bet · H901MJU15 · 2022-02-21 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets betänkande Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden om cirkulär ekonomi från allmänna motionstiden /22. Motionsyrkandena handlar bl.a. om resursförbrukning och resurseffektivitet, återanvändning och återvinning, skrotning, avfall, matsvinn, plastfrågor och sanering. Utskottet hänvisar framför allt till pågående arbete. I betänkandet finns 42 reservationer (M, SD, C, V, KD, L, MP) och sex särskilda yttranden (M, SD, C, V, KD, L). Cirka 180 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Några utgångspunkter för cirkulär ekonomi Motioner som bereds förenklat 1.Resursförbrukning och resurseffektivitet, punkt 1 (C) 2.Resursförbrukning och resurseffektivitet, punkt 1 (MP) 3.Återvinning av returpapper, punkt 2 (M) 4.Återvinning av returpapper, punkt 2 (V) 5.Återvinning av fosfor och kväve, punkt 3 (SD) 6.Återvinning av elektronik, punkt 4 (C, KD, MP) 7.Återvinning av metaller och , punkt 5 (SD) 8.Återvinning av metaller och , punkt 5 (C) 9.Återvinning av metaller och , punkt 5 (L) 10.Återvinning av metaller och , punkt 5 (MP) 11.Återvinning och återanvändning av textilier, punkt 6 (SD) 12.Återvinning och återanvändning av textilier, punkt 6 (C) 13.Återvinning och återanvändning av byggmaterial, punkt 7 (MP) 14.Insamling och återvinning av kommunalt avfall, punkt 9 (C) 15.Insamling och återvinning av kommunalt avfall, punkt 9 (V) 16.Förutsättningar för återanvändning, punkt 10 (M) 17.Förutsättningar för återanvändning, punkt 10 (L) 18.Övrigt om återvinning, punkt 11 (M) 19.Övrigt om återvinning, punkt 11 (L) 20.Producentansvar för läkemedel, punkt 12 (C) 21.Producentansvar för läkemedel, punkt 12 (MP) 22.Metoder för skräpmätning, punkt 13 (C) 23.Skrotning, punkt 14 (M) 24.Skrotning, punkt 14 (C) 25.Skrotning, punkt 14 (V) 26.Säkerhet vid tillfällig lagring av avfall, punkt 15 (M) 27.Övrigt om avfallshantering och deponier, punkt 16 (M, KD) 28.Övrigt om avfallshantering och deponier, punkt 16 (C) 29.Övrigt om avfallshantering och deponier, punkt 16 (L) 30.Övrigt om avfallshantering och deponier, punkt 16 (MP) 31.Åtgärder mot brottslighet inom avfallsområdet, punkt 17 (C, KD) 32.Övriga frågor om avfall, punkt 18 (M) 33.Övriga frågor om avfall, punkt 18 (C) 34.Matsvinn och matavfall, punkt 19 (SD) 35.Matsvinn och matavfall, punkt 19 (MP) 36.Plastfrågor, punkt 20 (M) 37.Plastfrågor, punkt 20 (C) 38.Plastfrågor, punkt 20 (V) 39.Plastfrågor, punkt 20 (L) 40.Plastfrågor, punkt 20 (MP) 41.Sanering, punkt 21 (C) 42.Sanering, punkt 21 (MP) 1.Motioner som bereds förenklat, punkt 22 (M) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 22 (SD) 3.Motioner som bereds förenklat, punkt 22 (C) 4.Motioner som bereds förenklat, punkt 22 (V) 5.Motioner som bereds förenklat, punkt 22 (KD) 6.Motioner som bereds förenklat, punkt 22 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2021/22:3665 av m.fl. (C) yrkande 53 och 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 11. Reservation 1 (C) Reservation 2 (MP) 2021/22:3277 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 24 och 2021/22:3368 av m.fl. (M) yrkande 5. Reservation 3 (M) Reservation 4 (V) Återvinning av fosfor och kväve 2021/22:2461 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 7. Reservation 5 (SD) 2021/22:3665 av m.fl. (C) yrkande 38. Reservation 6 (C, KD, MP) Återvinning av metaller och 2021/22:2431 av m.fl. (SD) yrkande 16, 2021/22:3665 av m.fl. (C) yrkande 54, 2021/22:4076 av m.fl. (MP) yrkande 2 och 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 78. Reservation 7 (SD) Reservation 8 (C) Reservation 9 (L) Reservation 10 (MP) Återvinning och återanvändning av textilier 2021/22:2453 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3 samt 2021/22:3665 av m.fl. (C) yrkandena 35 och 37. Reservation 11 (SD) Reservation 12 (C) Återvinning och återanvändning av byggmaterial 2021/22:3419 av och (båda MP) yrkande 2. Reservation 13 (MP) Återvinning av anläggningar för förnybar energi 2021/22:168 av (M) och 2021/22:3585 av (M). Insamling och återvinning av kommunalt avfall 2021/22:3277 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 25 och 2021/22:3497 av m.fl. (C) yrkande 9. Reservation 14 (C) Reservation 15 (V) 2021/22:2298 av (L), 2021/22:2824 av (M) yrkande 1 och 2021/22:3690 av m.fl. (M) yrkande 27. Reservation 16 (M) Reservation 17 (L) 2021/22:3431 av m.fl. (M) yrkande 12 och 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 76. Reservation 18 (M) Reservation 19 (L) 2021/22:3681 av m.fl. (C) yrkande 11 och 2021/22:4062 av m.fl. (MP) yrkande 42. Reservation 20 (C) Reservation 21 (MP) 2021/22:3665 av m.fl. (C) yrkande 26 i denna del. Reservation 22 (C) 2021/22:1348 av (S), 2021/22:3279 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 42, 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkande 48 och 2021/22:4030 av m.fl. (M) yrkande 34. Reservation 23 (M) Reservation 24 (C) Reservation 25 (V) Säkerhet vid tillfällig lagring av avfall 2021/22:3431 av m.fl. (M) yrkande 28. Reservation 26 (M) Övrigt om avfallshantering och deponier 2021/22:1 av (SD) yrkandena 1–6, 2021/22:2331 av (L), 2021/22:3431 av m.fl. (M) yrkande 27, 2021/22:3665 av m.fl. (C) yrkande 57 och 2021/22:4062 av m.fl. (MP) yrkande 44 i denna del. Reservation 27 (M, KD) Reservation 28 (C) Reservation 29 (L) Reservation 30 (MP) Åtgärder mot brottslighet inom avfallsområdet 2021/22:2710 av m.fl. (S) och 2021/22:3665 av m.fl. (C) yrkande 32. Reservation 31 (C, KD) Övriga frågor om avfall 2021/22:208 av (C), 2021/22:413 av (M), 2021/22:3681 av m.fl. (C) yrkande 33 och 2021/22:3751 av m.fl. (M) yrkande 2. Reservation 32 (M) Reservation 33 (C) 2021/22:1892 av (M), 2021/22:2453 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2021/22:4087 av och (båda MP) yrkandena 1 och 2. Reservation 34 (SD) Reservation 35 (MP) 2021/22:630 av (SD), 2021/22:3277 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 34 och 35, 2021/22:3431 av m.fl. (M) yrkande 24, 2021/22:3511 av m.fl. (C) yrkande 20, 2021/22:4098 av (MP) yrkandena 1 och 2 samt 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 77. Reservation 36 (M) Reservation 37 (C) Reservation 38 (V) Reservation 39 (L) Reservation 40 (MP) 2021/22:705 av (C), 2021/22:2104 av och (båda C) yrkande 2, 2021/22:3665 av m.fl. (C) yrkande 33, 2021/22:3681 av m.fl. (C) yrkande 32 och 2021/22:4062 av m.fl. (MP) yrkande 44 i denna del. Reservation 41 (C) Reservation 42 (MP) Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (C), (MP), (M), (S), (S), (M), (SD), (S), (S), (S), (L), (SD), (C), (SD), (KD), (V) och (M). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet 176 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Motionsyrkandena handlar bl.a. om resursförbrukning och resurseffektivitet, återanvändning och återvinning, skrotning, avfall, matsvinn, plastfrågor och sanering. Ett antal yrkanden tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare och behandlas därför i förenklad ordning i ett särskilt avsnitt. Förslagen i motionerna finns i bilaga 1. Motionsyrkandena som behandlas i förenklad ordning redovisas i bilaga 2. Vid utskottets sammanträde informerade utskottet om sitt arbete med vägledning om dels definitionen av avfall och dess konsekvenser för hanteringen av entreprenadberg, dels definitionen av kommunalt avfall. Vidare lämnade regeringen vid utskottets sammanträde information till utskottet om genomförandet av engångsplastdirektivet[1]. Några utgångspunkter för cirkulär ekonomi presenterade 2015 ett förslag om cirkulär ekonomi i två delar: en handlingsplan för cirkulär ekonomi (COM(2015) 614/2) och ett nytt avfallspaket. Handlingsplanen saknade till stor del förslag till bindande lagstiftning, men kommissionen presenterade initiativ kring produktion, produktionsprocesser och konsumtion, återvinning, avfallshantering och nya affärsmodeller/delningsekonomi. Fem prioriterade områden lyftes fram: plast, matavfall, kritiska råmaterial, bygg- och rivningsavfall, biomassa samt biobaserade produkter. Det s.k. avfallspaketet beslutades av Europeiska unionens råd och innebär revideringar av sex direktiv på avfallsområdet. De direktiv som berörs är • avfallsdirektivet (2008/98/EG) • direktivet om förpackningar och förpackningsavfall (94/62/EG) • direktivet om deponering av avfall (1999/31/EG) • direktivet om avfall som utgörs av eller innehåller elektrisk och elektronisk utrustning (2012/19/EU) • direktivet om batterier och ackumulatorer (2006/66/EG) • direktivet om uttjänta fordon (2000/53/EG). I avfallsdirektivet fastställs en avfallshierarki som ska gälla som prioriteringsordning för lagstiftning och politik om att förebygga och hantera avfall. Avfall ska i första hand förebyggas, i andra hand förberedas för återanvändning, i tredje hand materialåtervinnas, i fjärde hand återvinnas på något annat sätt (t.ex. genom energiåtervinning) och i femte och sista hand bortskaffas. föreskriver en ökad användning av effektiva ekonomiska instrument och andra åtgärder som främjar avfallshierarkin. Tillverkarna får här en viktig roll genom att de måste ansvara för sina produkter när de blir avfall. Dessutom ska det finnas obligatoriska system för utökat producentansvar för alla förpackningar. Det finns redan krav på separat insamling av papper, papp, glas, metall och plast. De nya reglerna ska höja kvaliteten på returråvaror och deras användning: farligt hushållsavfall ska samlas in separat , biologiskt avfall och textilier . Vidare ska deponering fasas ut gradvis, och 2035 ska högst av det kommunala avfallet deponeras. Lagstiftningen fokuserar även på att förebygga avfall. presenterade en rapport om genomförandet av den handlingsplan för cirkulär ekonomi som antogs 2015 (COM(2019) 190 final). I rapporten fastslogs att samtliga 54 åtgärder i handlingsplanen hade genomförts eller höll på att genomföras. I och med rapporten ansåg kommissionen att handlingsplanen var genomförd. lade kommissionen fram meddelandet En ny handlingsplan för den cirkulära ekonomin – För ett renare och mer konkurrenskraftigt (COM(2020) 98 final), fortsättningsvis kallat för cirkulär ekonomi. Kommissionen anförde att en uppväxling av den cirkulära ekonomin från ett fåtal föregångare till de stora ekonomiska aktörerna kommer att vara avgörande för att uppnå klimatneutralitet och för att frikoppla ekonomisk tillväxt från resursanvändning, som man säkerställer EU:s långsiktiga konkurrenskraft. För att uppfylla denna ambition måste EU påskynda övergången till en regenerativ tillväxtmodell som ger mer tillbaka till planeten än den tar, göra framsteg när det gäller att hålla sin resursförbrukning inom planetens gränser och därför sträva efter att minska sitt konsumtionsavtryck samt fördubbla sin cirkulära materialanvändning under det kommande decenniet. Kommissionen presenterade en rad initiativ i som syftar till att skapa en samstämmig ram för produktpolitiken där hållbara produkter, tjänster och affärsmodeller är och konsumtionsmönstren omvandlas så att det inte genereras något avfall. Ytterligare åtgärder kommer att vidtas för att minska avfallet och säkerställa att EU har en väl fungerande inre marknad för returråvaror av hög kvalitet. EU:s kapacitet att ta ansvar för sitt avfall kommer också att stärkas. Kommissionen aviserade även en policyram för biobaserad plast, ett initiativ för cirkulär elektronik och lagstiftningsförslag om bl.a. nytt regelverk för batterier. Kommissionen anförde vidare att inte kan åstadkomma en omvälvande förändring på egen hand. EU kommer därför att fortsätta att visa vägen mot en cirkulär ekonomi på global nivå och utnyttja sitt inflytande, sin expertis och sina ekonomiska resurser för att förverkliga målen för hållbar utveckling till 2030. För att öka takten i omställningen till en mer cirkulär och biobaserad ekonomi beslutade regeringen om en nationell strategi för cirkulär ekonomi som pekar ut riktningen och ambitionen för omställningen. Strategins vision är ett samhälle där resurser används effektivt i giftfria cirkulära flöden och ersätter jungfruliga material. Till strategin kommer handlingsplaner att beslutas med konkreta åtgärder. För att bidra till detta har fyra fokusområden som bedöms vara av särskild vikt för att nå visionen valts ut: cirkulär ekonomi genom hållbar produktion och produktdesign cirkulär ekonomi genom hållbara sätt att konsumera och använda material, produkter och tjänster cirkulär ekonomi genom giftfria och cirkulära kretslopp cirkulär ekonomi som drivkraft för näringsliv och andra aktörer genom åtgärder som främjar innovation och cirkulära affärsmodeller. I strategin konstaterar regeringen att fokusområdena är tätt sammanlänkade och att det till strategin kommer att tas fram handlingsplaner där styrmedel och åtgärder presenteras för respektive fokusområde. Vidare anför regeringen att det även kan komma att beslutas om handlingsplaner för prioriterade områden eller strömmar som är särskilt relevanta för omställningen till en cirkulär ekonomi. beslutade regeringen om en handlingsplan för cirkulär ekonomi. Handlingsplanen tar ett helhetsgrepp om alla fokusområden, och för varje fokusområde utvecklas vad regeringen avser med inriktningen för arbetet. I handlingsplanen presenterar regeringen aktuella styrmedel och de åtgärder som regeringen har beslutat om eller har för avsikt att besluta om. Det finns också åtgärder som enligt regeringen beskriver centrala pågående processer inom EU eller globalt där driver, eller avser att driva, vissa frågor som är extra relevanta i omställningen till cirkulär ekonomi. Regeringen anför att vi befinner oss i början på omställningen och att handlingsplanen inte ska ses som hela lösningen utan som ett steg på vägen. Vidare anför regeringen att ansvariga och berörda statliga myndigheter, kommuner och regioner samt Delegationen för cirkulär ekonomi kommer att spela en viktig roll i det fortsatta arbetet med att genomföra strategin och handlingsplanen. Eftersom strategin är ett verktyg för att nå flera av beslutade mål kommer uppföljningen av strategin och handlingsplanen, i likhet med uppföljningen av de nationella miljömålen, att redovisas i budgetpropositionen. I strategin för cirkulär ekonomi framhåller regeringen att EU-gemensamma regler är viktiga för att gå mot en cirkulär ekonomi med giftfria och resurseffektiva kretslopp inom EU:s inre marknad. Regeringen anför också att är drivande för att åstadkomma en global överenskommelse om plast som ska minska och förebygga utsläpp av plastavfall och mikroplast i haven. En annan fråga som verkar för är ett ambitiöst globalt ramverk om kemikalier och avfall efter 2020. leder tillsammans med en global högnivåallians om kemikalier och avfall, där även näringslivets aktörer har deltagit, och alliansen har enats om vad som behövs för en hållbar hantering av kemikalier och avfall. Vidare anför regeringen att den ledarskapsgrupp för omställning av tung industri som och lanserade vid även den är ett exempel på internationellt samarbete som kan driva på utvecklingen mot en cirkulär ekonomi. Eftersom marknader och värdekedjor är globala är det enligt regeringen av yttersta vikt att arbetet för cirkulär ekonomi och handelspolitik är ömsesidigt stödjande. Arbete med handel och cirkulär ekonomi pågår och får större utrymme i internationella organisationer som () och och utveckling () samt i EU:s frihandelsavtal. Regeringen anför att därför kommer att fortsätta arbeta för att handelsregler inom EU och globalt stöttar cirkulär ekonomi. Av den svenska handlingsplanen för cirkulär ekonomi framgår att regeringen avser att ha en hög ambitionsnivå i arbetet med att genomföra de åtgärder som aviseras för . Regeringen är positiv till att kopplingen mellan cirkulär ekonomi och klimat är tydlig i och ser positivt på att kommissionen tar upp genomförandet av handlingsplanen för bioekonomi som en väg att möjliggöra ökad cirkularitet inom industrin. Regeringen ser också positivt på att kommissionen vill öka andelen återvunnet material i produkter men framhåller att om en marknad för återvunnet material ska fungera krävs det att man kan vara säker på att dessa material uppfyller samma krav på säkerhet och kvalitet som nya material. Genom att sträva mot giftfria kretslopp och genom utfasning av särskilt farliga ämnen möjliggörs ökad återvinning. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om mål, lagstiftning och styrmedel och om att inrätta en expertmyndighet för cirkulär ekonomi för att minska resursförbrukningen och öka resurseffektiviteten. Jämför reservation 1 (C) och 2 (MP). I kommittémotion 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 11 föreslås att regeringen genom ett nationellt mål, lagkrav och andra styrmedel ska verka för att resursförbrukningen ska minska och hålla sig inom planetens gränser. För att säkerställa en effektiv omställning inom alla politikområden föreslås det i kommittémotion 2021/22:3665 av m.fl. (C) yrkande 53 att förutsättningarna för en dedikerad expertmyndighet för cirkulär ekonomi ska utredas. Enligt motionärerna ska myndighetens främsta uppdrag vara att tillsammans med näringslivet och akademin utforma framtidens styrmedel för hur vi ska uppnå högre resurseffektivitet, en uppgift som är utspridd på ett flertal myndigheter. Regeringen anför i budgetpropositionen (prop. 2021/22: 1 utg. omr. 20) att arbetet med omställningen till en cirkulär ekonomi behöver påskyndas för att nå en resursanvändning som är på naturens villkor. Omställningen till en giftfri cirkulär ekonomi är avgörande för att ska uppnå sina miljö- och klimatmål och de globala målen för hållbar utveckling i Agenda . Det både stärker näringslivets konkurrenskraft, skapar framtidens jobb samt minskar våra utsläpp och vårt slitage på miljön och naturen. Enligt regeringen har , som ett av världens mest innovativa länder, goda förutsättningar att ta sig an denna omställning. Det allmänna har också ett ansvar i att göra det lätt för individen att leva miljövänligt och för att uppnå en hållbar resursanvändning. För att öka takten i arbetet har regeringen beslutat om en nationell strategi för cirkulär ekonomi som pekar ut riktningen och ambitionen för omställningen. Den första handlingsplanen för cirkulär ekonomi innehåller över 100 åtgärder som ska stärka omställningen. Enligt regleringsbrev ska myndigheten redovisa vilka insatser den har gjort för att stärka arbetet med omställningen till en cirkulär ekonomi och särskilt för att förbättra kunskapen om materialflöden i samhället. Av redovisningen ska det framgå hur arbetet har bidragit till att öka takten i omställningen samt andra effekter av arbetet. Av regleringsbrevet framgår också att ska analysera befintliga och kommande styrmedel samt regleringar på finansmarknadsområdet som syftar till att öka förutsättningarna för att nå klimat- och miljömålen. Analysen ska omfatta styrmedel och regleringar på både nationell nivå och EU-nivå. Myndigheten ska även samverka med , , , och andra berörda myndigheter. ska ha en koordinerande roll i samverkansarbetet mellan myndigheterna på området. ska redovisa uppdraget till () . Delegationen för cirkulär ekonomi inrättades efter beslut av regeringen . Den är regeringens rådgivande organ som har till uppgift att vara ett och en samordnande kraft för näringslivets omställning till en cirkulär ekonomi. Delegationen ska även identifiera hinder och fungera som en katalysator. Delegationen utses av regeringen och består av en ordförande, en vice ordförande och högst tio ledamöter. Delegationen har utsett en referensgrupp med personer som med sin erfarenhet och kunskap inom olika områden kan stödja delegationens arbete. Referensgruppen består av 57 personer och fler kan väljas in om det behövs. Delegationen inrättar också successivt en rad expertgrupper som arbetar fokuserat med ett antal prioriterade områden. hade grupperna sammanlagt 125 medlemmar från 84 organisationer som aktivt bidrog till arbetet. Expertgruppernas roll är, liksom referensgruppens, att utarbeta förslag som delegationen kan ta ställning till och, när det är lämpligt, skicka in till . finns det expertgrupper för bl.a. cirkulär anläggningsindustri, cirkulära designprinciper, hållbara flöden av metaller, stärkt spårbarhet, utökat producentansvar samt cirkulärt byggande. I strategin för cirkulär ekonomi anför regeringen att företag, inklusive tillverkande industrier i näringslivet, liksom berörda branschorganisationer bidrar i omställningen till en cirkulär ekonomi genom t.ex. nya cirkulära affärsmodeller samt hållbar produktdesign och produktion. Enligt regeringen har näringslivet – stora, små och medelstora företag – en viktig roll för användandet och utvecklingen av befintliga och nya innovativa lösningar och teknikutveckling samt för innovation generellt som möjliggör omställningen till en cirkulär ekonomi med giftfri och fossilfri produktion och konsumtion. Regeringen samverkar med näringslivet för att främja omställningen till en cirkulär ekonomi och bidra till att nå miljö- och klimatmålen samt målen i Agenda . Vidare anför regeringen att dess strategiska samverkansprogram Näringslivets klimatomställning samlar nyckelpersoner från näringslivet, akademin, civilsamhället och den offentliga sektorn för att bidra till gemensamma insatser och samverka om lösningar som bidrar till klimatomställningen och det riksdagsbundna 2045-målet, genom bl.a. en omställning till en cirkulär ekonomi. Även samverkansprogrammen Näringslivets digitala strukturomvandling samt Kompetensförsörjning och livslångt lärande bidrar enligt regeringen till att skapa förutsättningar för cirkulär ekonomi. Nationella innovationsrådet är regeringens rådgivande organ som med innovation ska bidra med lösningar på de stora samhällsutmaningarna och verka för ett långsiktigt konkurrenskraftigt och hållbart . Fossilfritt samlar branschföreträdare för att formulera branschåtaganden och identifiera åtgärder som regeringen behöver Strategiska innovationsprogram är en insats som presenterades första gången i den forskningspolitiska propositionen 2012 (prop. 2012/13:30 Forskning och innovation). Programmen har skapat gränsöverskridande samverkan kring prioriteringar, målformuleringar och insatser mellan olika sektorer, branscher och aktörer inom en rad strategiskt viktiga områden. finansieras 17 strategiska program via Verket för innovationssystem (), för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) samt (). Företag, offentlig sektor, lärosäten och institut utvecklar tillsammans framtidens hållbara lösningar, varor och tjänster. Som redovisas under detta och föregående avsnitt har såväl som regeringen vidtagit och aviserat ett stort antal åtgärder för att stärka omställningen till cirkulär ekonomi och för att skapa en hållbar resursanvändning och en ökad resurseffektivitet. Detta visar enligt utskottet på en tydlig ambition i frågan, något som utskottet varmt välkomnar. Utskottet vill här särskilt framhålla pågående uppdrag att, i samverkan med ett antal andra myndigheter, analysera styrmedel och lagstiftning på finansmarknadsområdet som syftar till att öka förutsättningarna för att nå klimat- och miljömålen. Med hänvisning till det breda arbete som pågår föreslår utskottet att motion 2021/22:4066 (MP) yrkande 11 lämnas utan åtgärd. Delegationen för cirkulär ekonomi har en viktig roll som rådgivande organ till regeringen. Delegationen har också viktiga uppgifter som och samordnande kraft för näringslivets omställning till en cirkulär ekonomi. Delegationens arbete motsvarar enligt utskottets bedömning stora delar av det som efterfrågas i motion 2021/22:3665 (C) yrkande 53. Utskottet finner därför inte skäl att ta några ytterligare initiativ i syfte att inrätta en myndighet för cirkulär ekonomi. Utskottet föreslår att yrkandet avslås. Utskottets förslag i korthet