bet · H901FöU8 · 2022-03-24 00:00:00 — Utskottet föreslår ett tillkännagivande till regeringen med anledning av ett motionsyrkande om medinflytande för totalförsvarspliktiga. Utskottet anser att regeringen bör vidta de åtgärder som krävs att garantera oberoende från Försvarsmakten. Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden bl.a. med hänvisning till pågående arbete och tidigare ställningstaganden. Motionsyrkandena handlar bl.a. om personalförsörjningen i totalförsvaret, jämställdhet, veteranfrågor och frivilligorganisationer. I betänkandet finns 14 reservationer (M, SD, C, V, L) och ett särskilt yttrande (SD). Cirka 60 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Översyn av systemet med adjutanter Motioner som bereds förenklat 1.Rekrytering och personalförsörjning i Försvarsmakten, punkt 1 (M) 2.Rekrytering och personalförsörjning i Försvarsmakten, punkt 1 (SD) 3.Rekrytering och personalförsörjning i Försvarsmakten, punkt 1 (C) 4.Översyn av tillgängligheten till värnpliktig personal, punkt 2 (M) 5.Personalförsörjning vid stora kriser och civilt försvar, punkt 3 (C) 6.En jämställd försvarsmakt, punkt 4 (M) 7.En jämställd försvarsmakt, punkt 4 (C) 8.Kartläggning av jämställdhet, punkt 5 (V) 9.Frivilligorganisationernas ställning, punkt 7 (SD) 10.Bidrag till soldathemmen, punkt 8 (M, L) 11.Stöd och villkor för veteraner, punkt 9 (M) 12.Stöd och villkor för veteraner, punkt 9 (C, L) 13.Ett fristående veterancentrum, punkt 10 (M, L) 14.Översyn av systemet med adjutanter, punkt 11 (V) Motioner som bereds förenklat, punkt 12 (SD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Rekrytering och personalförsörjning i Försvarsmakten 2021/22:2531 av m.fl. (SD) yrkandena 10–13, 15 och 16, 2021/22:3233 av m.fl. (C) yrkandena 22 och 23, 2021/22:3641 av m.fl. (M) yrkandena 6, 9, 10 och 13, 2021/22:3908 av m.fl. (KD) yrkande 15 och 2021/22:4039 av m.fl. (M) yrkande 9. Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (C) Översyn av tillgängligheten till värnpliktig personal 2021/22:3641 av m.fl. (M) yrkande 7. Reservation 4 (M) Personalförsörjning vid stora kriser och civilt försvar 2021/22:3216 av m.fl. (C) yrkande 19. Reservation 5 (C) 2021/22:3233 av m.fl. (C) yrkandena 11–20, 2021/22:3641 av m.fl. (M) yrkande 19 och 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkandena 119–128. Reservation 6 (M) Reservation 7 (C) 2021/22:449 av m.fl. (V) yrkandena 20 och 21. Reservation 8 (V) ställer sig bakom det som utskottet anför om medinflytande för totalförsvarspliktiga och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:450 av m.fl. (V). 2021/22:2531 av m.fl. (SD) yrkande 30 och 2021/22:3908 av m.fl. (KD) yrkande 34. Reservation 9 (SD) 2021/22:3384 av m.fl. (L). Reservation 10 (M, L) Stöd och villkor för veteraner 2021/22:3233 av m.fl. (C) yrkande 21 och 2021/22:3641 av m.fl. (M) yrkandena 16 och 18. Reservation 11 (M) Reservation 12 (C, L) 2021/22:2981 av (KD) yrkande 1, 2021/22:3641 av m.fl. (M) yrkande 17 och 2021/22:3908 av m.fl. (KD) yrkande 36. Reservation 13 (M, L) Översyn av systemet med adjutanter 2021/22:453 av m.fl. (V) yrkande 4. Reservation 14 (V) Motioner som bereds förenklat Motioner som bereds förenklat 2021/22:289 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3, 2021/22:2531 av m.fl. (SD) yrkandena 14 och 29 samt 2021/22:3641 av m.fl. (M) yrkandena 8, 11, 12 och 15. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (SD), (S), (V), (M), (S), (S), (L), Per (SD), (MP), (M), (C) och (SD). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet motionsyrkanden från allmänna motionstiden /22. Motionerna innehåller förslag som bl.a. handlar om personalförsörjningen i totalförsvaret, jämställdhet, veteranfrågor och frivilligorganisationer. Av dessa motionsyrkanden behandlas nio i förenklad ordning i enlighet med de principer som utskottet redovisar i avsnittet Motioner som bereds förenklat. Utskottet fick information av om rådets verksamhet. informerade representanter från Försvarsmakten om bl.a. Försvarsmaktens arbete med frågor med koppling till myndighetens personalansvar. informerade Försvarsmakten om säkerhetsläget och vidtagna åtgärder samt om de underlag som Försvarsmakten hade lämnat som svar på regeringsuppdraget om åtgärder för att stärka den operativa förmågan ytterligare. informerade Försvarsmakten om myndighetens budgetunderlag . informerade rikshemvärnschefen om hemvärnets verksamhet i det rådande säkerhetsläget. informerade ordföranden för de frivilliga försvarsorganisationerna om organisationernas verksamhet i det rådande säkerhetsläget. beslutade om den försvarspolitiska inriktningen för perioden –2025. behandlade regeringens förslag inför perioden (prop. 2020/21:30) i betänkandet Totalförsvaret 2021–2025 (bet. 2020/21:FöU4). Med bifall till propositionen godkände bl.a. inriktningen för Försvarsmaktens krigsorganisation och att ett antal regementen skulle återinrättas (prop. 2020/21:30, bet. 2020/21:FöU4, rskr. 2020/21:136). Beslutet innebar att krigsorganisationen skulle växa och att Försvarsmaktens grundorganisation skulle utökas. Utskottet bedömde liksom regeringen att detta medförde ett ökat personalbehov inom Försvarsmakten. Mot bakgrund av den säkerhetspolitiska utvecklingen i närområde vid årets inledning beslutade regeringen att sammankalla Försvarsberedningen för nya överläggningar. Den parlamentariskt sammansatta Försvarsberedningen svarar för samråd mellan regeringen och riksdagspartierna om den långsiktiga inriktningen av försvars- och säkerhetspolitiken. Försvarsberedningen ska följa den säkerhetspolitiska utvecklingen i omvärlden, och inför regeringens förslag till i viktigare långsiktiga försvars- och säkerhetspolitiska frågor ska Försvarsberedningen redovisa sin syn på dessa. Försvarsmakten redovisade (FM2021-19703:10) förslag på åtgärder för att stärka den operativa förmågan ytterligare. Åtgärderna innehåller bl.a. förslag om personella förstärkningar. aviserade regeringen att försvaret behöver förstärkas ytterligare och att anslagen till det militära försvaret ska uppgå till av BNP. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om personalförsörjningen inom totalförsvaret. Jämför reservation 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (M) och 5 (C). m.fl. (M) anför i partimotion 2021/22:4039 yrkande 9 att det behövs kompetent och användbar personal i försvaret. Motionärerna beskriver att Försvarsmaktens förmåga att attrahera och behålla kompetent personal kommer att vara avgörande för myndighetens förmåga att växa i enlighet med försvarsbeslutet och framhåller att Försvarsmakten, för att kunna rekrytera, behöver ge de anställda goda villkor. I kommittémotion 2021/22:3641 yrkande 6 anför m.fl. (M) att systemet med GSS/K och GSS/T behöver utvecklas i samklang med ökade värnpliktsvolymer. Motionärerna föreslår att Försvarsmakten ska se över incitamenten för GSS/K och GSS/T, exempelvis ekonomiska , utbildningsstöd för vidare studier eller annat som gör det lättare att rekrytera och inte minst behålla redan anställda GSS/K och GSS/T. I yrkande 7 anför motionärerna att den flerdimensionella hotbilden ställer högre krav på att de värnpliktiga delarna av försvaret ska kunna agera i ett gråzonsläge. Motionärerna föreslår att det görs en översyn av hur värnpliktig personal kan bli mer tillgänglig och användas utan att gå in i ett läge av höjd beredskap. Översynen bör också belysa möjligheten att använda värnpliktiga i insatser utomlands, vilket motionärerna menar är angeläget utifrån att försvarssamarbetet med fördjupas allt mer och att svenska styrkor ska kunna bistå i händelse av kris och krig. I yrkande 9 föreslår motionärerna en översyn av ersättningsnivåerna för officersaspiranter. De beskriver att officersaspiranterna får lägre ersättning som aspiranter än de fick som totalförsvarspliktiga, eftersom nivån på dagersättningen för officersaspiranter regleras i officersförordningen medan ersättningsnivån för totalförsvarspliktiga regleras i förordningen om förmåner för totalförsvarspliktiga. I yrkande 10 föreslås att ett system för löneutfyllnad för reservofficerare utreds. Motionärerna beskriver att reservofficerare som är statligt anställda har en s.k. löneutfyllnad för att undvika problemet med förlorad inkomst när de tjänstgör i Försvarsmakten. Detta borde enligt motionärerna gälla oavsett var man är anställd, och alla arbetsgivare borde kompenseras för den extra utgiften. I yrkande 13 framhåller motionärerna att personalbehovet inom hemvärnet är stort och föreslår fler åtgärder för att underlätta rekrytering till hemvärnet. m.fl. (SD) beskriver i kommittémotion 2021/22:2531 att det finns problem med Försvarsmaktens personalförsörjning, vilket är oroande med tanke på att en välfungerande personalförsörjning är grunden för ett starkt försvar. I yrkande 10 föreslår motionärerna riktade satsningar på anställd personal i Försvarsmakten, exempelvis högre löner och förbättrade förmåner. I yrkande 11 föreslår motionärerna att Försvarsmakten ska lägga mer kraft på rekryteringskampanjer och totalförsvarsinformation till skolor och till allmänheten. De föreslår också att samtliga män och kvinnor ska kunna kallas till mönstring (yrkande 12). För att klara av den ökande mängden mönstrande föreslår de dessutom att ytterligare rekryteringskontor ska etableras (yrkande 13). Motionärerna beskriver också vilken inriktning officersutbildningarna bör ha (yrkande 15). Vidare föreslår de att en ny militärhögskola ska etableras (yrkande 16). m.fl. (C) anför i kommittémotion 2021/22:3233 att personalförsörjningen inom Försvarsmakten är en av de största utmaningarna framöver. Motionärerna anser att det behövs både kortsiktiga och långsiktiga åtgärder för att säkra personalförsörjningen inom Försvarsmakten (yrkande 22). Som en åtgärd i närtid föreslår de att det ska göras möjligt att anställa soldater än (yrkande 23). I kommittémotion 2021/22:3216 av m.fl. (C) tar motionärerna upp vikten av att personalförsörjningens utformning i kris och krig tar hänsyn till en bredare hotbild, de hybrida hoten och allvarliga fredstida kriser. De föreslår att översynen av personalförsörjningen i det civila försvaret ska vara bred och omfatta också fredstida större kriser (yrkande 19). m.fl. (KD) anför i kommittémotion 2021/22:3908 att den nya krigsorganisationen innebär ett utökat personalbehov och föreslår att Försvarsmaktens personalförsörjningssystem därför fortsatt ska bygga på en kombination av värnpliktiga och anställda soldater, vilket förser Försvarsmakten med både professionalitet i form av yrkessoldater och volym i form av värnpliktiga (yrkande 15). När utskottet behandlade personalförsörjningsfrågor inom ramen för totalförsvarsbeslutet –2025 (bet. 2020/21:FöU4) konstaterade utskottet att en utökning av krigsorganisationen i linje med beslutet medför ett utökat personalbehov. Utskottet välkomnade inriktningen att det totala antalet befattningar i krigsorganisationen kommer att uppgå till ca 90 000 när organisationen är personellt uppfylld och ansåg i likhet med regeringen att grundutbildningsvolymerna successivt bör öka för att uppgå till 8 000 värnpliktiga 2025. Utskottet avstyrkte två motionsyrkanden om att etablera ytterligare en militärhögskola med hänvisning till att man inte såg skäl till att ompröva enskilda delar av Försvarsmaktens grundorganisation som beslutat om och att försvarsbeslutets genomförande skulle utvärderas av Försvarsberedningen genom en kontrollstation 2023. Utskottet lade stor vikt vid att får en resultatredovisning av organisationens utveckling när det gäller bl.a. personaluppfyllnad. Eftersom försvaret befinner sig i en tillväxtfas har utskottet tidigare bedömt att det krävs kontinuerliga och uthålliga åtgärder för att säkerställa en fortsatt robusthet i personal- och kompetensförsörjningen. I betänkandet 2018/19:FöU8 anförde utskottet att Försvarsmakten bör fortsätta att verka för att bli en attraktiv arbetsgivare som kan rekrytera och behålla personal så att krigsförbanden kan bemannas och utvecklas i enlighet med beslut. Utskottet uttalade då bl.a. att man såg med oro på Försvarsmaktens redovisning om att utflödet av yrkesofficerare var större än inflödet. Utskottet förutsatte att Försvarsmakten skulle fortsätta att utveckla villkor, anställningsformer och andra incitament på ett sådant sätt att det bidrar till myndighetens attraktionskraft som arbetsgivare. Utskottet uttalade också att det är viktigt att värna om principen att det är arbetsmarknadens parter som i stora delar ska ges möjlighet att sköta spelreglerna på arbetsmarknaden genom att teckna kollektivavtal, och ansåg att detta skulle vara en central utgångspunkt även i fortsättningen. I betänkande 2020/21:FöU8 uttalade utskottet att reservofficerarna har en viktig roll i att producera fullt bemannade krigsförband, och ansåg att det är nödvändigt att regeringen vidtar konkreta åtgärder för att underlätta och stärka reservofficerares möjligheter till tjänstgöring så att de t.ex. får rätt till tjänstledighet för tjänstgöring i Försvarsmakten precis som tjänstekategorin GSS/T har. Utskottet föreslog att skulle tillkännage för regeringen att reservofficerares möjligheter till tjänstgöring bör underlättas och stärkas. I fråga om det civila försvarets personalförsörjning lade utskottet i betänkande 2020/21:FöU4 stor vikt vid att översynen görs utifrån ett helhetsperspektiv för att den på ett kostnadseffektivt sätt ska kunna bidra till bästa möjliga försvarsförmåga utifrån ett totalförsvarsperspektiv. Översynen borde enligt utskottets mening omfatta en bredare hotbild, hybridhot och fredstida kriser, och även belysa frågan om hur detta personalbehov kan tillgodoses. På utskottets förslag beslutade att tillkännage för regeringen att den bör utreda den moderna civilpliktens utformning. Lagen (2012:332) om vissa försvarsmaktsanställningar trädde i kraft . I utskottets behandling av lagen i betänkande 2011/12:FöU5 uttalade utskottet att lagen var ett led i genomförandet av det nya personalsystem som hade initierats i det försvarspolitiska inriktningsbeslutet (prop. 2008/09:140, bet. 2008/09:FöU10, rskr. 2008/09:292) och som innebar att insatsorganisationen skulle bestå av stående förband, kontraktsförband, ett kvalificerat hemvärn med nationella skyddsstyrkor och ett personalsystem som byggde på frivillighet och på att värnpliktssystemet gjordes vilande. Utskottet tillstyrkte lagen och anförde att man noga kommer att fortsätta att följa genomförandet av personalsystemet och de utmaningar som återfinns inom olika områden i detta. Utskottet underströk särskilt betydelsen av de sociala villkor som kommer att gälla för soldaterna, t.ex. löner, försäkringar och som viktiga frågor för parterna att följa. Enligt försvarsbeslutet för perioden –2025 ska krigsorganisationen utökas, vilket medför ett utökat personalbehov. Totalförsvarspropositionens inriktning var att det totala antalet befattningar i krigsorganisationen kommer att uppgå till ca 90 000 när organisationen är personellt uppfylld och att grundutbildningsvolymerna ska öka successivt för att uppgå till 8 000 värnpliktiga 2025 (prop. 2020/21:30). Regeringen har därefter i budgetpropositionen bedömt att det totala antalet befattningar i den nya krigsorganisationen kommer att uppgå till 100 000 när organisationen är personellt och materiellt uppfylld. I totalförsvarspropositionen bedömde regeringen att försörjningen av yrkes- och reservofficerare är en viktig fråga. Höga pensionsavgångar och få nya officerare har lett till en obalans i försörjningen som kan förväntas bestå eftersom ledtiderna för utbildning och träning av officerare är långa. Regeringen konstaterade att Försvarsmakten har mandat att utforma yrkes- och reservofficersförsörjningen för att bemöta denna obalans. Försvarsmakten hade för detta ändamål redan vidtagit flera åtgärder, bl.a. skapat fler vägar in i yrket genom den särskilda officersutbildningen SOFU och vidtagit åtgärder för att återanställa förtidsavgångna yrkesofficerare. Eftersom krigsorganisationen sedan den nuvarande officersutbildningen inrättades 2007 avsåg regeringen också att se över officersutbildningen och säkerställa att den är ändamålsenlig. I regleringsbrevet har regeringen gett Försvarsmakten i uppdrag att i samverkan med Försvarshögskolan redovisa vidtagna och planerade åtgärder för utvecklingen av officersutbildningen och dess innehåll med anledning av ominriktningen till nationellt försvar, försvar mot väpnat angrepp som huvuduppgift och den utökade krigsförbandsproduktionen. I sin uppföljning av hur personalförsörjningen hade utvecklats under bedömde regeringen i budgetpropositionen att utvecklingen av personalförsörjningen i det militära försvaret fortsätter att gå åt rätt håll. Regeringen anförde att bemanningsläget vid utgången av 2020 i stort sett var gott inom de flesta personalkategorier. Det fanns utmaningar inom officersförsörjningen och vissa nyckelkompetenser som Försvarsmakten arbetade för att åtgärda. Av Försvarsmaktens årsredovisning framgår att ca 5 900 värnpliktiga påbörjade grundutbildning och att målsättningen om 5 000 därmed överträffades. Drygt 4 500 värnpliktiga slutförde grundutbildningen och kunde tillföras krigsorganisationen. Antalet officerare har minskat som förväntat främst på grund av pensionsavgångar. har trenden fortsatt med ökande elevvolymer vid yrkes- och reservofficersutbildningarna och antalet elever som påbörjade officersprogrammet 2021 var det högsta sedan programmet startade , vilket bedöms som positivt för försörjningen av militär personal. Antalet yrkesofficerare ökade också 2021, vilket bl.a. beror på stort inflöde från de grundläggande officersutbildningarna, återanställningar och att få yrkesofficerare väljer att lämna Försvarsmakten. Försvarsmakten redovisar att antalet kontinuerligt tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän (GSS/K) uppgick till ca 5 100, vilket är 1 800 färre än den planerade personalvolymen. Myndigheten bedömer dock att en volymökning är möjlig till följd av successivt växande grundutbildningsomgångar. Försvarsmakten bedömer att andelen avgångar i personalkategorin GSS/K är låg, och anger att GSS/K är en särskilt viktig rekryteringsbas såväl för tillväxt som för förmågan att behålla personal. Vid utskottets sammanträde informerade företrädare för Försvarsmakten om att myndigheten tittar på om anställningstiden för gruppbefäl, soldater och sjömän kan behöva ökas framöver. Försvarsmakten redovisar att man har anställt skolinformatörer i syfte att öka kunskapen om och intresset för att genomföra grundutbildning med värnplikt. genomförde skolinformatörerna ca 46 000 elevkontakter, de flesta vid högstadieskolor. I mönstringsunderlaget, som är den enkät som samtliga 18-åriga ungdomar ska fylla i, angav fler ungdomar än föregående år att de var intresserade av att genomföra grundutbildning med värnplikt. I budgetunderlaget bedömer Försvarsmakten att den beslutade organisationen kommer att vara uppfylld 2030, dvs. det totala behovet av samtliga personalkategorier bedöms kunna tillgodoses. Det finns utmaningar inom vissa militära kompetensområden och myndigheten anger att man arbetar på att åtgärda dem, bl.a. genom särskilda satsningar på nyckelkompetenser. I Försvarsmaktens regleringsbrev har regeringen gett Försvarsmakten i uppdrag att redovisa en planering för utvecklingen av myndighetens personella sammansättning i krigs- och grundorganisationen samt uppfyllnadsgrad av krigsplacerad personal i krigsförbanden och i reserver. Myndigheten ska också redovisa behovet av särskilda kompetenser i krigs- och grundorganisationen och hur detta säkerställs. I regleringsbrevet hade myndigheten i uppdrag att redovisa sin planering för att successivt utöka grundutbildningsvolymerna till att uppgå till 8 000 totalförsvarspliktiga . I fråga om kapaciteten att mönstra och ta ut individer till värnplikt bedömde regeringen i totalförsvarspropositionen att denna kapacitet behövde ökas och att ytterligare ett prövningskontor behövde etableras. Totalförsvarets plikt- och prövningsverk förbereder etableringen av ett nytt prövningskontor i som är avsett att öppna . I totalförsvarspropositionen bedömde regeringen också att det var angeläget med en översyn av personalförsörjningen i det civila försvaret. Regeringen anförde att det bör övervägas om en sådan översyn också bör omfatta en bredare hotbild, de hybrida hoten och allvarliga fredstida kriser. I budgetpropositionen skriver regeringen att resultatet av det uppdrag som Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) har på området, och som ska redovisas , kommer att ligga till grund för regeringens fortsatta överväganden. När det gäller ersättningsnivåer till officersaspiranter framgår det av uppgift från Försvarsdepartementet att frågan bereds inom . Mot bakgrund av den säkerhetspolitiska utvecklingen har Försvarsmakten getts i uppdrag att redovisa åtgärder för att stärka den operativa förmågan ytterligare. I underlaget som Försvarsmakten redovisade (FM2021-19703:10) identifierar myndigheten personalområdet som en funktion där stor effekt kan uppnås med relativt små medel. Myndigheten förordar i underlaget en förstärkning som omfattar ca 2 000 anställda i olika personalkategorier. De huvudsakliga personalkategorierna är kontinuerligt och tjänstgörande soldater och sjömän samt civila specialistkompetenser, vilket även skulle frigöra militära kompetenser för militära uppgifter. Detta skulle också skapa förutsättningar för ytterligare tillväxt enligt Försvarsmakten. Bestämmelser om vissa försvarsmaktsanställningar och viss användning av Försvarsmaktens personal Särskilda bestämmelser om arbetstagare som är anställda i Försvarsmakten som gruppbefäl, soldater och sjömän finns i lagen (2012:332) om vissa försvarsmaktsanställningar. Enligt 7 § ska dessa personalkategorier i Försvarsmakten vara tidsbegränsat anställda. I 9 § anges att ett anställningsavtal ska omfatta och högst . Den totala anställningstiden får uppgå till högst , varav högst som kontinuerligt tjänstgörande. Bestämmelser om Försvarsmaktens personal vid myndighetens medverkan vid bl.a. svåra påfrestningar på samhället i fred finns i förordningen (2002:375) om Försvarsmaktens stöd till civil verksamhet. I 8 § anges att när Försvarsmakten lämnar stöd till civil verksamhet får endast sådan personal inom Försvarsmakten som har lämplig utbildning för uppgiften medverka. I 9 § anges att den som fullgör grundutbildning eller repetitionsutbildning med totalförsvarsplikt är skyldig att delta i verksamhet enligt förordningen endast om förutsättningarna i 5 kap. 3 § lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt är uppfyllda. I 5 kap. 3 § lagen om totalförsvarsplikt anges att grundutbildningen ska ge de kunskaper och färdigheter som krigsuppgiften kräver. Repetitionsutbildningen ska vidmakthålla och utveckla skickligheten för krigsuppgiften. Utbildning inom ramen för internationellt militärt samarbete kan ingå i grundutbildning och repetitionsutbildning under förutsättning att den ger eller vidmakthåller och utvecklar sådana kunskaper och färdigheter som krigsuppgiften kräver. I grundutbildningen och repetitionsutbildningen ingår även uppgifter som syftar till att upprätthålla försvarsberedskap. Enligt bestämmelserna om krigstjänstgöring och beredskapstjänstgöring i 4 kap. lagen om totalförsvarsplikt är totalförsvarspliktiga som har krigsplacerats skyldiga att fullgöra krigstjänstgöring under höjd beredskap (4 kap. 7 §). Regeringen får också, om det i annat fall behövs för försvarsberedskap, föreskriva att totalförsvarspliktiga som har krigsplacerats ska fullgöra beredskapstjänstgöring (4 kap. 8 §). I Värnkraft (Ds. 2019:8) konstaterade att det finns förutsättningar att nyttja krigsorganisationen, inklusive mobiliseringsförbanden, redan i fredstid om det behövs för försvarsberedskap, bl.a. genom att regeringen får föreskriva att totalförsvarspliktiga som har krigsplacerats ska fullgöra beredskapstjänstgöring.