bet · H901SoU33 · 2022-05-19 00:00:00 — avslår motioner om uppföljning efter vård enligt socialtjänstlagen, skriftlig uppföljning, dokumentationsskyldighet, resurstillskott för arbete med uppföljning och barnombud. Jämför reservation 9 (KD), 10 (MP), 11 (V) och 12 (MP). Uppföljning efter avslutad vård med stöd av LVU Regeringen anför att det inte finns några skyldigheter i lagstiftningen för socialnämnden att följa upp barns situation efter avslutad vård enligt LVU. Det finns däremot en möjlighet att följa upp ett barns situation efter avslutad placering enligt 11 kap. 4 b § socialtjänstlagen. Regeringen anför vidare att det framgått i promemorian att den möjligheten kanske inte används i den utsträckning som bestämmelsen medger. Regeringen anser därför sammantaget att den nuvarande regleringen i socialtjänstlagen om möjligheten att följa upp barns situation inte är tillräcklig när vård enligt LVU har upphört. För att tillförsäkra barn trygghet, säkerhet och stabilitet bör det därför införas en skyldighet att följa upp barns situation efter det att vård enligt LVU har upphört. I slutbetänkandet Hållbar socialtjänst – En ny socialtjänstlag (SOU 2020:47) föreslås också en uppföljningstid när det gäller bestämmelsen om socialnämndens möjlighet att följa upp ett barns situation efter avslutad placering enligt socialtjänstlagen (11 kap. 4 b och c §§ socialtjänstlagen). De skäl som utredningen anför, nämligen att det behövs tillräckligt med tid för att socialnämnden ska kunna följa utvecklingen av barnet, gör sig även gällande vid uppföljning av ett barns situation efter avslutad vård enligt LVU. Sammantaget bedömer regeringen att det är rimligt att en uppföljning ska avslutas senast efter det att uppföljningen inleddes. Regeringen föreslår därför, liksom föreslås i promemorian, att en uppföljning av ett barns situation efter avslutad vård enligt LVU ska avslutas senast från det att uppföljningen inleddes, dvs. när vården upphörde eller vid återföreningen, om uppföljningen inleddes först vid denna. Regeringen föreslår även att uttrycket ”uppföljningen inleddes” används i bestämmelsen för att bestämmelsen ska bli så tydlig som möjligt. Regeringen anför att flera remissinstanser anser att uppföljningen ska avslutas senast efter det att uppföljningsskyldigheten inträder. Enligt regeringen skulle ett förslag om att en uppföljning efter avslutad vård ska avslutas senast efter det att uppföljningstiden inträder innebära en väsentlig förlängning av uppföljningstiden jämfört med förslaget i promemorian. Ett sådant förslag kan enligt regeringen därför inte behandlas inom ramen för det nuvarande lagstiftningsarbetet. Regeringen anför att det av 11 kap. 5 § socialtjänstlagen följer att all handläggning av ärenden som rör enskilda och genomförande av beslut om stödinsatser, vård och behandling ska dokumenteras. För att dokumentationsskyldigheten ska fylla sin huvuduppgift krävs enligt regeringen att dokumentationen innehåller tillräcklig, väsentlig och korrekt information. De åtgärder som socialnämnden vidtar inom ramen för uppföljning enligt 11 kap. 4 b § socialtjänstlagen omfattas av dokumentationsskyldigheten. Regeringen instämmer i bedömningen i promemorian att dokumentationsskyldigheten i 11 kap. 5 § socialtjänstlagen också omfattar den föreslagna uppföljningen av LVU-vård utan att någon ytterligare bestämmelse behöver införas. Uppföljning efter avslutad vård med stöd av socialtjänstlagen I remissbehandlingen har en instans framfört att det bör övervägas om inte samma krav på uppföljning som föreslås när vård enligt LVU har upphört även bör gälla när vård enligt socialtjänstlagen har upphört. Regeringen anför i det sammanhanget att den bedömer att en uppföljningsskyldighet efter avslutad placering enligt socialtjänstlagen kräver delvis andra överväganden än vid avslutad vård enligt LVU. instämmer regeringen i att frågan om uppföljning efter avslutad placering enligt socialtjänstlagen är viktig. Mot den bakgrunden lämnar regeringen inget förslag om en sådan skyldighet men avser att följa frågan. I remissbehandlingen har en instans framfört att det bör vara högt prioriterat att gå vidare och utreda hur en barnombudsfunktion skulle kunna byggas upp i . I det sammanhanget anför regeringen att det i slutbetänkandet Hållbar socialtjänst – En ny socialtjänstlag (SOU 2020:47) görs bedömningen att regeringen bör tillsätta en utredning med uppdrag att utreda behovet av och förutsättningarna för oberoende barnombud. Enligt regeringen bereds slutbetänkandet inom och det finns därför inte anledning att inom ramen för nuvarande lagstiftningsarbete ytterligare behandla dessa frågor. Regeringen anser att förslaget om att socialnämnden ska följa upp barns situation efter avslutad vård enligt LVU medför nya arbetsuppgifter och ett nytt ansvar för socialnämnderna och därmed ökade kostnader för kommunerna. I promemorian beräknas att kostnaden för kommunerna kommer att uppgå till . Det bygger enligt promemorian på ett antagande om att antalet avslutade placeringar efter avslutad LVU är i storleksordningen 1 000 fall , att uppföljningsinsatsen i genomsnitt beräknas vara per avslutad placering enligt LVU och att en genomsnittslön för en socialsekreterare är . Regeringen bedömer att kostnaderna i vissa kommuner kommer att bli något högre och i vissa kommuner kommer de att bli något lägre. Det beror till största del på att antalet avslutade placeringar enligt LVU kommer att variera mellan olika kommuner. Det finns också vissa skillnader i fråga om socialsekreterarnas lön. Regeringen anser dock att den kostnadsberäkning som görs i promemorian är rimlig. Mot denna bakgrund bedömer regeringen, i likhet med kommun, att kommunerna bör kompenseras för kostnaderna i enlighet med finansieringsprincipen. Regeringens redovisning av två tillkännagivanden har tillkännagett att det behövs bestämmelser i socialtjänstlagen som innebär att socialnämnden blir skyldig att följa upp ett barns situation efter att placeringen har upphört och barnet har återförts till sin ursprungsfamilj (bet. 2020/21:SoU19 punkt 13, rskr. 2020/21:187). Genom att regeringen nu föreslår att det ska införas en skyldighet för socialnämnden att följa upp barns situation efter avslutad vård enligt LVU får den del av tillkännagivandet som avser socialnämndens skyldighet att följa upp barns situation efter avslutad tvångsvård anses tillgodosett. har vidare i ett tillkännagivande till regeringen angett att det ska finnas ett lagstadgat krav på att uppföljningen under en placering i familjehem respektive jourhem ska dokumenteras skriftligt (bet. 2020/21:SoU19 punkt 14, rskr. 2020/21:187). I och med att dokumentationskrav redan gäller för uppföljningen för en placering i familjehem respektive jourhem och regeringen nu även bedömer att dokumentationsskyldigheten i 11 kap. 5 § socialtjänstlagen ska omfatta den föreslagna uppföljningen av LVU-vård, får ovannämnda tillkännagivande anses tillgodosett. Uppföljningstidens längd efter avslutad LVU-vård I kommittémotion 2021/22:4582 av m.fl. (M, L, SD) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att socialnämnden ska följa upp återplacerade barn och ungas situation , . Motionärerna anför att det med tanke på hur allvarliga missförhållandena måste vara för att tvångsvård ska beslutas krävs övervakning efter återflytten. I kommittémotion 2021/22:4592 av m.fl. (C) yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om att socialnämnden bör ha en skyldighet att följa upp barns och ungas situation efter upphörande av vård enligt LVU. I kommittémotion 2021/22:4556 av m.fl. (KD) yrkande 8 föreslås ett tillkännagivande om att socialnämnden ska följa upp situationen för barn och unga som är efter det att vård enligt LVU har upphört. Uppföljning efter vård enligt socialtjänstlagen I kommittémotion 2021/22:4556 av m.fl. (KD) yrkande 5 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen skyndsamt ska verkställa det tillkännagivande som beslutat i betänkande 2020/21:SoU19 punkt 13 om uppföljning och stöd efter en placering utanför hemmet. I kommittémotion 2021/22:4605 av m.fl. (MP) yrkande 7 föreslås ett tillkännagivande om förslag på en skyldighet för socialnämnden att följa upp situationen för ett barn som varit placerad enligt socialtjänstlagen från det att placeringen upphörde. I kommittémotion 2021/22:4556 av m.fl. (KD) yrkande 6 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen skyndsamt ska verkställa det tillkännagivande som beslutat i betänkande 2020/21:SoU19 punkt 14 om skriftliga uppföljningar. I kommittémotion 2021/22:4582 av m.fl. (M, L, SD) yrkande 6 föreslås ett tillkännagivande om att skriftlig uppföljning av placering i familjehem respektive jourhem ska vara obligatorisk. I kommittémotion 2021/22:4582 av m.fl. (M, L, SD) yrkande 5 föreslås ett tillkännagivande om dokumentation av varje placering av barn och unga. Motionärerna anför att dokumentationen av varje placering bör förbättras. Resurstillskott för arbete med uppföljning I kommittémotion 2021/22:4509 av m.fl. (V) yrkande 5 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör tillföra resurser för att ska kunna fullgöra sitt uppdrag att göra en noggrann uppföljning och bedömning av barnets skydd och säkerhet, efter att vården upphört. I kommittémotion 2021/22:4605 av m.fl. (MP) yrkande 8 föreslås ett tillkännagivande om barnombud. ställde sig bakom det som utskottet anförde om bestämmelser i socialtjänstlagen om uppföljning efter det att placeringen har upphört och tydliga bestämmelser i socialtjänstlagen om vilket stöd ett barn eller en ungdom bör ha efter det att vården har avslutats. Detta tillkännagav för regeringen (bet. 2020/21:SoU19, rskr 2020/21:187). Utskottet anförde följande (s. 30, res. S, V, MP): Utskottet anser att det behövs bestämmelser i som innebär att socialnämnden blir skyldig att följa upp ett barns situation efter att placeringen har upphört och barnet har återförts till sin ursprungsfamilj. Vidare bör det i SoL införas bestämmelser som gör det tydligt vilket stöd ett barn eller en ungdom bör ha efter att vården har avslutats. Detta bör med bifall till motionerna […] ge regeringen till känna. ställde sig bakom det som utskottet anförde om skriftliga uppföljningar under en placering i familjehem respektive jourhem och tillkännagav detta för regeringen (bet. 2020/21:SoU19, rskr 2020/21:187). Utskottet anförde följande (s. 30, res. S, V, MP): Utskottet anser att det ska finnas ett lagstadgat krav på att uppföljningen under en placering i familjehem respektive jourhem ska dokumenteras skriftligt. Detta bör med bifall till motion […] ge regeringen till känna. Mot bakgrund av att det krävs allvarliga missförhållanden för att tvångsvård ska beslutas anser utskottet att uppföljningstiden efter det att LVU-vården har upphört bör vara längre än vad regeringen föreslagit. Av regeringens förslag följer att socialnämnden när vård enligt LVU upphör ska följa upp situationen för den som är och att uppföljningen ska avslutas senast . Enligt utskottet bör uppföljningen pågå under . Regeringen bör återkomma till med förslag. Detta bör med bifall till motionerna 2021/22:4556 (KD) yrkande 8, 2021/22:4582 (M, L, SD) yrkande 1 och 2021/22:4592 (C) yrkande 3 ge regeringen till känna. Utskottet delar inte regeringens bedömning när det gäller redovisningen av tillkännagivandet om socialnämndens uppföljning (bet. 2020/21:SoU19 punkt 13, rskr. 2020/21:187). Enligt tillkännagivandet behövs det bestämmelser i socialtjänstlagen om att socialnämnden blir skyldig att följa upp ett barns situation från det att placeringen har upphört. Utskottet anser inte att den del av tillkännagivandet som avser socialnämndens skyldighet att följa upp barns situation efter avslutad tvångsvård kan anses tillgodosedd med mindre än att uppföljningstiden varar . Utskottet delar regeringens bedömning att en uppföljningsskyldighet efter en avslutad placering enligt socialtjänstlagen kräver delvis andra överväganden än vid avslutad vård enligt LVU. Utskottet ser positivt på att regeringen avser att följa frågan. Motion 2021/22:4556 (KD) yrkande 5 och 2021/22:4605 (MP) yrkande 7 bör avslås. gäller dokumentationskrav för tiden under en placering i familjehem respektive jourhem och regeringen föreslår nu att dokumentationsskyldigheten i 11 kap. 5 § socialtjänstlagen ska omfatta den föreslagna uppföljningen av LVU-vård. Utskottet delar regeringens bedömning att tillkännagivandet om skriftlig uppföljning kan anses tillgodosett genom propositionen (bet. 2020/21:SoU19 punkt 14, rskr. 2020/21:187). Motionerna 2021/22:4556 (KD) yrkande 6 och 2021/22:4582 (M, L, SD) yrkande 6 om skriftlig uppföljning bör avslås. Utskottet bör inte heller ta något initiativ med anledning av motion 2021/22:4582 (M, L, SD) yrkande 5 om dokumentationsskyldighet. Motionen bör avslås. Utskottet noterar regeringens bedömning för de beräknade kostnader som följer av socialnämndens skyldighet att följa upp barns situation efter avslutad vård enligt LVU. Något initiativ med anledning av motion 2021/22:4509 (V) yrkande 5 är inte nödvändigt. Motionen bör avslås. Utskottet noterar att slutbetänkandet med förslag om att utreda frågan om barnombud bereds (SOU 2020:47). Motion 2021/22:4605 (MP) yrkande 8 bör avslås. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om obligatoriska drogtester inför umgänge och LVU-vårdens upphörande. avslår en motion om stöd till drogfrihet. Jämför reservation 13 (V). Regeringen anför att det inte finns någon reglering som möjliggör för socialnämnden att fatta beslut om att vårdnadshavare eller föräldrar till barn som vårdas enligt LVU ska lämna drogtest. Trots att en sådan reglering saknas förekommer det att socialnämnden träffar överenskommelser med vårdnadshavare eller föräldrar om att på frivillig väg lämna drogtest, både inför prövningen av om vård enligt LVU ska upphöra och inför umgänge. Det framgår av svaren på den enkät om drogtester som redovisas i promemorian. Någon reglering som styr förfarandet finns alltså inte och om samtycke till att lämna drogtest saknas finns det inte några möjligheter för socialnämnden att besluta om drogtest. I promemorian ifrågasätts även hur frivillig en överenskommelse om att vårdnadshavare eller föräldrar ska lämna drogtest verkligen är. Om barnet vårdas med stöd av LVU och vårdnadshavaren eller föräldern är angelägen om att få ha umgänge med sitt barn och att vården ska upphöra, kan han eller hon känna sig tvungen att lämna drogtest. Mot denna bakgrund anser regeringen, i enlighet med slutsatsen i promemorian, att det finns behov av att i lag införa en möjlighet för socialnämnden att besluta att en vårdnadshavare eller förälder till ett barn som vårdas enligt LVU ska lämna drogtest inför umgänge. Det finns också behov av att i lag införa en möjlighet för socialnämnden att besluta att en vårdnadshavare ska lämna drogtest inför prövningen av om vård enligt LVU ska upphöra. Ett beslut om drogtest är ett intrång i den kroppsliga integriteten. Det är utifrån ett rättssäkerhetsperspektiv därför viktigt att det finns en reglering som styr förfarandet och att det tydligt framgår av lagstiftningen under vilka förutsättningar som socialnämnden får besluta om drogtest. En reglering i lag möjliggör även för socialnämnden att, till skillnad från , besluta om drogtest när samtycke till en sådan åtgärd saknas. Enligt Lagrådet bör det framgå av lagtexten att socialnämndens beslut om drogtest inte innebär något åläggande. Lagrådet föreslår att det uttrycks genom att socialnämnden får besluta att en vårdnadshavare eller förälder ska uppmanas att lämna drogtest. Regeringen instämmer i Lagrådets synpunkt och ansluter sig därför till Lagrådets förslag på formulering, vilket innebär att socialnämnden får besluta att vårdnadshavaren eller föräldern ska uppmanas att lämna drogtest. Drogtest – ett fakultativt utredningsmedel Regeringen anför vidare att syftet med en reglering om drogtester är att ge socialnämnden verktyg att kunna göra bättre och säkrare bedömningar i fråga om umgänge och vårdens upphörande. Drogtest bör, som anges av Lagrådet, vara ett fakultativt utredningsmedel. Det innebär att socialnämnden får besluta om att uppmana vårdnadshavare eller förälder att lämna drogtest, men inte är skyldig att göra det. Finns andra mer lämpliga utredningsmedel bör socialnämnden överväga sådana. Det följer även av behovs- och proportionalitetsprincipen. Enligt regeringen anser dock Lagrådet att det bör framgå av lagtexten att om det finns anledning att misstänka drogbruk har socialnämnden en skyldighet att kontrollera detta. Syftet är, som regeringen uppfattar det, att det klart och tydligt bör framgå under vilka förutsättningar som socialnämnden får lov att besluta om drogtest. Hur den kontrollen lämpligen utövas får enligt Lagrådet bedömas med beaktande av omständigheterna i det enskilda fallet. Regeringen instämmer i Lagrådets synpunkt att det bör framgå av bestämmelsen att om socialnämnden finner anledning att kontrollera om en vårdnadshavare eller förälder är påverkad, har socialnämnden en skyldighet att göra det. har en skyldighet att utreda vårdnadshavares och föräldrars lämplighet inför beslut i fråga om umgänge och vid överväganden om vårdens upphörande. Förslaget innebär enligt regeringen att den skyldigheten nu tydliggörs. Regeringens redovisning av ett tillkännagivande har tillkännagett att det bör införas ett lagstadgat krav på obligatoriska drogtester av föräldrar eller vårdnadshavare vid ansökan om umgänge eller omprövning av vård enligt LVU och i samband med att vården upphör (bet. 2020/21:SoU19 punkt 12, rskr. 2020/21:187). Regeringen bedömer att förslagen i denna proposition tillgodoser tillkännagivande. Regeringen anser därmed att tillkännagivandet är slutbehandlat. Obligatoriska drogtester inför umgänge och LVU-vårdens upphörande I kommittémotion 2021/22:4582 av m.fl. (M, L, SD) yrkande 2 föreslås att det införs ett lagstadgat krav på obligatoriska drogtester av föräldrar eller vårdnadshavare inför umgänge. I kommittémotion 2021/22:4556 av m.fl. (KD) yrkande 9 finns ett liknande förslag. I kommittémotion 2021/22:4582 av m.fl. (M, L, SD) yrkande 3 föreslås att det införs ett lagstadgat krav på obligatoriska drogtester av föräldrar eller vårdnadshavare i samband med vårdens upphörande. I kommittémotion 2021/22:4556 av m.fl. (KD) yrkande 10 föreslås ett tillkännagivande om att socialnämnden ska ha rätt att kräva obligatoriskt drogtest av vårdnadshavare eller föräldrar inför prövningen av om vård enligt LVU ska upphöra samt i samband med att vården upphör. I kommittémotion 2021/22:4556 av m.fl. (KD) yrkande 4 föreslås att regeringen skyndsamt ska verkställa det tillkännagivande som beslutat i betänkande 2020/21:SoU19 punkt 12 om drogtester. I kommittémotion 2021/22:4592 av m.fl. (C) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att drogtest bör vara obligatoriska innan vården upphör i de fall ett omhändertagande enligt LVU har missbruk hos föräldrarna som grund. I kommittémotion 2021/22:4509 av m.fl. (V) yrkande 6 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör ge en lämplig myndighet i uppdrag att ange särskilda riktlinjer i syfte att ge stöd åt föräldrar som vill uppnå drogfrihet. I yrkande 7 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör ge en lämplig myndighet i uppdrag att utforma ett särskilt riktat stöd till föräldrar som behöver vidmakthålla uppnådd drogfrihet. I yrkande 8 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör utreda frågan om hur drogtesterna ska gå till ytterligare. ställde sig bakom det som utskottet anförde om obligatoriska drogtester av föräldrar eller vårdnadshavare vid ansökan om umgänge eller omprövning av vård enligt LVU och i samband med att vården upphör och tillkännagav detta för regeringen (bet. 2020/21:SoU19, rskr 2020/21:187). Utskottet uttalade följande (s. 29–30, res S, V, MP): Utskottet anser att det bör införas ett lagstadgat krav på obligatoriska drogtester av föräldrar eller vårdnadshavare vid ansökan om umgänge eller omprövning av vård enligt LVU och i samband med att vården upphör. Regeringen bör återkomma med förslag om detta. Detta bör med bifall till motion […] ge regeringen till känna. Utskottet har ovan ställt sig bakom regeringens förslag till reglering av drogtester inför umgänge och LVU-vårdens upphörande. Emellertid anser utskottet att i de fall det är någon form av skadligt bruk hos föräldrarna som utgör grunden för tvångsomhändertagandet bör det framgå av lagen att drogtester ska vara obligatoriska för att bidra till en bedömning av huruvida omständigheterna har förändrats varaktigt och genomgripande. Regeringen bör återkomma med ett lagförslag till . bör, med bifall till motion 2021/22:4592 (C) yrkande 2 och delvis bifall till motionerna 2021/22:4556 (KD) yrkandena 4, 9 och 10 samt 2021/22:4582 (M, L, SD) yrkandena 2 och 3 ställa sig bakom det som utskottet anför och tillkännage detta för regeringen. Utskottet delar således inte regeringens bedömning när det gäller redovisningen av tillkännagivandet om att det bör införas ett lagstadgat krav på obligatoriska drogtester av föräldrar och vårdnadshavare vid ansökan om umgänge eller omprövning av vård enligt LVU (bet. 2020/21:SoU19 punkt 12, rskr. 2020/21:187). Utskottet har förståelse för förslagen om riktlinjer i syfte att ge stöd åt föräldrar som vill uppnå drogfrihet och stöd till föräldrar som behöver vidmakthålla uppnådd drogfrihet. Utskottet anser emellertid inte att ett tillkännagivande till regeringen är nödvändigt. Av regeringens förslag framgår att socialnämnden i beslutet med uppmaning att lämna drogtest särskilt ska ange vad för slags prov som avses och syftet med åtgärden. Inte heller i den delen anser utskottet att ett tillkännagivande till regeringen är nödvändigt. Motion 2021/22:4509 (V) yrkandena 6–8 bör avslås. Hemtagningsutredningar, punkt 3 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4605 av m.fl. (MP) yrkandena 4 och 5. Det kan finnas situationer där föräldrar anser att kommit till felaktiga slutsatser med anledning av hur en utredning om en hemtagning gjorts. Jag anser att det skulle stärka rättssäkerheten om en annan socialtjänst i det fallet skulle kunna göra en kompletterande utredning. Vidare anser jag att ett barn som fyllt ska kunna initiera en hemtagningsutredning. Regeringen bör återkomma med ett sådana förslag. Ny LVU, punkt 4 (S, V, MP) av (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: 2021/22:4556 av m.fl. (KD) yrkande 1 och 2021/22:4582 av m.fl. (M, L, SD) yrkande 16. Barn och unga som omhändertas är en särskilt utsatt grupp, och här finns ett starkt behov av att alltid beakta rättssäkerheten och barnrättsperspektivet. Vi delar majoritetens uppfattning att det behövs förbättringar på området och att detta är en angelägen fråga. Vi noterar inledningsvis att betänkandet med förslag till en ny LVU (SOU 2015:71) bereds i . Därtill kommer att kommer att besluta om flera förslag till lagändringar i LVU, med stöd av den nu aktuella propositionen, vilka syftar till att stärka principen om barnets bästa och säkerställa trygghet, säkerhet och stabilitet för barn som vårdas med stöd av LVU och socialtjänstlagen. Utöver det noterar vi uppdraget till en särskild utredare att se över reglerna i om vårdnadsöverflyttning, adoption och umgänge (dir. 2021:70) liksom utredningen och unga (dir. 2021:84) som ska slutredovisas . Vi anser därför att inte bör ta något initiativ när det gäller en ny LVU. Expertsynpunkter, punkt 5 (M, SD, L) av (M), (M), (SD), (SD), (L), (SD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4582 av m.fl. (M, L, SD) yrkande 9.