bet · H901MJU28 · 2022-06-13 00:00:00 — För att möjliggöra en snabb utbyggnad av vindkraft behöver ett lagförslag skyndsamt överlämnas till som innebär att de som berörs får ekonomisk kompensation. På liknande sätt föreslås det i kommittémotion 2021/22:4661 av m.fl. (KD) yrkande 2 att regeringen tar fram ett system för kompensation för de fastighetsägare som påverkas av en vindkraftsetablering. Motionärerna anser att det i , likt det redan har gjorts i bl.a. , ska tas fram tydliga regler för hur de fastighetsägare som berörs av vindkraftsverk ska kompenseras ekonomiskt, t.ex. genom ersättning för sänkta fastighetsvärden. Stärkta incitament för kommuner Enligt kommittémotion 2021/22:4657 av m.fl. (C) yrkande 2 i denna del framhålls vikten av incitament för att fler ansökningar ska beviljas. Det behövs långsiktiga incitament för kommun, markägare och närboende att acceptera vindkraftsetableringar och därmed bidra till den lokala utvecklingen. Den tillsatta utredningen behöver arbeta brett med frågan så att ett samlat förslag kan presenteras. Även enligt kommittémotion 2021/22:4661 av m.fl. (KD) yrkande 3 bör regeringen ta fram incitament för kommuner att tillstyrka vindkraftsetableringar. Motionärerna anser att olika typer av incitament är avgörande för att öka acceptansen för vindkraft och minska konflikterna i de områden som kommer på förslag för vindkraftsetableringar. Det skulle även få effekten av att etableringarna styrs till delar av landet som är mer glesbefolkade. Den utredning som tillsatts bör titta brett på frågorna. I propositionen redovisar regeringen sin syn på möjligheten till ersättning till dem som berörs av vindkraftsutbyggnad. Regeringen bedömer att införande av ett system för kompensation till dem vars omgivning påtagligt påverkas av vindkraftsutbyggnad bör utredas. Även andra möjligheter att stärka incitamenten för kommuner att medverka till utbyggd vindkraft bör utredas. Som skäl för sin bedömning redovisar regeringen att det förekommer frivilliga överenskommelser om ersättning mellan vindkraftsprojektörer och kommuner respektive företrädare för lokala föreningar i berörda bygder, ofta kallad bygdepeng. För vindkraften saknas en reglering av sådan ersättning, vilket har skapat osäkerhet om huruvida sådana överenskommelser är tillåtna. En tydlig reglering av förutsättningarna för kompensation bedöms spela en stor roll för en rättvisare och mer välfungerande utbyggnad av vindkraften. Därmed undanröjs också risken för godtycke i förhandlingar mellan projektörer, kommuner och lokala företrädare. Som en jämförelse kan noteras att det i redan finns en reglering av kompensation för vattenkraften. Regeringen avser därför att tillsätta en utredning för att se över möjligheterna till olika slags kompensation i samband med vindkraft. Utredningen bör också lämna förslag som även på andra sätt stärker kommuners incitament att medverka till utbyggnad av vindkraft, i syfte att klara klimatomställningen och den ökade elektrifieringen av samhället. Arbetet bör bedrivas skyndsamt. I utredningen (SOU 2021:53) bereddes frågan om ekonomisk kompensation. Utredningen bedömde att ekonomisk kompensation i någon form skulle underlätta en fortsatt vindkraftsutbyggnad och att en sådan kompensation bör gå till de kommuner och lokalsamhällen som påverkas av vindkraftsetableringar. Anledningen är att vindkraften haft och fortfarande står inför en stor utbyggnad och att påverkan från verksamheten är av ett sådant slag att ekonomisk kompensation framstår som lämplig. En ekonomisk kompensation skulle också kunna underlätta tillståndsprocessen genom att göra kommuner och närboende mer positivt inställda till vindkraft än annars samt stärka den lokala och nationella vindkraftsopinionen. Utredningen påpekade att för de avtal om ersättningar som finns har överenskommelserna tagits fram genom förhandlingar i varje enskilt fall. En reglering av ekonomisk ersättning ligger i linje med utredningens övergripande mål om att öka förutsebarheten och rättssäkerheten i vindkraftsprövningen. Utredningen framhöll därutöver att det är viktigt att ett ersättningssystem utformas så att det blir enkelt och effektivt. Ersättningen bör helst gå både till organisationer som företräder lokala organisationer och till berörda kommuner. Mot denna bakgrund bedömde utredningen att ett system för ekonomisk ersättning till kommuner eller lokalsamhällen bör utarbetas för att kompensera dem vars omgivning påverkas av vindkraftsutbyggnad. Som redovisats ovan lade regeringen fram ett vindkraftspaket för att snabba på utbyggnaden av billig och grön el i . Utöver lagförslaget som redovisas ovan består paketet av ytterligare tre beslut, bl.a. kommittédirektiv (dir. 2022:27) för en utredning om stärkta incitament till kommuner och lokalsamhällen för utbyggd vindkraft. En särskild utredare ska lämna förslag som stärker kommunernas incitament att medverka till utbyggnad av vindkraft för att klara klimatomställningen och den ökade elektrifieringen av samhället. – lämna förslag till system för att kompensera dem vars omgivning påtagligt påverkas av vindkraftsutbyggnad – lämna förslag för att ge kommunerna stärkta incitament att medverka till utbyggd vindkraft – redovisa möjliga insatser, utöver stärkta incitament, som stärker kommunernas förmåga att stödja utbyggnad av vindkraften – säkerställa att förslagen inte påverkar skatteområdet – lämna nödvändiga författningsförslag. Uppdraget ska redovisas . framhåller i sitt yttrande (yttr. 2021/22:NU4y) över lagförslaget att det vid ett flertal tidigare tillfällen, senast (bet. 2021/22:NU11), har avstyrkt förslag om att införa olika system för ersättning till de områden och regioner där vindkraft etableras. Därtill noterar näringsutskottet att regeringen har tillsatt den utredning om att stärka incitamenten för utbyggd vindkraft som aviseras i propositionen, och att utredningen ska redovisa sitt uppdrag . Utredningen ska bl.a. lämna förslag dels till system för att kompensera dem vars omgivning påtagligt påverkas av vindkraftsutbyggnad, dels för att ge kommunerna stärkta incitament att medverka till utbyggd vindkraft. Mot den bakgrunden ser näringsutskottet ingen anledning för att vidta några åtgärder med anledning av förslagen i motionerna och föreslår därmed att miljö- och jordbruksutskottet avstyrker de nämnda motionsyrkandena. I näringsutskottets yttrande finns fyra avvikande meningar (S, C, V, KD, MP) och två särskilda yttranden (SD, MP). Som utskottet anför ovan ser utskottet brister i det lagförslag som regeringen överlämnat till . I sitt ställningstagande hänvisar utskottet bl.a. till att lagstiftningsförslaget tagits fram på fel sätt och i fel ordning: regeringen borde först ha klargjort formerna för ersättning innan ett förslag om ny reglering av det kommunala ställningstagandet presenterades. Utskottet noterar den utredning som tillsatts i fråga om former för ersättning, och utskottet förutsätter att regeringen återkommer till när utredningsarbetet är klart. Utskottet vill inte föregå frågans fortsatta beredning och lämnar således motionerna 2021/22:4636 (V), 2021/22:4657 (C) yrkande 2 i denna del och 2021/22:4661 (KD) yrkande 2 utan vidare åtgärd. Stärkta incitament för kommuner Av samma skäl som anförs ovan anser utskottet att motionsyrkanden om incitament för att öka acceptansen för vindkraftsetableringar inte bör motivera något initiativ från sida. Utskottet påminner om att den utredning som pågår även ska lämna förslag på hur incitamenten för kommuner att tillstyrka vindkraftsetablering kan stärkas. Med hänvisning till det utredningsarbete som pågår avstyrker utskottet motionerna 2021/22:4657 (C) yrkande 2 i denna del och 2021/22:4661 (KD) yrkande 3. Kommunalt inflytande över vindkraftsetableringar Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om kommunalt inflytande över vindkraftsetableringar. Jämför reservation 6 (V) och 7 (KD). I ett antal yrkanden från den allmänna motionstiden framhålls betydelsen av kommunalt inflytande över vindkraftsetableringar. I kommittémotion 2021/22:4195 av m.fl. (KD) yrkande 17 uppmärksammas vikten av att bevara kommunernas vetorätt mot vindkraftsetableringar. Motionärerna anser att vindkraftsvetot ska bevaras och att en fortsatt utbyggnad av vindkraften ska ske efter den lokala nivåns önskemål och förutsättningar. Liknande förslag framförs i ett antal ytterligare motionsyrkanden. I motion 2021/22:2402 av (M) framhålls betydelsen av att det kommunala vetot i fråga om vindkraftsetableringar ska finnas kvar. Likaså i motion 2021/22:3772 av (M) tydliggörs vikten av att värna det kommunala vetot för vindkraftsetablering. Enligt motion 2021/22:3584 av (M) måste regeringen säkerställa att närboende ska ha ett avgörande inflytande i fråga om huruvida en vindkraftsanläggning ska byggas eller inte. Motionären anför i motion 2021/22:3586 att vindkraft dessutom bör etableras på sådant sätt att det sker med lokal acceptans, utan negativ inverkan på närmiljön och med tydlig klimatnytta. Ett liknande förslag om att vindkraft endast ska etableras på sådant sätt att det sker med lokal acceptans och utan negativ inverkan på närmiljön finns i motion 2021/22:3428 av (M) yrkande 1. På motsatt sätt föreslås det i kommittémotion 2021/22:3199 av m.fl. (V) yrkande 11 att regeringen återkommer med förslag på hur möjligheten till kommunalt veto mot vindkraft avskaffas. Motionärerna vill underlätta utbyggnaden av vindkraft, och de ser det kommunala vetot där kommuner har rätt att stoppa vindkraftsprojekt som ett stort hinder som ofta leder till orimliga situationer. Även enligt motion 2021/22:3070 av m.fl. (S) yrkande 2 bör regeringen verka för en översyn av kraven för vindkraftsetableringar på land. Enligt motionärerna är det inte rimligt att människor som bor på landsbygden inte ska ha möjlighet till påverkan vid industrietableringar. Som redovisas ovan föreslår regeringen att kommunen på begäran ska ta ställning till om en viss plats kan tas i anspråk för vindkraft eller inte. En begäran om kommunens ställningstagande ska innehålla en karta som utvisar det mark- eller vattenområde som är avsett att tas i anspråk samt uppgifter om det högsta antalet vindkraftverk och deras högsta höjd. Kommunens ställningstagande ska motiveras och lämnas från det att en begäran har kommit in. Regeringen föreslår vidare att kommunens ställningstagande ska utgöra en processförutsättning för tillståndsprövningen. Regeringen redovisar att den absoluta majoriteten av remissinstanser, bl.a. de flesta kommunerna och länsstyrelserna, anför att kommunerna även i fortsättningen bör ha ett betydande inflytande över lokaliseringen av vindkraft. Majoriteten av remissinstanserna är dessutom positiva till att kommunens ställningstagande tidigareläggs i processen. Kompletterande uppgifter och tidigare behandling Som redovisats ovan infördes den kommunala tillstyrkan, dvs. i praktiken en form av kommunalt veto för vindkraft, 2009 för att inte kommunernas inflytande över planeringen av mark och vatten i kommunen skulle minska för kraftigt när vindkraft som omfattas av tillstånd enligt inte längre skulle prövas enligt . Enligt gällande rätt behöver kommunerna inte motivera sina beslut om tillstyrkan och besluten kan inte överklagas av andra än kommunmedlemmar och då endast i begränsad utsträckning i fråga om lagligheten. Vidare har kommunen enligt dagens regelverk inget krav på sig att hantera en förfrågan om tillstyrkan, och den har möjlighet att ändra sitt beslut även sent i processen. I utredningen (SOU 2021:53) analyserades effekterna av att upphäva bestämmelsen om tillstyrkan samt alternativa lösningar för ett fortsatt starkt kommunalt inflytande över vindkraftsplaneringen. Utredningen framhöll att det troligtvis vore möjligt, ur ett rättsligt perspektiv, att upphäva den kommunala tillstyrkan utan att ersätta den med någon annan modell för kommunalt inflytande över vindkraft. Det vore dock enligt utredningen inte lämpligt; det skulle utgöra en stor inskränkning av det kommunala självstyret och dessutom riskera att påverka vindkraftsopinionen i negativ riktning både lokalt och nationellt. I utredningens direktiv ingick s.k. tidig tillstyrkan samt en återgång till prövning enligt som möjliga sätt att tillförsäkra kommunerna inflytande på ett annat sätt än med dagens regelverk. Utöver dessa två modeller (och olika varianter av dem) bedömde utredningen en modell med särskilda planinstrument för vindkraftsplanering och en där tidig avstyrkan ersätter tidig tillstyrkan. har behandlat förslag om det kommunala vetot vid ett antal tillfällen under innevarande mandatperiod, bl.a. i betänkande 2020/21:MJU13 Övergripande miljöfrågor. Utskottet noterade då att regeringen gett en särskild utredare i uppdrag att undersöka förutsättningarna för att upphäva bestämmelsen om tillstyrkan av vindkraftverk. I avvaktan på resultatet av denna översyn lämnade utskottet förslagen utan vidare åtgärd. Som svar på skriftlig fråga 2021/22:1075 meddelade klimat- och miljöminister bl.a. följande: har antagit målet att av elproduktionen ska vara förnybar . Vindkraftens utbyggnad är en central del av denna utveckling och för möjligheterna att nå målet. Det är därför nödvändigt att tillståndsprövningen präglas av effektivitet och förutsägbarhet. Utredningen som av den anledningen fick i uppdrag att se över och föreslå en effektiv och rättssäker tillståndsprocess för vindkraft lämnade sitt betänkande, En rättssäker vindkraftsprövning. Där föreslås bl.a. att kommunerna fortsatt ska ha rätt att säga nej till vindkraft. Betänkandet har remitterats och jag kan konstatera att det finns en utbredd förståelse bland remissinstanserna för att de nuvarande tillståndsprocesserna för vindkraftsetableringar behöver ses över, i syfte att få en mer förutsägbar och effektiv prövningsprocess. Berörda parter instämmer i utredningens bedömning att kommunerna fortsatt ska ha inflytande över mark- och vattenanvändningen i den egna kommunen. Jag ser också att huvuddelen av remissinstanserna är positiva till att en ny modell för kommunalt inflytande ersätter den befintliga och att kommunens besked ska lämnas tidigare i processen. Regeringen har just beslutat om en lagrådsremiss med förslag till regeländringar vad gäller tillstyrkan till vindkraft och avser att lämna över en proposition till . Utskottet ser positivt på att regeringen är tydlig med att kommunerna fortsatt ska ha inflytande över mark- och vattenanvändningen i den egna kommunen. Kommunens rätt till inflytande över vindkraftsetableringar ska kvarstå, men formerna för detta ska regleras. Utskottet föreslår emellertid i detta ärende att avslår regeringens lagförslag om tidigt kommunalt ställningstagande till vindkraft. Som utskottet påpekar ovan pågår det en utredning om formerna för ersättning till de som berörs av vindkraftsetableringar, och utskottet förutsätter att regeringen därefter kommer att utarbeta en ny proposition för att ta ställning till. För att inte föregå frågans fortsatta beredning avstyrker utskottet motionerna 2021/22:2402 (M), 2021/22:3070 (S) yrkande 2, 2021/22:3199 (V) yrkande 11, 2021/22:3428 (M) yrkande 1, 2021/22:3584 (M), 2021/22:3586 (M), 2021/22:3772 (M) och 2021/22:4195 (KD) yrkande 17. Tidigt kommunalt ställningstagande, punkt 1 (S, V, MP) av (MP), (S), (S), (S), (V), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: antar regeringens förslag. Därmed bifaller proposition 2021/22:210 och avslår motionerna 2021/22:4647 av m.fl. (SD), 2021/22:4657 av m.fl. (C) yrkande 1, 2021/22:4661 av m.fl. (KD) yrkande 1, 2021/22:4664 av m.fl. (M) och 2021/22:4665 av m.fl. (L). Vi anser att av de skäl som framförs i propositionen bör anta regeringens förslag till lag om ändring i . Vi anser därmed att bör bifalla regeringens proposition och avslå motionsyrkandena. Ledamöterna från Socialdemokraterna och utvecklar skälen till detta ställningstagande i var sitt särskilt yttrande. Ekonomisk kompensation, punkt 2 (SD, KD) av (SD), (SD), (SD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4661 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2021/22:4636 av m.fl. (V) och 2021/22:4657 av m.fl. (C) yrkande 2 i denna del. Vindkraftverk har under en följd av år skapat djupa klyftor mellan människor ute i landets kommuner. Vartefter vindkraftverken blir större och större kan vi förvänta oss än mer av dessa konflikter. Dagens system där berörda inte har någon rätt till kompensation för den störning som de kan drabbas av, bl.a. sjunkande fastighetsvärde, gör att fastighetsägare av självbevarelsedrift gör allt som står i deras makt för att förhindra projektet. Vi vill att det i , som det redan har gjorts i bl.a. , tas fram tydliga regler för hur de fastighetsägare som berörs av vindkraftverk ska skyddas. Regeringen behöver vidta åtgärder för att ta fram ett system för kompensation för de fastighetsägare som påverkas av vindkraftsetablering. Ekonomisk kompensation, punkt 2 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4657 av m.fl. (C) yrkande 2 i denna del och 2021/22:4636 av m.fl. (V) och 2021/22:4661 av m.fl. (KD) yrkande 2. Klimatomställningen kommer att kräva mer el, och prognoser visar att efterfrågan på elenergi kan fördubblas . Det kräver att vi skapar rätt förutsättningar för att kraftigt öka svensk elproduktion. För att möta ett ökande elbehov kommer en ökad andel vindkraft att vara central, och har stor potential att öka andelen vindkraft ytterligare. En reform av det kommunala vetot i fråga om vindkraftsetableringar måste emellertid inkludera nya ersättningsformer till markägare och närboende. Våra nordiska grannländer har betydligt generösare ersättningssystem lokalt för den som får en etablering hos sig. Regeringen bör skyndsamt återkomma till med ett förslag som inkluderar nya ersättningsformer för markägare och närboende vid en vindkraftsetablering. Ekonomisk kompensation, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4636 av m.fl. (V) och 2021/22:4657 av m.fl. (C) yrkande 2 i denna del och 2021/22:4661 av m.fl. (KD) yrkande 2. vill öka acceptansen för vindkraft genom att lagstifta om en produktionsbaserad ekonomisk ersättning som går till de lokalsamhällen där vindkraft byggs. Det behövs bättre incitament för utbyggnad av vindkraft, både land- och havsbaserad, genom att gynna den kommun och de boende i närområdet där vindkraften ska byggas. menar därför att det i närtid behövs snabba åtgärder för att skapa bättre incitament för kommuner att säga ja till etablering av vindkraft. Till skillnad från regeringen anser inte mitt parti att ett system för kompensation till dem vars omgivning påtagligt påverkas av utbyggnad bör utredas. För att möjliggöra en snabb utbyggnad av vindkraft där de som berörs även får ekonomisk kompensation behöver ett förslag skyndsamt läggas fram för . Ett sätt är att lagstifta om en vindkraftspeng där en del av varje producerad kilowattimme vid vindkraftsetablering går till den kommun där vindkraften byggs. föreslår därför att regeringen skyndsamt utformar ett förslag om en lagstadgad vindkraftspeng där en andel av varje producerad kilowattimme av vindkraften gynnar både kommunen och de boende i närområdet där vindkraften etableras. Stärkta incitament för kommuner, punkt 3 (C, KD) av (C), (C) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4657 av m.fl. (C) yrkande 2 i denna del och 2021/22:4661 av m.fl. (KD) yrkande 3. Utredningen rättssäker vindkraftsprövning (SOU 2021:53) bekräftar att en majoritet av vindkraftsansökningarna får avslag. Det är tydligt att vi behöver fler incitament för att fler ansökningar ska beviljas, och vi bedömer att det finns olika sätt att säkerställa att så sker. Regeringen har tillsatt en utredning om stärkta incitament till kommuner och lokalsamhällen för utbyggd vindkraft. Regeringen anför i propositionen att möjligheten till olika slags kompensation behöver ses över, och att även andra åtgärder som stärker kommunernas incitament att medverka till utbyggnad kan behövas. Vi anser att dessa två delar av ersättningen – ekonomisk kompensation och andra sätt att stärka incitamenten för kommuner – är ett måste för att öka acceptansen för vindkraft och minska konflikterna i de områden som kommer på förslag för vindkraftsetableringar. Det skulle även få effekten att etableringar styrs till delar av landet som är mer glesbefolkade. Vi anser därför att den nu tillsatta utredningen om ersättning till de som berörs ska titta brett på frågan. Kommunalt inflytande över vindkraftsetableringar, punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3199 av m.fl. (V) yrkande 11 och 2021/22:2402 av (M), 2021/22:3070 av m.fl. (S) yrkande 2, 2021/22:3428 av (M) yrkande 1, 2021/22:3584 av (M), 2021/22:3586 av (M), 2021/22:3772 av (M) och 2021/22:4195 av m.fl. (KD) yrkande 17. Vindkraften har störst potential för snabb utbyggnad av förnybar energi. Tekniken är välbeprövad och moderna vindkraftverk är effektiva utan att man behöver kompromissa med miljö och djurliv. vill underlätta för utbyggnaden av vindkraft på flera olika sätt, bl.a. genom regeländringar. Det kommunala vetot där kommuner har rätt att stoppa vindkraftsprojekt är ett stort hinder som ofta leder till orimliga situationer. Därför vill mitt parti avskaffa det kommunala vetot. Regeringen bör således återkomma med förslag på hur möjligheten till kommunalt veto mot vindkraft kan avskaffas. Kommunalt inflytande över vindkraftsetableringar, punkt 4 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4195 av m.fl. (KD) yrkande 17 och 2021/22:2402 av (M), 2021/22:3070 av m.fl. (S) yrkande 2, 2021/22:3199 av m.fl. (V) yrkande 11, 2021/22:3428 av (M) yrkande 1, 2021/22:3584 av (M), 2021/22:3586 av (M) och 2021/22:3772 av (M). är positiva till vindkraft, men vindkraftsetableringar måste ske på lokalbefolkningens villkor. Utbyggnaden av vindkraft måste ske i samarbete och samverkan med människor som själva bor i de områden där vindkraften byggs. Utbyggnad av vindkraftsparker möter ofta ett allt starkare lokalt motstånd. Det krävs många nya vägar genom skog, ljudmiljön påverkas för både människor och djur och den visuella miljön förändras . Utredningen rättssäker vindkraftsprövning (SOU 2021:53) överlämnade sitt betänkande . Trots titeln på utredningen har frågan om den lokala demokratins betydelse inte blivit besvarad på ett tillfredsställande sätt. Det finns skäl att känna oro för den fortsatta processen om man vill värna den lokala demokratin och medbestämmandet. bör därför tillkännage för regeringen att det kommunala vetot mot vindkraft ska bevaras och att en fortsatt utbyggnad av vindkraften ska ske enligt den lokala nivåns önskemål och förutsättningar. Tidigt kommunalt ställningstagande, punkt 1 (S) (S), (S), (S), (S) och (S) anför: Som framgår ovan reserverar vi oss mot utskottets förslag om att ska avslå regeringens proposition. Utöver vad som framförs i reservationen vill vi i detta särskilda yttrande framföra följande: Syftet med regeringens proposition 2021/22:210 Tidigt kommunalt ställningstagande till vindkraft är att förtydliga regleringen av kommunens ställningstagande till vindkraft.