· H901MJU25 · 2022-05-31 15:36:56 — Då var det dags för miljö- och jordbruksutskottet att debattera MJU25, som handlar om regeringens proposition om en ny växtskyddslag men också hanterar de motioner som rör kemikaliepolitik som har lämnats in under allmänna motionstiden. Ett förändrat klimat innebär stora utmaningar både för jordbruket och för skogsbruket. En aspekt som inte ofta kommer upp i diskussionen handlar om hur nya skadegörare och nya ogräs kommer att påverka förutsättningarna för produktion. Det är väldigt viktigt att kunna hantera och ge ett bättre och mer effektivt skydd mot växtskadegörare eftersom deras introduktion och etablering ger och kan ge väldigt stor skada på våra förutsättningar att producera. Därför ser positivt på lagförslaget som nu kommer att debattera. Vi ser att det kommer att ge verktyg för både jordbruket och skogsbruket att kunna hantera växtskadegörare i jord och skog. Ett förändrat klimat och därmed förändrade förutsättningar för växtskadegörare och ogräs i kombination med behov av ökad produktion ställer också krav på tillgång till växtskyddsmedel, både biologiska och kemiska sådana. Vi ser att det finns en otrolig potential i svenskt lantbruk, men vi ser också att utmaningarna just nu är otroligt stora. Vi kommer att behöva öka vår livsmedelsproduktion. Det har vi beslutat om genom en livsmedelsstrategi. Vi ser också att omvärlden gör att har ett ansvar att se till att kunna producera mer livsmedel. Men vi ser att konkurrenssituationen och kostnadsläget ger väldigt stora påfrestningar på svenska lantbrukare just . Med de höga miljökrav som har och ska ha blir det väldigt viktigt att titta på konkurrenskraftssituationen för de svenska lantbrukarna, eftersom vi befinner oss på en EU-marknad och ska konkurrera med våra kollegor i andra länder. Vi är en liten marknad. Det finns begränsad tillgång på produkter. Det gäller inte minst om man till exempel tittar på grönsaker, frukt och baljväxter, som vi ser en potential att kunna öka produktionen av i . Där är just den begränsade tillgången till växtskyddsmedel ett hinder. Därför tycker jag att det är väldigt positivt att utskottet föreslår ett antal tillkännagivanden om att just stärka konkurrenskraften och titta mer på behov och förutsättningar för livsmedelsproduktionen i bedömningen av växtskyddsmedel. Ett tillkännagivande handlar om utformning av avgifter kopplat till den nya lagstiftning som vi nu kommer att klubba igenom i . Vi pekar från utskottets sida på att det när man tar fram kontrollavgifter är otroligt viktigt att man också säkerställer att det är tydligt och transparent för aktörerna i . Men man måste också göra en omvärldsanalys och se hur de andra länderna väljer att lägga sin avgiftsnivå. Det får inte bli en konkurrensnackdel för de svenska producenterna. Vi lyfter också upp tillståndsprövning av växtskyddsmedel. När man ska godkänna ett växtskyddsmedel tittar man givetvis på miljöeffekterna, men man väger inte in behovet. Det här är någonting som vi ser att vi kommer att behöva titta på i tillståndsprocesser. Jag tycker att det är positivt att utskottet uppmanar regeringen att vidta åtgärder för att säkerställa att prövning av ansökningar om tillstånd att sälja och använda växtskyddsmedel i större utsträckning ska göras med utgångspunkt i just lantbrukets konkurrenskraft och de behov som faktiskt finns. Vi är nu inne i ett system där tillgången på godkända växtskyddsmedel är mindre, men vi har i stället ett dispensförfarande som gör att det blir väldigt osäkra förutsättningar för vilka produkter som kommer att få finnas på marknaden. Det blir också osäkert jämfört med konkurrerande länder i omvärlden. Det är jättepositivt att Kemikalieinspektionen har snabbat på tillståndsprocesserna, men vi ser ändå fortsatt att det finns saker att göra. Ett tredje område som utskottet lyfter upp handlar om ömsesidigt godkännande. Det finns ett system i EU som gör det möjligt för länder att ha ett snabbare förfarande vid godkännande av växtskyddsmedel. Kommissionen har tittat på hur de olika länderna hanterar detta ömsesidiga erkännande och noterar att det finns väldigt stora variationer, inte minst kopplat till att man kanske har nationella särkrav. Man pekar också från kommissionens sida på att det behöver vidtas åtgärder nationellt för att hantera de nationella kraven och på så sätt undvika upprepade bedömningar eller en osäkerhet och en otydlighet för dem som ansöker. Det är bra också här att utskottet föreslår ett tillkännagivande där man uppmanar regeringen att i större utsträckning än använda sig av ömsesidiga erkännanden av växtskyddsmedel men också att titta på hur andra medlemsstater hanterar det ömsesidiga erkännandet just för att skapa konkurrensneutrala förutsättningar. Det sista område där vi föreslår ett tillkännagivande kopplat till växtskyddsmedel är glyfosat. Glyfosat är ett väldigt vanligt medel i jordbruket globalt, men även i , och det är ett väldigt viktigt medel för att vi ska kunna ha en fungerande och hållbar produktion. Om vi ska kunna ha till exempel reducerad jordbearbetning eller kunna minska den totala användningen av växtskyddsmedel senare under växtodlingssäsongen är användningen av glyfosat i början ett viktigt redskap. Det har pågått diskussioner om detta på EU-nivå, och de kommer snart att återupptas när det gäller att eventuellt förlänga godkännandet av växtskyddsmedlet glyfosat. Godkännandet går ut . Myndigheter i fyra länder har tittat på detta och gjort en väldigt gedigen vetenskaplig rapport där man går igenom hur förutsättningarna ser ut, vilket underlag som finns och vilken vetenskap som finns. Man har konstaterat att det inte finns någon anledning att inte förlänga ett godkännande, utan man konstaterar att glyfosat som hanteras rätt kan användas utan att det uppstår oacceptabla risker. Därför är det också väldigt bra att utskottet är tydligt med att det är viktigt att vilar på vetenskaplig grund när det gäller godkännandeprocessen för glyfosat när den väl kommer upp till politisk diskussion på EU-nivå. Vi föreslår också från utskottet ett tillkännagivande som rör till exempel tillgången på kemikalier. invasionskrig i och pandemin har visat att vi är ett väldigt sårbart samhälle. Det är viktigt att vi från myndigheternas och statens sida har en bra beredskap när det gäller tillgången på kritiska kemikalier, där vi tyvärr ser att det finns sårbarheter. Utskottet lyfter även upp att regeringen ska vara pådrivande i arbetet med att förbjuda avsiktligt tillagda mikroplaster i kemiska produkter, vilket det finns förslag om på EU-nivå. Än så länge har det inte kommit något konkret från kommissionen, men vi ser att har anledning att vara aktivt i arbetet. Från sida ser vi att det finns många saker att arbeta med när det gäller att vässa kemikaliepolitiken, inte bara när det handlar om tillgången och användningen i produktionen utan också för att kunna stärka skyddet av konsumenter. Det här är ju tvådelat. Jag vill framför allt lyfta upp arbetet med högflourerade ämnen, PFAS, som har långlivade negativa egenskaper när de finns i konsumentprodukter. Vi ser att det är viktigt att man fasar ut användningen av PFAS i dessa produkter, och det är någonting som vi lyfter i reservation nummer 10. Därför yrkar jag bifall till den. Vi debatterar regeringens förslag till en ny växtskyddslag, förslag till ändring i skogsvårdslagen och motioner från allmänna motionstiden som behandlar kemikaliepolitik. Vi socialdemokrater står bakom samtliga våra reservationer i ärendet, men för tids yrkar jag bifall endast till reservation 4. EU antog 2016 en ny växtskyddsförordning. En ny växtskyddslag föreslås nu för att anpassa svensk lagstiftning till denna förordning och till den EU-förordning som har antagits gällande offentlig kontroll. Ett bra växtskydd är viktigt både för miljön och för våra gröna näringar. Detta har blivit allt viktigare med hänsyn till klimatförändringarna och det ökande hotet från växtskadegörare mot vårt lantbruk, vår trädgårdsnäring och vårt skogsbruk. Växtskadegörare kan medföra allvarliga ekonomiska, miljömässiga och sociala konsekvenser för samhället, till exempel genom ökade kostnader, minskad biologisk mångfald och påverkan på planterade miljöer och naturområden. Det är därför viktigt och bra att man i regeringens förslag till ny växtskyddslag föreslår höjda straff. Fängelsestraff föreslås för de allvarligaste överträdelserna. Viktigt är också ett tydligare sanktionssystem för dem som inte följer regelverken och utökade möjligheter att få ersättning för dem som drabbas. Det nya ersättningssystemet ger incitament för tidig anmälan av skadegörare. Den nya lagen inkluderar också fler typer av skadegörare. För att skydda trädslag som används i virkesproduktionen utvidgas möjligheten till åtgärder till att omfatta även andra växtskadegörare än insekter och för träd i andra växtmiljöer än skog, till exempel parker eller trädgårdar. Bemyndigandet till förs över från skogsvårdslagen, där det finns , till växtskyddslagen. Kostnader för offentlig kontroll som utförs enligt den nuvarande växtskyddslagen finansieras huvudsakligen genom avgifter, och regeringen anser att offentlig kontroll även fortsättningsvis i huvudsak ska finansieras med avgifter. Utgångspunkten bör vara att den som ger anledning till kontroll ska betala kontrollkostnaden. Särskilt kan noteras att principen om full kostnadstäckning ska tas i beaktande i när man sätter avgiften, precis som också EU:s förordning säger. Vidare ska konstruktionen innebära låga administrationskostnader och vara begriplig och förutsebar för dem som ska betala. Regeringens förslag till konstruktion av avgiftssättning är väl avvägt, och vi har reserverat oss mot utskottets förslag till tillkännagivande i den här punkten. När det gäller tillståndsprövning av växtskyddsmedel styrs godkännanden av verksamma ämnen respektive produkter av EU:s förordning om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden. Syftet med förordningen är att säkerställa en hög skyddsnivå för både människors och djurs hälsa och för miljön och skydda konkurrenskraften för jordbruket i gemenskapen. medger inte att enskilda medlemsländer prövar bekämpningsmedel med utgångspunkt i något annat än det som sägs i förordningen. Det är alltså inte möjligt att endast utgå från konkurrenskraften. För att säkerställa en hög skyddsnivå för människors hälsa och för miljön får ett verksamt ämne eller ett växtskyddsmedel bara godkännas om ämnet eller medlet inte har några skadliga hälsoeffekter på människor eller djur och om det inte påverkar miljön på ett oacceptabelt sätt. Utskottets förslag till tillkännagivande är därför djupt problematiskt, och vi har reserverat oss även i den här punkten. Principen om ömsesidigt erkännande av produkter används i EU-gemenskapen och är ett av medlen för att säkerställa den fria rörligheten för varor inom EU. För att undvika dubbelarbete, minska administrationen och se till att det finns tillgång till växtskyddsmedel på mer harmoniserade villkor använder man denna princip. Det innebär att de produktgodkännanden som beviljas av en medlemsstat bör godtas av andra medlemsstater med jämförbara jordbruks, växtskydds- och miljö- och klimatförhållanden. Myndigheterna måste dock ta hänsyn till de enskilda medlemsländernas specifika miljö- eller jordbruksförhållanden. Efter ansökan kan myndigheten avstå från att godkänna växtskyddsmedlet på sitt territorium om det är motiverat till följd av särskilda miljö- eller jordbruksförhållanden eller om den höga skyddsnivå för både människors och djurs hälsa och för miljön som fastställs i den här förordningen inte kan uppnås. Regeringens arbete med växtskydd är inriktat på att åstadkomma en minskande risktrend. Regeringens ambition är bland annat att halterna av växtskyddsmedel i yt- och grundvatten ska minska successivt för att bli nära noll i linje med det av fastställda miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Regeringen har även beslutat om ett nytt etappmål som anger att användningen av växtskyddsmedel med särskilt farliga egenskaper ska ha minskat väsentligt 2030. Tillgången till rent vatten för dels livsmedel, dels livsmedelsproduktion och processindustri är en grundläggande förutsättning för ett fungerande samhälle. För att producera dricksvatten och för att rena avloppsvatten krävs kemikalier. Den största delen av kemikalierna används för avloppsrening och en mindre del till dricksvattenproduktion. Enligt uppgift från saknar lager av reningskemikalier, vilket gör att dricksvattenförsörjning och avloppsrening är beroende av olika leveranskedjor och av att de kedjorna fungerar. Därför kan tillgången till kemikalier av olika anledningar skifta snabbt. Det är av synnerligen stor vikt att försörjningstryggheten när det gäller kritiska kemikalier säkerställs. Covid-19-pandemin och kriget i har tydliggjort sårbarheter i samhället. Regeringen har därför vidtagit en rad åtgärder, och fler är under beredning, för att säkerställa en robust tillgång på kemikalier för vattenrening. Regeringen har också informerat utskottet om problematiken. EU:s kemikaliemyndighet föreslog ett närmast heltäckande förbud mot avsiktligt tillsatt mikroplast i kemiska produkter. Echa bedömer att mikroplaster är extremt svårnedbrytbara i miljön och praktiskt taget omöjliga att få bort när de har släppts ut, och myndigheten konstaterar också att det inte går att bedöma de långsiktiga effekterna av utsläpp av mikroplast. Vi väntar nu på kommissionens förslag kring just mikroplaster baserat på Echas förslag. Regeringen har uppmanat kommissionen att skyndsamt lägga fram ett förslag till diskussion. Det är viktigt att EU fortsätter att jobba med kraft med plastfrågan, för plastfrågan är ett gränsöverskridande problem som kräver globala lösningar och åtgärder. Därför är det beslut som fattade så viktigt. Man beslutade då om att initiera förhandlingar om ett globalt avtal mot plastföroreningar. Med ett globalt avtal har vi möjligheten att gemensamt komma fram till mål och konkreta åtgärder för hela livscykeln för plast. För tids yrkar jag bifall endast till reservation 10 om PFAS. Vi omges av kemikalier i vår vardag. Vissa av dem kan vara till nytta för oss och andra skadliga. Många av dem är livsnödvändiga och har varit avgörande för att bygga det samhälle som vi har. Kemikalier har bland annat möjliggjort längre hållbarhet för mat, gett hållfasta byggmaterial och medfört minskad risk för brand i elektronikprodukter. Kemikalier möjliggör också utvecklingen av mediciner som förlänger och räddar liv. Vårt moderna samhälle är på många sätt beroende av innovationer som drar nytta av kemikalier. Därför kan kemikalier också utgöra viktiga bidrag till den ekonomiska och sociala välfärden för medborgare genom handel och sysselsättning. Alla kemikalier är dock inte önskvärda överallt. En del kemikalier har visat sig påverka exempelvis människors hormonsystem och reproduktion och kan framkalla allergier. Farliga ämnen kan orsaka cancer och allergier eller påverka möjligheten att få barn. Barn är särskilt känsliga, och de har rätt att växa upp i en giftfri vardag. Leksaker, soffor och köksredskap som finns på exempelvis förskolor ska inte innehålla farliga kemikalier. vistas barn stora delar av sina dagar på förskola, och därför måste vi prioritera våra barns vardag när det gäller att fasa ut farliga kemikalier. Exempel på andra skadliga ämnen är vissa syntetiska kemikalier, ofta de som ger en specifik funktion, till exempel flamskyddsmedel, mjukgörare till plaster, ftalater och vissa vatten- och fettavvisande beläggningar. Andra exempel är tungmetaller som bly, kadmium och krom. Sedan skulle jag också vilja nämna PFAS. Runt om i finns områden och vattentäkter som förorenats till följd av att människor har använt farliga ämnen, ofta för länge sedan. Rapporter om sådana föroreningar har kommit löpande , men politiken har ännu inte satt ned foten när det gäller lämpliga åtgärder. En grupp ämnen som omnämns allt oftare är PFAS, poly- och perfluorerade alkylsubstanser. Oavsett uppkomst eller ansvarsförhållande är PFAS i vattentäkter ett problem vi sannolikt inte hört det sista om. Ofta handlar det om vatten som har förorenats i närheten av militära flygplatser. Dessa föroreningar misstänks härröra från användningen av brandskum, vilket innehåller PFAS. På andra ställen har man i stället konstaterat en koppling till olika brandövningar. Det är oerhört viktigt att vi fasar ut PFAS med tanke på att mer än 3,6 miljoner svenskar får sitt dricksvatten från någon av de 109 dricksvattenanläggningarna i de 65 kommuner där rapporter visar att det kan finnas PFAS i vattnet. Jag ska också säga något om beredskap gällande kemikalier. Coronakrisen och kriget i har gett en tydlig bild av bristerna inom svensk beredskap. Men det är inte första gången vi varnas. Skogsbränder och extremväder som har påverkat livsmedelsproduktionen har tidigare visat på problem och utretts. Det är viktigt att vi agerar på de rekommendationer som ges så att står bättre rustat inför nästa kris, för den kommer. Tillgången på kemikalier för vattenrening och avlopp har också visat sig kunna bli bristfällig. behöver därför öka sin självförsörjningsgrad rejält på flera olika områden. Vi behöver ha högre beredskap för att försörja befolkningen, inte bara med sjukvårdsartiklar och skyddsmaterial utan också med livsmedel, drivmedel, medicin, växtskyddsmedel, gödning och inte minst när det gäller försörjning av kemikalier för rening av dricksvatten. Det måste utarbetas flera strategiska planer för lagerhållning på dessa områden. Den svenska självförsörjningen av livsmedel har sjunkit under . Från att ha varit är den nu nere på . Hälften av vår mat importeras därmed. Därför är det oerhört viktigt att vi har en beredskap på dessa områden. Lagerhållningen måste återtas när det gäller de samhällsviktiga varorna, och en översyn av försörjningssäkerheten måste genomföras när det gäller exempelvis drivmedel och de delar jag nämnde. Värt att betona i denna debatt är också att viktiga lagar inte får innebära nya ekonomiska pålagor för de gröna näringarna. Det vill säga får avgifterna för kontroll inte dra i väg för de gröna näringarna. Lägre skatter och avgifter samt mindre regelkrångel måste till för att vi ska bli bättre på detta område. Debatten handlar om en ny växtskyddslagstiftning plus några andra frågor om växtskyddsmedel och andra kemikalier. ska fatta beslut om svenska regler som ska komplettera en EU-förordning och som får denna att fungera i praktiken. Det handlar om avgifter, sanktioner, reglering av rapportering av nya växtskadegörare med mera. Jag börjar med att yrka bifall till reservation 9 om riskbedömning av biologiska bekämpningsmedel. Internationell handel gör att nya växtskadegörare och sjukdomar kommer in i det svenska jordbruket. Klimatförändringar kan också skapa bättre förutsättningar för gamla och nya skadegörare och sjukdomar, och då behövs verktyg för att hantera de nya problemen. Ett av verktygen är växtskyddsmedel. Man kanske frågar sig: Vad är växtskyddsmedel? Det kan vara naturligt förekommande kemikalier, kanske insektsmedel som extraherats ur astrar. Det kan vara organismer som används, så kallade biologiska bekämpningsmedel, kanske rovkvalster som lever av en skadegörarinsekt, men oftast är det kemiskt framställda ämnen. Giftigt och onödigt, kanske någon tänker. Någon kanske frågar sig varför jordbrukarna sprutar gifter i marker och på grödor. Då får man ta ett steg tillbaka för att se den stora bilden. Matsvinn är ett slöseri, och vi står bakom olika initiativ för att minska matsvinnet. Men svinnet börjar redan på fältet. Skadeinsekter, skadesvampar, bakterier, virus och ogräs orsakar stora skördeförluster. Om man tittar på ett globalt genomsnitt, med tillgång till moderna växtskyddsmedel, ser man att av skördarna förloras på grund av olika insektsangrepp, att av skördarna förloras på grund av sjukdomar och att förloras på grund av ogräs. Dessa förluster minskar när man tar fram nya effektiva bekämpningsmedel. Utan medlen blir förlusterna större. Man kan kika på alternativet ekologisk produktion. Ekologisk produktion har inte tillgång till så många medel, men man kommer en bra bit på väg med växtföljder, resistenta sorter och andra icke-kemiska åtgärder. Skördarna i ekologisk produktion är dock mindre i ett globalt genomsnitt. Tillgång till mat är viktigt. Inte minst visar det. Än värre är nog att skördarna varierar mycket inom ekologisk produktion och att odlingssäkerheten är sämre. Skörden av till exempel potatis kan ett regnigt år, när potatisbladmöglet trivs, bli mycket liten om man inte har tillgång till växtskyddsmedel. Priset på mat är också viktigt. Någon kanske anser att det får kosta, men ekomatkassar är dyrare. Dessutom betalar samhället ut omfattande stöd. Det är alltså betydligt dyrare att producera ekologiskt, utan kemiska växtskyddsmedel och modern växtförädling. Eko är också beroende av konventionell produktion på flera sätt. Därför måste vi ha en fungerande konventionell produktion vid sidan av. Eko får en del av sin gödsel från konventionella jordbruk, och det allmänna skadegörartrycket minskar i områden med konventionell bekämpning. Vissa år finns det till exempel lite ekologiskt potatisutsäde, och då måste konventionellt utsäde användas. Detta var tre exempel, men det finns fler. Vi behöver alltså konventionella jordbruk med gott växtskydd, inte minst för att kunna ha ekologisk produktion. Konventionellt jordbruk och gott växtskydd med kemiska bekämpningsmedel och växtskyddsmedel går inte att komma runt. Men kemiska växtskyddsmedel har ofta nackdelar; det ska erkännas. Därför är det viktigt att regleringen av användningen är strikt och att man har fokus på att minska de mängder som vi använder. Vi ska komma ihåg att det pågår en utveckling där miljöprofilen på medlen har förbättrats. Det måste vi bejaka genom att möjliggöra denna utveckling, för att förbättra det verktyget. Sortutveckling är en annat verktyg. Det finns en enorm potential i grödsorter framtagna med CRISPR och andra nya genomiska metoder. Där induceras en punktmutation som ger en ny egenskap, till exempel resistens mot en skadesvamp, eller som gör grödan osynlig för en insektsskadegörare. Detta kommer att kunna minska växtskyddsmedelsanvändningen. Dessa olika verktyg skulle också kunna kombineras för att få positiva miljöeffekter och ökad produktion. Detta leder mig till tre slutsatser. Ett: Det är rätt att ta fram fler verktyg, för vi kommer att behöva många. Två: Tillämpningen ska vara säker för människa och miljö. Tre: Det gäller att se att det är en sak att ta fram verktyg och en annan sak att sätta mål för jordbruket. Verktygen kan uppfylla målen, men om man har en förutfattad mening om verktygen och deras effekter på målen och därför inte utvecklar eller reglerar verktygen på ett ordnat sätt går man vilse. Vårt utskott föreslår sex stycken tillkännagivanden till regeringen. Utskottet noterar först den stora betydelsen av beredskapsförsörjning av kritiska kemikalier, som behövs inte minst för vattenrening. finns ett importberoende och ett just-in-time-system. Utskottet vill att regeringen ska säkerställa beredskapsförsörjningen och prioritera frågan högt. Ett annat tillkännagivande handlar om ömsesidigt erkännande av växtskyddsmedel. Det handlar om att ett land ska kunna använda sig av en bedömning som har gjorts i ett annat land. Det är stor variation i om det används och hur det används. Detta leder till byråkrati och förseningar, och som jag sa behöver vi verktyg. Där vill vi, enligt tillkännagivandet, att regeringen ska se till att det används i större utsträckning. Vi vill även att myndigheten ska bevaka hur andra EU-medlemsstater gör och ge konkurrensneutrala förutsättningar för svenska jordbrukare.