bet · H901KU26 · 2022-02-18 00:00:00 — Vid val till är landet indelat i 29 valkretsar som framgår av 4 kap 2 § vallagen (2005:837). Enligt 4 kap. 16 § första stycket ska varje kommun delas in i geografiska röstningsområden (valdistrikt). Enligt 5 kap. 4 § andra stycket vallagen ska de som inte är folkbokförda på någon fastighet eller inte är folkbokförda här i landet tas upp i röstlängden för det valdistrikt inom vilket de senast var folkbokförda. Finns det inte någon uppgift om folkbokföring så att de kan hänföras till ett visst valdistrikt men däremot en uppgift om i vilken kommun som de senast varit folkbokförda, bestämmer i vilken röstlängd de ska tas upp. beslutade regeringen att ge en parlamentariskt sammansatt kommitté i uppdrag att bl.a. överväga och lämna förslag till åtgärder som kan bidra till att förenkla för utlandssvenskar att delta i riksdagsval och val till och därmed även öka valdeltagandet bland utlandssvenskar (dir. 2020:30). Bakgrunden till detta var bl.a. ett tillkännagivande som gjort efter förslag från utskottet, se nedan. Kommittén tog sig namnet valutredning. I sitt slutbetänkande , Säkerhet och tillgänglighet vid val (SOU 2021:96), föreslår kommittén att bestämmelserna i vallagen ändras så att utlandssvenskar som fallit ur röstlängden ska kunna återupptas i röstlängden genom att avge en förtidsröst i . ska lägga till dessa väljare i röstlängden. För dessa väljare ska ett adresskort användas vid röstmottagningen i stället för ett röstkort. För att ytterligare underlätta för utlandssvenskar att använda sin rösträtt föreslår utredningen att kravet på en registrerad utlandsadress i folkbokföringen tas bort, som en anmälan om ny adress i utlandet som lämnas in utan att någon uttrycklig anmälan görs om att återupptas i röstlängden alltid ska anses som en anmälan om att återupptas i röstlängden. Vidare föreslås att – om möjligt – underrättar de väljare som lämnar in en anmälan om att återupptas i röstlängden eller en anmälan om ny utlandsadress, att anmälan är mottagen och hanterad samt vilket datum anmälningen registrerats. På så sätt får väljaren information om datum för den nya tioårsperioden i röstlängden och när det är dags att lämna in en ny anmälan. För att säkerställa utlandssvenskarnas kunskaper om rösträtt och röstningsmöjligheter föreslår utredningen att får i uppdrag att fördjupa informationen till utlandssvenskarna. Betänkandet bereds inom . I rapporten från valen 2018 anför att den enda bestämmelse som reglerar var någonstans röstmottagning i utlandet ska ske är 7 kap. 1 § vallagen, där det anges att efter samråd med () bestämmer hos vilka utlandsmyndigheter det ska finnas röstningslokaler. I praktiken är beroende av utlandsmyndighetens eller bedömning av var det är lämpligt att ha röstmottagning. Dock saknas reglering om röstning vid konsulat och andra lokaler som utlandsmyndigheterna använder som röstningslokaler. anser att regelverket behöver förtydligas när det gäller utlandsmyndigheternas och ansvar för förtidsröstningen i utlandet och att gällande bestämmelser uppfylls. Vidare anförs i rapporten att nya skärpta regler om bl.a. tillgänglighet, minst två utbildade röstmottagare och avskärmning av valsedlar i kombination med ett ökat antal röstande vid röstmottagning i utlandet ställer högre krav på utlandsmyndigheterna när det gäller exempelvis lämpliga röstmottagare och lokaler för röstmottagning. Utlandsmyndigheterna har i flera fall inte kunnat ha röstmottagning på orter där de tidigare haft det på grund av kravet på minst två röstmottagare. Enligt bedömning har det ökade behovet av röstmottagare gjort att en betydande andel av röstmottagarna inte har haft tillräckliga kunskaper i det svenska språket, vilket har gjort vikten av tillgång till handledning, utbildning och manualer på engelska ännu större än vid tidigare val. Vidare anför att flera utlandsmyndigheter och även väljare har beskrivit situationer där det höga och ibland oväntade trycket av antalet röstande har gjort att ordningen vid röstningslokalen inte kunnat upprätthållas på ett önskvärt sätt. Exempel på detta är långa väntetider, valsedlar som saknats och svårigheter med att skydda valhemligheten. På vissa håll börjar en gräns nås för vad som är möjligt att ordna i ambassaders och konsulats egna lokaler. Detta skulle kunna leda till färre röstmottagningsställen och därmed sämre tillgänglighet för väljare att rösta i en röstningslokal i utlandet. anför också att utlandssvenskar som inte har anmält sig till röstlängden inte automatiskt tas upp i röstlängden och följaktligen inte kan rösta på plats i . Det skulle underlätta röstandet för utlandssvenskar om anmälan till röstlängden kunde göras även när en person befinner sig i i samband med ett val. föreslår att en utlandssvensk som fallit ur röstlängden ska kunna anmäla sig till röstlängden när det är kvar till val på annat sätt än genom att rösta från utlandet. Lämpligen kunde det göras genom en särskild anmälan till . Vidare anser att utlandsmyndigheterna och bör få ansvar för att röstmottagningen vid utlandsmyndigheterna uppfyller vallagens krav på förtidsröstning, däribland god tillgänglighet och minst två utbildade röstmottagare. Frågan om elektroniska röstningsförfaranden behandlades av utskottet och 2008 samt i förenklad ordning . I betänkande 2005/06:KU9 anslöt sig utskottet till regeringens bedömning i proposition 2004/05:163, dvs. att det då inte fanns något underlag för att införa möjligheter till elektroniska röstningsförfaranden vid allmänna val. I betänkande 2007/08:KU18 vidhöll utskottet sin tidigare uppfattning att det då inte finns något underlag för att införa möjligheter till elektroniska röstningsförfaranden vid allmänna val. ansåg utskottet att det vore värdefullt att i ett lämpligt sammanhang utreda möjligheterna att införa ett elektroniskt röstningsförfarande i vallokaler och röstningslokaler (bet. 2010/11:KU28). Vid en eventuell elektronisk röstning borde enligt utskottet generellt gälla samma principer som för traditionell röstning med pappersvalsedlar. Däri ligger bl.a. att avkall inte får göras på den grundläggande principen om valhemlighet. Även i övrigt måste kraven på säkerhet och kontrollrutiner enligt utskottet ställas högt så att valens giltighet inte kan sättas i fråga, utan förtroendet för valsystemet och demokratin bibehålls eller än hellre stärks. Utskottet föreslog att skulle tillkännage för regeringen vad utskottet anförde om utredning av vissa vallagsfrågor, bl.a. frågan om elektronisk röstning. biföll utskottets förslag (rskr. 2010/11:293). avstyrkte utskottet motionsyrkanden om elektroniska röstningsförfanden (bet. 2015/16:KU14). Utskottet anförde följande: Som utskottet uttalat tidigare måste kraven på säkerhet och kontrollrutiner vid en eventuell elektronisk röstning ställas högt så att valens giltighet inte kan ifrågasättas utan förtroendet för valsystemet och demokratin bibehålls eller än hellre stärks. Detsamma bör gälla eventuella försök med e-röstning. vill utskottet understryka att digitaliseringsprocessen är en väsentlig del av den rådande samhällsutvecklingen och att digitaliseringen förmodligen kommer att öka . En sådan utveckling är i så fall sannolik även för röstningsförfarandet, men det förutsätter ytterligare utredning och analys kring bl.a. tillvägagångssätt, kostnader, skydd för den personliga integriteten samt olika försöksalternativ. Utskottet ser ingen anledning att ställa sig bakom något tillkännagivande om försök med e-röstning. Utskottet föreslår att motionerna avslås. I samma betänkande avstyrkte utskottet också motionsyrkanden om att öka valdeltagandet bland utlandssvenskar. Utskottet anförde följande: Utskottet vill framhålla att det är viktigt att alla röstberättigade som vill utnyttja sin rösträtt också har goda förutsättningar att göra det. Utskottet noterar med tillfredsställelse att anser att röstmottagning utomlands är en högt prioriterad fråga. har uttalat att särskilda åtgärder bör vidtas för att öka valdeltagandet bland utlandssvenskar. Samtliga svenska utlandsmyndigheter och honorära konsulat bör enligt utredningen vara öppna för röstmottagning åtminstone före valet samt lördagen före valet. Svenska utlandsmyndigheter och honorära konsulat bör enligt också aktivt och informera om möjligheten att rösta samt om kravet att registrera sig i röstlängden för den som flyttat eller varit borta . I avvaktan på den pågående beredningen av betänkande anser utskottet inte att det finns skäl att göra något av de tillkännagivanden som föreslås i motion 2015/16:2498 yrkande 1–4, vilka därför avstyrks. föreslog utskottet ett tillkännagivande om åtgärder för att öka valdeltagandet bland utlandssvenskar (bet. 2016/17:KU22). Utskottet anförde att valsystemet och förutsättningarna för röstning är av stor betydelse för det svenska demokratiska styrelseskicket. Det var därför viktigt att både ansvariga myndigheter och den lagstiftande församlingen är lyhörda för de synpunkter som framförs från väljare om brister och förbättringsmöjligheter i fråga om hur valen genomförs. har i sitt betänkande uppmärksammat att valdeltagandet bland utlandssvenskar är särskilt lågt. Vidare anförde utskottet att det låga valdeltagandet kan ha många orsaker. I de delar det beror på sådana hinder som står inom myndigheternas och lagstiftarens makt att undanröja är det också rimligt att så sker, ansåg utskottet. Utskottet anförde vidare att en ökad tillgänglighet i form av ändrade öppettider sannolikt skulle leda till ett högre valdeltagande. Öppettiderna för röstning på svenska ambassader och konsulat, inte minst öppethållandet och , borde därför inför kommande val förbättras. Ett högt valdeltagande bland utlandssvenskar borde enligt utskottet vara en prioriterad uppgift för utlandsmyndigheterna. Vidare borde utlandssvenskar ges bättre information om reglerna för att rösta, bl.a. om att en utlandssvensk behöver anmäla sig för att finnas kvar i röstlängden. Eftersom dessa förbättringsåtgärder kunde genomföras utan lagändringar ansåg utskottet inte att det fanns skäl att avvakta beredningen av betänkande. Vidare anförde utskottet att en utlandssvensk som vill rösta i måste ha ett dubblettröstkort. Det går inte att brevrösta från . Snäva tidsramar kan försvåra för utlandssvenskar som vill rösta, men som reser till innan brevröstningsmaterial finns tillgängligt. Det fanns därför enligt utskottet skäl att utreda huruvida det borde bli möjligt för utlandssvenskar att under vissa förutsättningar kunna brevrösta även från . röstade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 2016/17:200–201). avstyrkte utskottet ett motionsyrkande om valdeltagandet bland utlandssvenskar (bet. 2018/19:KU25). Utskottet anförde följande: , som bl.a. tar upp frågor om utlandssvenskars röstning, bereds inom . Utskottet förutsätter att regeringen fortsätter arbetet med att förbättra kunskapen om förutsättningarna för deltagande i val för utlandssvenskar. Utskottet finner inte skäl för att nu ta något initiativ till ytterligare åtgärder. Utskottet noterar att valutredning föreslår förändringar när det gäller utlandssvenskars röstning. Utredningens förslag bereds inom . Utskottet förutsätter att regeringen fortsätter arbetet med att förbättra förutsättningarna för deltagande i val för utlandssvenskar och finner inte skäl för att ta något initiativ i frågan. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om valkretsar. I motionerna 2020/21:2296 och 2021/22:1891 föreslår (M) att man ser över möjligheten att återinföra namnet på valkretsen läns östra. (M) har samma förslag i motionerna 2020/21:3579 och 2021/22:3095. Enligt 3 kap. 5 § regeringsformen är riket för val till indelat i valkretsar. I 4 kap. 2 § vallagen (2005:837) anges vilka valkretsar landet är indelat i vid val till . Valkretsarna motsvarar till största delen länen. För , och gäller dock en annan indelning. utgör en valkrets och övriga en annan. I finns fyra valkretsar, nämligen kommun, läns västra valkrets, läns södra valkrets och läns norra och östra valkrets. I finns fem valkretsar, nämligen samt läns västra, norra, södra och östra valkretsar. Frågan om byte av namn på valkretsen läns östra har behandlats av utskottet , bl.a. i betänkande 2010/11:KU28, då utskottet avstyrkte förslaget. I betänkande 2015/16:KU14 vidhöll utskottet sin tidigare inställning och avstyrkte de aktuella motionerna. I betänkande 2016/17:KU22 avstyrkte utskottet i förenklad ordning motionsyrkanden om namn på valkretsar. I betänkande 2018/19:KU25 avstyrkte utskottet motionsyrkanden om namn på valkretsar. Utskottet ansåg liksom tidigare att det inte fanns skäl för att ta något initiativ till en översyn av namnen på valkretsarna. avstyrkte utskottet sådana yrkanden efter förenklad beredning (bet. 2019/20:KU12). Utskottet vidhåller sitt tidigare ställningstagande och avstyrker motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om personval. Jämför reservation 5 (L). m.fl. (L) föreslår i kommittémotion 2020/21:3267 yrkande 2 i denna del och i kommittémotion 2021/22:3388 yrkande 8 i denna del en översyn av personvalssystemet. Motionärerna anför att personvalssystemet har funnits och att tiden är mogen att göra en bredare översyn av systemet. Utgångspunkten ska enligt motionärerna vara att personvalssystemet ska behållas, men översynen bör i övrigt ske förutsättningslöst. Några tänkbara alternativ som skulle kunna prövas i en sådan utredning kan vara att sänka procentspärren för personkryss eller att ge väljare möjligheten att avge flera personröster. I motion 2020/21:3510 av (M) föreslås ett förändrat valsystem där väljarnas makt att utse folkvalda stärks. Motionären anser att kandidaterna bör skrivas ut i bokstavsordning eller annan slumpmässig ordning för att väljarna sedan ska utse vilka av partiernas kandidater som ska representera dem i beslutande församlingar. Ett förändrat valsystem där samtliga folkvalda är personvalda skulle stärka demokratin, menar motionären. (M) föreslår i motion 2020/21:3632 att vallagen ses över för att ge möjlighet för väljarna att både kunna kryssa och stryka kandidater på valsedlarna. I motion 2020/21:1514 av (L) föreslås att spärrarna i personvalet till avskaffas (yrkande 1), att spärrarna i personvalet till kommunfullmäktige avskaffas (yrkande 2), att spärrarna i personvalet till regionfullmäktige avskaffas (yrkande 3) och att personvalsspärrarna till slopas (yrkande 4). Likadana yrkanden finns i motion 2021/22:2343 av (L) yrkandena 1–4. Enligt 3 kap. 1 § regeringsformen utses genom fria, hemliga och direkta val. Vid ett sådant val genomförs röstning på parti med möjlighet för väljarna att lämna särskild personröst. Grundlagsregleringen gäller endast val till , men principen regleringen ger uttryck för gäller även för övriga allmänna val (prop. 1993/94:115 s. 11). Personvalsmodellen påverkar inte mandatfördelningen mellan partierna utan endast platsfördelningen inom ett parti. Syftet med personvalsinslaget är dels att väljarna ska ges bättre möjlighet att påverka vilka som ska representera dem, dels att förstärka kontakterna mellan väljare och valda. För att göra en avvägning mellan partiernas och väljarnas inflytande över vilka kandidater som ska bli valda på de mandat som partiet har vunnit i valkretsen har det införts en spärr för personrösterna. I riksdagsvalet gäller att personrösterna ska motsvara av partiets röster i valkretsen. Bestämmelser om hur ledamöter ska utses finns i 14 kap. vallagen. Enligt 9 § första stycket ska ordningen mellan kandidaterna, när det gäller riksdagsvalet, i första hand bestämmas på grundval av storleken på varje kandidats personliga röstetal. Personligt röstetal ska fastställas bara för en kandidat som fått särskilda personröster som motsvarar av partiets röstetal i valkretsen. Kan inte ett tillräckligt stort antal ledamöter utses på grundval av ett personligt röstetal ska ordningsföljden mellan återstående kandidater bestämmas genom att jämförelsetal beräknas på ett sätt som närmare anges i 10 §. I 11 § finns bestämmelser om dubbelvalsavveckling vid riksdagsval. Där framgår bl.a. att kandidater som har fått mandat i fler än en valkrets eller för mer än ett parti ska tillträda det mandat för vilket deras personliga röstetal är störst i förhållande till antalet röster för partiet. Vid val till region- och kommunfullmäktige gäller enligt 14 kap. 13 § vallagen att personligt röstetal ska fastställas bara för kandidater som fått särskilda personröster motsvarande av det antal röster som partiet fått i valkretsen, dock minst vid val till regionfullmäktige: 100 röster vid val till kommunfullmäktige: 50 röster. avstyrkte utskottet motionsyrkanden om andra spärrgränser och om att ta bort spärrgränser för personvalen med hänvisning till att utrett frågan (bet. 2009/10:KU19). vidhöll utskottet sin tidigare uppfattning när det gällde spärrgränser för personval (bet. 2010/11:KU3). Med hänvisning till att frågor om personval har övervägts i och att utredningens överväganden om spärrgränser medfört en lagändring såg utskottet inte heller i övrigt anledning till en översyn av personvalet. Därefter har utskottet vidhållit sin uppfattning (bet. 2015/16:KU13, 2016/17:KU22 och 2017/18:KU35). I betänkande 2018/19:KU25 ansåg utskottet liksom tidigare att det inte fanns skäl för att ta något initiativ för att ändra bestämmelserna om personval. Företrädare för Liberalerna reserverade sig. avstyrktes liknande yrkanden efter förenklad beredning (bet. 2019/20:KU12). Utskottet finner liksom inte skäl för att ta något initiativ för att ändra bestämmelserna om personval och avstyrker därför motionsyrkandena. Väljare med synnedsättning eller annan funktionsnedsättning Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om väljare med synnedsättning eller annan funktionsnedsättning. Jämför särskilt yttrande 1 (C) och 2 (L). I partimotion 2021/22:3509 av m.fl. (C) föreslås att får i uppdrag att genomföra en översyn av tillgängligheten i vallokaler och genomföra insatser för att säkerställa valhemligheten för personer med funktionsnedsättningar (yrkande 32) och att myndigheterna i samband med allmänna val ska erbjuda mer och bättre information på lättläst svenska och för personer med nedsatt syn och hörsel (yrkande 33). m.fl. (L) föreslår i kommittémotion 2020/21:3432 yrkande 5 att valhemligheten säkerställs för väljare med funktionsnedsättning. I motion 2020/21:120 av föreslås att teknik utvecklas som gör det möjligt för väljare med synnedsättning att göra personval utan att behöva anlita någon annan. Ett likadant yrkande finns i motion 2021/22:142 av (SD). I 4 kap. 20 § vallagen anges att varje kommun ska se till att det finns lämpliga lokaler som kan användas som vallokaler och som i fråga om lokalisering, tillgänglighet och öppethållande ger väljarna goda möjligheter att rösta. Enligt 7 kap. 3 § andra stycket vallagen ska väljare som på grund av funktionsnedsättning eller liknande inte själva kan göra i ordning sina röster på begäran få hjälp med detta av röstmottagarna i den utsträckning som behövs. En sådan väljare får också anlita någon annan person som hjälper honom eller henne vid röstningen. I 3 a § anges att väljare som på grund av sjukdom, funktionsnedsättning eller ålder inte själva kan ta sig till ett röstmottagningsställe får om de begär det lämna sina valsedlar till ambulerande röstmottagare. Vidare gäller enligt 7 kap. 4 § första stycket vallagen att väljare som på grund av sjukdom, funktionsnedsättning eller ålder inte själva kan ta sig till ett röstmottagningsställe får lämna sina valsedlar där genom bud. I 40 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) anges det att sekretess gäller för uppgift om hur en väljare har röstat vid val enligt vallagen och som – framkommit då biträde lämnats åt väljaren vid röstningen, eller – framgår av innehållet i ett avgivet valkuvert som inte har öppnats för rösträkning enligt bestämmelserna i 11 och 12 kap. samma lag. Enligt 8 § samma kapitel inskränker den tystnadsplikt som följer av bl.a. 40 kap. 1 § rätten enligt 1 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 1 och 2 §§ yttrandefrihetsgrundlagen att meddela och offentliggöra uppgifter. beslutade att det i vallagen ska införas en ny bestämmelse – 8 kap. 2 a § (prop. 2021/22:52, bet. 2021/22:KU6, rskr. 2021/22:114). Enligt den nya bestämmelsen ska väljare som på grund av funktionsnedsättning eller liknande inte själva kan ta sina valsedlar på den avskärmade plats där valsedlarna finns utlagda, på begäran få hjälp med detta av röstmottagarna i den utsträckning som behövs. En sådan väljare får också anlita någon annan person som hjälper honom eller henne med detta. Den nya bestämmelsen tillämpas första gången vid ordinarie val till , regionfullmäktige och kommunfullmäktige 2022. tillkännagav på förslag av utskottet för regeringen att det bör införas bestämmelser om att en röstmottagare ska vara närvarande när en väljare får biträde vid röstningen eller med att ta sina valsedlar bakom avskärmningen, men att en utvärdering vid valen 2022 först bör genomföras (bet. 2021/22:KU6, rskr. 2021/22:114). lämnade valutredning (kommittén) sitt slutbetänkande Säkerhet och tillgänglighet vid val (SOU 2021:96). I slutbetänkandet anförs att det i kontakter som kommittén haft med organisationer som företräder personer med funktionsnedsättningar har framhållits att det finns svårigheter för deras väljargrupper att kunna utnyttja sin rösträtt som inte bara handlar om lokalernas fysiska tillgänglighet utan också om andra delar av röstningsförfarandet, t.ex. information om röstningsförfarandet anpassad till väljargrupper med skilda funktionsnedsättningar och utbildning för röstmottagare för att på bästa sätt kunna hjälpa dessa väljargrupper. Det finns därför, enligt kommitténs mening, skäl för att höja ambitionsnivån genom en bestämmelse i vallagen som tydliggör att tillgänglighet omfattar inte bara lokalernas beskaffenhet utan också röstningsförfarandet och informationen till väljarna. Den föreslagna bestämmelsen avser generellt verkande åtgärder som kommunerna kan vidta för att alla väljare ska ges så jämbördiga förutsättningar som möjligt att kunna utnyttja rätten att rösta i val- och röstningslokaler. För att underlätta arbetet med tillgänglighet inom valadministrationen föreslår utredningen att får i uppdrag att ta fram och upprätthålla en vägledning med samlade regler och rekommendationer för tillgänglighet vid val. Vägledningen ska utarbetas i samverkan med både organisationer som företräder personer med funktionsnedsättningar och med Myndigheten för delaktighet och i samråd med Kommuner och Regioner. För att ytterligare stärka informationen om tillgänglighet föreslår kommittén att ska samla in röstmottagningsställenas tillgänglighetsstatus och när och hur väljare kan begära ambulerande röstmottagare samt tillhandahålla informationen på myndighetens webbplats. Det ska vidare finnas en upplysning på väljarnas röstkortsförsändelse att de kan vända sig till kommunen för information om lokalernas tillgänglighet samt om när och hur man kan begära ambulerande röstmottagare. Varje kommun ska enligt förslaget senast före valdagen meddela var och när röstmottagningen kan ske inom kommunen samt uppgifter om lokalernas tillgänglighet. Vidare anförs i betänkandet att ett problem med det nuvarande valförfarandet för väljare med synnedsättning rör ordningen för att lämna en särskild personröst och hur den förhåller sig till rätten att rösta med bibehållen valhemlighet. En väljare som vill personrösta ska som regel på valsedeln ange detta i ett markerat utrymme intill den kandidat som den helst vill se vald. I vissa fall är det även möjligt att personrösta genom att skriva till en kandidat på valsedeln. För att lämna en särskild personröst kan personer med synnedsättning därför behöva hjälp för att kunna göra i ordning sin röst. Det innebär att valhemligheten måste röjas för den som hjälper till.