bet · H901SoU15 · 2022-06-08 00:00:00 — Utredningen har fått flera tilläggsuppdrag och har presenterat ett antal delbetänkanden, varav det första (SOU 2017:53) utgjorde grunden för lagstiftning om att vården ska ges nära befolkningen och om en förstärkt vårdgaranti. Det andra delbetänkandet (SOU 2018:39) utgjorde grunden för lagstiftning om en primärvårdsreform där primärvårdens uppdrag tydliggörs. En del av detta delbetänkande har vidare, tillsammans med förslag från utredningen för en mer jämlik vård (S 2017:08), utgjort grunden för propositionen 2021/22:72 Ökad kontinuitet och effektivitet i vården – en primärvårdsreform, där regeringen lägger fram förslag om fast läkarkontakt i relation till utföraren inom vårdvalet och bestämmelser om att val av sådana utförare inom vårdvalssystem i primärvården där enskilda kan välja och få tillgång till en fast läkarkontakt ska ske genom listning. har ställt sig bakom förslagen i propositionen, och lagstiftningen träder i kraft . Utredningens huvudbetänkande (SOU 2020:19) med förslag som syftar till att stärka olika dimensioner av samverkan och skapa ett mer sammanhängande hälso- och sjukvårdssystem bereds i liksom betänkandet med förslag som rör psykiatrin inom primärvården. Utredningen utveckling för en god och nära vård (S 2017:01) har därmed slutredovisat sitt uppdrag. Utskottet vill i sammanhanget även peka på de satsningar som ingår i Överenskommelse om god och nära vård 2022 i form av bl.a. utvecklingen av den nära vården med primärvården som nav. Utskottet noterar även utredningen om en sammanhållen god och nära vård för barn och unga (S2019:93) med syftet att dels uppnå en mer likvärdig vård som innefattar förebyggande och hälsofrämjande insatser för barn och unga i hela landet, dels genom insatser inom den nära vården för barn och unga som lider av psykisk ohälsa avlasta den specialiserade barn- och ungdomspsykiatrin. Utredningen delredovisade och slutredovisade och båda betänkandena bereds i . Slutligen vill utskottet nämna utredningen om hälso- och sjukvårdens beredskap (S 2018:09) som delredovisade (S2018:09) och slutredovisade (S 2022:6). Dessa betänkanden bereds i . Utskottet anser sammantaget att det inte finns skäl för att ta några initiativ med anledning av motionerna 2021/22:445 (V) yrkandena 9 och 21, 2021/22:629 av (SD) yrkandena 1 och 4, 2021/22:2911 (SD), 2021/22:3022 (SD) yrkande 13, 2021/22:3244 (C) yrkandena 31, 52 och 54, 2021/22:3697 (M) yrkandena 4 och 5, 2021/22:3734 (S) yrkande 1, 2021/22:3909 (C) yrkande 30, 2021/22:3977 (L) yrkande 7, 2021/22:3983 (L) yrkande 31, 2021/22:4001 (L) yrkande 57 och 2021/22:4168 (KD) yrkandena 1 och 57. Motionerna bör avslås. Av de skäl som angetts ovan är utskottet inte berett att föreslå något initiativ med anledning av motionerna 2021/22:3243 (C) yrkande 1, 2021/22:3909 (C) yrkande 22 och 2021/22:4001 (L) yrkande 14. Motionerna bör avslås. Utskottet är inte heller berett att föreslå något initiativ med anledning av motionerna 2021/22:3243 (C) yrkande 7, 2021/22:3244 (C) yrkande 12 och 2021/22:3841 (M) yrkande 4. Motionerna bör avslås. Utskottet noterar att i det första delbetänkandet (SOU 2020:80) uttalar att äldreomsorgen stod oförberedd och illa när pandemin slog till och att detta bottnade i strukturella brister vilka varit kända före virusutbrottet. Strategin att skydda de äldre har enligt kommissionen misslyckats. Utskottet anser att regeringen bör ta vara på slutsatser och att det därför krävs ett systematiskt och metodiskt arbete med bl.a. satsningar för att stärka den medicinska kompetensen och personalförsörjningen inom äldreomsorgen. Regeringen bör således se över hur den medicinska kompetensen och personalförsörjningen kan stärkas inom äldreomsorgen. Utskottet föreslår att ställer sig bakom det som utskottet anför och tillkännager detta för regeringen. Motion 2021/22:3361 (M) yrkande 25 bör bifallas. Utskottet noterar vidare den antagna nationella anhörigstrategin inom hälso- och sjukvård (S2022/02134) och att barn inte är den primära målgruppen för denna. Enligt utskottet är barn de allra mest utsatta anhöriga, och de yrkesgrupper inom hälso- och sjukvården som möter barn bör därför ha särskild utbildning i och kunskap om hur man bemöter och hjälper barn utifrån deras förutsättningar. Utskottet anser därtill att för det fall att ett barn blir svårt sjukt eller dör bör minderåriga syskon kunna få anhörigstöd inom sjukvården. Regeringen bör vidta åtgärder för att uppnå detta. bör ställa sig bakom det som utskottet anför och tillkännage detta för regeringen. Motion 2021/22:3977 (L) yrkande 9 bör bifallas. Enligt utskottet är det brist på kunskap om sjukdomen ME inom hälso- och sjukvården. Utskottet anser att regeringen bör låta utreda hur ett nationellt kan inrättas för sjukdomen ME. bör ställa sig bakom det som utskottet anför och tillkännage detta för regeringen. Motion 2021/22:3244 yrkande 63 bör bifallas. Utskottet är inte berett att föreslå något initiativ med anledning av motionerna 2021/22:2579 (SD) yrkande 22, 2021/22:3480 (M), 2021/22:3699 (M) yrkande 3 och 2021/22:4095 (MP, S) med förslag om andra olika . Motionerna bör avslås. Inte heller när det gäller förslaget om ett för postcovid bör ta något initiativ. Motionerna 2021/22:3697 (M) yrkande 6 och 2021/22:3809 (SD) yrkande 9 bör avslås. När det gäller frågan om beredskap inom hälso- och sjukvården noterar utskottet inledningsvis de bedömningar och rekommendationer som finns i betänkanden under pandemin (SOU 2021:89) samt under pandemin (SOU 2022:10). Vidare noterar utskottet de förslag som lämnats i betänkande En stärkt försörjningsberedskap för hälso- och sjukvården (SOU 2021:19). Betänkandena bereds inom . I sammanhanget kan även nämnas regeringens uppdrag till om ett samlat nationellt kunskapsstöd för att förbättra vårdens förmåga att hantera ett plötsligt och oväntat inflöde av patienter samt att regeringen tillsatt en särskild utredare med uppdraget att se över smittskyddslagen och analysera behovet av nya bestämmelser inför framtida pandemier. Mot denna bakgrund är utskottet inte berett att föreslå något initiativ med anledning av motionerna 2021/22:3248 (C) yrkande 8, 2021/22:3808 (SD) yrkandena 16 och 17, 2021/22:4001 (L) yrkande 24 och 2021/22:4197 (MP) yrkandena 6, 7 och 9. Motionerna bör avslås. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om primärvården och psykisk hälsa och tillkännager detta för regeringen. avslår motionsyrkanden om primärvård. Jämför reservation 21 (M), 22 (SD), 23 (C), 24 (L), 25 (MP) och 26 (S). I partimotion 2021/22:3909 av m.fl. (C) yrkande 9 föreslås ett tillkännagivande om att nätläkare ska ingå i samma ersättningssystem som resten av vården, nå alla invånare och bli en ekonomiskt hållbar vårdform. I yrkande 12 föreslås ett tillkännagivande om att det bör tas fram förslag på nödvändiga författningsändringar som säkerställer att alla offentligt finansierade primärvårdsutförare erbjuder både fysiska och digitala besök. Ett liknande förslag finns i kommittémotion 2021/22:3244 av m.fl. (C) yrkande 1. I partimotion 2021/22:3909 av m.fl. (C) yrkande 10 föreslås ett tillkännagivande om att införa ett nationellt system för småskalig hälso- och sjukvårdsverksamhet som samfinansieras av staten och regionerna och som helt ersätter den s.k. nationella taxan, med avstamp i det förslag som SKR och professionsorganisationerna har tagit fram. Ett liknande förslag finns i kommittémotion 2021/22:3244 av m.fl. (C) yrkande 4. I kommittémotion 2021/22:3422 av m.fl. (M) yrkande 10 föreslås ett tillkännagivande om en utvecklad diabetesvård inom primärvården. I kommittémotion 2021/22:3699 av m.fl. (M) yrkande 9 föreslås ett tillkännagivande om att se över förutsättningar för att genomföra samlade vårdkedjor med en vårdplan för patienter med kognitiva sjukdomar. I yrkande 10 föreslås ett tillkännagivande om att prioritera kontaktsjuksköterskor och anhörigstödjare inom vården av kognitiva sjukdomar. I kommittémotion 2021/22:3803 av m.fl. (SD) yrkande 19 föreslås ett tillkännagivande om att verka för att primärvården ska ha tillgång till specialistpsykiatrins kompetens. I kommittémotion 2021/22:3244 av m.fl. (C) yrkande 5 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen skyndsamt bör lägga fram förslag som reglerar att regionen och kommunen ska upprätta en övergripande gemensam plan för utformningen av hälso- och sjukvård på primärvårdsnivå. I yrkande 6 föreslås ett tillkännagivande om att underlätta och stimulera vårdcentralers möjlighet att samarbeta med lokala aktörer som hälsoorganisationer, räddningsväsende, polis, Röda Korset och pensionärsföreningar. I yrkande 7 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen skyndsamt bör ta de initiativ som är nödvändiga för att ett primärvårdsregister skyndsamt kan etableras. I yrkande 8 föreslås ett tillkännagivande om att se över hur befolkningens tillgång till fast läkarkontakt kan följas fortlöpande. I kommittémotion 2021/22:4001 av m.fl. (L) yrkande 9 föreslås ett tillkännagivande om en utbyggd primärvård. Motionärerna anför att primärvården ska vara så nära som möjligt och även digital. I motion 2021/22:2905 av och (båda SD) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att det vid behandling av allvarliga sjukdomar alltid ska utses en ansvarig läkare som för dialog med patienten och deltar vid besluten om behandling. I yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att önskemål från patientens sida om byte av ansvarig läkare ska tillgodoses där så är möjligt. I motion 2021/22:3399 av (MP) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om behov av säkerhetskonstruktion i det fall den fasta vårdkontakten inte fungerar. I (SOU 2021:34) föreslås att det i lagen särskilt ska framgå att barn ska ha rätt till fast vårdkontakt inom hälso- och sjukvården. Primärvården och psykisk hälsa I partimotion 2021/22:4172 av m.fl. (KD) yrkande 7 föreslås ett tillkännagivande om att stärka psykisk hälsa genom förstärkning av primärvårdens tidiga öppna insatser och förstärkning av barn- och ungdomspsykiatrin. Gällande rätt och beslutad lagstiftning är definitionen av primärvård att primärvården svarar för behovet av sådana åtgärder i form av medicinsk bedömning och behandling, omvårdnad, förebyggande arbete och rehabilitering som inte kräver särskilda medicinska eller tekniska resurser eller någon annan särskild kompetens (2 kap. 6 §). infördes en bestämmelse i 13 a kap. 1 § om vad som ska ingå i primärvårdens grunduppdrag. Regioner och kommuner ska inom ramen för verksamhet som utgör primärvård särskilt tillhandahålla de hälso- och sjukvårdstjänster som krävs för att tillgodose vanligt förekommande vårdbehov se till att vården är lätt tillgänglig tillhandahålla förebyggande insatser utifrån såväl befolkningens behov som patientens individuella behov och förutsättningar samordna olika insatser för patienten i de fall det är mest ändamålsenligt att samordningen sker inom primärvården möjliggöra medverkan vid genomförande av forskningsarbete. beslutade om lagändringar i patientlagen och hälso- och sjukvårdslagen (rskr. 2021/22:225). Lagändringarna innebär att val av sådana utförare inom vårdvalssystem i primärvården där enskilda kan välja och få tillgång till en fast läkarkontakt (vårdcentraler och motsvarande vårdenheter) ska ske genom listning, dvs. att uppgifter om den enskilde förs in i en förteckning över utförarens patienter. Vidare ska regionen vara skyldig att tillhandahålla ett elektroniskt system för listning av patienter (listningstjänst). Listning ska enbart få göras hos utförare vars verksamhet bedrivs i en regions egen regi eller som har ett kontrakt med en region, och byte av utförare ska få göras högst två gånger , om det inte finns särskilda skäl. Lagändringarna träder i kraft . Samordnad utveckling för en god och nära vård (S 2017:01) och Styrning för en mer jämlik vård (S 2017:08) Under rubriken ovan redogörs för det arbete som bedrivs med anledning av de två utredningarna Samordnad utveckling för en god och nära vård (S 2017:01) och Styrning för en mer jämlik vård (S 2017:08). Ett sätt för privata vårdleverantörer att ansluta sig till det offentliga finansieringssystemet är genom anslutning till den s.k. nationella taxan i enlighet med lag (1993:1651) om läkarvårdsersättning (LOL) och lag (1993:1652) om ersättning för fysioterapi (LOF). Förutsättningarna för att tillhandahålla vård regleras i förordningen (1994:1121) om läkarvårdsersättning (FOL) och i förordningen (1994:1120) om ersättning för fysioterapi. En förutsättning för en anslutning till nationella taxan är att vårdgivaren inte har eller kan få rätt till offentlig ersättning inom ramen för ett vårdval i det landsting där vårdgivaren vill verka. Det är alltså inte möjligt att som vårdgivare välja nyanslutning till nationella taxan framför en vårdvalsanslutning. De flesta av de taxeanslutna vårdgivarna anslöts till nationella taxan innan bestämmelserna om vårdval infördes i svensk lagstiftning. I betänkandet SOU 2020:19 lämnas två alternativa förslag för systemet med läkare och fysioterapeuter som får ersättning enligt den s.k. nationella taxan. enades SKR, och Fysioterapeuterna om ett förslag till nytt ersättningssystem för privata vårdgivare. Parterna har tillsammans vidareutvecklat utredningens förslag för systemet med läkare och fysioterapeuter som får ersättning enligt den s.k. nationella taxan och lämnat en gemensam framställan till regeringen för att få till stånd en ändring i dagens system med den s.k. nationella taxan. Enligt uppgift från bereds betänkandet och framställan. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys lämnade Myndigheten för vård- och omsorgsanalys sin rapport via nätet – Resursutnyttjande och jämlikhet kopplat till digitala vårdbesök (2022:1). I rapporten lämnas följande rekommendationer: – Regionerna bör kontinuerligt följa upp och se över de incitament som deras ersättningsmodeller för digitala och fysiska besök ger upphov till. – Regeringen och regionerna bör regelbundet följa upp hur digital vård påverkar vårdens effektivitet och jämlikhet. – Regeringen bör säkerställa att digitala besök ingår i ett nationellt patientregister för primärvården. Utskottet föreslog i betänkande 2017/18:SoU26 ett tillkännagivande om att säkerställa patienternas rätt till en fast läkarkontakt. Utskottet anförde följande (s. 17): Utskottet konstaterar att det följer av patientlagen att en fast vårdkontakt ska utses för patienten om han eller hon begär det. När det gäller primärvården anges vidare i patientlagen att patienten ska få möjlighet att välja en fast läkarkontakt. Utskottet noterar även att utredningen utveckling för god och nära vård i sitt delbetänkande (SOU2018:39) föreslår ett förtydligande av patientens möjlighet att få tillgång till och välja en fast läkarkontakt i primärvården. Enligt utskottets uppfattning är det angeläget att säkerställa att fler patienter än får en fast läkarkontakt genom att patienten får möjlighet att välja en namngiven läkare som sin fasta läkarkontakt i primärvården och att den är kopplad till den utförare som patienten har valt inom det som utredningen benämner Vårdval primärvård. Regeringen bör därför återkomma till i denna fråga. Utskottet föreslår att , med bifall till motion […] ställer sig bakom det som utskottet anför och tillkännager detta för regeringen. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2017/18:406). I proposition 2021/22:72 Ökad kontinuitet och effektivitet i vården – en primärvårdsreform redovisade regeringen tillkännagivandet om fast läkarkontakt som slutbehandlat. Utskottet hade inte något att invända mot regeringens redovisning och föreslog att skulle avslå ett motionsyrkande om att tillkännagivandet inte var slutbehandlat. följde utskottets förslag till riksdagsbeslut (2021/22:SoU22, rskr. 2021/22:225). Utskottet föreslog i betänkande 2020/21:SoU2 ett tillkännagivande om primärvårdens grunduppdrag. Utskottet anförde följande (s. 14): Som framgår ovan ställer sig utskottet bakom regeringens lagförslag. När det gäller lagens framtida utformning vill utskottet emellertid anföra följande. En förstärkning av de förebyggande insatserna inom primärvården kan stärka hälsan och förebygga många livsstilssjukdomar hos den enskilde. Utskottet vill understryka vikten av hälsofrämjande insatser, t.ex. att ge stöd till bättre egenvård, förebygga beroendeproblem och stödja ett friskare liv genom att peka på friskfaktorer. Utskottet anser därför att hälsofrämjande insatser bör inkluderas i primärvårdens grunduppdrag. Enligt utskottets uppfattning bör även rehabilitering ingå i primärvårdens grunduppdrag. Avslutningsvis anser utskottet att primärvården bör få ansvar för uppsökande arbete, bl.a. för dem som inte själva söker sig till hälso- och sjukvården. Regeringen bör återkomma till med förslag i enlighet med det anförda. Utskottet föreslår att ställer sig bakom det som utskottet anfört och tillkännager detta för regeringen. Motionerna […] bör därför bifallas. Utskottet föreslog i 2021/22:SoU22 två tillkännagivanden till regeringen om dels nationella principer för ersättningssystem, dels ersättningssystem för digital vård. Utskottet anförde följande i betänkandet (s. 30–31 res. S, MP och S, C, V MP): Regeringen gör i propositionen bedömningen att regionerna bör fortsätta den utveckling som påbörjats i riktning mot mer enhetliga ersättningssystem inom primärvården. Regeringen lämnar alltså inte några konkreta förslag om ersättningssystemen. Utskottet anser att regeringen bör ta fram nationella principer för ersättningar och avgifter som bygger på behovsprincipen. Utskottet föreslår att med bifall till motion […] och delvis bifall till motionerna […] ställer sig bakom det som utskottet anför och tillkännager detta för regeringen. Digital vård är till sin natur att anse som nära vård och en viktig del i vårdutvecklingen. Utskottet anser att det behövs ett särskilt ersättningssystem för digital vård som inte är en integrerad del i en vårdkedja. Sådan vård bör enligt utskottets mening inte ersättas som utomlänsvård. Regeringen bör därför ge en lämplig myndighet i uppdrag att ta fram förslag till nationella ersättningssystem för digital vård. Utskottet föreslår att med delvis bifall till motionerna […] ställer sig bakom det som utskottet anför och tillkännager detta för regeringen. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2021/22:225). Motionsyrkanden om digitala vårdmöten behandlades i betänkande /22:SoU22. Motionsyrkandena avstyrktes (s. 32). biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2021/22:225). När det gäller frågan om ersättning till privata vårdleverantörer i primärvården och en vidareutveckling av systemet med läkare och fysioterapeuter som får ersättning enligt den s.k. nationella taxan noterar utskottet de förslag som lämnades i betänkande SOU 2020:19 samt den framställan som gjorts till regeringen av SKR, och Fysioterapeuterna med förslag till ett nytt ersättningssystem för privata vårdgivare. Utskottet noterar att förslagen bereds inom . Utskottet noterar vidare rapporten via nätet – Resursutnyttjande och jämlikhet kopplat till digitala vårdbesök (2022:1) samt det arbete som bedrivs med anledning av utredningarna Samordnad utveckling för en god och nära vård och Styrning för en mer jämlik vård. Utskottet anser sammantaget mot bakgrund av pågående arbeten att det inte finns skäl för att ta några initiativ med anledning av motionerna 2021/22:2905 (SD) yrkandena 1 och 2, 2021/22:3244 (C) yrkandena 1 och 4–8, 2021/22:3399 (MP) yrkande 2, 2021/22:3422 (M) yrkande 10, 2021/22:3699 (M) yrkandena 9 och 10, 2021/22:3803 (SD) yrkande 19, 2021/22:3909 (C) yrkandena 9, 10 och 12 samt 2021/22:4001 (L) yrkande 9. Motionerna bör avslås. Emellertid anser utskottet att det behövs samtidiga satsningar när det gäller förstärkning av tidiga öppna insatser på området psykisk hälsa inom primärvården och för verksamhet som sker inom ramen för BUP. Regeringen bör genomföra dessa satsningar. Utskottet föreslår att ställer sig bakom det som utskottet anför och tillkännager detta för regeringen. Motion 2021/22:4172 (KD) yrkande 7 bör bifallas. God och jämlik vård Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om jämställd vård, åldersgränser i vården samt brukarinflytande och tillkännager detta för regeringen. avslår motionsyrkanden om god vård och jämlik vård. Jämför reservation 27 (M), 28 (SD), 29 (C), 30 (V), 31 (KD), 32 (L), 33 (MP), 34 (M), 35 (SD), 36 (C), 37 (V), 38 (KD), 39 (MP), 40 (S, C, V, MP) och 41 (S, V) samt särskilt yttrande 1 (S). I partimotion 2021/22:4032 av m.fl. (M) yrkande 30 föreslås ett tillkännagivande om att obligatorisk språkscreening på BVC bör införas för att upptäcka barn som inte kan svenska. Ett likalydande förslag finns även i partimotion 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkande 47. I partimotion 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkande 46 föreslås ett tillkännagivande om utökade program hos BVC i utsatta områden. I partimotion 2021/22:4042 av m.fl. (M) yrkande 20 föreslås ett tillkännagivande om att det bör tas fram och genomföras språkkrav inom vård och äldreomsorg. I partimotion 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkande 111 föreslås ett tillkännagivande om att se över hur det kan införas ett genusmedicinskt uppdrag i grunduppdraget i alla nationella programområden. Liknande förslag finns även i partimotion 2021/22:3909 av m.fl. (C) yrkande 20 och i kommittémotion 2021/22:3244 av m.fl. (C) yrkande 65. I partimotion 2021/22:3909 av m.fl. (C) yrkande 23 föreslås ett tillkännagivande om att se över hur en nationell överenskommelse kan slutas mellan staten och SKR som säkerställer att fler personer med demens får rätt diagnos och tillgång till ett standardiserat vårdförlopp. I kommittémotion 2021/22:3699 av m.fl. (M) yrkande 11 föreslås ett tillkännagivande om att förstärka primärvårdens möjligheter att ställa tidigare diagnoser gällande kognitiva sjukdomar. I kommittémotion 2021/22:3809 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 10 föreslås ett tillkännagivande om att verka för att ta fram en nationell handlingsplan för hantering av långtidscovid. I kommittémotion 2021/22:3801 av m.fl. (SD) yrkande 27 föreslås ett tillkännagivande om att den nationella samordnaren ska ansvara för att säkerställa en evidensbaserad vård inom rättspsykiatrin. I kommittémotion 2021/22:4213 av m.fl. (KD) yrkande 22 föreslås ett tillkännagivande om att bör få ett tydligare uppföljningsuppdrag i fråga om rehabilitering och hjälpmedel. Motionärerna anför att syftet är att utvärdera effekten av de insatser som ges i de olika regionerna och att det också ger möjlighet att beforska och utveckla området. I kommittémotion 2021/22:3244 av m.fl. (C) yrkande 14 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen skyndsamt bör uppdra åt att ta fram kunskapsstöd om vård och omsorg till människor med nedsatt beslutsförmåga. I yrkande 56 föreslås ett tillkännagivande om att ge lämplig myndighet i uppdrag att tillsammans med SKR ta fram riktlinjer för involvering av brukare och patienter och deras olika sammanslutningar i sjukvårdens utvecklingsprocesser. I yrkande 57 föreslås ett tillkännagivande om att se över hur brukarrevisioner kan användas på ett systematiskt sätt i utvecklingen av sjukvården i hela landet. I kommittémotion 2021/22:452 av m.fl. (V) yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör uppdra åt lämplig myndighet att utforma nationella riktlinjer för användande av standardiserade frågemetoder. I yrkande 5 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör vidta åtgärder för att tillgodose behovet av implementerings- och ledningsstöd på region- och verksamhetsnivå. I yrkande 6 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör uppdra åt lämplig myndighet att tillse att handlingsplaner vid upptäckt av våldsutsatthet ska finnas inom alla verksamheter inom hälso- och sjukvården. I kommittémotion 2021/22:4001 av m.fl. (L) yrkande 43 föreslås ett tillkännagivande om skräddarsydd vård i samråd med patienter.