bet · H901NU21 · 2022-05-13 00:00:00 — prövar företagens ansökningar om nätkoncession mot reglerna i ellagen (1997:857). Frågan om vilken teknik som lämpligen bör användas för en given ledning och i vilken sträckning den ska dras måste avgöras i varje enskilt fall utifrån aktuella omständigheter och möjligheter, och bedömas mot hur ledningen påverkar sin omgivning. Berörda markägare har rätt att komma till tals i planerings- och ansökningsprocessen. Regeringen anser att den nuvarande regleringen på ett ändamålsenligt sätt ger markägare skydd och möjlighet att uttrycka sina synpunkter på en verksamhet som det finns nödvändiga verktyg för att kunna bygga ut samhällsviktig infrastruktur. behandlade civilutskottet motioner om ersättningar till markägare vid intrång i fastigheter, bl.a. sådana som gällde s.k. ledningsintrång (bet. 2020/21:CU11). I betänkandet redogjorde civilutskottet för de ändamål för vilka expropriation kan användas samt vilka ersättningsregler som gäller. Vidare återgavs innehållet i den s.k. som lämnade sitt betänkande Högre ersättning vid mastupplåtelser (SOU 2012:61). Utredningen hade haft i uppdrag att föreslå en ordning för vinstfördelning vid expropriation och andra sådana förfoganden. Med vinstfördelning avses en särskild ersättning till den fastighetsägare vars fastighet tas i anspråk för vinstdrivande verksamhet. Enligt vad civilutskottet anförde bereddes denna utredning alltjämt inom . avstyrkte samtliga av de aktuella yrkandena. I sitt ställningstagande hänvisade utskottet till de ovan nämnda nya ersättningsreglerna som infördes och till den pågående beredningen av betänkande. Utöver detta refererade utskottet till tillkännagivande med en uppmaning till regeringen att tillsätta en parlamentariskt sammansatt kommitté med uppdrag att se över och stärka det grundlagsreglerade egendomsskyddet. trädde nya bestämmelser i kraft som syftade till att stärka äganderätten i de fall expropriation eller och andra åtgärder tillämpas för att ta fastigheter i anspråk med tvång, exempelvis i samband med utbyggnad av elnät. Vidare konstaterar utskottet att genom ett tillkännagivande har uppmanat regeringen att tillsätta en parlamentarisk kommitté med uppdrag att se över och stärka det grundlagsreglerade egendomsskyddet. Beredning av tillkännagivandet pågår inom . Avslutningsvis vill utskottet även nämna att det är vanligt att markägare och den som behöver markåtkomst för att bygga exempelvis en elledning når en överenskommelse på frivillig basis och alltså utan att behöva tillämpa ersättningsreglerna i expropriationslagen. Med hänvisning till det anförda anser utskottet inte att det finns skäl att uppmana att vidta några åtgärder med anledning av de här aktuella motionerna. Därmed avstyrks motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om åtgärder för ökad flexibilitet i elanvändningen, bl.a. med hänvisning till att regeringen i den nationella elektrifieringsstrategin poängterar värdet av sådan flexibilitet och att hinder för utvecklingen på området behöver undanröjas. När det gäller förslag om att avskaffa de s.k. anvisningsavtalen hänvisar utskottet till att utvärderar regleringen av sådana elavtal Jämför reservation 41 (M), 42 (SD) och 43 (L). All flexibilitet på användarsidan ska vara frivillig, anförs det i Liberalernas partimotion 2021/22:4199 av m.fl. Motionärerna anser att det är rationellt att bygga in en viss flexibilitet i efterfrågan. Flexibiliteten kan bestå i att konsumtion flyttas i tiden eller i att användaren väljer att inte använda energin alls. I yrkande 68 begär de ett tillkännagivande om att all flexibilitet i energianvändningen ska bygga på frivillighet och på civilrättsliga avtal. Motsvarande förslag med samma motivering finns även i kommittémotion 2021/22:4220 av m.fl. (L) yrkande 52. I yrkande 53 begärs ett tillkännagivande om att det inte ska finnas krav på att apparater ska vara utformade för att kunna variera sin elanvändning utom användarens kontroll. I kommittémotion 2021/22:3688 av m.fl. (M) konstateras det att elnätsföretagen kommer att byta ut landets elmätare . För att ta vara på möjligheterna med bl.a. elfordon och hantera lokala kapacitetsproblem kommer det att krävas modern styr- och reglerteknik för att möta kundernas behov av laddning och användning och för att inte överlasta de lokala elnäten. Motionärerna betonar därför att det är viktigt att de nya elmätarna är tekniskt i framkant och kan läsas av . Ett tillkännagivande om detta efterfrågas i yrkande 31. De s.k. anvisningsavtalen tas upp i kommittémotion 2021/22:2390 av m.fl. (SD). Anvisningsavtal får de som inte har gjort ett aktivt val av elhandlare. Dessa avtal är ofta dyrare än andra avtal. Sedan nya regler trädde i kraft har andelen anvisade elavtal fortsatt att minska, men det har enligt motionärerna inte hänt särskilt mycket med skillnaden i pris för dessa elavtal. Mot den bakgrunden föreslår motionärerna i yrkande 32 ett tillkännagivande om att anvisningsavtalen bör tas bort. Bakgrund och pågående arbete Om användarflexibilitet i elektrifieringsstrategin En av de tolv övergripande punkterna i regeringens elektrifieringsstrategi rubriceras Ökad flexibilitet och energilagring. Regeringen anger att efterfrågeflexibilitet och energilagring blir allt viktigare i framtidens elsystem för att balansera ökande andelar variabel elproduktion med en ökad efterfrågan på el. Mot den bakgrunden anger regeringen att den avser att ge i uppdrag att i samverkan med , och andra berörda myndigheter främja smart styrning inom områden med stor potential, som bl.a. elbilsladdning och eluppvärmning. En analys av potentialen för olika typer av smart styrning för att på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt minska effekttoppar och bidra med andra systemtjänster görs inom ramen för uppdraget. Arbetet med bedömningar av potential samordnas med uppdraget till i regleringsbrevet att beskriva potential för energilager och flexibilitetstjänster. Åtgärder föreslås för att realisera potentialen, exempelvis när det gäller aggregering, tariffutformning, utvecklad datadelning, införandet av krav på styrbarhet eller andra styrmedel. Åtgärdsförslag ska utgå från användarens behov och se till att det blir enkelt och lönsamt för användaren att bidra till efterfrågeflexibilitet. Enligt uppgift från Infrastrukturdepartementet pågår det arbete med att ta fram uppdraget. Uppdraget är ett av dem som har getts hög prioritet vid planeringen av genomförandet av elektrifieringsstrategin. Vidare anger regeringen i elektrifieringsstrategin att efterfrågeflexibilitet ska kunna levereras smidigt av konsumenterna. Hinder behöver undanröjas för nya aktörer, affärsmodeller och innovativa lösningar så att hushåll och andra användare enkelt kan bidra med flexibilitet där den behövs utan försämrad komfort. Flexibelt agerande ska kunna ske automatiskt och drivas av effektiva prissignaler. Ökad digitalisering och kommunikation mellan elnät, elmarknadsaktörer och flexibilitetsresurser fyller enligt regeringen en viktig roll för att möjliggöra flexibilitet. Lösningar som möjliggör mer dynamisk och kostnadseffektiv delning av data för analys och optimering kan enligt regeringen behöva utforskas och främjas. Anvisade elavtal och starkare ställning för elkunderna tog ställning till regeringens proposition Anvisade elavtal (prop. 2016/17:13, bet. 2016/17:NU8, rskr. 2016/17:135). beslut innebar att det infördes krav på vilken information en faktura ska innehålla och utökade informationskrav till kunder med anvisningsavtal. Bestämmelserna syftar till att säkerställa att kunder med anvisade avtal har skäliga villkor, att andelen kunder med anvisade elleverantörer ska minska och att kundaktiviteten på elmarknaden ökar. Vidare innebär beslutet att regeringen får utfärda föreskrifter om att anvisningsavtalens priser inte får överstiga vissa nivåer. De nya bestämmelserna trädde i kraft . I regleringsbrevet har fått i uppdrag av regeringen att utvärdera regleringen av anvisade elavtal och föreslå en prisreglering för anvisade priser. Uppdraget ska redovisas till Infrastukturdepartementet . I sammanhanget kan det även nämnas att fick i uppdrag av regeringen att föreslå ändringar i ellagen som syftar till att stärka konsumenternas ställning på elmarknaden. Bakgrunden till uppdraget är en ökad mängd klagomål med koppling till tvivelaktiga affärsmetoder på elhandelsområdet. ska redovisa uppdraget . Förslag i motioner om att flexibilitetstjänster på användarsidan ska bygga på frivillighet som liknade de nu aktuella i motionerna 2021/22:4199 (L) yrkande 68 och 2021/22:4220 (L) yrkande 52 avstyrktes av utskottet (bet. 2020/21:NU22). Även förslaget om ett tillkännagivande om de nya elmätarnas prestanda i motion 2021/22:3688 (M) yrkande 31 avstyrktes i samma betänkande. Detsamma gällde motion 2021/22:2390 (SD) om att avskaffa de s.k. anvisningsavtalen. Att stimulera en ökad flexibilitet i användningen av el kan bidra till att göra det lättare för förbrukarna att anpassa sin användning till prissignaler. Även innovativa applikationer av avancerad styr- och reglerteknik i elförbrukande maskiner kan underlätta en mer eller mindre automatiserad anpassning till elprisets svängningar. Att låta tvättmaskinen gå när elpriset ofta är lägre än brukar vara ett exempel på sådan flexibilitet. förutsätter detta att elen mäts på timnivå och att det erbjuds avtalsformer där denna typ av anpassningar får genomslag på elkundernas fakturor. Utskottet delar även regeringens uppfattning att efterfrågeflexibilitet kommer att bli allt viktigare i framtidens elsystem för att balansera ökande andelar variabel elproduktion med en ökad efterfrågan på el. Uppfattningen i regeringens elektrifieringsstrategi att efterfrågeflexibilitet ska kunna levereras smidigt av konsumenterna delas av utskottet. Hinder behöver undanröjas för nya aktörer, affärsmodeller och innovativa lösningar så att hushåll och andra användare enkelt kan bidra med flexibilitet där den behövs utan försämrad komfort. Utskottet välkomnar mot denna bakgrund regeringens prioriterade avsikt att ge i uppdrag att främja smart styrning inom områden med stor potential, som bl.a. elbilsladdning och eluppvärmning. Därtill kan ett viktigt underlag väntas när har presenterat det uppdrag på temat flexibilitetstjänster man bedriver och som bl.a. handlar om att realisera potentialen, exempelvis när det gäller aggregering, tariffutformning, utvecklad datadelning, införandet av krav på styrbarhet eller andra styrmedel. Att användarnas behov sätts i centrum och att inriktningen är att det ska vara enkelt och lönsamt för användaren att bidra till efterfrågeflexibilitet ser utskottet som positivt. Utskottet delar inte den oro som kommer till uttryck i motion 2021/22:4220 (L) yrkande 52 om att den skisserade inriktningen kan tänkas innefatta någon form av tvång att använda automatiserad styrning av elanvändningen som på något sätt skulle inskränka enskilda användares frihet att själva styra över sina elförbrukande apparater. Inte heller det som anförs i motion 2021/22:3688 (M) yrkande 31 om att nya elmätare eventuellt inte skulle kunna tänkas möta de nya krav som en ökad efterfrågeflexibilitet innebär ser utskottet som något påtagligt problem. Här förutsätter utskottet att den tydliga inriktning mot satsningar på en ökad efterfrågeflexibilitet som regeringen bl.a. har aviserat i sin elektrifieringsstrategi även omfattar krav som gör att själva mätningen av elförbrukningen inte blir ett hinder för utvecklingen. När det avslutningsvis gäller förslagen om att avskaffa de s.k. anvisningsavtalen hänvisar utskottet till de båda uppdrag som utför och som handlar dels om att utvärdera regleringen av anvisade elavtal och föreslå en prisreglering för anvisade priser, dels om att föreslå ändringar i ellagen som syftar till att stärka konsumenternas ställning på elmarknaden. Bakgrunden till uppdraget är en ökad mängd klagomål med koppling till tvivelaktiga affärsmetoder på elhandelsområdet. Några åtgärder från sida med anledning av förslagen i motionerna om anvisningsavtal anser utskottet mot denna bakgrund inte vara nödvändigt. Därmed avstyrker utskottet samtliga motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet avslår förslag som gäller byggande av en tredje elkabel till . I sitt ställningstagande anför utskottet att inte bör vidta några åtgärder eftersom genomför en nätutredning som ska utmynna i förslag om hur den framtida elförsörjningen till bör utformas. Jämför reservation 44 (M, C, KD, L). I kommittémotion 2021/22:3688 av m.fl. (M) yrkande 15 begärs ett tillkännagivande om att färdigställa en tredje förbindelse till för att säkerställa en trygg elförsörjning. har tidigare genomfört en nyttoanalys av en tredje kabel till och konstaterade då att det inte är samhällsekonomiskt lönsamt att bygga en tredje kabel. gör dock en annan analys och motionärerna vill därför att affärsverket ska återuppta projekteringen och färdigställandet av en tredje elförbindelse till . Även i kommittémotion 2021/22:3684 av m.fl. (C) berörs kraftförsörjning. I yrkande 110 begär motionärerna ett tillkännagivande om att se över möjligheten att ge i uppdrag att omgående återstarta byggandet av en tredje elkabel till för att säkerställa öns elförsörjning och skapa förutsättningar för omställning till ett klimatsmart samhälle. Motionärerna konstaterar att har utvärderat hur elförsörjning ska kunna tryggas och landat i slutsatsen att en tredje elkabel behövs, men först . Detta anser motionärerna inte vara acceptabelt. En tredje kabel till efterfrågas även i kommittémotion 2021/22:4195 av m.fl. (KD). Motionärerna anser att regeringen bör ge i uppdrag att återuppta arbetet med att planera och anlägga en tredje elkabel mellan fastlandet och . I yrkande 32 begärs ett tillkännagivande med denna inriktning. behöver omfattas av transmissionsnätet, anförs det i kommittémotion 2021/22:4220 av m.fl. (L) yrkande 18. Enligt motionärerna bör bygga ytterligare en kabel till ön för att säkerställa att el finns tillgänglig när den behövs och där den behövs även på . (M) konstaterar i motion 2021/22:819 att elavbrotten fortsätter att drabba och problemen såväl för näringslivet som för de boende har varit återkommande . Därför begär motionären ett tillkännagivande om att säkra elförsörjningen till . Även (C) lyfter i motion 2021/22:1206 fram elförsörjningsproblemen på . Motionären konstaterar att har varit beroende av kablar från fastlandet för sin elförsörjning. har dock upplevt en allt osäkrare elförsörjning, med allt fler totalavbrott, vilket är hämmande för öns utveckling, både för pågående verksamheter, för utökning av befintliga verksamheter och för nya etableringar. Mot den bakgrunden begär motionären ett tillkännagivande om att staten ska säkerställa att den bästa och snabbaste lösningen för en tredje elkabel till genomförs. Bakgrund och pågående arbete I Svenska kraftnäts tidigare systemutvecklingsplan –2027 konstaterade affärsverket att det har genomförts ett antal förändringar i nätutvecklingsprojekten. Bland dessa märks att Svenska kraftnäts styrelse beslutade att avsluta arbetet med den tidigare planerade nya förbindelsen till . Det huvudsakliga skälet till beslutet var att den samhällsekonomiska nyttovärdesanalysen visade att kostnaderna för kabeln väsentligt översteg de olika nyttovärden som den skulle ge. I Svenska kraftnäts regleringsbrev gav regeringen affärsverket i uppdrag att göra en särskild redovisning i årsredovisningen av försörjningstrygghet och leveranssäkerhet i fråga om elproduktionen, inklusive en bedömning av om har en trygg och säker elförsörjning . Av det särskilda avsnittet i årsredovisningen framgår det att det ur ett totalförsvarsperspektiv finns ett behov av ökad robusthet i överföringen till fastlandet samt en ökad förmåga och uthållighet att bedriva ödrift om förbindelsen till fastlandet blir otillgänglig . finns ett tydligt behov av ytterligare en överföringsförbindelse till för att säkerställa att även framtida efterfrågan på el kan mötas. Den förväntade förbrukningsökningen innebär att en ny förbindelse blir nödvändig runt 2030. På behövs enligt årsredovisningen troligen ytterligare en ny förbindelse som ersättning för dagens förbindelser och för att långsiktigt kunna tillgodose den ökande förbrukningen samt upprätthålla en redundant matning. Ledtiden för upprättande av en ny förbindelse är , vilket betyder att planeringen bör inledas i närtid. angav vidare att man hade för avsikt att sammankalla och leda en utredning tillsammans med Eldistribution och som syftar till att identifiera den samhällsekonomiskt bästa lösningen för anslutning av till fastlandet. Mot denna bakgrund initierade en nätutredning om elförsörjningen till . ska ge förslag på hur den framtida elförsörjningen till bör utformas. I utredningen tas ett helhetsperspektiv som ska beakta alla relevanta aspekter, som exempelvis den förväntade utbyggnaden av havsbaserad vindkraft i och en ökad elektrifiering av samhället och industrin på . , och Elnät ska utreda hur den långsiktiga elförsörjningen till ska säkerställas. Utredningen utvärderar olika förstärkningsalternativ på både stamnätsnivå (växelström eller likström) och regionnätsnivå och den beräknas vara klar /23. Svenska kraftnäts utredningsledare uppger att det är först då som det är möjligt att ange vilket som är det lämpligaste alternativet för att säkerställa den långsiktiga elförsörjningen till och om det kommer att handla om en förstärkning av stamnätet eller regionnätet samt vilken teknisk utformning som då är den mest ändamålsenliga. Motioner om elförsörjning har behandlats av utskottet , (bet. 2020/21:NU22). Utskottet har avstyrkt motionerna med hänvisning till att i sin nya bedömning om framtida elförsörjning har funnit att en tredje kabel till behövs för att trygga elförsörjningen på ön både ur ett totalförsvarsperspektiv och ur ett hållbarhetsperspektiv och bl.a. cementindustrins omställning till att producera klimatneutral betong ökar energibehoven. Utskottet noterade också att har initierat en nätutredning om elförsörjningen till , och att nätutredningen vid den aktuella tidpunkten planerades att påbörjas , och den pågår alltså . elförsörjning har varit föremål för diskussioner både inom och i andra sammanhang . Utskottet vill här inledningsvis uttrycka förståelse för att kraftförsörjningen till en ö mitt i innebär särskilda utmaningar inte minst när det gäller att finna den tekniska lösning som ger den största möjliga samhällsnyttan. Det spända säkerhetsläget i efter invasion av har dessutom tillfört ytterligare dimensioner som behöver beaktas noga men som också understryker det angelägna i att den gotländska kraftförsörjningssituationen säkerställs. Med detta sagt kan utskottet konstatera att har lämnat en särskild redovisning i årsredovisningen av försörjningstrygghet och leveranssäkerhet i fråga om elproduktionen, inklusive en bedömning av om har en trygg och säker elförsörjning . Av det särskilda avsnittet i årsredovisningen framgår det bl.a. att en ny förbindelse till kommer att bli nödvändig runt 2030. Mot denna bakgrund påbörjade en nätutredning som ska utmynna i förslag om hur den framtida elförsörjningen till ska utformas. Utredningen utvärderar olika förstärkningsalternativ på både stamnätsnivå (växelström eller likström) och regionnätsnivå och den beräknas vara klar runt det kommande årsskiftet. Med hänvisning till det omnämnda pågående utredningsarbetet anser utskottet att det inte finns skäl för att vidta några åtgärder med anledning av de förslag om elförsörjning som är aktuella i detta avsnitt. Därmed avstyrker utskottet motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om lagring av el. Utskottet hänvisar bl.a. till att har i uppdrag att beskriva utvecklingen, potentialen och behovet av lagring av el och andra flexibilitetstjänster. Jämför reservation 45 (M), 46 (C), 47 (L) och 48 (MP). Lagring har en växande roll i energisystemet, anförs det i kommittémotion 2021/22:3688 av m.fl. (M). Utöver lagring i vattenkraftens magasin finns åtskilliga andra, kompletterande lösningar för lagring. Batterier i hushåll, användning av elbilar för flexibilitet och produktion av vätgas är exempel som nämns i motionen. Motionärerna anser att arbetet med frågor om lagring av energi är för spretigt och begär därför i yrkande 32 ett tillkännagivande om att det bör tas fram en strategi för energilagring. Förnybar energiproduktion svarar inte alltid mot ett användarbehov, vilket kan skapa perioder av såväl över- som underskott i förhållande till efterfrågan. Därför behövs mellan- och långsiktig energilagring och effektutjämning i omställningen till alltmer väderberoende energikällor. Detta synsätt redovisas i kommittémotion 2021/22:3684 av m.fl. (C). I yrkande 77 begärs ett tillkännagivande till regeringen om att ta fram en strategi som identifierar behovet av mellan- och långsiktig energilagring samt utreder behov av ersättningsmodeller för handel med stödtjänster. Utöver lagring i vattenkraftens magasin är lagring av energi i stor skala inte praktiskt möjligt, anförs det i kommittémotion 2021/22:4220 av m.fl. (L). Tarifferna för anslutning till transmissions-, regional- och lokalnät är generellt sett heller inte anpassade för anslutning av lagringsanläggningar. För att göra det mer attraktivt att satsa på lagringsanläggningar anser motionärerna att elnätstarifferna bör förändras. Motionärerna anser att det behövs separata anslutningstariffer för lagringsanläggningar eftersom dessa inte kan betraktas som elanvändare, elproducenter eller både och. I yrkande 51 begär motionärerna ett tillkännagivande om att nätägarna behöver ta fram specifika tariffer för lagringsanläggningar som komplement till de tariffer som finns för producenter och konsumenter. Vindkraft och solel behöver byggas ut i , som elnätet förstärks och automatiseras, anförs det i kommittémotion 2021/22:4197 av m.fl. (MP). Motionärerna anser också att energilager behöver byggas i anslutning till bostäder och kommersiell verksamhet. Därför begär de i yrkande 29 ett tillkännagivande om att underlätta installation av energilager som kan användas för att jämna ut elproduktionen och balansera elnätet men också vid elavbrott. I yrkande 33 efterfrågas ett tillkännagivande om en nationell strategi för energilager och om att införa ett teknikneutralt stöd för energilager. Även i kommittémotion 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 49 finns likalydande förslag om energilager. Bakgrund och pågående arbete Olika typer av energilager Energilager har varit av störst intresse för mindre energiproducenter som har lagrat sin överskottsenergi för senare användning, då oftast med hjälp av batterier. För mer storskalig lagring av energi har förutom vattenkraftsmagasin även pumpkraft, där vatten pumpas upp i ett magasin vid överskott för att senare användas för elproduktion vid underskott, spelat en betydande roll, men också lösningar med tryckluft har använts. har energilagring huvudsakligen använts för flytt av energi i tiden dvs. för att balansera utbud och efterfrågan. förutspår att energilagringens betydelse för andra ändamål, som ökad kvalitet och stabilitet, kommer öka mycket till följd av att alltmer förnybar el integreras i kraftsystemet. Som har redovisats tidigare i betänkandet presenterade regeringen en nationell strategi för elektrifiering . En av strategins tolv punkter rubriceras Ökad flexibilitet och energilagring. Under denna rubrik framhåller regeringen att flexibilitetstjänster och lagring bidrar till en väl fungerande elmarknad. Vidare redovisas det att regeringen har gett i uppdrag att i en omvärldsanalys, inklusive mot bakgrund av affärsverkets långsiktiga marknadsanalys, beskriva utveckling, potential och behovet av lagring av el och andra flexibilitetstjänster kopplat till drift, systemansvar, utbyggnad av transmissionsnät och för en väl fungerande elmarknad. ska utföra uppdraget i samarbete med och . Uppdraget ska redovisas .