bet · H901FöU7 · 2022-04-21 00:00:00 — Tillsammans med övriga myndigheter i Samverkansgruppen för informa-tionssäkerhet (Samfi) har MSB enligt budgetpropositionen 2022 uppdaterat handlingsplanen för informations- och cybersäkerhet –2022. Av den uppdaterade handlingsplanen framgår att myndigheterna genomfört extern samverkan med representanter för branschorganisationer, standardiseringsorgan, myndigheter, företag, regioner och kommuner. Inom områden som exempelvis transportsektorn samt hälso- och sjukvården pågår arbete med att utveckla och förtydliga samverkan med näringslivet. Regeringen uttrycker i proposition 2020/21:30 Totalförsvaret 2021–2025 att samverkan som sker områdes- och sektorsvis behöver stärkas ytterligare. Inom ramen för det nyinrättade cybersäkerhetscentret är samverkan med den privata sektorn en viktig del av centrets uppdrag. MSB har tagit fram en strategi för försörjningsberedskap och fortsatt utveckla näringslivssamverkan. Leveransen omfattar bl.a. informations- och kommunikationsinsatser mot näringslivet samt planering för försörjning av varor och tjänster. MSB har upprättat ett samlat projekt för kommunikation till näringslivet om beredskapsfrågor. Flera aktiviteter har genomförts , och projektet kommer att fortsätta . Informationssidan Beredskap för företag har lanserats på MSB:s webbplats med målsättningen att bidra till ett kunskapslyft inom näringslivet om hur hotbilderna ser ut och hur de kan användas i samband med företagens verksamhetsplanering. lanserades en informationskampanj med ett flertal korta informationsfilmer riktade till näringslivet. Dessa innehåller information om hur företag kan stärka sin beredskap och om deras roll i totalförsvaret. MSB har också gett stöd för dialogmöten mellan representanter för länsstyrelser och näringsliv för att inleda näringslivssamverkan på regional nivå. Försvarsmakten fick regleringsbrev uppdraget att identifiera och redovisa åtgärder som kan bidra till att ytterligare utveckla arbetet för att skydda de mest skyddsvärda verksamheterna inom försvarssektorn i mot de allvarligaste hoten. Detta ska redovisas i en separat bilaga till årsredovisningen. Utskottet vill, likt det man gjorde i exempelvis betänkande 2019/20:FöU7, lyfta fram att en stor del av den samhällsviktiga verksamheten ägs och drivs av näringslivet. Det gäller på flera samhällsområden, såsom elförsörjning och telekommunikation, transporter och hälso- och sjukvård. Det är verksamheter som måste kunna fortsätta att bedrivas inte bara under samhälleliga störningar, utan även under allvarliga säkerhetspolitiska kriser och ytterst i krig för att det civila försvaret ska kunna värna civilbefolkningen, säkerställa de viktigaste samhällsfunktionerna samt stödja Försvarsmakten. Det offentliga behöver sålunda kunna ta hjälp av näringslivet för att klara olika typer av kriser. Den långsiktiga samverkan mellan offentliga och privata aktörer på den centrala, regionala och lokala nivån i blir således central i sammanhanget. Utskottet välkomnar därför regeringens besked att den avser att verka för att näringslivet i ökad utsträckning ska involveras i arbetet med att säkerställa de viktigaste samhällsfunktionerna. Inrättandet av det tvärsektoriella näringslivsrådet är en viktig beståndsdel i detta arbete som också kan leda till att förmågan att skydda näringsliv och forskning från industrispionage ökar. Utskottet ser med det anförda inte skäl till att vidta ytterligare åtgärder på området för tillfället. Samarbete med andra länder, organisationer etc. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om samarbete med andra länder, organisationer etc. Jämför reservation 38 (M) och 39 (SD). m.fl. (M) föreslår i kommittémotion 2021/22:3642 yrkande 19 att regeringen ska vara drivande för att skapa bättre strukturer för civil beredskap med de nordiska länderna, EU och tillsammans med Nato. I kommittémotion 2021/22:3776 av m.fl. (M) yrkande 8 anförs att regeringen behöver stärka förtroendet för samarbetet inom och EU samt utveckla en starkare civil beredskap. m.fl. (SD) föreslår i kommittémotion 2021/22:2573 yrkande 3 att möjligheten till att skapa ett starkt och gemensamt nordiskt krissamarbete ska utredas. I motion 2021/22:130 av (KD) anför motionären att regeringen ska ta initiativ till att de nordiska länderna tar fram en strategi för hur man gemensamt ska agera vid framtida pandemier och kriser. Utskottet har tidigare instämt med och Försvarsberedningen om vikten av samverkan mellan myndigheter i de nordiska länderna med ansvar för krisberedskapsfrågor och civilt försvar, vilket man bl.a. uttryckt i betänkandena /18:FöU7 och 2019/20:FöU7. Utskottet ansåg i 2017/18:FöU7 att det nordiska s.k. Hagasamarbetet inom området fått nytt momentum i och med den s.k. II-deklarationen. I betänkande 2017/18:FöU7 konstaterade utskottet vidare att aktivt deltar i samarbetet på krisberedskapsområdet och i fråga om civilt försvar inom ramen för Natosamarbetet Partnerskap för fred. Utskottet instämde även med Försvarsberedningen om vikten av att breddar och fördjupar redan befintligt bi- och multilateralt erfarenhetsutbyte inom dessa områden. I betänkande 2016/17:FöU3 noterade utskottet att regeringen verkade för att ska vidmakthålla och utveckla en hög samarbetsnivå i internationell krishantering samt arbeta för att öka svensk närvaro i de av Natos militära och civila strukturer som är av relevans för . Av budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 6) framgår att frågor som rör civil beredskap och resiliens inom Nato kommer att vara i fokus i form av det bredare begreppet samhällets resiliens (societal resilience). Natos sju nyckelförmågor utgör fortsatt grunden och är centralt för det bredare resiliensbegreppet i enlighet med den av regeringen beslutade Raminstruktion för det svenska civila beredskapsarbetet inom ramen för Nato/PFF (dnr Ju2021/00361). Vidare redogör regeringen i budgetpropositionen för att och undertecknade en avsiktsförklaring om fördjupat samarbete inom krisberedskap, civilt försvar och räddningstjänst. Regeringen anser att avsiktsförklaringen är ett viktigt ramverk för kommande arbete som främst genomförs på myndighetsnivån. möttes de nordiska ministrarna med ansvar för samhällsskydd och beredskap på i för överläggningar för att stärka samarbetet med visionen om att fördjupa och bredda det nordiska samarbetet inom området samhällsskydd och beredskap. Den första Hagadeklarationen (I) antogs. , antogs den andra Hagadeklarationen (II), under svenskt ordförandeskap. Hagasamarbetet är ett politiskt initierat nordiskt samarbete om beredskapsfrågor. Inom ramen för Hagasamarbetet finns det en tradition av stöd och samarbete, och under covid-19-pandemin har bl.a. löpande digitala möten genomförts och lägesbilder delats mellan nordiska myndigheter. I MSB:s årsredovisning (publikationsnr MSB1921 - ) framgår att myndigheten tagit fram en nordisk färdplan inom Hagasamarbetet med utgångspunkt i det politiska utvecklingsmålet kring att ge och ta emot stöd. För att bidra till ett mer effektivt och strukturerat informationsutbyte och samarbete mellan de nordiska länderna inom samhällsskydd och beredskap, tog MSB fram rapporten ”Så bygger vi säkerhet i ”. I rapporten presenteras 13 rekommendationer för att bygga ett säkrare . I skrivelsen framgår vidare att de nordiska försvarsministrarna nyttjade den mekanism för kriskonsultationer och informationsutbyte mellan försvarsdepartementen som etablerades föregående år, bl.a. för att utbyta information om konsekvenser av covid-19 inom försvarsområdet. Arbetsgrupper inom exempelvis cybersäkerhet av totalförsvaret presenterade rekommendationer kring utbyte av lärdomar och möjliga samarbetsområden. Inom det trilaterala projektet har MSB också genomfört en intervjustudie med syfte att ge en bild av behov av och förutsättningar för ett fördjupat nordiskt samarbete inom försörjningsberedskap bland svenska myndigheter. Beslut har också fattats om att fortsätta det fördjupade samarbetet inom projektet inom områdena bränsle och livsmedel. Utskottet vill återigen understryka den vikt det lägger vid det internationella samarbetet. Utskottet anser, likt det man gjorde i fråga om civil krisberedskap, oavsett om det gäller bilateralt, inom eller inom ramen för samarbetet inom EU och Nato/Partnerskap för fred. Som ett av flera exempel vill utskottet lyfta fram det nordiska Hagasamarbetet för att gemensamt kunna förebygga och hantera civila kriser, vilket har blivit än viktigare då den första Hagadeklarationen offentliggjordes. Utskottet bedömer att lärdomarna från covid-19-pandemin kan användas för att utöka och förbättra samarbetet om krisberedskap, och det inte bara bland de nordiska länderna. Mot bakgrund av det arbete som regeringen och myndigheter som MSB bedriver ser inte utskottet skäl att föreslå ytterligare åtgärder på området. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om samarbetet inom EU. Jämför reservation 40 (M) och 41 (C). m.fl. (M) föreslår i kommittémotion 2021/22:3776 yrkande 33 att EU:s civilskyddsmekanism och det civil-militära samarbetet ska stärkas för den händelse kriser uppstår. I kommittémotion 2021/22:3216 av m.fl. (C) yrkande 6 föreslås att ska fortsätta att bidra med resurser till EU:s civilskyddsmekanism när andra länder drabbas av stora katastrofer. m.fl. (C) föreslår i kommittémotion 2021/22:3245 yrkande 9 att det inom ramen för EU:s civila krishanteringsmekanism ska byggas upp ett världsledande digitalt katastrofteam som kan tillhandahålla kommunikativ infrastruktur att användas vid kriser eller krig. I betänkande 2020/21:FöU7 konstaterade utskottet att EU-samarbetet inom det civila området utvecklas exempelvis genom den europeiska pakten för civil krishantering som tagits fram under svenskt ledarskap. bidrar till och deltar i ett omfattande katastrofförebyggande arbete inom EU:s civilskyddsmekanism, ett instrument som syftar till att stärka samarbetet och till att förenkla samordningen mellan EU och EU-länderna inom civilskyddsområdet. Vidare såg utskottet positivt på regeringens vilja att utveckla krisberedskapssamarbetet inom EU och konstaterar att flera åtgärder redan har vidtagits. Utskottet ansåg att det är viktigt att denna utveckling fortsätter och redogjorde för att man kommer att följa regeringens arbete med dessa frågor. Regeringen betonar i budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 6) vikten av ett fortsatt aktivt samarbete inom civil krishantering och krisberedskap inom såväl som EU och Nato. Bland annat ska MSB för räkning medverka i utvecklingen av den operativa förmågan, det s.k. rescEU, i genomförandet av den beslutade revideringen av EU:s civilskyddsmekanism. I skrivelse 2021/22:115 framgår att EU:s integrerade arrangemang för politisk krishantering (IPCR) är fortsatt aktiverat både för migrations- och covid-19-situationen. Detta innebär enligt regeringen en kontinuerlig informationsinsamling som ligger till grund för gemensamma lägesbilder i syfte att effektivisera beslutsfattandet i rådet. Dessutom fortlöper arbetet med att ta fram och uppdatera EU-gemensamma krisberedskapsplaner, bl.a. i ljuset av utträde, och genomföra konsulära krisövningar. Regeringen framhåller i proposition 2020/21:30 om totalförsvaret 2021–2025 att vikten av EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik, som syftar till att värna medlemsstaternas intressen globalt, ökar i ett omvärldsläge där den regelbaserade världsordningen ifrågasätts. Av propositionen framgår det att man har tagit ett flertal steg för att fördjupa EU:s utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska samarbete i syfte att stärka EU:s medlemsstaters civila förmåga och förmåga att agera. Ikraftträdandet av artikel 42.7 i fördraget om Europeiska unionen och solidaritetsklausulen i artikel 222 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt innebär att medlemsstaterna tar ett solidariskt ansvar för säkerhet. Även inom det civila området utvecklas EU-samarbetet, exempelvis genom den europeiska pakten för civil krishantering, som tagits fram under svenskt ledarskap. EU har drivit frågan om klimat och försvar med förnyat engagemang. En stor del av diskussionerna på försvarsområdet har berört vikten av att motverka aktörers försök att nyttja pandemin för att främja sin agenda genom desinformation, propaganda och andra hybridhot. I det sammanhanget har vikten av samarbetet mellan EU och Nato framhållits särskilt. Förslaget till revidering av EU:s civilskyddsmekanism är färdigförhandlat och den reviderade civilskyddslagstiftningen trädde i kraft . De ändringar som ryms i det nya förslaget har bl.a. till syfte att säkerställa att mekanismen snabbt kan anskaffa lämpliga rescEU-resurser, att förse kommissionen med den logistiska kapaciteten att tillhandahålla lufttrafiktjänster för att säkerställa snabba transporter för tillhandahållande av bistånd och att utforma ett mer flexibelt system för att hantera storskaliga nödsituationer. har genom MSB bidragit till rescEU med två skopande flygplan och med sex helikoptrar för skogsbränder. fick även uppdraget av EU att tillhandahålla ett beredskapslager för sjukvårdsmateriel inom ramen för rescEU (åtgärd med anledning av pågående pandemi). Uppdraget genomförs av MSB i samverkan med och . har genom MSB även i uppgift att driva Policy (CSDP) Warehouse II, som är ett lager för EU:s internationella civila krishanteringsinsatser (s.k. CSDP-insatser). Det som lagerhålls i detta lager kan bara användas till dessa insatser. har genom MSB i samarbete med och blivit utvalt av Europeiska kommissionen att inom ramen för civilskyddsmekanismen, dvs. rescEU, etablera och vara värd för ett lager, s.k. rescEU Stockpile. Det finns sex sådana lager inom EU. I lagret kommer det att finnas medicinsk skyddsutrustning (munskydd, förkläden etc.) och ventilatorer. Avtalet löper 2020–2025 och det är regeringens ambition att genom MSB ska fortsätta att driva detta lager. Inom CSDP Warehouse II gör Europeiska kommissionen översyner inom vissa intervaller. Samarbetet inom EU har en stor påverkan på arbetet med samhällsskydd och beredskap i . Utskottet anser att EU:s verksamhet inom området kan skapa bättre förutsättningar för medlemsstaterna att tillsammans hantera samhällsstörningar och upprätthålla ett säkrare samhälle i en ständigt föränderlig värld. Utskottet noterar att ett flertal steg har tagits för att fördjupa EU:s säkerhets- och försvarspolitiska samarbete i syfte att stärka EU:s medlemsstaters civila beredskapsförmåga. bidrar till och deltar i katastrofförebyggande arbete inom EU:s civilskyddsmekanism, instrumentet som syftar till att stärka samarbetet och till att förenkla samordningen mellan EU och EU-länderna inom civilskyddsområdet. Utskottet ser positivt på denna utveckling och att regeringen arbetar med de aktiviteter som bedrivs inom EU för att stärka krisberedskapen. Utskottet anser att det är viktigt att denna utveckling fortsätter och kommer även fortsättningsvis att följa regeringens och EU:s arbete med dessa frågor. Utskottet ser inte skäl att för tillfället vidta några ytterligare åtgärder på området. Samtliga motionsyrkanden avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om räddningstjänsten. Jämför reservation 42 (C), 43 (M), 44 (C), 45 (MP), 46 (M) och 47 (C). I kommittémotion 2021/22:3216 av m.fl. (C) yrkande 1 föreslår motionärerna att regeringen ska verka för att utveckla svensk räddningstjänst på ett sätt som gör att människors tillgång till trygghet och säkerhet är likvärdig inom hela . I kommittémotion 2021/22:3642 av m.fl. (M) föreslår motionärerna i yrkande 22 i denna del att regeringen ska återkomma till med ett lagförslag som innebär att ytterligare arbetsuppgifter inom ramen för anställningen som deltidsbrandman undantas vid beräkning av arbetslöshetsersättning. m.fl. (C) anför i kommittémotion 2021/22:3216 yrkande 3 att en översyn av behörighetskraven behöver genomföras och att brandstationer behöver anpassas så att kvinnor i större utsträckning vill söka sig till brandmannayrket. I samma motion, yrkande 4, föreslår motionärerna att MSB ska få i uppdrag att sprida exempel på hur kommuner lyckats rekrytera deltidsbrandmän för att fylla vakanser. m.fl. (MP) föreslår i kommittémotion 2021/22:4197 yrkande 48 att regeringen ska verka för att förstärka räddningstjänsten och förbättra förutsättningarna att arbeta för denna och i ideell verksamhet, och detta även på deltid. I kommittémotion 2021/22:3642 av m.fl. (M) anför motionärerna i yrkande 22 i denna del att det är viktigt för svensk krisberedskap att utbildningar inom räddningstjänsten ges i en utsträckning som motsvarar kommunernas behov av utbildad personal, och man föreslår därför att möjligheterna att utbilda mer räddningstjänstpersonal ska prioriteras. m.fl. (C) föreslår i kommittémotion 2021/22:3216 yrkande 2 att en specialistutbildning för brandmän och räddningsledare i skogsbrandsbekämpning ska införas. Serkan Köse (S) yrkar i motion 2021/22:1545 att utbildade brandmäns ställning ska stärkas vid rekrytering till räddningstjänsten. I motion 2021/22:1820 yrkar (M) att MSB ska ges i uppdrag att i samråd med Kommuner och Regioner utarbeta nationella krav för brandmän och deltidsbrandmän. Utskottet välkomnade i betänkande 2020/21:FöU3 regeringens förslag om en effektivare räddningstjänst, som är grundat på två, enligt utskottet, gedigna utredningar. Genom förslagen ansåg utskottet likt regeringen att förutsättningarna förbättras att förebygga olyckor och minska skador till följd av olyckor samt att ansvarsfördelningen mellan statlig, regional och nivå avvägs väl. Skyddet mot olyckor blir dessutom mer effektivt och likvärdigt över landet. Mot bakgrund av de omfattande skogsbränder som drabbat uttryckte utskottet att detta var viktigt. I betänkande 2014/15:FöU6 behandlade utskottet frågan om jämställdhet och mångfald inom där man delade regeringens syn på att dessa aspekter måste tas i beaktande för att ska återspegla samhället fullt ut och därmed kunna stärka sin kompetens. Vidare ansåg utskottet i betänkande 2014/15:FöU6, i likhet med regeringen, att det är en självklarhet att både kvinnor och män ska utgöra en naturlig rekryteringsbas för . Det ansågs viktigt att arbetar med att säkra sin långsiktiga kompetensförsörjning genom att försöka rekrytera och behålla kvinnor och personer med olika bakgrund, med lämplig kompetens. I betänkande 2020/21:FöU3 uttalade utskottet att det är angeläget att kvinnor i större utsträckning vill söka sig till brandmannayrket. Utskottet hänvisade till att MSB redan har som uppgift att stödja kommunerna i deras arbete med jämställdhet och mångfald. Utskottet betonade i betänkande 2020/21:FöU3 att de nuvarande reglerna om arbetslöshetsförsäkring har en påtagligt negativ påverkan på personalförsörjningen då en deltidsbrandman som är arbetslös i övrigt riskerar att få lägre arbetslöshetsersättning om han eller hon också är aktiv som deltidsbrandman. Utskottet ansåg att deltidsbrandman är en särpräglad anställning, vilket man borde ta i beaktande när det gäller reglerna för a-kassan. Utskottet framhöll att deltidsbrandmännens villkor i det här avseendet behövde förbättras och föreslog därför att skulle ställa sig bakom utskottets förslag om att regeringen skyndsamt skulle se över möjligheterna att bevilja undantag i a-kassereglerna för deltidsbrandmän. kom sedermera att tillkännage för regeringen det som utskottet anförde om undantag i a-kassereglerna för deltidsbrandmän (rskr. 2020/21:22–23). I yttrande 2020/21:FöU6y uttryckte utskottet än en gång att tillgången på deltidsbrandmän är av vital betydelse för räddningstjänstverksamheten totalt sett. Eftersom arbetet som deltidsbrandman är en sådan särpräglad anställning har villkoren i det aktuella avseendet behövt förbättras länge, vilket bl.a. kom till uttryck i ovan nämnda tillkännagivande från till regeringen . Eftersom spridningen av sjukdomen covid-19 dessutom medfört allvarliga konsekvenser för sysselsättningen såg utskottet positivt på att regeringen i proposition 2020/21:123 Undantag för deltidsbrandmän vid beräkning av arbetslöshetsersättning hade valt att föreslå att arbete i form av beredskap och övning inom ramen för en anställning som deltidsbrandman i en organisation för räddningstjänst ska undantas vid beräkning av arbetslöshetsersättning. Detta ansåg utskottet vara i linje med det ovan nämnda tillkännagivandet. Utskottet ansåg inte i sitt yttrande att regeringen behövde återkomma vid den aktuella tidpunkten med förslag på ytterligare undantag i lagen om arbetslöshetsförsäkring i fråga om arbetsuppgifter inom ramen för en anställning som deltidsbrandman. Utskottet föreslog därför att arbetsmarknadsutskottet skulle tillstyrka den aktuella propositionen och avstyrka den aktuella motionen, vilket det också kom att göra (bet. 2020/21:AU14). kom slutligen att bifalla arbetsmarknadsutskottets förslag (rskr. 2020/21:287). I betänkande 2018/19:FöU7 vidhöll utskottet det man anförde i betänkande 2016/17:FöU7 och 2017/18:FöU7, att tillgången på räddningstjänstpersonal i beredskap (deltidsbrandmän) är av vital betydelse för räddningstjänstverksamheten totalt sett. Detta gäller även i en krigssituation, vilket Försvarsberedningen pekat på. Det stöd som ges till kommunerna på olika sätt i arbetet med att organisera räddningstjänsten med deltidsanställda brandmän bör fortsätta att utvecklas. Utskottet har i betänkande 2020/21:FöU3, 2018/19:FöU7 och 2017/18:FöU7 uttryckt att kvalificerad utbildning är en förutsättning för att den kommunala räddningstjänsten ska kunna få goda förutsättningar att be-driva en kompetent räddningstjänstverksamhet. Utskottet välkomnade i betänkande 2020/21:FöU3 MSB:s utvecklingsarbete som man ansåg bildar en viktig bas för att utveckla utbildningen för räddningstjänsten. tillkännagav 2016 att regeringen bör se över förutsättningarna för att ge utbildning på regional eller lokal nivå för räddningstjänstens deltidsbrandkår (bet. 2015/16:FöU7 punkt 2, rskr. 2015/16:173). Regeringen uttryckte i skrivelse 2016/17:75 och i kommittédirektiven för utredningen om en effektivare (dir. 2017:15) att tillkännagivandena genom beslutet om dessa direktiv ansågs som slutbehandlade. Utskottet hade inget att invända mot detta i sitt yttrande över skrivelsen (yttr. 2016/17:FöU5y). Regeringen överlämnade proposition En effektivare till (prop. 2019/20:176, bet. 2020/21:FöU3, rskr. 2020/21:22–23). Förslagen i propositionen syftar till att den kommunala räddningstjänsten ska kunna bedrivas på ett så likvärdigt, effektivt och säkert sätt som möjligt. Genom förslagen ges bättre förutsättningar att förebygga olyckor och minska skador till följd av olyckor. En nationell inriktning på den brandförebyggande verksamheten har enligt regeringen potential att utveckla verksamheten för att effektivare minska dödsfall och skador. Genom att styrningen förtydligas får kommunerna utökade möjligheter att samverka och jämföra sig med varandra. Bland annat föreslogs i propositionen ett nytt nationellt mål för den förebyggande verksamheten, att handlingsprogrammen för räddningstjänstverksamhet ska likformas, att MSB – i stället för länsstyrelserna – ska utöva tillsyn över kommunernas förebyggande verksamhet och räddningstjänstverksamhet och att MSB i vissa fall ska få prioritera och fördela tillgängliga förstärkningsresurser vid omfattande räddningsinsatser. Förslagen syftar i grunden till att stärka statens styrning och tillsyn av kommunernas förebyggande verksamhet och räddningstjänstverksamhet för att säkerställa att kommunerna uppnår de nationella målen om ett skydd mot olyckor som med hänsyn till de lokala förhållandena är tillfredsställande och likvärdigt i hela landet (målen framgår av lagen 2003:778 om skydd mot olyckor, LSO). Lagförslagen trädde i kraft . I svar på skriftlig fråga 2020/21:130 besvarad av dåvarande inrikesministern (S) framfördes att det i LSO finns bestämmelser om övergripande nationella mål för räddningstjänstverksamheten och den förebyggande verksamheten.