bet · H901CU6 · 2022-04-22 00:00:00 — Utskottet föreslår fyra tillkännagivanden till regeringen med anledning av motionsyrkanden som rör ventilen i fråga om månggiften, digital bekräftelse av föräldraskap före barnets födelse, kompetens hos yrkesverksamma i mål om vårdnad samt testamentsregister. • Regeringen bör möjligt återkomma med ett lagförslag i enlighet med tillkännagivande om ventilen i fråga om månggiften. • Regeringen bör skyndsamt återkomma med ett lagförslag i enlighet med tillkännagivande om digital bekräftelse av föräldraskap före barnets födelse. • Regeringen bör ta nödvändiga initiativ för att säkerställa att bl.a. de domare som hanterar frågor om vårdnad m.m. har tillräcklig kunskap och kompetens så att barnrättsperspektivet får fullt genomslag i praktiken. • Regeringen bör skyndsamt ta de fortsatta initiativ som krävs för att ett testamentsregister ska bli verklighet. Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden som behandlas i betänkandet, bl.a. med hänvisning till pågående arbete. I betänkandet finns tio reservationer (S, M, SD, C, V, KD, L, MP) och sju särskilda yttranden (S, M, SD, C, V, KD, L, MP). I tre av reservationerna (S, C, V, MP) föreslås att inte ska göra något tillkännagivande till regeringen i fråga om ventilen när det gäller månggiften, digital bekräftelse av föräldraskap före barnets födelse eller testamentsregister. I en av reservationerna (S, C, MP) föreslås att inte ska göra något tillkännagivande till regeringen i fråga om kompetens hos yrkesverksamma i mål om vårdnad. Cirka 220 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ventilen i fråga om månggiften Underhåll mellan tidigare makar Digital bekräftelse av föräldraskap före barnets födelse Vårdnadsöverflyttning och adoption vid familjehemsplaceringar Kompetens hos yrkesverksamma i mål om vårdnad Vårdnadshavare för bortförda barn Motioner som bereds förenklat 1.Ventilen i fråga om månggiften, punkt 1 (S, C, V, MP) 2.Äktenskap mellan kusiner, punkt 2 (SD, KD, L) 3.Underhåll mellan tidigare makar, punkt 3 (C) 4.Digital bekräftelse av föräldraskap före barnets födelse, punkt 4 (S, C, V, MP) 5.Vårdnadsöverflyttning och adoption vid familjehemsplaceringar, punkt 5 (M, SD, L) 6.Kompetens hos yrkesverksamma i mål om vårdnad, punkt 6 (S, C, MP) 7.Vårdnadshavare för bortförda barn, punkt 7 (L) 8.Register för framtidsfullmakter, punkt 8 (C, L) 9.Framtidsfullmakternas genomslag i övrigt, punkt 9 (C) 10.Testamentsregister, punkt 10 (S, C, V, MP) 1.Ventilen i fråga om månggiften, punkt 1 (S, V, MP) 2.Ventilen i fråga om månggiften, punkt 1 (C) 3.Digital bekräftelse av föräldraskap före barnets födelse, punkt 4 (S, V, MP) 4.Digital bekräftelse av föräldraskap före barnets födelse, punkt 4 (C) 5.Kompetens hos yrkesverksamma i mål om vårdnad, punkt 6 (S, MP) 6.Kompetens hos yrkesverksamma i mål om vårdnad, punkt 6 (C) 7.Motioner som bereds förenklat, punkt 11 (M, SD, C, V, KD, L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ventilen i fråga om månggiften ställer sig bakom det som utskottet anför om ventilen i fråga om månggiften och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2540 av m.fl. (SD) yrkandena 39, 45 och 46 samt 2021/22:2562 av m.fl. (SD) yrkande 24. Reservation 1 (S, C, V, MP) 2021/22:1456 av Boriana (M) yrkande 1, 2021/22:2540 av m.fl. (SD) yrkande 38, 2021/22:2562 av m.fl. (SD) yrkande 25 och 2021/22:3985 av m.fl. (L) yrkande 27. Reservation 2 (SD, KD, L) Underhåll mellan tidigare makar 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkande 77. Reservation 3 (C) Digital bekräftelse av föräldraskap före barnets födelse ställer sig bakom det som utskottet anför om digital bekräftelse av föräldraskap före barnets födelse och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4166 av m.fl. (KD) yrkande 47 och 2021/22:4222 av m.fl. (KD) yrkande 60 och 2021/22:1138 av m.fl. (M) yrkande 2, 2021/22:2540 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2021/22:3706 av m.fl. (M) yrkande 5. Reservation 4 (S, C, V, MP) Vårdnadsöverflyttning och adoption vid familjehemsplaceringar 2021/22:1943 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:2540 av m.fl. (SD) yrkandena 13–17, 2021/22:3424 av m.fl. (M) yrkandena 5 och 8 samt 2021/22:3706 av m.fl. (M) yrkandena 11 och 12. Reservation 5 (M, SD, L) Kompetens hos yrkesverksamma i mål om vårdnad ställer sig bakom det som utskottet anför om kompetens hos yrkesverksamma i mål om vårdnad och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2611 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2021/22:4166 av m.fl. (KD) yrkande 43 i denna del. Reservation 6 (S, C, MP) Vårdnadshavare för bortförda barn 2021/22:3985 av m.fl. (L) yrkande 5. Reservation 7 (L) 2021/22:931 av (S), 2021/22:3520 av m.fl. (C) yrkande 5 och 2021/22:4000 av m.fl. (L) yrkande 14 i denna del. Reservation 8 (C, L) Framtidsfullmakternas genomslag i övrigt 2021/22:3520 av m.fl. (C) yrkandena 6 och 7. Reservation 9 (C) ställer sig bakom det som utskottet anför om ett testamentsregister och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:6 av (KD), 2021/22:720 av (S), 2021/22:2540 av m.fl. (SD) yrkande 49 och 2021/22:4222 av m.fl. (KD) yrkande 58, 2021/22:837 av (S) och 2021/22:551 av (M). Reservation 10 (S, C, V, MP) Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (MP), (KD), (S), (M), (S), (M), (SD), (S), Momodou (V), (M), (SD), (S), (S), (SD), (M), (L) och (C). I betänkandet behandlar utskottet ca 220 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22 i olika familjerättsliga frågor. Förslagen i motionerna finns i bilaga 1. Cirka 180 motionsyrkanden behandlas i förenklad ordning eftersom de tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . De motionsförslag som bereds förenklat finns i bilaga 2. Ventilen i fråga om månggiften Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om ventilen i fråga om månggiften och tillkännager detta för regeringen. Jämför reservation 1 (S, C, V, MP) och särskilt yttrande 1 (S, V, MP) och 2 (C). I kommittémotion 2021/22:2540 av m.fl. (SD) föreslås tillkännagivanden till regeringen om att återkomma med lagförslag som innebär att månggifte ska vara förbjudet för alla i (yrkande 39), att det införs en ordning där ett månggifte kan få rättslig verkan utan att erkännas i sig (yrkande 45) och att ventilen för erkännande av månggiften som sådana slopas helt och hållet (yrkande 46). Även i kommittémotion 2021/22:2562 av m.fl. (SD) yrkande 24 begärs ett tillkännagivande om att införa en ordning där ett månggifte kan få rättslig verkan utan att erkännas i sig. Den nya regleringen om månggifte gäller ett generellt förbud mot att erkänna månggiften som har ingåtts enligt utländsk lag. Erkännandeförbudet gäller därmed oavsett parternas anknytning till när äktenskapet ingicks. Undantag från förbudet kan göras om det finns synnerliga skäl för det, den s.k. ventilen. (Se 1 kap. 8 a § lagen [1904:26 s. 1] om vissa internationella rättsförhållanden rörande äktenskap och förmynderskap samt prop. 2020/21:149, bet. 2020/21:CU18, rskr. 2020/21:317.) I lagstiftningsärendet om det nya förbudet mot erkännande av utländska månggiften riktade , på utskottets förslag, ett tillkännagivande till regeringen om ventilen (beslut ). Utskottet anförde följande: Utskottet har tidigare i betänkandet ställt sig bakom regeringens lagförslag om ett generellt förbud mot att erkänna månggiften som ingåtts enligt utländsk lag. Utskottet anser dock att det finns ett behov av att justera regleringen i vissa hänseenden. Det kan konstateras att en tillämpning av möjligheten till undantag från erkännandeförbudet, dvs. ventilen, innebär att makarna allmänt (jfr 14 kap. 2 § första stycket ) eller för ett visst ändamål anses vara gifta. Detta är enligt utskottet långt ifrån en acceptabel ordning. Det innebär också att tillkännagivande i saken inte kan anses vara slutbehandlat. I motsats till regeringen skulle utskottet föredra en annan lösning, nämligen att det ges möjlighet att – utan att erkänna äktenskapet som sådant – under särskilda omständigheter tillerkänna det vissa rättsverkningar. En sådan lösning, där man alltså skiljer på frågan om en persons civilstånd och frågan om tillämpningen av vissa rättsverkningar, skulle tydligare markera det svenska principiella motståndet mot månggifte. Exempelvis kan då utgå från att äktenskapet inte erkänns. ger lösningen en möjlighet att i det enskilda fallet undvika eventuella oskäliga konsekvenser av icke-erkännandet genom att vissa rättsverkningar parterna emellan kan göras gällande. Det skulle kunna handla om en rätt till bodelning, underhåll eller arv. (Jfr SOU 2020:2 s. 171 f. med där gjorda hänvisningar samt remissyttrandet i detta ärende från Juridiska fakultetsstyrelsen vid , seniorprofessor .) Regeringen bör därför möjligt återkomma med ett lagförslag med den angivna innebörden. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Regeringen anför i skrivelse 2021/22:75 skrivelser till regeringen – åtgärder att ett arbete har inletts i med att överväga vilka åtgärder som bör vidtas med anledning av tillkännagivande, med beaktande av det genomslag som den nya lagstiftningen får i frågan. Som framgår ovan riktade , på utskottets förslag, ett tillkännagivande till regeringen om ventilen i fråga om månggiften. Enligt tillkännagivandet bör regeringen möjligt återkomma med ett lagförslag som innebär att ventilen slopas och att det i stället införs en ordning som innebär en möjlighet att – utan att erkänna äktenskapet som sådant – under särskilda omständigheter tillerkänna det vissa rättsverkningar. En sådan lösning, där man alltså skiljer på frågan om en persons civilstånd och frågan om tillämpningen av vissa rättsverkningar, skulle tydligare markera det svenska principiella motståndet mot månggifte. Regeringen har meddelat att ett arbete har inletts i med att överväga vilka åtgärder som bör vidtas med anledning av tillkännagivandet, med beaktande av det genomslag som den nya lagstiftningen om förbudet mot erkännande av månggiften får i frågan. Enligt utskottet kan inte mycket utläsas av detta besked. Utskottet vill framhålla vikten av att regeringen verkligen prioriterar frågan och alltså möjligt återkommer med ett lagförslag i enlighet med tillkännagivande. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om ett förbud mot äktenskap mellan kusiner. Utskottet hänvisar till vidtagna lagstiftningsåtgärder och pågående arbete mot tvångsäktenskap, barnäktenskap och annat hedersrelaterat våld och förtryck. Jämför reservation 2 (SD, KD, L). I kommittémotionerna 2021/22:2540 av m.fl. (SD) yrkande 38 och 2021/22:2562 av m.fl. (SD) yrkande 25 begärs ett tillkännagivande till regeringen om att låta utreda hur ett förbud mot kusingiften kan införas i . Motionärerna anför att arrangerade kusinäktenskap är en central del av hederskulturen. Ett motsvarande förslag läggs fram i kommittémotion 2021/22:3985 av m.fl. (L) yrkande 27. I motion 2021/22:1456 av Boriana (M) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande till regeringen om att förbjuda äktenskap mellan kusiner. Regleringen om äktenskap i vissa släktskapsfall I får äktenskap inte ingås mellan dem som är släkt med varandra i rätt upp- och nedstigande led eller är helsyskon. Inte heller får halvsyskon ingå äktenskap med varandra utan tillstånd av myndighet. I dessa sammanhang jämställs adoptivförhållande med släktskap. De som till följd av adoptivförhållande anses som helsyskon får dock ingå äktenskap med varandra efter tillstånd av myndighet. (Se 2 kap. 3 § .) gäller även ett generellt förbud mot att erkänna sådana släktskapsäktenskap som beskrivs ovan vilka har ingåtts enligt utländsk lag. Erkännandeförbudet gäller därmed oavsett parternas anknytning till när äktenskapet ingicks. Undantag från förbudet kan göras endast om det finns synnerliga skäl för det. (Se 1 kap. 8 a § lagen [1904:26 s. 1] om vissa internationella rättsförhållanden rörande äktenskap och förmynderskap samt prop. 2020/21:149, bet. 2020/21:CU18, rskr. 2020/21:317.) Justitie- och inrikesminister anförde i ett frågesvar om en utredning om förbud mot kusinäktenskap (fr. 2021/22:869) följande: Det finns inget hinder enligt svensk lag mot att ingå äktenskap med en kusin. Däremot är det en självklarhet att ingen ska tvingas att gifta sig mot sin vilja. Vi har en sträng reglering kring tvångsäktenskap i . Det är ett brott att tvinga någon att gifta sig. Det är också straffbart att vilseleda någon att resa utomlands i syfte att tvinga honom eller henne att ingå äktenskap. Och om det är sannolikt att ett äktenskap har ingåtts enligt utländsk lag under tvång, erkänns äktenskapet som regel inte i . Reglerna kan givetvis bli aktuella att tillämpa vid ett kusinäktenskap som innefattar tvång. Personer som är släkt med varandra i rätt upp- eller nedstigande led, till exempel mor och son, eller helsyskon får aldrig gifta sig med varandra i . utvidgades förbudet mot erkännande av utländska äktenskap mellan nära släktingar. Förbudet gäller numera även om ingen av parterna hade någon anknytning till när de gifte sig. Äktenskap mellan kusiner har varit tillåtet i och de flesta andra europeiska länder . Det finns inte några planer på att se över regelverket kring kusinäktenskap. Regeringen har tagit initiativ till en lång rad lagstiftningsåtgärder mot tvångsäktenskap, barnäktenskap och annat hedersrelaterat våld och förtryck. Det har införts ett särskilt barnäktenskapsbrott och en straffskärpningsgrund för brott med hedersmotiv. Det har också införts regler om utreseförbud som ska skydda barn från att föras utomlands och giftas bort. Vidare beslutade regeringen en lagrådsremiss med förslag om att införa ett särskilt brott för hedersförtryck. För att lagstiftningen mot hedersrelaterat våld och förtryck ska kunna tillämpas effektivt behövs en välfungerande samverkan mellan berörda aktörer. Det är också angeläget att myndigheternas kunskaper förstärks för att förbättra det förebyggande och brottsbekämpande arbetet och stödet till dem som utsätts. Bland de många åtgärder som har vidtagits på området kan det nämnas att regeringen har beslutat om en särskild satsning för att öka kompetensen om hedersrelaterat våld och förtryck – avsätts för detta ändamål –2023. Dessutom innebär regeringens generella arbete för att bekämpa mäns våld mot kvinnor en långsiktig och omfattande satsning för att bekämpa hedersrelaterat våld och förtryck. För det arbetet avsätts –2023. Regeringens arbete för att förebygga och bekämpa hedersrelaterat våld och förtryck kommer att fortsätta på bred front. Det finns inget hinder enligt svensk lag mot att ingå äktenskap med en kusin. Däremot är det ett brott att tvinga någon att gifta sig. Samma sak gäller om någon förmår någon annan att ingå ett äktenskap genom att utnyttja hans eller hennes beroendeställning. Det är också straffbart att vilseleda någon att resa utomlands i syfte att tvinga honom eller henne att ingå äktenskap. Om det är sannolikt att ett äktenskap har ingåtts enligt utländsk lag under tvång, erkänns inte äktenskapet i . har beslutat om en lång rad lagstiftningsåtgärder mot tvångsäktenskap, barnäktenskap och annat hedersrelaterat våld och förtryck. Det har införts ett särskilt barnäktenskapsbrott och en straffskärpningsgrund för brott med hedersmotiv. Det har också införts regler om utreseförbud som ska skydda barn från att föras utomlands och giftas bort. Utöver detta pågår det särskilda satsningar för att förbättra myndigheternas förebyggande och brottsbekämpande arbete mot hedersrelaterat våld och förtryck samt stödet till dem som utsätts. Utskottet är inte berett att föreslå någon åtgärd från sida med anledning av motionsyrkandena, som därför avstyrks. Underhåll mellan tidigare makar Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om en översyn av reglerna om underhåll mellan tidigare makar. Jämför reservation 3 (C). I partimotion 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkande 77 föreslås ett tillkännagivande till regeringen om en översyn av underhållsskyldigheten mellan makar när en separation har föregåtts av våld i nära relation. Motionärerna anför att underhållsskyldigheten kan ge en part ekonomiska förutsättningar att lämna en relation men att den också kan innebära ytterligare ett maktmedel i en relation där det har förekommit psykiskt eller fysiskt våld. I 6 kap. finns bestämmelser om underhåll mellan makar. Grunden för en underhållsskyldighet mellan dem som är gifta med varandra är tanken att makarna bör leva på samma ekonomiska standard. Om makarna inte varaktigt bor tillsammans – såsom under en betänketid till dess att skilsmässodomen vunnit laga kraft – ska den ena maken fullgöra sin underhållsskyldighet genom att betala underhållsbidrag till den andra maken (6 § första stycket). Domstolen får också, när makarna inte varaktigt bor tillsammans, förplikta en av makarna att lämna bohag till den andra maken att användas av honom eller henne (6 § andra stycket). Efter en äktenskapsskillnad mellan makarna är däremot huvudregeln att varje make svarar för sin egen försörjning (7 § första stycket). De frånskilda makarna betraktas alltså som ekonomiskt oberoende av varandra. Huvudregeln är försedd med vissa undantag som tar sikte på fall där äktenskapet har begränsat möjligheterna för en make att försörja sig på egen hand. Om sålunda den ena maken behöver bidrag till sitt underhåll under en övergångstid, har den maken rätt att få underhållsbidrag av den andra maken efter vad som är skäligt med hänsyn till denna makes förmåga och övriga omständigheter (7 § andra stycket). Det handlar här om bidrag för att ge den behövande parten möjligheter att genom utbildning och omskolning skaffa sig förvärvsarbete eller förbättra sina inkomster (prop. 1978/79:12 s. 140). Om vidare den ena maken har svårigheter att försörja sig själv efter att ett långvarigt äktenskap har upplösts eller om det finns andra synnerliga skäl, har den maken rätt till underhållsbidrag av den andra maken än en övergångstid. Vid prövning av den rätten ska hänsyn tas till om den ena maken behöver bidrag för att skaffa sig pensionsskydd. (Se 7 § tredje stycket.) Det handlar här om undantagsfall där det är svårt för en part att komma in i förvärvslivet efter ett långvarigt äktenskap där han eller hon har ägnat all sin tid åt att sköta barn och hem. Till detta kan ålder och sjukdom medverka. (Se propositionen s. Underhållsbidrag efter äktenskapsskillnad ska betalas fortlöpande, dvs. Om det finns särskilda skäl, såsom att den underhållsberättigade behöver ett bidrag för att skaffa sig pensionsskydd, får domstolen dock bestämma att bidraget ska betalas med ett engångsbelopp. (Se 8 §.) Frågor om underhållsbidrag kan regleras genom avtal mellan parterna eller genom dom efter talan vid domstol. Som redovisas ovan är huvudregeln att varje make svarar för sin egen försörjning efter en äktenskapsskillnad. De frånskilda makarna betraktas alltså som ekonomiskt oberoende av varandra. De undantag från huvudregeln som finns tar sikte på fall där äktenskapet har begränsat möjligheterna för en make att försörja sig på egen hand. Det kan då bli aktuellt med underhållsbidrag för att ge den behövande parten möjligheter att genom utbildning och omskolning skaffa sig förvärvsarbete eller förbättra sina inkomster. I undantagsfall – vid synnerliga skäl – kan det bli fråga om underhållsbidrag än en övergångstid. För parter som inte är överens kan frågor om underhållsbidrag regleras genom dom efter talan vid domstol. Utskottet är inte berett att föreslå någon åtgärd från sida med anledning av motionsyrkandet, som därför avstyrks. Digital bekräftelse av föräldraskap före barnets födelse Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om digital bekräftelse av föräldraskap före barnets födelse och tillkännager detta för regeringen. Jämför reservation 4 (S, C, V, MP) och särskilt yttrande 3 (S, V, MP) och 4 (C). I kommittémotion 2021/22:3706 av m.fl. (M) yrkande 5 begärs ett tillkännagivande till regeringen om att utreda möjligheten att bekräfta föräldraskap före barnets födelse. I kommittémotion 2021/22:2540 av m.fl. (SD) yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande till regeringen om att se över i syfte att möjliggöra tidigare fastställande av faderskap. I partimotion 2021/22:4166 av m.fl. (KD) yrkande 47 och kommittémotion 2021/22:4222 av m.fl. (KD) yrkande 60 begärs ett tillkännagivande till regeringen om att bekräftelse av föräldraskap ska kunna göras redan under graviditeten. Motionärerna vill att regeringen skyndsamt återkommer med ett förslag i enlighet med tillkännagivande i saken . I motion 2021/22:1138 av m.fl. (M) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande till regeringen om att föräldraskap bör kunna bekräftas digitalt, även före barnets födelse. Den nya regleringen om digital bekräftelse av föräldraskap beslutade om nya regler om bekräftelse av föräldraskap med ikraftträdande (prop. 2020/21:176, bet. 2020/21:CU16, rskr. 2020/21:404). Den nya regleringen innebär bl.a. att ogifta föräldrar som är myndiga och folkbokförda i har möjlighet att efter barnets födelse digitalt bekräfta ett föräldraskap utan socialnämndens medverkan. Bekräftelsen ska lämnas samt därefter godkännas av modern dagar efter barnets födelse. Detta görs via nya e-tjänst Digital föräldraskapsbekräftelse. I lagstiftningsärendet om den nya regleringen om bekräftelse av föräldraskap riktade , på utskottets förslag, ett tillkännagivande till regeringen om digital bekräftelse före barnets födelse (beslut ). Utskottet anförde följande: Den nya möjligheten till digital bekräftelse av föräldraskap innebär att fler barn än kan få faderskapet eller föräldraskapet registrerat i folkbokföringen i nära anslutning till barnets födelse. Detta är positivt. Utskottet anser dock att det finns skäl att gå längre när det gäller möjligheten till digital bekräftelse. Utskottet delar alltså inte regeringens bedömning i propositionen att det inte nu bör införas en möjlighet att digitalt bekräfta föräldraskap före barnets födelse. I stället bör det enligt utskottet finnas en möjlighet för de föräldrar som så önskar att få föräldraskapsfrågan ordnad inför förlossningen utan att behöva inställa sig hos lämna en bekräftelse där. En sådan möjlighet att bekräfta föräldraskapet digitalt före barnets födelse skulle innebära att barnet i princip får även en andra förälder fastställd i samband med födelsen. Barnet skulle då i fler fall få båda sina föräldrar registrerade så snart en födelseanmälan från sjukhuset blivit hanterad av . Regeringen bör därför återkomma med ett lagförslag som innebär att blivande föräldrar kan bekräfta föräldraskapet digitalt redan före barnets födelse. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Regeringen anför i skrivelse 2021/22:75 skrivelser till regeringen – åtgärder att ett arbete har inletts i med att överväga vilka åtgärder som bör vidtas med anledning av tillkännagivande, med beaktande av det genomslag som den nya lagstiftningen får. har ogifta föräldrar möjlighet att efter barnets födelse digitalt bekräfta ett föräldraskap utan socialnämndens medverkan. I lagstiftningsärendet om digital bekräftelse av föräldraskap riktade , på utskottets förslag, ett tillkännagivande till regeringen om digital bekräftelse före barnets födelse. Enligt tillkännagivandet bör regeringen återkomma med ett lagförslag som innebär att ogifta föräldrar kan bekräfta föräldraskapet digitalt redan före barnets födelse. De föräldrar som så önskar skulle alltså på detta sätt kunna få föräldraskapsfrågan ordnad inför förlossningen utan att behöva inställa sig hos lämna en bekräftelse där. En sådan möjlighet skulle innebära att barnet i princip får även en andra förälder fastställd i samband med födelsen.