bet · H901CU12 · 2022-02-22 00:00:00 — För att uppfylla kravet på energihushållning och värmeisolering ska en byggnad enligt 3 kap. 14 § PBF bl.a. ha en mycket hög energiprestanda där den energi som tillförs i mycket hög grad kommer från förnybara energikällor (s.k. nära-nollenergibyggnad). Byggnaden ska också ha särskilt goda egenskaper när det gäller hushållning med el och vara utrustad med en klimatskärm som säkerställer god värmeisolering. I avsnitt 9 i BBR finns föreskrifter och allmänna råd till 3 kap. 14 § PBF. Ett övergripande krav på energihushållning som BBR ställer är att byggnader ska vara utformade så att energianvändningen begränsas genom låga värmeförluster, lågt kylbehov, effektiv värme- och kylanvändning och effektiv elanvändning. I BBR uppställs också kravnivåer för olika typer av byggnader (småhus, lokaler och flerbostadshus). Energikraven utgörs av funktionskrav på byggnadens primärenergianvändning och med kompletterande krav på klimatskärmens genomsnittliga värmegenomgångskoefficient och maximal installerad effekt. Från reglernas tillämpningsområde undantas vissa typer av byggnader, bl.a. växthus eller motsvarande byggnader (som inte skulle kunna användas för sitt ändamål om kraven behövde uppfyllas) och bostadshus som används eller är avsedda för användning antingen mindre än eller under en begränsad del av året motsvarande en energianvändning som beräknas vara av vad som skulle vara fallet vid helårsanvändning. får i enskilda fall medge mindre avvikelser från föreskrifterna i BBR (avsnitt 1:21). Regeln ger inte möjlighet för nämnden att medge avvikelser från kraven i lag eller förordning. Som redogjorts för ändrades bestämmelsen i 3 kap. 14 § PBF . trädde nya energihushållningsregler i BBR i kraft. Ändringarna syftade till att skapa en bättre balans mellan de olika energislag som försörjer byggnader och utgjorde ett sista steg i genomförandet av det reviderade direktivet om byggnaders energiprestanda som innebär att alla nya byggnader ska vara nära-nollenergibyggnader från . Ändringarna innefattade bl.a. införande av viktningsfaktorer för olika energibärare samt ändring av kravnivåerna för maximalt tillåtna primärenergital. För småhus skärptes också det kompletterande kravet på klimatskärmens genomsnittliga värmegenomgångskoefficient. De nya reglerna i BBR infördes med övergångstid som löpte ut . ska vara projekterade och utförda så att de inte medför en oacceptabel risk för användarnas eller grannarnas hygien eller hälsa (3 kap. 9 § PBF). Reglerna om hygien, hälsa och miljö finns i avsnitt 6 i BBR och syftar till att byggnader och deras installationer ska ha de tekniska egenskaper som är väsentliga i fråga om skydd med hänsyn till hygien, hälsa och miljön. Det handlar exempelvis om krav på luft- och vattenkvalitet samt att ljus-, fukt-, temperatur- och hygienförhållanden blir tillfredsställande. Bland annat ställs krav på att byggnader ska utformas så att tillfredsställande termiskt klimat kan erhållas. Inom vistelsezonen i ett rum ställer BBR krav på att termisk komfort som är anpassad till utrymmenas avsedda användning ska kunna erhållas. Hur byggnaderna bör utformas framgår av allmänna råd som bl.a. anger vissa temperaturer som inte bör underskridas samt vissa lufthastigheter och viss temperaturskillnad som inte bör överskridas. För golvytor anges såväl undre som övre temperaturgränser (avsnitt 6:42). I allmänna råd (2014:17) om temperatur inomhus finns allmänna råd till bestämmelserna i om olägenhet för människors hälsa i fråga om det klimat som bör kunna upprätthållas i en bostad. Obligatorisk funktionskontroll av ventilationssystem I 8 kap. 25 § PBL och 5 kap. 1–7 §§ PBF finns bestämmelser om obligatorisk funktionskontroll av ventilationssystem (OVK) i byggnader. En OVK ska utföras av en certifierad sakkunnig funktionskontrollant innan ventilationssystemet tas i bruk och därefter regelbundet vid återkommande tillfällen. Vissa byggnader och ventilationssystem är undantagna från bestämmelserna. Syftet med bestämmelserna om OVK är att säkerställa ett tillfredsställande inomhusklimat. Det är fastighetsägaren som har ansvar för att se till att reglerna uppfylls. Vid den första besiktningen ska det kontrolleras att funktionen och egenskaperna hos ventilationssystemet överensstämmer med gällande föreskrifter, att systemet inte innehåller föroreningar som kan spridas i byggnaden, att instruktioner och skötselanvisningar finns lätt tillgängliga för dem som ska sköta systemet samt att systemet i övrigt fungerar på det sätt som är avsett. Vid varje återkommande besiktning ska samma kontroller göras som vid den första besiktningen, dock med den skillnaden att kontrollerna ska göras mot de föreskrifter som gällde när systemet togs i bruk. Det ska också undersökas vilka åtgärder som kan vidtas för att förbättra energihushållningen i ventilationssystemet utan att det medför ett försämrat inomhusklimat. Vid varje besiktning ska funktionskontrollanten skriva ett protokoll som redovisar resultatet. Kontrollanten ska påtala fel och brister i ventilationen och anteckna dem i protokollet. Ett undertecknat exemplar av protokollet ska lämnas till byggnadens ägare och ett annat ska skickas till . Funktionskontrollanten ska också utfärda ett intyg som visar att besiktningen har gjorts, med datum för besiktningen, resultatet av kontrollen och datumet för nästa besiktning. Intyget ska byggnadens ägare sätta upp på en väl synlig plats i byggnaden. Tillsynen över bestämmelserna om OVK sköts av kommunernas byggnadsnämnder. Om reglerna inte följs kan utfärda åtgärdsföreläggande eller rättelseföreläggande. kan också förbjuda den som äger eller har nyttjanderätten till ett byggnadsverk att använda hela eller delar av byggnaden om det finns brister som kan äventyra säkerheten hos dem som vistas i byggnaden. rapporter om byggnader och klimatanpassning genomförde 2008 och 2010 regeringsuppdrag om klimatanpassning där byggnader och klimatanpassning analyserades. Uppdragen resulterade i rapporterna Bygg för morgondagens klimat och Klimatanpassning i planering och byggande. analyserade , i rapporten och klimatanpassning (2018:10), behovet av ändringar i BBR och konstruktionsregler () utifrån påverkan av eventuella kommande klimatförändringar. Rapporten innehåller en översiktlig genomgång av relevanta regelverk för att undersöka om de är anpassade till eventuella framtida klimatförändringar, en genomgång av de tekniska egenskaper i BBR och som kan påverkas av klimatet och om dessa regler behöver revideras samt en behovsanalys av vilka klimatdata som kan behövas för att verifiera de tekniska egenskapskrav som kan komma att påverkas av ett förändrat klimat. slutsats var att föreskrifter som är utformade som funktionskrav inte direkt påverkas av klimatförändringar men att det däremot kan behövas regler som anger vilka klimatdata som ska användas för att verifiera att funktionskraven uppfylls. Regler om sådana data saknas för vissa tekniska egenskaper, t.ex. fukt och innemiljö. I rapporten konstaterades att BBR inte ställer några explicita krav på högsta tillåten lufttemperatur, men att det enligt mening inte var aktuellt att ställa sådana krav. Däremot, menade , kan varmare somrar och ökad luftfuktighet ändå komma att påverka byggandet eftersom komfortkrav främst ställs av brukarna. Rapporten har överlämnats från till utredningen byggregler och därefter till (se nedan under Möjligheternas byggregler). gav regeringen i uppdrag att utreda om byggnadsnämnderna bör ges möjlighet att ta ut avgifter för att täcka kostnaderna i samband med vissa tillsynsuppgifter enligt plan- och bygglagstiftningen och förutsättningarna för att införa en byggsanktionsavgift för ytterligare överträdelser. När uppdraget lämnades angav regeringen bl.a. att byggnadsnämndernas brist på resurser är ett av de största hindren för kommunernas tillsyn av hissar och funktionskontrollen av ventilationssystem och att länsstyrelserna föreslagit att byggnadsnämnderna får möjlighet att ta ut avgifter för det tillsynsarbetet. redovisade uppdraget genom rapporten och byggsanktionsavgifter (2021:13). I rapporten föreslår att det ska införas nya byggsanktionsavgifter. Däremot anser inte att det finns förutsättningar att införa tillsynsavgift. Beträffande frågan om tillsynsavgift framgår att visserligen anser att det finns skäl att överväga att ge byggnadsnämnderna möjlighet att ta ut en administrativ avgift för det arbete som krävs för att registrera och hantera de OVK-protokoll som kommer in. Det konstateras dock att tillsynen försvåras av att det inte finns något enkelt sätt för byggnadsnämnderna att hämta in uppgifter om bl.a. vilka ventilationssystem som omfattas av krav på funktionskontroll och besiktning, vilket gör att byggnadsnämnderna har svårt att veta om funktionskontroller och besiktningar utförs i den utsträckning som gäller enligt kraven. konstaterar i rapporten att man inlett en förstudie om digitalisering och automatisering av förfarandet vid funktionskontroller och ärendehanteringen när det gäller OVK. Enligt bedömning kan en ökad digitalisering och automatisering förväntas minska behovet av en administrativ avgift för det arbete som krävs för att registrera och hantera de protokoll som lämnas in till byggnadsnämnderna. Rapporten bereds inom . Regeringen gav i uppdrag att förstärka arbetet för en god inomhusmiljö (N2017/07419/PBB). Enligt uppdraget ska samla in, kvalitetssäkra och sprida information om byggnaders inomhusmiljö för att öka medvetenheten om möjliga brister i inomhusmiljön, de vanligaste orsakerna till dessa brister och hur de kan undvikas. att uppdatera relevanta delar av materialet från den rikstäckande undersökningen av bebyggelsens energianvändning, tekniska status och innemiljö (). uppdrag har resulterat i två delrapporter, Uppdrag att förstärka arbetet för en god inomhusmiljö (2019:4) och Uppdrag att förstärka arbetet för en god inomhusmiljö – delrapport 2 (2020:20), samt en slutrapport. I Slutrapport för uppdraget att förstärka arbetet för en god inomhusmiljö (2021:24), som lämnades , redovisade vilka insatser som gjorts och vilka resultat som uppnåtts genom satsningen och hur arbetet ska kunna användas efter att uppdraget har upphört. I rapporten lämnar följande förslag till regeringen: • Regeringen ger rollen att vara en sammanhållande och pådrivande aktör som långsiktigt ska verka för att minska förekomst av fel, brister och skador i byggsektorn. • Regeringen ger i uppdrag att visualisera vissa viktiga öppna inomhusmiljödata för byggnadsbeståndet i . • Regeringen ger och ett fortsatt uppdrag att tillsammans med aktörer från byggbranschen ta fram kravställning på produktivitetsförbättring vid upphandling. Rapporten bereds inom . fick i uppdrag av regeringen att se över byggregler (BBR) och konstruktionsreglerna () (Fi2019/02343/BB). Översynen syftar till att skapa ett förenklat och konsekvent regelverk. skulle inom ramen för uppdraget ha en nära dialog med byggregler (N 2017:05), så länge kommitténs arbete pågick. I slutrapporten – Ny modell för bygg- och konstruktionsregler (2020:31) presenterade en ny regelmodell som enligt rapporten utgör ett första steg i en längre process. Den nya regelmodellen påverkar endast tillämpningsföreskrifter, dvs. inte lag och förordning. Den nya modellen ska bestå av färre regler och utformas som funktionskrav. De nuvarande reglerna om byggande, som finns i BBR och , kommer att delas upp så att respektive krav regleras i en separat författning. De nya författningarna planeras träda i kraft . Varje författningsförslag kommer att skickas ut på remiss innan författningen beslutas. arbetade med att hämta in kunskap och göra avstämningar med relevanta aktörer för att ta fram ett remissförslag till nya regler om hygien, hälsa och miljö. Avsikten är att förslaget ska remitteras . arbete med översynen av reglerna om energihushållning har ännu inte påbörjats men beräknas kunna starta . Systemgränsen för byggnaders energiprestanda m.m. Begreppet nära-nollenergibyggnad och systemgränsen för byggnaders energiprestanda har varit föremål för diskussion i . I betänkandet Kraftsamling för framtidens energi (SOU 2017:2), som överlämnades till regeringen , gjorde den parlamentariskt sammansatta bedömningen att systemgränsen för byggnaders energiprestanda i BBR och definitionen av nära-nollenergibyggnad borde fokusera på använd energi i stället för levererad energi. slog regeringen emellertid, i skrivelsen Byggnaders energiprestanda (skr. 2018/19:152), fast att systemgränsen även fortsatt skulle vara levererad energi. Vidare meddelade regeringen att och skulle ges i uppdrag att ta fram ett förslag om hur ett kompletterande krav som utgår ifrån byggnadens energibehov, dvs. använd energi, skulle utformas för att svara mot betänkande. I skrivelsen anförde regeringen att byggreglerna på ett kostnadseffektivt sätt ska bidra till teknikneutrala val av hållbara, dvs. icke fossilbränslebaserade, uppvärmningssystem, långsiktigt energieffektiva byggnader med bra klimatskärm och en effektiv elanvändning i uppvärmningen samt att reglerna ska beakta effektutmaningen. Mot den bakgrunden bör byggreglerna och energideklarationerna följas upp och utvärderas i en kontrollstation med jämna mellanrum. De nationella uppföljningarna och utvärderingarna bör enligt regeringen göras med tätare intervall än de rapporter som enligt direktivet om byggnaders energiprestanda ska lämnas in till kommissionen. En första kontrollstation ska enligt skrivelsen genomföras 2022 och därefter minst . Kontrollerna, där även berörda branscher ska höras, bör enligt regeringen utföras av i samråd med . gav regeringen i uppdrag att, i samverkan med , utreda kompletterande krav i byggreglerna för byggnaders energiprestanda. redovisade uppdraget i rapporten av kompletterande krav för byggnaders energiprestanda (2021:18). Av rapporten framgår att anser att om ett kompletterande energikrav baserat på använd energi ska införas i byggreglerna bör detta utformas som ett krav på maximalt värmeförlusttal (ett tal som beskriver byggnadens effektförluster genom transmission, infiltration och ventilation vid dimensionerade utetemperaturer). Sammanfattningsvis rekommenderar emellertid att det inte införs ett kompletterande krav baserat på använd energi i byggreglerna, eftersom argumenten för ett sådant införande enligt mening inte är tillräckliga. Av rapporten framgår att i denna del gjort en annan bedömning än , nämligen att nyttan av ett kompletterande krav i byggreglerna i form av värmeförlusttal vore större än de negativa samhällsekonomiska konsekvenserna. Inom ramen för uppdraget utreddes även behovet av att komplettera byggreglerna med ett krav för solvärmelast. Vid hög solvärmelast i en byggnad kan problem med hög innetemperatur och hög kylanvändning uppstå. Av rapporten framgår att bedömning är att det inte finns behov av att ställa ett kompletterande krav på solvärmelast i BBR. Ett skäl till detta är att bedömer att det inte går att sätta en relevant kravnivå för olika byggnadskategorier. Ett annat skäl är att det snarare bedöms finnas ett behov av att förbättra tillämpningen och efterlevnaden av dagens krav än att införa ett nytt krav på solvärmelast. I rapporten lämnar förslag i fråga om den kontrollstation som enligt vad regeringen tidigare meddelat ska genomföras . Bland annat föreslår att den första kontrollstationen ska omfatta dels en teoretisk analys av hur kraven reglerar de egenskaper i en byggnad som är relevanta för att uppnå målen, dels en analys av hur väl kraven fungerar i praktiken. Efter att de senaste ändringarna av energihushållningsreglerna i BBR trädde i kraft framförde Föreningen () synpunkter till på det skärpta kravet på klimatskärmens genomsnittliga värmegenomgångskoefficient (Um), som enligt föreningen är för skarpt för massiva timmerhus med oisolerade väggar som uppförs för permanentboende. bedömde mot den bakgrunden att det fanns anledning att undersöka omfattningen av den aktuella byggnadstypen och om det finns andra traditionella byggnadsmetoder i som står inför utmaningar när det gäller att klara BBR:s krav. Resultatet av undersökningen, som utfördes av konsultbolaget , redovisades i rapporten – Utmaningar för timmerhus att klara BBR-krav för u-medelvärde (4072/2021-10.2). I rapporten anges bl.a. följande: kan inte slutsatsen dras att timmerhus inte klarar dagens krav på Um i BBR 29. Det har inte genomförts några energi- eller nuvärdesberäkningar för timmerhus där ambitionsnivån har varit att klara Um 0,3 W/m2K eller lägre. De tolv hus som FST har följt upp har troligt projekterats innan , då krav på Um var 0,4 W/ m2K. Uppföljningen av de tolv husen gav ett genomsnitt för Um på 3,4 W/ m2K och ett av husen hade ett Um på 0,29 W/ m2K. Det visar att det finns byggteknik för timmerhus som kan tillämpas för att klara det skärpta kravet på Um. Här bör utredas vidare vilka åtgärder som bör genomföras för att klara kravet samt i vilken utsträckning de är kostnadsdrivande. I nuvärdesberäkning kan eventuella merkostnader bedömas och ställas i relation till att husägarens driftkostnader minskar. Exempel på åtgärder är fönster med lägre U-värden, utökad isolering i tak/golv, storlek och placering av fönster. Även husets formfaktor och placering har påverkan på Um. Även hustyper som Hampakalkhus, Lerhus, och Korsvirkeshus har svårt att klara dagens krav på Um. Gemensamt för timmerhus och nämnda hustyper är att de byggs med biobaserade isoleringsmaterial som är hygroskopiska, d.v.s. de har fuktbuffrande egenskaper. Detta skiljer sig från hus som byggs med mineralull och cellplast som isolering. De biobaserade isoleringsmaterialen har något sämre värmeisoleringsförmåga, men något större värmetröghet och värmekapacitet jämfört med mineralull och cellplast. Generellt presterar hus byggda med naturmaterial bättre under drift än det beräknade U-värdet visar. som [företrädare för ] har lyft att de metoder som används för energiberäkning inte tar hänsyn till förmåga att lagra värme hos hus som byggs med biobaserade material. Från [] efterfrågas metod för energiberäkning där större fokus läggs på husens värmekapacitet. En sådan finns eventuellt utvecklad i . Pågående forskning vid bland annat [] indikerar att det standardiserade sättet att ta fram U-värden med uppmätta lambdavärden med Hotplate-metoden inte överensstämmer med mätningar på byggnadsmaterial med fuktbuffrande egenskaper. Teori och praktik stämmer dock tämligen väl för mineralull och cellplast. Det verkar alltså som att hus byggda med biobaserade material drar mindre energi än de standardiserade energibalansberäkningarna visar. I rapporten lämnas vissa förslag till fortsatt arbete. För det första föreslås att energi- och nuvärdesberäkning ska genomföras för bedömning av om gällande krav på Um-värde kan och om åtgärderna är kostnadsdrivande. Vidare föreslås att marknaden för berörda hustyper undersöker möjligheten att införa en metod för energiberäkning som i större utsträckning tar hänsyn till husens värmekapacitet. Enligt utskottets mening är det av stor vikt att har högt ställda ambitioner när det kommer till energieffektivitet och teknisk utveckling. Som regeringen tidigare gett uttryck för ska byggreglerna på ett kostnadseffektivt sätt bidra till teknikneutrala val av hållbara uppvärmningssystem och långsiktigt energieffektiva byggnader med bra klimatskärm samt en effektiv elanvändning i uppvärmningen. Utskottet delar vidare regeringens uppfattning att byggreglerna regelbundet behöver följas upp och utvärderas. Enligt utskottets mening är uppföljningen viktig bl.a. för att säkerställa att skärpta kravnivåer inte i onödan – dvs. utan påvisbar nytta – utgör ett hinder mot i och för sig hållbara boendelösningar. Fulltimmerhus är en särskild byggnadstyp som det enligt utskottet finns anledning att befara skulle kunna påverkas negativt av skärpta kravnivåer när det gäller byggnaders energihushållning och värmeisolering. Dessa byggnader har en konstruktion enbart i trä utan tilläggsisolering. Byggnadssättet är en del av en gammal svensk byggnadstradition och bör därför enligt utskottets mening som utgångspunkt värnas. Av den anledningen bör det särskilt utvärderas på vilket sätt de skärpta kravnivåer i BBR som trädde i kraft påverkar möjligheten att uppföra timmerhus på traditionellt sätt vid nyproduktion. Regeringen bör alltså se till att en sådan utvärdering genomförs. Om det visar sig att de skärpta kravnivåerna allvarligt försvårar eller rent av utgör ett hinder mot nyproduktion av traditionella fulltimmerhus bör det övervägas om ett undantag i byggreglerna ska införas. På motsvarande sätt bör det också övervägas om det finns andra skyddsvärda traditionella byggnadstyper med biobaserade byggnadsmaterial där en nyproduktion allvarligt försvåras eller till och med hindras av de skärpta kravnivåerna. Om detta visar sig vara fallet bör det övervägas om ett undantag i byggreglerna är motiverat. Det som har anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Det innebär bifall till motion 2021/22:3708 (M) yrkande 65. När det däremot gäller motionsförslagen om inomhusklimat och OVK konstaterar utskottet att det pågår ett arbete på det aktuella området. Inte minst pågår inom ett omfattande arbete med att modernisera och förenkla byggreglerna i syfte att kunna bidra till ett snabbare och mer kostnadseffektivt byggande. I projektet ingår bl.a. att se över reglerna i avsnitt 6 i BBR om hygien, hälsa och miljö, vilket innefattar reglerna om krav på luftkvalitet och krav på tillfredsställande termiskt klimat. Utskottet noterar också att på uppdrag av regeringen har utrett om byggnadsnämnderna bör ges möjlighet att ta ut avgifter för att täcka kostnaderna i samband med vissa tillsynsuppgifter, däribland OVK. bereds fortfarande inom . Utskottet anser att det saknas skäl att föregripa resultatet av det pågående arbetet, och utskottet avstyrker därför motionerna 2021/22:3221 (C) yrkande 21 och 2021/22:2110 (KD). Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om utökade krav på laddinfrastruktur. Utskottet hänvisar till pågående arbete. I motion 2021/22:3497 av m.fl. (C) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att åtgärder bör vidtas för att skärpa reglerna för laddinfrastruktur till att också gälla gatuparkering i flerbostadsområden. Enligt motionärerna är de nya reglerna om laddinfrastruktur vid parkeringar bra, men eftersom parkering i många flerbostadsområden sker på kommunala gator bör även sådana parkeringar omfattas av kraven. Krav på laddinfrastruktur i PBL och PBF Ett av de krav som följer av 8 kap. 4 § PBL i fråga om väsentliga tekniska egenskaper hos byggnader avser laddning av elfordon. Krav på laddinfrastruktur infördes . De nuvarande kraven innebär i princip ett minimigenomförande av kraven i direktivet om byggnaders energiprestanda. Regleringen gäller för bygglov inlämnade efter och kraven framgår av PBF. I korthet innebär reglerna att nya bostadshus med fler än tio parkeringsplatser i byggnaden eller på tomten ska ha ledningsinfrastruktur (förberedelse med tomrör eller liknande) till alla parkeringsplatser. Övriga nya uppvärmda byggnader (inte bostadshus) med fler än tio parkeringsplatser i byggnaden eller på tomten ska vara utrustade med minst en laddningspunkt för elfordon samt ledningsinfrastruktur för sådan laddning till minst en femtedel av parkeringsplatserna. Reglerna tillämpas även vid ombyggnad (påtaglig förnyelse) av en byggnad. För ouppvärmda byggnader ställs inga krav. För vissa uppvärmda byggnader (inte bostadshus) gäller retroaktiva krav. Dessa krav ska vara uppfyllda . har beslutat om tillämpningsregler. För transportsektorn har , inom ramen för miljökvalitetsmålet Begränsad miljöpåverkan, beslutat om ett sektorsspecifikt klimatmål som innebär att växthusgasutsläppen från inrikes transporter, utom inrikes luftfart, ska minska med jämfört med .