bet · H901UbU16 · 2022-03-25 00:00:00 — förslag om central rättning innebär att en del av arbetet med bedömning av nationella prov omfördelas från att utgöra en relativt stor andel av lärares ordinarie arbetsuppgifter till att bli en bisyssla för ett mindre antal utsedda bedömare. En stor andel av de verksamma lärare som berörs av förslaget bör i så fall få en minskad arbetsbelastning eftersom räknar med att kunna anlita pensionerade lärare eller lärare som är verksamma inom skolan. ska slutredovisa sitt uppdrag till regeringen . gav regeringen i uppdrag att, inom ramen för sitt kvalitetsgranskningsuppdrag, följa upp och utvärdera garantin för tidiga stödinsatser (U2018/03700/S [delvis] och U2018/03704/S). Myndigheten ska i utvärderingen också analysera om och i så fall hur lärarnas administrativa arbete påverkas av garantin. Uppdraget ska slutredovisas till () . har regeringen satsat på ett statsbidrag för anställning av lärarassistenter, se förordningen (2019:551) om statsbidrag för anställning av lärarassistenter. har också, på regeringens initiativ, tagit fram stödmaterial om hur lärarassistenter, socionomer och andra yrkesgrupper kan avlasta lärare (/02106/GV). Utskottet framhöll i sitt ställningstagande i budgetbetänkandet till anslaget 1:1 att lärarna bör frigöras från arbetstid som läggs på icke undervisningsrelaterade arbetsuppgifter och att dokumentationskraven för lärare kraftigt måste minska (bet. 2021/22:UbU1 s. 37). infördes ett s.k. målsättningsstadgande i skollagen som innebär att skolhuvudmän ska sträva efter att inrätta karriärsteg för särskilt yrkesskickliga lärare (prop. 2012/13:136, bet. 2012/13:UbU15, rskr. 2012/13:266). Vidare infördes möjligheten för huvudmän att söka statsbidrag för karriärstegen förstelärare och lektor. Syftet med att införa karriärstegsreformen var att möjliggöra för skickliga lärare att göra karriär utan att behöva lämna undervisningen och därigenom bidra till yrkets attraktivitet, förbättrad undervisning och förbättrade studieresultat. infördes ett extra statsbidrag till skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för fler lärare i förskoleklasser och grundskolor i utanförskapsområden så att dubbelt så många förstelärare kan anställas i dessa områden (förordningen [2014:145] om extra statsbidrag till skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för lärare i förskoleklasser och grundskolor i utanförskapsområden). Vidare beslutade regeringen om extra statsbidrag för att inrätta karriärsteg för skolhuvudmän som gör insatser inom ramen för Samverkan för bästa skola och för att stärka utbildningens kvalitet för nyanlända. ersattes statsbidragen för karriärsteg för lärare, lärare i utanförskapsområden och för skolledare och extra karriärtjänster av ett samlat statsbidrag för karriärsteg för lärare. Satsningen ska stärka kompetensförsörjningen inom skolan genom att öka läraryrkets attraktivitet genom bättre villkor samt utvecklings- och karriärmöjligheter. Statsbidraget ska gå till löner för karriärtjänsterna förstelärare och lektorer. Det nya statsbidraget förändrar inte kraven för vilka som kan utses till förstelärare och lektorer (statsbidrag för karriärsteg för lärare , pressmeddelande ). fick i regleringsbrevet i uppdrag att utvärdera det samlade statsbidraget till skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för lärare. ska särskilt följa upp hur den socioekonomiskt viktade delen av bidraget har nyttjats och bedöma om den bidragit till att öka jämlikheten och kunskapsresultaten. Uppdraget ska redovisas till regeringen () . Utredningen om en bättre skola genom mer attraktiva skolprofessioner mm. Utredningen om en bättre skola genom mer attraktiva skolprofessioner (dir. 2016:76 och 2017:11) överlämnade slutbetänkandet Med undervisningsskicklighet i centrum – ett ramverk för lärares och rektorers professionella utveckling (SOU 2018:17). När det gäller lärares administrativa arbete lämnade utredningen bl.a. förslag om att ska göra återkommande lärartidsstudier och erbjuda huvudmännen stöd för analys och utvecklingsarbete för att arbeta systematiskt med frågan om hur lärares och skolledares arbetstid används med kärnuppdraget i centrum. När det gäller hur karriärstegsreformen och lärarlönesatsningen bör utvecklas menade utredningen att båda satsningarna tar sikte på att bidra till att stärka yrkets attraktionskraft, höja kvaliteten i skolväsendet och förbättra elevernas resultat. Utredningen föreslog att statsbidraget till skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för lärare skulle kopplas till professionsprogrammet. Några ändringar föreslogs inte i fråga om Lärarlönelyftet. Utredningens förslag bereds inom (), en lagrådsremiss planeras och enligt regeringen kan en proposition med ny lagstiftning som avser professionsprogrammet komma att lämnas (se svaret på fråga 2021/22:738). har redovisat sitt uppdrag att genomföra insatser för att förbereda professionsprogrammen (dnr: 2022:309). har bl.a. utformat en kompetensutvecklingsinsats i praktisk organisation och arbetsmiljö som startades och den första pilotomgången slutförs . De riktade statsbidragen ska bli färre och enklare I budgetpropositionen framhöll regeringen att ambitionen om att de riktade statsbidragen på utbildningsområdet ska bli betydligt färre och enklare kvarstår, och i budgetpropositionen framhöll regeringen även att nya steg i den riktningen kommer att tas. För att renodla statsbidragen föreslog regeringen att medlen för personalförstärkning när det gäller specialpedagogiska insatser överförs till det s.k. likvärdighetsbidraget. Därutöver ser regeringen bl.a. att det behövs ett samlat statsbidrag för lärares och förskollärares deltagande i fortbildning. Regeringen avser att presentera ett sådant bidrag . Regeringen framhöll att man genom att flyttat medel för fortbildning för specialpedagogiska insatser och andra delar för fortbildning finns nu samtliga medel för lärare och förskollärare på samma anslag för att underlätta en sådan hantering. Regeringen anger att statsbidraget för bättre språkutveckling i förskolan föreslås upphöra . Delar används för att finansiera reformer inom förskolan och resterande medel föreslås överföras till statsbidraget för kvalitetshöjande åtgärder inom förskolan. Regeringen aviserade även att den avser att flytta delar av statsbidraget för det s.k. Lärarlönelyftet till likvärdighetsbidraget (prop. 2021/22:1 utg.omr. 16 s. 91, bet 2021/22:UbU1, rskr. 2021/22:108). Förutsättningar för ett statligt huvudmannaskap för skolan m.m. utsåg regeringen en särskild utredare att ta fram ett beslutsunderlag som kan skapa förutsättningar för ett statligt huvudmannaskap för samtliga skolformer utom förskolan och den kommunala vuxenutbildningen (dir. 2020:140). Enligt tilläggsdirektiv förlängde regeringen utredningstiden och bedömde att det även kan finnas andra alternativ för skolan som stärker statens ansvar för skolväsendet utan att staten blir huvudman (dir. 2022:11). Det ska därför stå utredaren fritt att även presentera andra underlag än ett underlag för statligt huvudmannaskap. Utredaren ska även analysera hur statens ansvar för komvux kan stärkas. Särskilt om obligatorisk förskola med språkutveckling m.m. har på förslag av utbildningsutskottet riktat ett tillkännagivande till regeringen om att den bör tillsätta en utredning för att undersöka hur en obligatorisk förskola med språkutveckling kan införas. För de barn som aldrig eller mycket sällan möter det svenska språket i hemmet behövs enligt utskottet en obligatorisk förskola med språkutveckling för att de ska kunna svenska när de börjar skolan. Förskola med språkutveckling ska rymmas inom ordinarie förskoleverksamhet med särskild tid avsatt för svenskundervisning av nyanlända barn. Dessutom ansåg utskottet att det svenska språkets roll bör stärkas i läroplanen och kompetensutvecklingen för förskollärare förstärkas. Långsiktigt ansåg utskottet att även fler utbildningsplatser är nödvändigt (bet. 2018/19:UbU1, rskr. 2018/19:104). Proposition om fler barn i förskolan Regeringen har föreslagit lagändringar som ska leda till att fler barn börjar i förskolan (prop. 2021/22:132). Syftet är att fler barn ska vara förberedda inför skolan och att minska segregationen. Regeringen konstaterar att deltagandet i förskolan är lägre bland exempelvis barn med annat modersmål än svenska och barn i socioekonomiskt utsatta familjer. Regeringen föreslår att varje kommun ska vara skyldig att ta kontakt med vårdnadshavare till de barn som inte har en plats i förskolan. Kommunen ska informera om förskolans syfte och barnets rätt till förskola. Den första kontakten ska tas det år då barnet fyller . Barn som har bott i , eller som har vårdnadshavare som har bott i ska erbjudas plats i en förskola även i de fall då vårdnadshavarna inte har sökt förskoleplats. Kommunerna ska också sträva efter att aktivt erbjuda plats till andra barn som har behov av förskola för sin språkutveckling. Lagändringarna föreslås träda i kraft och tillämpas på utbildning som påbörjas efter . Propositionen bygger på utredningen barn i förskolan – för bättre språkutveckling i svenska (SOU 2020:67). Utredningen föreslår även bl.a. att det ska inrättas karriärsteg för förskollärare vid förskolor med särskilt svåra förutsättningar med beaktande av barnens socioekonomiska bakgrund. Huvudmännen för dessa förskolor ska sträva efter att inrätta tjänster som förste förskollärare. Reformen ska finansieras med statsbidrag och statsbidraget ska lämnas med belopp som innebär att den som blir förste förskollärare får en löneökning på . Regeringen har inte tagit ställning till utredningens förslag utöver de som omfattas av propositionen. Utskottet konstaterar att ett antal yrkanden berör karriärtjänster, ett attraktivt läraryrke och trygg arbetsmiljö för lärare m.m. Utskottet vill framhålla att en skolmiljö som präglas av ordning och arbetsro för både lärare och elever är en av de viktigaste förutsättningarna för att barn och ungdomar ska kunna inhämta och utveckla kunskaper och nå utbildningens mål. Utskottet anser därför att lärare och förskollärare behöver en god arbetsmiljö, rätt förutsättningar för undervisning och goda förutsättningar för att utvecklas i sin profession. Utskottet vill i sammanhanget även påminna om de läroplansändringar som började gälla 2019 och som betonar dels rektorns ansvar när det gäller trygghet, dels att elever ska visa respekt för skolans personal och andra elever samt ta ansvar för att bidra till en god arbetsmiljö. Vidare finns det i skollagen och i arbetsmiljölagen bestämmelser om arbetsmiljö. Utskottet anser vidare att en av de viktigaste framtidsfrågorna är att få fler och kunniga och kompetenta lärare och ser därför positivt på att regeringen prioriterar arbetet för att få fler att vilja bli lärare och förbli lärare och att lärare som lämnat skolan ska återvända till yrket. Utskottet uppmärksammar ett urval av insatser och pågående arbeten som syftar till att förbättra skolans arbetsmiljö, minska lärarnas administrativa arbete och göra läraryrket mer attraktivt. Utskottet noterar satsningen på förstelärare och lektorer och den extra socioekonomiska satsning som riktas till skolor med särskilt svåra förutsättningar. Vidare noterar utskottet förslag om central rättning som innebär att en del av arbetet med bedömning av nationella prov omfördelas från att utgöra en relativt stor andel av lärares ordinarie arbetsuppgifter till att bli en bisyssla för ett mindre antal utsedda bedömare. Utredningen om en bättre skola genom mer attraktiva skolprofessioners (SOU 2018:17) förslag bör även uppmärksammas när det gäller lärares administrativa arbete och att statsbidraget till skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för lärare ska kopplas till professionsprogrammet. Utredningens förslag bereds inom och regeringen har ambitionen att lämna en lagrådsremiss om professionsprogrammen och en proposition kan komma att lämnas (fr. 2021/22:738). har i sin redovisning av sina insatser för att förbereda professionsprogrammen anfört bl.a. att har utformat en kompetensutvecklingsinsats i praktisk organisation och arbetsmiljö. har även i uppdrag att utvärdera det samlade statsbidraget till skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för lärare och ska särskilt följa upp hur den socioekonomiskt viktade delen av bidraget har nyttjats och bedöma om den bidragit till att öka jämlikheten och kunskapsresultaten. Uppdraget ska redovisas . Utskottet anser att resultatet av det pågående arbetet bör avvaktas. har riktat ett tillkännagivande till regeringen om obligatorisk förskola med språkutveckling mm. och regeringen har lagt fram en proposition med förslag på lagändringar som ska leda till att fler barn börjar i förskolan. Regeringen konstaterar att deltagandet i förskolan är lägre bland exempelvis barn med annat modersmål än svenska och barn i socioekonomiskt utsatta familjer. Barn som har bott i , eller som har vårdnadshavare som har bott i , ska erbjudas plats i en förskola även i de fall då vårdnadshavarna inte har sökt förskoleplats. Kommunerna ska också sträva efter att aktivt erbjuda plats till andra barn som har behov av förskola för sin språkutveckling. Lagförslaget föreslås träda i kraft och tillämpas på utbildning som påbörjas efter . Propositionen bereds inom utbildningsutskottet och beredningen bör inte föregripas. Med hänvisning till vad som har anförts finner inte utskottet skäl till någon åtgärd med anledning av motionerna 2021/22:1549 (S), 2021/22:2609 (V) yrkandena 7 och 8, 2021/22:3969 (L) yrkande 12, 2021/22:3984 (L) yrkande 8, 2021/22:4002 (L) yrkandena 2 och 5, 2021/22:4033 (M) yrkande 55, 2021/22:4114 yrkande 7 (M) samt 2021/22:4163 (KD) yrkandena 44, 46 och 47. Utskottets förslag i korthet avslår yrkanden om överlämnande av registerutdrag, om utökad och regelbunden registerkontroll och om nyare registerutdrag. Jämför reservation 8 (SD, KD), 9 (M, C, KD) och 10 (SD, C). Enligt motion 2021/22:1290 av (S) bör regeringen överväga att undersöka hur barns rättigheter att inte utsättas för sexuella övergrepp av vuxna säkras med registerutdrag för personer som söker arbete i verksamheter inom skolväsendet. Enligt kommittémotion 2021/22:2545 av m.fl. (SD) yrkande 31 föreslås ett tillkännagivande om registerutdrag vid anställning. Motionärerna anför att det är av stor vikt att det finns en väldokumenterad historik för uppföljning om någon oegentlighet uppstår och att de tidigare reglerna för inlämnade av registerutdrag bör återinföras. I kommittémotion 2021/22:3218 av m.fl. (C) yrkande 17 begärs ett tillkännagivande om att verka för en utökad och regelbunden registerkontroll av personal i förskolan och skolan. I yrkande 34 önskas att lagstiftningen ses över för att säkerställa lämpligheten av personer som anställs inom skolväsendet. Motionärerna framhåller att det kan diskuteras om ett registerutdrag ska kunna vara så gammalt som när det lämnas in. I kommittémotion 2021/22:3222 av m.fl. (C) yrkande 10 begärs ett tillkännagivande om att verka för en utökad och regelbunden registerkontroll av personal i förskolan och skolan. Motionärerna anför att kontrollen enligt skollagen gäller att arbetsgivaren ska genomföra en obligatorisk registerkontroll för att anställa, anlita eller ta emot någon i förskolan, eller gymnasiet och att kontrollen begränsar sig till de situationer när någon ska starta någon form av tjänst eller uppdrag i sådan verksamhet. I kommittémotion 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 101 begärs att registerutdrag ska överlämnas när någon söker anställning i skolan. Motionärerna framhåller att det finns uppenbara risker med att inte kunna kontrollera utdragen i efterhand. Skollagens bestämmelser om registerkontroll Reglerna om registerkontroll i skollagen ändrades genom att ett utdrag ur belastningsregistret ska visas upp i stället för att lämnas, t.ex. vid anställning (prop. 2020/21:152, bet. 2020/21:UbU19, rskr. 2020/21:309). Enligt 2 kap. 31 § första stycket skollagen ska den som erbjuds en anställning inom förskolan, förskoleklassen, fritidshemmet, , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan, gymnasiesärskolan eller sådan pedagogisk verksamhet som avses i 25 kap. visa upp ett utdrag ur det register som förs enligt lagen (1998:620) om belastningsregister för den som erbjuder anställningen. Utdraget ska vara högst gammalt. Den som inte har visat upp ett sådant registerutdrag får inte anställas. I den nämnda propositionen (s. 38 f.) angav regeringen att när bestämmelserna om obligatorisk registerkontroll till skydd för barn och elever inom skolväsendet infördes ansågs skyldigheten att lämna ett registerutdrag motiverad av behovet av att i efterhand kunna kontrollera att handläggningen varit korrekt och att utdragets innehåll inte varit förvanskat (prop. 1999/2000:123 s. 19 f.). Frågan om ett registerutdrag ska lämnas in eller endast visas upp diskuterades utförligt i förarbetena till lagen (2013:852) om registerkontroll av personer som ska arbeta med barn, en lag med ett mycket vidare tillämpningsområde än skollagen i fråga om registerkontroll. Regeringen ansåg att det finns ett fortsatt behov av en sådan obligatorisk registerkontroll till skydd för barn och elever inom skolväsendet som föreskrivs men att hanteringen bör ta större hänsyn till personlig integritet. Enligt regeringens uppfattning fanns det skäl att välja motsvarande reglering som i lagen om registerkontroll av personer som ska arbeta med barn för den registerkontroll som ska göras enligt skollagen. Bedömningen att spridningen av uppgifter ur belastningsregistret bör begränsas i så stor utsträckning som möjligt är enligt regeringen väl motiverad även inom skolväsendet. Regeringen bedömde att dokumentationen av att registerkontroll utförts kommer att vara ett tillräckligt underlag för att vid tillsyn kunna granska att kontrollen utförts. Genom lagändringen ska alltså registerkontroll enligt skollagen vara obligatorisk även inom gymnasieskolan och gymnasiesärskolan (i dessa skolformer gällde tidigare lagen om registerkontroll av personer som ska arbeta med barn, se prop. 2020/21:152 s. 42 f. och bet. 2020/21:UbU19 s. 9 f.). Av 2 kap. 31 § andra stycket skollagen framgår att registerutdrag ska visas upp även av den som erbjuds eller tilldelas arbete inom sådan verksamhet som avses i första stycket under omständigheter liknande dem som förekommer i ett anställningsförhållande inom verksamheten, om det sker genom uppdrag, anställning hos någon som ingått avtal med den som bedriver verksamheten eller anställning inom annan verksamhet under utbildning till en lärar- eller förskollärarexamen enligt högskolelagen (1992:1434) eller yrkesutbildning inom vuxenutbildning tilldelas plats för verksamhetsförlagd del av utbildningen inom sådan verksamhet som avses i första stycket eller genom deltagande i ett arbetsmarknadspolitiskt program tilldelas plats för arbetspraktik eller annan programinsats inom sådan verksamhet som avses i första stycket. Registerutdraget ska i de fall som avses i andra stycket visas upp för den inom verksamheten som beslutar om att anlita eller ta emot någon på ett sådant sätt som avses där. Den som inte har visat upp ett sådant registerutdrag får inte anlitas eller tas emot i verksamheten. En kontroll av ett registerutdrag ska dokumenteras genom en anteckning om att utdraget har visats upp. Anteckningen ska göras av den inom verksamheten som beslutar om att anställa, anlita eller ta emot någon. Någon annan dokumentation om kontrollen får inte göras (2 kap. 32 § skollagen). Lagen om registerkontroll av personer som ska arbeta med barn Enligt 1 § lagen (2013:852) om registerkontroll av personer som ska arbeta med barn ska den som erbjuds en anställning i staten, en kommun, en region, ett företag eller en organisation, om arbetet innebär direkt och regelbunden kontakt med barn, på begäran av den som erbjuder anställningen visa upp ett utdrag ur det register som förs enligt lagen (1998:620) om belastningsregister. Ett utdrag ur belastningsregistret ska på begäran även visas upp av den som erbjuds eller tilldelas uppgifter som innebär direkt och regelbunden kontakt med barn inom sådan verksamhet som avses i 1 § om det sker genom 1. uppdrag 2. anställning hos någon som ingått avtal med den som bedriver verksamheten eller 3. praktiktjänstgöring. Registerutdraget ska i fall som avses visas upp för den inom verksamheten som beslutar om att anlita eller ta emot någon på ett sådant sätt som avses där (3 §). Sådana registerutdrag som avses i lagen får inte vara äldre än (4 §). En kontroll av ett registerutdrag får inte dokumenteras på något annat sätt än genom en anteckning om att utdraget har visats upp (5 §). Alla barn och elever ska erbjudas en så säker och trygg skolmiljö som möjligt. Lagstiftning om registerkontroll för att skydda barn och elever mot övergrepp är därför mycket viktig. trädde ändringar i regleringen av registerkontroll i skollagen i kraft som innebär att ett registerutdrag ska visas upp i stället för att lämnas. Skälet är att större hänsyn därigenom kan tas till den personliga integriteten för den person som omfattas av skollagens reglering av registerkontroll. Utskottet konstaterar att även enligt lagen om registerkontroll av personer som ska arbeta med barn gäller att ett registerutdrag ska visas upp och att registerutdraget inte får vara äldre än . Utskottet anser att bestämmelserna om registerkontroll i skollagen är väl avvägda och avstyrker därmed motionerna 2021/22:1290 (S) yrkande 1, 2021/22:2545 (SD) yrkande 31, 2021/22:3218 (C) yrkandena 17 och 34, 2021/22:3222 (C) yrkande 10 och 2021/22:4163 (KD) yrkande 101. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om fortbildning och om en handlingsplan mot hedersrelaterat våld och förtryck m.m. Jämför reservation 11 (M), 12 (SD), 13 (C), 14 (KD) och 15 (SD, KD). Enligt motion 2021/22:1272 av (S) bör det övervägas att utveckla yrkesrollen och kompetensutvecklingen för utbildade fritidspedagoger utifrån vikten av en sammanhållen skola, socialt stöd för barn samt ungdomars lärande och utveckling. Enligt partimotion 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkande 56 bör ett kompetenslyft för förskolepersonal med fokus på språkutveckling genomföras. Motionärerna anför att kompetensutvecklingen bör finnas tillgänglig på olika nivåer för att kunna anpassas till olika personalgrupper. I kommittémotion 2021/22:3990 av m.fl. (M) yrkande 11 föreslås att det genomförs kompetensutvecklingssatsningar i fråga om kränkande behandling, hot och våld. Motionärerna anför att i samråd med Skolinspektionen, (Brå) och bör få i uppdrag att utarbeta en webbaserad pilotmodell, liknande Matematiklyftet, i syfte att kunna erbjuda ett digitalt kompetenslyft i frågor som rör att förebygga hot, våld och kränkande behandling i skolan. Enligt kommittémotion 2021/22:2542 av m.fl. (SD) yrkande 21 bör ett fortbildningssystem som harmoniserar med den pedagogiska personalens karriärsystem införas. Motionärerna framhåller att har en webbaserad plattform Lärportalen, för detta ändamål där varje anställd loggar in och följer sin egen utveckling. I kommittémotion 2021/22:3222 av m.fl. (C) yrkande 15 föreslås att förutsättningarna för en nationell standard för barnskötarutbildning och ett s.k. barnskötarlyft utreds. Motionärerna framhåller att om det skapas en nationell standard för barnskötare kan arbetsgivare få ett tydligare kvitto på vad en barnskötares utbildning innehåller. Enligt kommittémotion 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 7 bör nuvarande krav för vidareutbildning för obehöriga lärare och förskollärare () ändras så att fler kan komma i fråga för utbildningen. Motionärerna anför att även om vissa förbättringar har skett bör kravet om att ha arbetat i förskolan för att komma i fråga för denna utbildning sänkas till exempelvis .