bet · H901NU21 · 2022-05-13 00:00:00 — Med hänvisning till att det finns begränsningar i kraftöverföringen även i norra som hotar viktiga företagsetableringar i bl.a. kommun förordar motionärerna i yrkande 2 att genom ett tillkännagivande till regeringen ska framföra att investeringar i stamnätet inte enbart bör bygga på prognoser utan även bör göras med marginal för att möjliggöra framtida och ytterligare elintensiva investeringar i hela . I motion 2021/22:3497 av m.fl. (C) yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om att bör få i uppdrag att planera och projektera för utökad elektrifiering av storstadsområden och överväga att utöka nätkapaciteten för att möta framtida behov och möjliggöra nya investeringar och etableringar. Motionärerna pekar bl.a. på att det måste bli långsiktigt mer konkurrenskraftigt att installera energilager och annan tillgänglig kapacitet där den behövs. Ett stabilt och väl fungerande elnät är en förutsättning för många pågående samhällsförändringar, exempelvis elektrifiering av fordonsflottan, digitalisering och nya industrietableringar. Detta anförs i motion 2021/22:3926 av och (båda C). Motionärerna konstaterar att det har gjorts ett flertal elintensiva etableringar i elområde 1 (och norra ) och att förutsättningarna för en fortsatt utveckling är god. En trygg och säker försörjning av förnybar energi är dock en vital förutsättning för detta. Kommunerna i och i norra och regionernas möjligheter att medverka i långsiktig planering av elnätsinfrastruktur bör förstärkas för att säkerställa att kommunala och regionala utvecklingsplaner beaktas i planeringen av elnätsinfrastruktur. I motion 2021/22:4070 begär (MP) i yrkande 2 ett tillkännagivande till regeringen om att se över samhällets förmåga att upprätthålla nödvändig infrastruktur för el. Motionären anser att klimatomställningen kräver att ett stort antal anläggningar ska anslutas till elnätet och att överföringskapaciteten mellan olika delar av landet förbättras. Bakgrund och pågående arbete Som har redovisats tidigare i betänkandet innehar det svenska transmissionsnätet som ägs av staten, dvs. det nät med vilket el överförs långa sträckor med höga spänningsnivåer. publicerade sin Perspektivplan 2025 som 2015 följdes av en tioårsplan för det svenska transmissionsnätet – Nätutvecklingsplan –2025. Mot bakgrund av de snabba och omfattande förändringarna av kraftsystemets utveckling och med ambitionen att anlägga ett helhetsperspektiv presenterade ytterligare en rapport, Systemutvecklingsplan –2027. Systemutvecklingsplanen byggde vidare på Nätutvecklingsplan –2025 men breddade perspektivet till att utöver nätutveckling även omfatta frågor relaterade till driftsförutsättningar och marknadsutformning. I planen beskrevs en kombination av planerade åtgärder som innebär en förbättring av systemets stabilitet, marknadsförändringar och nätutveckling. Genom planen tydliggörs att fokuserar sitt utvecklingsarbete på hela kraftsystemet och inte enbart på transmissionsnätet. presenterade en systemutvecklingsplan för perioden –2031. I planen anges det bl.a. att planerar för reinvesteringar –2031 på ca för att hantera ett nät som är i behov av förnyelse, som affärsverket genomför anslutningsprojekt, systemförstärkningar och marknadsintegration för . anger vidare att de första stegen i det stora Nordsyd-programmet[3] på totalt ca har tagits genom beslut om projekt på ; stora investeringar pågår i storstadsregionerna och på . Därutöver redovisas investeringar på ca i utveckling huvudsakligen av it-system. De fyra nordiska transmissionsnätsoperatörerna (Energinet i , Fingrid i , Statnett i och ) ger ut en gemensam nordisk nätutvecklingsutblick (Nordic , NGDP). Den senaste kom . Rapporten innehåller ett gemensamt nordiskt scenario, Klimatneutrala , som antar en hög elförbrukningstillväxt i – från nuvarande till 2040. Dessutom ökar den förnybara produktionskapaciteten avsevärt i scenariot. undersökte även framtida systembehov utifrån scenariot. Resultaten pekar på en betydande ökning av överföringsbehovet i framtidens kraftsystem och därmed ett korresponderande behov av ökad nätkapacitet. Projektet omfattade tre fokusområdesstudier: – Resurstillräcklighet i det framtida systemet. Utöver detta har även statusen för fem nordiska korridorer för möjlig nätutbyggnad uppdaterats sedan den förra nordiska utblicken presenterades . gjorde ett tillkännagivande till regeringen om att den bör utreda behovet av att en fristående aktör gör samhällsekonomiska lönsamhetsbedömningar vid nätinvesteringar parallellt med (bet. 2016/17:NU21). redovisade regeringen att den hade gett i uppdrag att identifiera vilka typer av effekter som bör analyseras och kvantifieras inom ramen för samhällsekonomiska lönsamhetsbedömningar inför beslut om investeringar i överföringskapacitet i transmissionsnätet för el (skr. 2018/19:75). skulle också utreda och föreslå riktlinjer för kvantifiering av dessa effekter. Inspektionen redovisade sitt uppdrag i rapporten vid investeringar i stamnätet för el (Ei R2018:06). I rapporten föreslogs att nätkoncession för stamledning endast ska få meddelas om anläggningen är samhällsekonomiskt lönsam (dnr M2018/01132/Ee). Vidare föreslog att en lönsamhetsbedömning ska ingå i en ansökan om nätkoncession och att denna bedömning ska vara granskad av en fristående aktör. I regeringens proposition 2020/21:188 Moderna tillståndsprocesser för elnät, som behandlade (bet. 2020/21:NU22), angav regeringen att den avser att förtydliga i en förordning vilka samhällsekonomiska analyser ska göra inför investeringar i transmissionsnätet. Vidare meddelade regeringen avsikten att följa upp utfallet av den nya regleringen för att bedöma om åtgärderna har varit tillräckliga. Regeringen ansåg att tillkännagivandet därmed var slutbehandlat. Kapacitetsförstärkning i vissa områden beslutade regeringen att ge länsstyrelserna i , , och i uppdrag att, utifrån ett lokalt och regionalt perspektiv, analysera förutsättningarna för en trygg elförsörjning i respektive region. Uppdraget redovisades i rapporten för en trygg elförsörjning – slutrapport till regeringen avseende ärende I2019/01614/E (daterad ). I rapporten anförs bl.a. att det är viktigt att de planerade transmissionsnätförstärkningarna blir klara i enlighet med tidsplanerna, att elnäten är nödvändiga för klimatdriven energiomställning, att det finns behov av en regional samordning av elförsörjningen där kommuner, nätbolag och användare kan samverka samt att incitament och låga trösklar behövs för att flexibilitet ska realiseras. Regeringen gav även i uppdrag att analysera och lämna förslag till åtgärder för att motverka kapacitetsbrist i elnäten. Resultatet presenterades i en rapport , Kapacitetsutmaningen i elnäten. I rapporten anger att energiomställning, urbanisering och en åldrande nätinfrastruktur har lett till en ansträngd kapacitetssituation i flera delar av elnät, vilket hämmar både tillväxt och omvandling till ett mer hållbart samhälle. I rapporten presenterade ett antal rekommendationer och förslag i en handlingsplan. Investeringar i stamnätet i norra Efter en framställning av beslutade regeringen om ett finansieringsbemyndigande med innebörden att affärsverket får möjlighet att gå vidare med åtgärdspaketet Fossilfritt övre – . Åtgärdspaketet omfattar investeringar på och syftar till att möta de stora effektbehov som beräknas uppstå utmed övre . Det bör även nämnas att paketet har utformats som ett pilotprojekt med syftet att korta ledtider i investeringsprocesserna med inriktning på att halvera ledtiden. Paketet omfattar bl.a. tre nya systemförstärkande 400-kilovoltsledningar, en förstärkning eller reinvestering samt tre 400-kilovoltsstationer. Utskottsinitiativ om en uppföljning av kapacitetsbrister i elnäten Genom bifall till utskottets initiativ i betänkande 2020/21:NU5 tillkännagav för regeringen att den bör följa upp och analysera de åtgärder som inblandade aktörer vidtog för att motverka den akuta kapacitetsbrist i elnäten som drabbade de båda regionerna och 2019 (rskr. 2020/21:33). Utskottet angav att syftet med uppföljningen är att dra lärdomar och skapa beredskap om liknande situationer skulle uppkomma . I den årliga skrivelsen till om vilka åtgärder regeringen har vidtagit med anledning av skrivelser redovisade regeringen följande när det gällde åtgärder (skr. 2021/22:75): Regeringen uppdrog genom beslut åt att följa upp det gemensamma initiativet avseende kapacitetshöjningar i elnäten i och . skulle enligt beslutet i sin uppföljning belysa effekterna av de vidtagna åtgärderna inklusive hur kostnadseffektiva åtgärderna varit. Vidare bör uppföljningen enligt regeringens beslut belysa huruvida det fanns andra, mer effektiva, åtgärder att vidta som därmed lämpar sig bättre om en liknande situation skulle uppstå. överlämnade sin rapport av det gemensamma initiativet avseende effekten för elförsörjningen i och (I2021/01373). I och med att rapporten har inkommit har de uppföljningar och analyser som tillkännagivandet avser genomförts. Regeringen konstaterar i budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 21 s. 11 f.) att tillkännagivandet därmed är slutbehandlat. Punkten är slutbehandlad. Utskottet redovisar sitt ställningstagande under följande rubriker – Samordnad nätutbyggnad. Utskottet har ingen annan uppfattning än motionärerna när det gäller vikten av att elnätet på alla nivåer är dimensionerat på ett sådant sätt att det kan möta det kraftigt ökade elbehov som väntas både i och i övriga . Betydande utbyggnad och reinvesteringar i elnäten kommer att vara nödvändiga. Detta avspeglas också i den omfattande systemutvecklingsplan som har presenterat för den kommande tioårsperioden. Det har – bl.a. efter ett tillkännagivande från – även vidtagits åtgärder för att säkra tillräcklig nätkapacitet i vissa delar av landet där situationen har varit särskilt ansträngd. Utöver detta kan utskottet konstatera att den nationella elektrifieringsstrategin inkluderar flera åtgärder som tar sikte på att ytterligare stärka elnätets förmåga att möta de utmaningar som följer av en omfattande elektrifiering av samhället. Med det anförda anser utskottet inte att det finns skäl för att göra några allmänna uttalanden om betydelsen av en fortsatt utbyggnad av elnätet och förstärkning av befintliga förbindelser. De mer detaljerade förslag som finns i avsnittet bör också lämna utan vidare åtgärd med hänvisning till det omfattande arbete när det gäller nätutbyggnad som pågår eller som har initierats eller aviserats. Med det anförda avstyrks samtliga motionsyrkanden. Utskottet instämmer i motionärernas uppfattning i motion 2021/22:3684 (C) yrkande 106 om att geografiskt utsträckta infrastrukturprojekt ställer särskilda krav på god mellanregional samordning. Här vill utskottet nämna att det i den nationella elektrifieringsstrategin anges att elsystemets utveckling bör förankras i samhällsplaneringen bl.a. baserat på ett arbete med nationell, regional och lokal elnätsplanering, samordning av insatser regionalt, energiplanering samt riksintressen inom energiområdet. I likhet med vad som anförs i elektrifieringsstrategin anser utskottet att bör ansvara för koordineringen av nätutvecklingsplaner med regionnätsföretagen som i sin tur får information om behov från lokalnätsföretagen. ska enligt regleringsbrevet redovisa hur samarbetet med regionnätsägarna är strukturerat när det gäller nätplanering och beskriva hur samarbetet kan fördjupas i relevanta delar för att bidra till en hög och jämn kvalitet i nätutvecklingsplanerna mot bakgrund av bestämmelserna i det nya elmarknadsdirektivet. Utskottet vill även påminna om att i sin andra fas tittar särskilt på frågor inom åtgärdsområdet underlättad utbyggnad av elnätet bl.a. genom en översyn av (2010:900). Frågor om mellankommunal och mellanregional samordning bör kunna ingå i den översynen. Utredningen ska presentera sina förslag . Med det anförda avstyrks motionsyrkandet. Utskottets förslag i korthet Ett antal elnätsrelaterade motionsyrkanden avslås av . Utskottet hänvisar här bl.a. till att vissa av frågorna väntas beröras inom ramen för den förutsättningslösa prövning som har aviserats i den nationella elektrifieringsstrategin och som ska utröna om huruvida den gällande elmarknadsmodellen är för en omfattande elektrifiering och energiomställning. Utskottet hänvisar också till pågående uppdrag att analysera det svenska regelverket när det gäller undantag från kravet på nätkoncession. Jämför reservation 25 (M), 26 (SD), 27 (C), 28 (KD), 29 (L) och 30 (MP). Elmarknadsmodellen i bör utvecklas med utgångspunkt i den befintliga marknadsmodellen, anförs det i kommittémotion 2021/22:3688 av m.fl. (M). Ett mål för leveranssäkerhet bör införas – i linje med vad har krävt – och till det bör ett tydligt ansvar pekas ut. Analysförmågan bör utvecklas liksom villkoren för stödtjänster. Handläggningstider bör förkortas rejält för att aktörer snabbare ska kunna svara på marknadssignaler. En tydlighet i elnätsregleringen bör klargöras. Stöd och subventioner ska fasas ut. I yrkande 13 begär motionärerna ett tillkännagivande om att regeringen ska återkomma med förslag på en framtida långsiktig modell för elnätsreglering. I kommittémotion 2021/22:2390 av m.fl. (SD) yrkande 24 begärs ett tillkännagivande om att regeringen måste återkomma med en utvecklad nätreglering med fokus på innovation, funktion och tillförlitlighet. Motionärerna anser att utbyggnaden av överföringskapacitet i högre grad måste vara i samklang med samhällsplaneringen. Med tanke på de utmaningar som det svenska elsystemet står inför behöver vissa lagar uppdateras för att möjliggöra kostnadseffektiva investeringar i elnätssystemet. Denna uppfattning redovisas i kommittémotion 2021/22:3684 av m.fl. (C). Motionärerna anser att ellagen och reglermodellen för elnätsföretagen bör ändras för att möjliggöra andra investeringar än traditionella nätinvesteringar. Kompletterande incitament behövs exempelvis för smarta tjänster såsom olika flexibilitetstjänster. I yrkande 83 begär motionärerna därför ett tillkännagivande om att ellagen och elnätsregleringen bör ses över för att underlätta investeringar i smart teknik och för att bereda väg för nya affärsmodeller såsom införande av timmätning för kunder i det svenska elsystemet . Regelverken för småskalig energiproduktion är förlegade och motsvarar inte utvecklingen på marknaden. Motionärerna föreslår i yrkande 103 ett tillkännagivande om att det ska vara möjligt att dela el mellan fastigheter via mikronät. Det är även motionärernas uppfattning att kundkraften enligt gällande reglering är svag i förhållande till elnätsägaren och att incitamenten att investera för att avhjälpa kapacitetsutmaningar inte är tillräckliga. För att jämna ut denna obalans anser de att bör ges rätten att dra tillbaka en nätkoncession vid grova brister i elnätsverksamheten såsom uteblivna kapacitetsstärkande investeringar. Ett tillkännagivande med den innebörden efterfrågas i yrkande 105. I kommittémotion 2021/22:4497 av m.fl. (KD) yrkande 4 finns ett förslag om att den s.k. anslutningsskyldigheten bör utvärderas. De anger att det har riktats kritik mot förslaget om att en nätkoncessionshavare endast ska få göra avsteg från skyldigheten att ansluta en anläggning till en ledning eller ett ledningsnät med hänvisning till att det saknas ledig kapacitet om det inte finns förutsättningar att åtgärda kapacitetsbristen på ett sätt som är samhällsekonomiskt motiverat utan att förstärka ledningen eller ledningsnätet. Motionärerna anser därför att det finns skäl att noga bevaka vilka effekter lagen kommer att få och att det finns skäl att utvärdera lagen i denna del . Elnätet har en betydligt längre livslängd än de flesta elproduktionsslag, slås det fast i kommittémotion 2021/22:4220 av m.fl. (L). Utan närmare motivering begär motionärerna i yrkande 11 ett tillkännagivande om att det behövs en översyn av intäktsregleringen för elnäten så att elnätsägarna får möjlighet att bygga ut sina nät utifrån prognoser om behovet och även ta betalt för expansionen genom tariffen. Vidare understryker motionärerna vikten av att strukturerat och metodiskt inventerar, analyserar och kvantifierar de samhällsekonomiska risker som är förknippade med fel eller otillräcklighet i kraftsystemet. I prioriteringen mellan olika investeringar ska det, enligt motionärerna, finnas en tydlig koppling till den samhällsekonomiska riskanalysen. I yrkande 44 begär motionärerna ett tillkännagivande om att driften och underhållet av transmissionsnätet ska utgå från en samhällsekonomisk analys. Vidare pekar motionärerna på vikten av att leveranssäkerheten i kraftsystemet utvärderas. I yrkande 45 begär de därför ett tillkännagivande om att tydligare ska utvärdera driften av transmissionsnätet. Med elektrifiering av den tunga industrin och stora delar av transportsektorn ökar behovet av förnybar el och robusta elnät som kan överföra stora mängder el, anförs det i kommittémotion 2021/22:4066 av m.fl. (MP). Motionärerna vill halvera tiden för byggande av elnät och förkorta den tid det tar att bygga stamnät genom regelförändringar, bättre samordning samt kraftfulla investeringar i ny nätkapacitet. Ett tillkännagivande med den innebörden efterfrågas i yrkande 48. Ett likalydande yrkande som det nämnda finns även i kommittémotion 2021/22:4197 av m.fl. (MP) yrkande 32. I samma motion yrkande 26 begärs ett tillkännagivande om att uppgradera det svenska elnätet så att hela landet får ett smart, flexibelt och robust elnät som klarar av en ökad andel förnybar el, står emot cyberattacker och extremväder bättre och klarar ödrift så att telekommunikationer och värmeförsörjning kan upprätthållas även vid kriser. I motion 2021/22:780 av och (båda C) finns tre yrkanden som på olika sätt gäller solelproduktion och mikronätdragningar i syfte att gynna småskalig elproduktion. I yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att göra det tillåtet att dra elledningar mellan hus så att man kan nyttja det bästa läget för solceller i ett område. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att göra det tillåtet att bygga en solpark för egen konsumtion när det egna taket inte är lämpligt. Slutligen begär motionärerna i yrkande 3 att gränsen för när elen från solceller är för eget bruk och när man räknas som producent ses över för en ökad flexibilitet. Bakgrund och pågående arbete I 5 kap. ellagen finns bestämmelser om intäktsram för nätverksamhet. Bestämmelserna innebär att ska göra en förhandsprövning av elnätsföretagens intäkter från nätverksamheten. Förhandsprövningen innebär att de samlade intäkter som en nätkoncessionshavare (ett nätföretag) högst får uppbära från nätverksamheten ska rymmas inom en intäktsram. Intäkterna består främst av nätavgifter. Tillsynsperioden är normalt . Bestämmelserna fick sin nuvarande lydelse sedan antagit regeringens förslag i propositionen Elmarknadsfrågor (prop. 2017/18:237). Lagändringarna trädde i kraft . Nuvarande tillsynsperiod är 2020–2023 och nästa är 2024–2027. beslut om intäktsramar har ofta överklagats till domstol med justerade ramar till elnätsföretagens fördel som följd. Regeringen inledde 2020 en bred elnätsdialog med både elnäts- och kundsidan, liksom med berörda myndigheter i syfte att uppnå en långsiktigt hållbar intäktsreglering som balanserar samtliga aktörers intressen. Intäktsregleringen är viktig för ett effektivt utnyttjande av befintlig infrastruktur och för att möjliggöra det proaktiva arbete med utbyggnad av elnät som behövs för klimatet och som är samhällsekonomiskt lönsamt för att möta långsiktiga behov som kommer med elektrifieringen. Som har nämnts tidigare i detta betänkande meddelade sin dom i fråga om den tyska intäktsregleringens utformning. Regeringen bedömer att domen kommer att få konsekvenser för intäktsregleringen i många europeiska länder, inkluderat. I sin elektrifieringsstrategi anger regeringen att dessa konsekvenser måste analyseras närmare samt även avsikten att utveckla en långsiktigt hållbar intäktsreglering som möter de framtida behov som följer av elektrifieringen och som balanserar samtliga aktörers intressen. Utökade undantag från kraven på nätkoncession (SOU 2019:30) föreslog utökade undantag från koncessionsplikten och möjligheter till dispens. Fler av utredningens förslag på detta område har genomförts genom ändringar i förordningen (2007:215) om undantag från kravet på nätkoncession enligt ellagen (1997:857), den s.k. IKN-förordningen, som trädde i kraft . Detta regleras i 22 a–22 c §§ IKN-förordningen och innebär att det inte längre behövs nätkoncession för – ett internt nät inom ett avgränsat område som dras mellan flera anläggningar för produktion av el som har en gemensam anslutning till elnätet – ett internt nät från flera anläggningar för produktion av el till en gemensam anslutning till elnätet förutsatt att anslutningsledningen är kort – ett internt nät som används för överföring av lokalkraft mellan närliggande produktions- och överföringsanläggningar – ett internt nät vars syfte är att i huvudsak tillgodose elbehovet hos fordon eller elbehovet för en trafikled eller en väg med tillhörande anläggningar och om ledningarna dras inom eller i omedelbar närhet av trafikleden eller den kommunala vägen – ett internt lågspänningsnät för delning av energi som inte är en luftledning inom nätinnehavarens fastighet, och mellan byggnader och anläggningar som var för sig även har en anslutning till en ledning eller ett ledningsnät som används med stöd av nätkoncession. Ytterligare översyn av undantagen från kravet på nätkoncession I regleringsbrevet fick i uppdrag att analysera det svenska regelverket när det gäller undantag från kravet på nätkoncession enligt 2 kap. 1 § ellagen (1997:857). I arbetet ska bl.a. särskilt se till att förslagen är förenliga med elmarknadsdirektivets bestämmelser om medborgarenergigemenskaper och förnybartdirektivets bestämmelser om gemenskaper för förnybar energi, samt i övrigt med de delar av båda direktiven som är relevanta för slutna distributionssystem och icke koncessionspliktiga nät. I sin verksamhetsplan konstaterar att uppdraget är komplicerat eftersom det svenska regelverket skiljer sig helt från vissa av de bestämmelser i som ska genomföras. Uppdraget ska redovisas till . Bestämmelser om återkallelse av nätkoncession Enligt 2 kap. 49 och 50 §§ ellagen finns det följande grunder på vilka en nätkoncession kan återkallas helt eller delvis: om en ledning eller ett ledningsnät som omfattas av koncessionen inte längre behövs för en säker elförsörjning om koncessionen inte längre behövs för att bygga eller använda den ledning som omfattas av koncessionen om staten, med stöd av 1 kap. 5 § lagen (2004:875) om särskild förvaltning av vissa elektriska anläggningar, löser in den eller de ledningar som omfattas av koncessionen eller om koncessionen avser en utlandsförbindelse och nätkoncessionshavaren är ett transmissionsnätsföretag eller en juridisk person där ett sådant företag har ett bestämmande inflytande. Därtill får en nätkoncession för linje återkallas helt eller delvis om nätkoncessionshavaren inte har färdigställt en ledning i rätt tid enligt vad som anges i 44 § ellagen. Det kan nämnas att det i 3 kap. den ovannämnda lagen (2004:875) om särskild förvaltning av vissa elektriska anläggningar finns bestämmelser om tvångsförvaltning. I 1 kap. 5 § som omnämns i punkt 3 ovan anges att om en tillfredsställande förvaltning av en elektrisk anläggning sannolikt inte kan åstadkommas genom tvångsförvaltning eller en tillfredsställande förvaltning sannolikt inte kommer att bestå efter utgången av tiden för en tvångsförvaltning får staten, efter ansökan av nätmyndigheten, lösa anläggningen från ägaren. tog utskottet ställning till motioner om en förändrad nätregleringsmodell liknande de nu aktuella (bet. 2020/21:NU22). Utskottet konstaterade att elnätet är i behov av både om- och utbyggnad och att elnätsregleringen är betydelsefull för att få detta till stånd, vid sidan av andra åtgärder.