genom fler passager. I kommittémotion 2021/22:3279 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 37 föreslås det att regeringen inför ett förbud mot riktat fiske på ål i . Motionärerna framhåller att har av glasålen försvunnit från Europas kuster, och det är därför av allra största vikt att ålfisket regleras på ett kraftfullt sätt. Av samma skäl föreslås det i motionens yrkande 38 att verkar för att man även på EU-nivå inför ett förbud mot riktat fiske på ål inom hela EU. En motsatt uppfattning i frågan redovisas i kommittémotion 2021/22:4041 av m.fl. (KD) yrkande 15 enligt vilken regeringen bör motarbeta kommissionens förslag om ett totalt ålfiskestopp i . I ett antal motionsyrkanden föreslås olika åtgärder för vissa specifika fiskbestånd, bl.a. siklöjan. Enligt motion 2021/22:1332 av m.fl. (S) bör regeringen se över samförvaltningsmodellen av siklöjan. Motionärerna anser att samförvaltningsmodellen har urholkats . Det är mycket angeläget att behålla det genuina kustnära fisket och för att göra det måste samförvaltningsmodellen av siklöjan återupprättas och stärkas. Även enligt motion 2021/22:2659 av och i (båda M) behövs det en översyn av fisket på siklöja och varför det ser så pass olika ut i och . Motionärerna framhåller att det inte finns något fångsttak på den finska sidan av medan det svenska fisket är hårdare reglerat, och detta gör att ett antal fiskeföretag i riskerar att gå i konkurs. Enligt motion 2021/22:1424 av och (båda S) bör regeringen se över regleringen av hummerfisket. Bland annat bör loggbok göras obligatorisk för fritidsfiskare. På så sätt får myndigheten bl.a. bättre insikt i hur fritidsfisket påverkar yrkesfiskarnas verksamhet. I motion 2021/22:2944 av (M) föreslås att regeringen inför kvotfiske genom fritidsfiske och sportfiske av den blåfenade tonfisken längs . Arten är fredad, men enligt motionären skulle arten skyddas bäst genom ett reglerat sportfiske, vilket dessutom skulle locka fisketurister och skapa arbetstillfällen. behandling och kompletterande uppgifter Övergripande mål och principer för fiskeriförvaltningen Fiskeripolitikens övergripande bestämmelser framgår av och rådets förordning (EU) 1380/2013 om den gemensamma fiskeripolitiken m.m. (nedan grundförordningen). Bland annat fastställs det i artikel 2 att den gemensamma fiskeripolitiken ska säkerställa att fiske- och vattenbruksverksamheterna är miljömässigt hållbara på lång sikt och förvaltas på ett sätt som är förenligt med målen om att uppnå nytta i ekonomiskt och socialt hänseende och sysselsättningshänseende samt att bidra till att trygga livsmedelsförsörjningen. Den gemensamma fiskeripolitiken ska tillämpa försiktighetsansatsen i fiskförvaltningen och säkerställa att de levande biologiska resurserna nyttjas på ett sådant sätt att populationerna av skördade arter återställs till och bevaras över nivåer som säkerställer en maximal hållbar avkastning (maximum sustainable yield, MSY). MSY tillämpas brett inom fiskeriförvaltningen i EU. MSY används som en modell för att beräkna det högsta uttaget, dvs. fångsten, som kan göras från ett bestånd som man lämnar kvar tillräckligt med fisk för att beståndet ska utvecklas hållbart. För att kunna kalkylera MSY krävs bl.a. tillförlitliga data. EU:s fiskesektor har gjort framsteg när det gäller att uppnå MSY-målet. Den hållbart förvaltade fisken stod 2020 för av alla de landningar i , och som uteslutande förvaltas av EU och för vilka det finns vetenskapliga bedömningar att tillgå. Biomassan av de bestånd i Nordostatlanten för vilka en fullständig bedömning gjorts var högre 2018 än 2003. Betydande utmaningar kvarstår, särskilt i och , där av de bestånd som är vetenskapligt bedömda är överexploaterade (se bl.a. kommissionens meddelande (COM(2021) 279). Enligt uppgift från universitets Östersjöcentrum påverkas modellen av en rad faktorer och har därför mött kritik, bl.a. för att den kan vara svår att tillämpa i praktiken.