bet · H901UbU21 · 2022-03-17 00:00:00 — En kontroll av ett registerutdrag ska dokumenteras genom en anteckning om att utdraget har visats upp. Någon annan dokumentation om kontrollen får inte göras. Det bör även göras en registerkontroll av de som är folkbokförda där det ska bedrivas pedagogisk omsorg Regeringen anger att en omständighet som skiljer pedagogisk omsorg från förskolan är att verksamheten ofta bedrivs i dagbarnvårdarens bostad. Det innebär att det i verksamhetslokalerna stadigvarande kan finnas personer som inte omfattas av de nuvarande bestämmelserna om registerkontroll. Som framgår av utredningens kartläggning är insynen i den pedagogiska omsorgen ofta starkt begränsad. Om antalet vuxna i barnens närhet är litet kan det vara en fördel när det gäller att skapa trygga förhållanden för barnen i verksamheten. är barnens trygghet, med tanke på den begränsade insynen, i högre grad beroende av att de vuxna som finns där inte är misskötsamma. Av utredningens arbete framgår också att det i vissa fall finns uppgifter om att det förekommer rena oegentligheter inom pedagogisk omsorg. Enligt regeringens uppfattning är det ytterst angeläget att minska riskerna för övergrepp mot barn samt att förhindra att barn befinner sig i en kriminell eller på annat sätt olämplig miljö. Om ytterligare personkategorier ska omfattas av registerkontroll behöver det göras en avvägning mellan å ena sidan intresset att minska riskerna för övergrepp mot barn och att barn befinner sig i en kriminell eller annars olämplig miljö och å andra sidan intresset av skyddet för den personliga integriteten. Barns grundläggande rättigheter, som innefattar rätt till bl.a. skydd mot övergrepp och utnyttjande, är centrala och framgår av svensk lagstiftning och internationella konventioner och överenskommelser som anslutit sig till. konvention om barnets rättigheter (), inkorporerades genom lag . Regeringen bedömer att inkorporeringen av i svensk lagstiftning innebär att barns behov av skydd är det övergripande intresset och att den vuxnes integritet bör få stå tillbaka även när det gäller krav på registerkontroll av personer som är folkbokförda där det ska bedrivas pedagogisk omsorg. Den som är folkbokförd där det ska bedrivas pedagogisk omsorg men inte ska vara delaktig i verksamheten kan i formell mening ha begränsade möjligheter att undvika en registerkontroll på annat sätt än att flytta därifrån. Det kan dock enligt regeringen antas att det i de allra flesta fall finns en sådan stark intressegemenskap mellan dagbarnvårdaren och en sammanboende att de i praktiken fattar ett gemensamt beslut om att starta verksamheten, i beaktande av de konsekvenser det får. Mot den bakgrunden anser regeringen att integritetsintrånget inte framstår som större än registerkontrollen i övrigt, även om den riktas mot någon som inte tar aktiv del i verksamheten. Regeringen anser vidare att förslaget i huvudsak bör följa den ordning som gäller vid erbjudande av anställning, vilket innebär att den som är folkbokförd där det ska bedrivas pedagogisk omsorg ska visa upp ett utdrag ur det register som förs enligt lagen om belastningsregister. En anteckning om detta ska göras, men anteckningen ska inte få innehålla något om innehållet i registerutdraget. Att en anteckning görs om att ett registerutdrag har visats upp bedöms vara ett mycket marginellt intrång i den personliga integriteten, och den föreslagna regleringen bedöms därför vara proportionerlig. I propositionen anförs vidare att Lagrådet framför att det har förståelse för motiven bakom den föreslagna bestämmelsen om att inte dokumentera känsliga personuppgifter som framgår av uppvisade utdrag ur belastningsregister. Lagrådet konstaterar emellertid att avsaknaden av dokumentation om grunden för avslagsbeslutet kan komma att påverka motiveringen av beslutet på så sätt att det kan vara svårt för den enskilde att förstå grunderna för beslutet fullt ut. Enligt Lagrådet kan den enskildes möjlighet att angripa beslutet därigenom försvåras. Vidare anser Lagrådet att avsaknaden av dokumentation kan försvåra för en allmän förvaltningsdomstol att göra en korrekt bedömning av beslutets riktighet. Det faktum att en kommun endast får göra en anteckning om att ett registerutdrag visats upp innebär enligt regeringen inte att kommunen är förhindrad att lägga innehållet i ett sådant uppvisat registerutdrag till grund för ett avslagsbeslut eller att upplysa den sökande om att ett uppvisat registerutdrag är grunden för avslaget, utan att för den skull gå in på innehållet i det uppvisade registerutdraget. Regeringen föreslår mot den bakgrunden att det införs en ny bestämmelse i skollagen med innebörden att den som är folkbokförd där det ska bedrivas pedagogisk omsorg ska visa upp ett utdrag ur det register som förs enligt lagen om belastningsregister. Om ett sådant utdrag ur registret inte visas upp, bör det få konsekvensen att verksamheten inte får bedrivas. Detta bör gälla oavsett om kommunen eller en enskild ska vara huvudman för verksamheten, eftersom skyddsintresset gör sig lika starkt gällande i båda fallen. Regeringen anser att kravet ska omfatta de som är straffmyndiga, dvs. personer som är eller äldre. Det följer av 1 kap. 6 § att ingen får dömas till påföljd för brott denne begått innan han eller hon fyllt . Således är det enbart personer som är eller äldre som berörs av den föreslagna bestämmelsen. Lagrådet anser att detta bör framgå av lagtexten. Regeringen delar den bedömningen. Ett registerutdrag bör enligt regeringen visas upp i samband med att en enskild ansöker om att godkännas som huvudman. Om det handlar om pedagogisk omsorg med huvudman där en dagbarnvårdare bedriver verksamhet i den egna bostaden bör registerutdrag visas upp i samband med att dagbarnvårdaren anställs. Om en person blir folkbokförd där efter att godkännande har beslutats eller efter att dagbarnvårdaren har anställts bör personen visa upp ett registerutdrag. Regeringen anför vidare att i samtliga fall bör registerutdraget visas upp för den handläggare inom kommunen som ansvarar för ärendet, dvs. ett ärende om godkännande av enskild som huvudman, ett ärende om tillsyn över en enskild huvudmans verksamhet eller ett ärende om anställning av någon i en verksamhet som kommunen är huvudman för. I fråga om enskilda huvudmän anför regeringen att detta skiljer sig från det som ska gälla vid en anställning. I dessa fall ska ett registerutdrag visas upp för den ansvarige hos huvudmannen. Med hänsyn till den nära relation och intressegemenskap som i regel kan antas finnas mellan huvudmannen och den boende är det enligt regeringen inte en lämplig ordning för den kontroll som föreslås. Av integritetsskäl bör kravet riktas direkt mot den folkbokförde. Han eller hon kan inte förväntas veta när det är aktuellt att visa upp ett utdrag. Det bör därför ankomma på kommunen att begära att utdraget visas upp. Vid tillsyn ska kommunen kontrollera att huvudmannen fortsätter att uppfylla kraven Det ska utövas tillsyn över att kraven som gäller för att godkännas som huvudman fortlöpande är uppfyllda. Godkännandet ska kunna återkallas utan föregående föreläggande om kraven är uppfyllda. En kommuns beslut om att återkalla ett godkännande ska kunna överklagas till en allmän förvaltningsdomstol. Skälen för regeringens förslag En kommun har ansvar för tillsynen över pedagogisk omsorg vars huvudman kommunen har förklarat ha rätt till bidrag. Med tillsyn avses en självständig granskning som har till syfte att kontrollera om den verksamhet som granskas uppfyller de krav som följer av lagar och andra föreskrifter. I tillsynen ingår att fatta de beslut om åtgärder som kan behövas för att den huvudman som bedriver verksamheten ska rätta fel som upptäckts vid granskningen. Regeringen anför att kommunen inom ramen för tillsynen bör kontrollera att huvudmannen fortsätter att uppfylla kraven för att godkännas som huvudman. Regeringen anför att kommunen bör kunna förelägga en huvudman att åtgärda en brist. Vidare framhålls att ett föreläggande emellertid enligt allmänna förvaltningsrättsliga principer endast kan utfärdas om det finns förutsättningar för att följa det. Det är enligt regeringen angeläget att en kommun kan ingripa innan exempelvis bristande ekonomiska förutsättningar eller bristande lämplighet har hunnit drabba barn eller personal i verksamheten. Ett godkännande bör därför enligt regeringen kunna återkallas utan föregående föreläggande om huvudmannen saknar rättslig eller faktisk möjlighet att åtgärda de brister som föranlett frågan om återkallelse. Vidare anförs att detta t.ex. kan vara fallet om skälet för att ta upp frågan om återkallelse är konkurs, om en dagbarnvårdare blir vräkt från den bostad i vilken verksamheten ska bedrivas eller om ett bestämmande inflytande övergår till en person som bedöms vara olämplig. har beslutat om ändringar i skollagen som innebär att en tillsynsmyndighet från ett föreläggande som gäller ett allvarligt missförhållande ska kunna besluta om återkallelse av ett godkännande som huvudman eller om verksamhetsförbud, trots att ett föreläggande har följts, om det ändå finns ett allvarligt missförhållande i verksamheten och huvudmannen har visat bristande förmåga eller vilja att fullgöra sina skyldigheter som huvudman för verksamheten. Reglerna kommer också att omfatta enskilda som godkänts som huvudman för pedagogisk omsorg. När det gäller pedagogisk omsorg där en kommun är huvudman kan även statliga åtgärder för rättelse komma i fråga om det föreligger ett allvarligt missförhållande (prop. 2021/22:45, bet. 2021/22:UbU10, rskr. 2021/22:136). Vidare anförs i propositionen att det i sammanhanget bör framhållas att det av 25 § förvaltningslagen (2017:900) följer att den som beslutet riktar sig mot ska ges tillfälle att yttra sig innan ett sådant beslut fattas. Som i övriga tillsynsärenden gäller att proportionalitetsprincipen ska tillämpas, så att inte mer ingripande åtgärder vidtas än vad som är nödvändigt med hänsyn till frågans art och bristens omfattning (jfr prop. 2009/10:165 s. 546, se även 5 § tredje stycket förvaltningslagen). Vidare anförs att på samma sätt som i fråga om andra motsvarande beslut om återkallelse enligt skollagen bör en kommuns beslut om att återkalla ett godkännande som huvudman för pedagogisk omsorg kunna överklagas till en allmän förvaltningsdomstol. I fråga om vad som ska gälla för de verksamheter som redan bedrivs är det regeringens uppfattning att tidigare beslut om rätt till bidrag bör anses som beslut om godkännande enligt de nya reglerna. De enskilda som ska anses godkända som huvudmän bör vara skyldiga att följa även de utökade krav på verksamheten och huvudmannen som införs genom lagändringarna. Huruvida de lever upp till de utökade kraven blir enligt regeringen en fråga för kommunens tillsyn. Lagändringarna ska träda i kraft . Den nya bestämmelsen om registerkontroll ska inte tillämpas i fråga om den som för ikraftträdandet är folkbokförd där det redan bedrivs pedagogisk omsorg efter ett beslut av kommunen om rätt till bidrag. Enskilda som är huvudmän för befintlig pedagogisk omsorg och har rätt till bidrag efter beslut av kommunen för ikraftträdandet ska anses vara godkända som huvudmän enligt de nya bestämmelserna. Skälen för regeringens förslag Regeringens syfte med den föreslagna regleringen är att höja verksamhetens kvalitet och likvärdighet så att barn i pedagogisk omsorg får likvärdiga förutsättningar inför start i förskoleklass och skola. Regeringen bedömer att de lagändringar som föreslås i propositionen bildar en helhet och anser att det är angeläget att de träder i kraft . Regeringen anför vidare att huvudmän för pedagogisk omsorg dock behöver ges för att förbereda sig för de nya kraven på verksamheten. Det kan t.ex. behövas kompetens-utveckling av personalen. Enligt regeringen behöver även kommuner ges för att förbereda sig för det nya åtagandet bl.a. när det gäller att handlägga ansökningar om att få bedriva pedagogisk omsorg och tillsyn av enskilda huvudmän. Regeringen bedömer därför att lagändringarna bör träda i kraft . Efter ikraftträdandet kommer samtliga enskilda som vill vara huvudmän för pedagogisk omsorg att behöva ansöka om godkännande hos den kommun där verksamheten ska bedrivas. Regeringen framhåller att av hänsyn till den personliga integriteten bör den nya bestämmelsen om skyldighet att visa upp registerutdrag inte tillämpas i fråga om den som för ikraftträdandet är folkbokförd där det redan bedrivs pedagogisk omsorg. Enligt regeringen har de berörda personerna i praktiken små möjligheter att anpassa sig på ett sätt som innebär att de kan avstå från att kontrolleras. En övergångsbestämmelse som medför att de inte omfattas av tillämpningen av det nya kravet bör enligt regeringen därför införas. Liknande bedömningar har gjorts tidigare när det gäller registerkontroll av bl.a. anställda, senast i propositionen Vissa insatser för ökad lärarkompetens (prop. 2020/21:152 s. 56). Vidare anför regeringen att det i sammanhanget bör framhållas att det redan enligt nuvarande regler åligger kommunen att uppmärksamma brister vid den tillsyn som ska utövas över en verksamhet vars huvudman kommunen har förklarat har rätt till bidrag. Framkommer det t.ex. uppgifter om att verksamheten bedrivs i lokaler som av en eller annan orsak inte är lämpliga eller att barnen utsätts för risker förutsätts det att kommunen ingriper i enlighet med befintliga regler. För att skapa goda förutsättningar för barns utveckling och lärande behöver alla delar av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet hålla god kvalitet. Det har betydelse för barns fortsatta lärande och deras förutsättningar att förbereda sig inför start i förskoleklass och skola. Som redogjorts för ovan har granskningar och kartläggningar visat på att pedagogisk omsorg bedrivs under mycket olika förutsättningar och med varierande kvalitet. Det förekommer att verksamheter har stora brister. Exempelvis har brister konstaterats när det gäller tillgång till pedagogisk kompetens, goda lärmiljöer och pedagogiskt material. Vidare har det framgått att insyn i och uppföljning av pedagogisk omsorg i flera fall är i princip obefintlig. Utredningen om fritidshem och pedagogisk omsorg konstaterar att skillnaderna mellan förskolan och den pedagogiska omsorgen har blivit större i takt med att förskolans roll i skolväsendet har stärkts och förtydligats, vilket innebär en risk för att barn i pedagogisk omsorg ges allt sämre förutsättningar i förhållande till barn i förskola. Utskottet kan konstatera att propositionen innehåller förslag till ändringar i skollagen som bl.a. innebär att verksamheten ska förbereda barnen för utbildning inom skolväsendet och i samarbete med hemmen främja barns allsidiga personliga utveckling till aktiva, kreativa, kompetenta och ansvarskännande individer och medborgare. Huvudmannen för den pedagogiska omsorgen föreslås vara skyldig att se till att ett barn som behöver det ges särskilt stöd i sin utveckling, att personalen ska ges möjlighet till kompetensutveckling och att bedriva ett systematiskt kvalitetsarbete. Lagändringarna innebär vidare att en kommun efter ansökan ska pröva om en enskild ska godkännas som huvudman för en pedagogisk omsorg som ska bedrivas i kommunen. För godkännande ska det krävas att den enskilde har insikt i och förutsättningar att följa de föreskrifter som gäller för verksamheten och i övrigt bedöms som lämplig. I fråga om juridiska personer ska det prövas att ledning och ägare uppfyller kraven. Den som är som är eller äldre och folkbokförd på verksamhetsstället ska enligt förslaget visa upp ett utdrag ur belastningsregistret. Efter ett godkännande ska det enligt förslaget utövas tillsyn över att kraven fortlöpande är uppfyllda samt finnas möjligheter att återkalla godkännandet utan föregående föreläggande om kraven är uppfyllda. Utskottet ställer sig bakom ändringarna som syftar till öka kvaliteten och likvärdigheten i pedagogisk omsorg och instämmer i de förslag och bedömningar som regeringen gör. Med det anförda tillstyrker utskottet propositionen. Utskottet övergår nu till att under särskilda rubriker behandla de yrkanden som innehåller förslag om tillkännagivanden i frågor som anknyter till lagförslagen. Övergripande om pedagogisk omsorg Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om övergripande frågor om pedagogisk omsorg. Jämför reservation 1 (SD) och 2 (KD). I kommittémotion 2021/22:4378 av m.fl. (SD) yrkande 6 anförs att det finns behov av att inrätta nationella riktlinjer med bl.a. jämförbara krav på hur den pedagogiska omsorgen ska bedrivas. Motionärerna anser att de allmänna råd som utfärdar ska förtydligas och omvandlas till föreskrifter. I kommittémotion 2021/22:4377 av m.fl. (KD) yrkande 1 anförs att en skyldighet för kommunerna att erbjuda familjedaghem för de föräldrar som så önskar bör införas. Vidare anför motionärerna att etablering av olika former av fristående pedagogisk omsorg bör uppmuntras. I yrkande 2 anförs att en kartläggning av familjedaghem och deras förutsättningar bör genomföras i syfte att öka tillgången på familjedaghem. Läroplanen för förskolan (Lpfö 18) ska vara vägledande men inte bindande för pedagogisk omsorg. I propositionen anförs att det innebär att verksamheten kan tillämpa delar av läroplanen utifrån verksamhetens förutsättningar. I fråga om huvudmännens kvalitetsarbete framhåller regeringen att mål och riktlinjer som framgår av läroplanen för förskolan bör beaktas i kvalitetsarbetet. Utskottet vill också hänvisa till att syftet med propositionens förslag är att stärka kvaliteten och likvärdigheten i pedagogisk omsorg. Förslagen framhålls som nödvändiga för att säkerställa att barn och deras vårdnadshavare erbjuds en kvalitativ och långsiktig verksamhet, samt för att förhindra att oseriösa huvudmän etablerar sig inom pedagogisk omsorg. Vidare föreslås flera bestämmelser som motsvarar de som gäller för förskolan. Utskottet ser inte skäl att vidta några ytterligare åtgärder och avstyrker därmed motion 2021/22:4378 (SD) yrkande 6. När det gäller kommunens erbjudande av pedagogisk omsorg vill utskottet hänvisa till att det framgår av 25 kap. 2 § skollagen att kommunen ska sträva efter att erbjuda ett barn pedagogisk omsorg i stället för förskola eller fritidshem om barnets vårdnadshavare önskar det. Vidare framgår att kommunen ska ta skälig hänsyn till vårdnadshavarnas önskemål om verksamhetsform. Utskottet vill också framhålla att det är vanligt att kommuner är huvudmän för pedagogisk omsorg. Utskottet ser inte skäl att vidta några åtgärder och avstyrker mot den bakgrunden motion 2021/22:4377 (KD) yrkande 1. När det gäller frågan om att genomföra en kartläggning av pedagogisk omsorg vill utskottet hänvisa till de tidigare genomförda kartläggningarna av , Skolinspektionen och utredningen om fritidshem och pedagogisk omsorg som redogörs för i propositionen. Kartläggningarna har bl.a. syftat till att belysa kommunernas styrning och organisation av verksamhetsformen, beskriva barns utveckling och lärande och huruvida verksamheten främjar utveckling och lärande samt om verksamheten förbereder barnen för fortsatt lärande. Utskottet ser inte skäl att vidta några ytterligare åtgärder och avstyrker därmed motion 2021/22:4377 (KD) yrkande 2. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. undervisning, särskilt stöd och annan verksamhet i pedagogisk omsorg. Jämför reservation 2 (KD). I kommittémotion 2021/22:4377 av m.fl. (KD) yrkande 5 anförs att verksamheten i pedagogisk omsorg ska ge barnen trygghet, omsorg och närhet och stimulera deras utveckling. Av yrkande 6 framgår att förslaget om att förtydliga att verksamheten i pedagogisk omsorg ska förbereda barnen för utbildning inom skolväsendet enligt motionärerna kan övertolkas. Motionärerna ser en överhängande risk för att undervisning av små barn liknande den som bedrivs i förskolan får större fokus än att tillgodose barnens grundläggande behov av omsorg och trygghet. Motionärerna anser därför att den pedagogiska omsorgens verksamhet ska utformas så att den förbereder barnen för fortsatt lärande. Av yrkande 7 framgår att pedagogisk omsorg enligt motionärerna ska ge barnen förutsättningar att behärska det svenska språket på en nivå som kan anses adekvat med hänsyn till barnets utveckling i övrigt. I yrkande 8 anförs att barn som av fysiska, psykiska eller andra skäl behöver särskilt stöd för sin utveckling ska ges den omsorg som deras speciella behov kräver. Av yrkande 10 framgår att ensamarbetande anordnare av pedagogisk omsorg enligt motionärerna bör undantas från det föreslagna kravet på systematiskt kvalitetsarbete med dokumentationskrav. Motionärerna anför bl.a. att kravet kan försvåra för ensamarbetande i egen regi. Av 25 kap. 2 § andra stycket skollagen framgår att pedagogisk omsorg ska stimulera barns utveckling och lärande genom pedagogisk verksamhet. Av tredje stycket framgår att verksamheten ska utformas så att den förbereder barnen för fortsatt lärande. Vidare framgår att barn som av fysiska, psykiska eller andra skäl behöver särskilt stöd i sin utveckling ska ges den omsorg som deras speciella behov kräver. När det gäller frågan om fortsatt lärande framgår det av förarbetena till bestämmelsen i 25 kap. 2 § tredje stycket att den avser att betona kopplingen mellan pedagogisk omsorg och övriga verksamheter som regleras i skollagen. Regeringen framhåller i propositionen att barns möjligheter till utveckling och lärande i tidig ålder är viktiga för deras fortsatta lärande under uppväxten och för deras förutsättningar att få en god start i förskoleklass och skola. Utskottet delar regeringens uppfattning att såväl förskola som pedagogisk omsorg bör förbereda barn på ett sätt som ger dem goda möjligheter att nå goda kunskapsresultat i skolan. Regeringen vill stärka kopplingen mellan pedagogisk omsorg och utbildning i skolväsendet ytterligare och föreslår att det förs in ett nytt krav i skollagen om att pedagogisk omsorg ska förbereda barn för utbildning i skolväsendet. Det nya kravet motsvarar det som finns i fråga om förskolan i 8 kap. 2 § skollagen. Regeringen framhåller att det bl.a. ställer krav på att verksamheten erbjuder varje barn en rik och stimulerande lärmiljö där barn kan lära tillsammans, av varandra och av kompetent personal. Utskottet anser att det är en önskvärd inriktning. Att barnen ska förberedas för utbildning inom skolväsendet innebär enligt regeringen bl.a. att de lär sig att behärska svenska språket på en nivå som kan anses åldersadekvat med hänsyn till deras utveckling i övrigt. Regeringen anför att det förutsätter att personalen har kompetens för att arbeta pedagogiskt med barn så att de ges stimulans och stöd för utveckling och lärande, och att personalen behärskar det svenska språket i den utsträckning som behövs för att kunna utmana och stimulera barns språkutveckling i svenska. Utskottet delar den uppfattningen och vill även hänvisa till att det framgår av 25 kap. 7 § skollagen att det för bedrivande av verksamheten inom pedagogisk omsorg ska finnas personal med sådan utbildning eller erfarenhet att barnets behov av omsorg och en god pedagogisk verksamhet kan tillgodoses. När det gäller frågan om särskilt stöd föreslår regeringen att bestämmelsen i 25 kap. 2 § tredje stycket ska omformuleras på så vis att det framgår att barn som av fysiska, psykiska eller andra skäl behöver särskilt stöd ska ges det stöd som deras speciella behov kräver. I författningskommentaren anges att ordet omsorg ersätts med ordet stöd. Regeringen anför att ändringen förtydligar att det är stödinsatser som avses och att motsvarande bestämmelser finns för förskolan. Utskottet delar uppfattningen att det är viktigt att tillgodose barnets behov av omsorg. Vidare står utskottet bakom regeringens bedömningar i fråga om behovet av förtydliganden om bl.a. särskilt stöd för barn som behöver stöd och förberedelse för fortsatt utbildning inom skolväsendet. Mot den bakgrunden avstyrker utskottet motion 2021/22:4377 (KD) yrkandena 5–8.