bet · H901UU10 · 2022-06-08 00:00:00 — Behovet av en stark gemenskap som är byggd på samarbete, samförstånd och frihet är stort. I takt med att auktoritära, nationalistiska och populistiska krafter vinner mark världen över måste EU ta på sig rollen som vägvisare och föredöme. Genom handling och resultat bör EU visa på kraften i framtidsorienterade samhällslösningar som bygger på demokrati, mänskliga rättigheter, marknadsekonomi och klimatansvar. För att åstadkomma detta bör arbeta för att stärka EU:s röst gentemot auktoritära stater. Beslutsordningen i utrikes- och säkerhetspolitiken, punkt 8 (M, C, KD, L) av (M), (M), (M), (KD), (L), (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3246 av m.fl. (C) yrkande 31, 2021/22:3883 av m.fl. (KD) yrkande 5 och 2021/22:3996 av m.fl. (L) yrkande 14. EU är viktigaste utrikespolitiska arena och ska vara en stark röst för fred, mänskliga rättigheter och demokrati. Det är av största vikt att EU är en trovärdig och handlingskraftig utrikespolitisk aktör. För att ta tillvara medlemsstaternas intressen är det väsentligt att EU talar med en gemensam röst i utrikespolitiken. Detta kräver att EU:s medlemsstater eftersträvar en så bred enighet som möjligt i den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. behöver unionen oftare kunna agera snabbare och mer effektivt. Att som ensam medlemsstat kunde blockera ett snabbt beslut om sanktioner mot regimen i efter det fuskpräglade valet och det hårdnande förtrycket av civilbefolkningen i anslutning till detta är ett allvarligt misslyckande och ett av flera exempel som understryker vikten av att ändra beslutsreglerna i rådet. Vi anser därför att regeringen ska agera för att beslut inom EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik ska fattas genom majoritetsbeslut och att enskilda medlemsstaters vetorätt i dessa beslut således avskaffas, t.ex. när det gäller sanktionsbeslut och ställningstaganden som rör mänskliga rättigheter. Sanktioner, punkt 9 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2568 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2021/22:3246 av m.fl. (C) yrkande 22. Enligt om diplomatiska förbindelser (SÖ 1967:1) upprättas diplomatiska relationer mellan stater genom ömsesidigt samtycke. Det är den sändande staten som utser sina diplomater, och det är enbart de personer som den sändande staten har anmält till den mottagande staten som omfattas av . Om ett land väljer att de facto betrakta styret i ett annat land som illegitimt, öppnar det emellertid för att också betrakta en annan regering som legitim för detta land. Det skulle då vara möjligt att frysa tillgångar som tillhör auktoritära ledare och överlåta fysisk egendom till oppositionella demokrater som erkänts som legitima företrädare för staten. Vi anser att regeringen bör tillsätta en utredning med uppdrag att se över möjligheten för att frysa tillgångar som tillhör illegitima regimer. Sanktioner, punkt 9 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3246 av m.fl. (C) yrkande 22 och 2021/22:2568 av m.fl. (SD) yrkande 1. Det finns ett väl dokumenterat samband mellan korruption och brott mot mänskliga rättigheter. Därför behöver en Magnitskijlagstiftning även omfatta korruptionsbrott. För att inte riskera att EU blir en för personer som begått systematiska korruptions- och penningtvättsbrott har tillkännagett för regeringen att den ska driva att EU:s Magnitskijlagstiftning ska breddas till att omfatta systematisk korruption och penningtvätt. tillkännagav att regeringen bör utarbeta ett förslag till en svensk Magnitskijlagstiftning (skr. 2020/21:115, bet. 2020/21:UU10, rskr. 2020/21:357–358). Vi anser att regeringen ska inkludera korruption och penningtvätt som listningskriterier i sitt förslag till en svensk Magnitskijlagstiftning. Säkerhets- och försvarspolitik, punkt 10 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3776 av m.fl. (M) yrkandena 32 och 35. Även om Nato fortsätter att garantera säkerheten i behöver de europeiska länderna ta ett större ansvar. Ett militärt starkare EU kan också bidra till att stärka Nato. Regeringen bör därför agera för ett stärkt partnerskap mellan EU och Nato. Detta partnerskap bör fortsätta att utvecklas utifrån principerna i den gemensamma deklarationen. Att EU inte ska duplicera det Nato gör bör vara en grundprincip, och EU bör fokusera på sina komparativa fördelar. Kompetens för att hantera t.ex. hybridhot, strategisk kommunikation och cybersäkerhet bör dock finnas både hos EU och Nato. Vi anser att beslut om deltagande i internationella insatser bör vägledas av överväganden om hur största möjliga nytta med tillgängliga resurser kan uppnås, hur ett deltagande påverkar det svenska försvaret och i vilken grad en insats främjar svenska intressen. Regeringen bör därför säkerställa att även i fortsättningen ska bidra till EU:s civila och militära insatser, i synnerhet i närområde. Utvecklingspolitisk inriktning, punkt 11 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4030 av m.fl. (M) yrkande 12 och 2021/22:3971 av m.fl. (L) yrkande 9, 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 18 och 2021/22:4214 av m.fl. (KD) yrkande 31. Vi anser att biståndspolitiken i högre utsträckning än ska användas till insatser för att långsiktigt minska utsläppen av växthusgaser genom att minska beroendet av fossil energi. EU är världens största biståndsgivare och ger i bistånd för att motverka fattigdom och skynda på den globala utvecklingen. Regeringen bör använda trovärdighet i biståndsfrågor och agera för att EU ska prioritera klimatbistånd i den gemensamma biståndspolitiken. Utvecklingspolitisk inriktning, punkt 11 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4214 av m.fl. (KD) yrkande 31 och 2021/22:3971 av m.fl. (L) yrkande 9, 2021/22:4030 av m.fl. (M) yrkande 12 och 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 18. Ett fungerande återvändande är centralt för asylrättens legitimitet och för att upprätthålla förtroendet för en reglerad migration. Det är också en förutsättning för att långsiktigt ska kunna fortsätta att erbjuda skydd för dem som har skyddsskäl. En utlänning som fått avslag på en ansökan om asyl eller som begått brott ska lämna , förutsatt att det är förenligt med grundläggande principer som t.ex. non-refoulement. För detta ändamål är det viktigt att EU sluter fler återtagandeavtal med transit- och ursprungsländer. Jag anser därför att regeringen bör agera för att EU ska kunna använda sig av utvecklingsbistånd och andra ekonomiska verktyg i syfte att sluta fler återtagandeavtal och säkerställa att de efterlevs. Regeringen bör också agera för att EU ska använda sitt utvecklingsbistånd som incitament för ursprungsländer att ta emot sina medborgare i fall där utvisningsbeslut inte varit möjliga att verkställa. Utvecklingspolitisk inriktning, punkt 11 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3971 av m.fl. (L) yrkande 9 och 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 18 och 2021/22:4030 av m.fl. (M) yrkande 12 och 2021/22:4214 av m.fl. (KD) yrkande 31. Det är viktigt att EU fortsätter att investera i miljövänlig teknik i länder utanför unionen. Klimatbiståndet ska inriktas på insatser som ger stor effekt per satsad euro och som ger bestående förbättringar. Klimatfrågan är också en fråga om solidaritet. Genom klimatbistånd och tekniköverföring kan göra stora insatser för en hållbar utveckling i utvecklingsländer med växande ekonomier. Regeringen bör därför agera för att EU:s bistånd till klimatåtgärder ska öka i omfattning. Biståndets betydelse som utrikespolitiskt verktyg har vuxit i . Genom sitt bistånd har fått ett ökat inflytande i många utvecklingsländer, inte minst i . Det kinesiska biståndet skiljer sig från traditionella biståndsaktörers, framför allt genom att inte följa Parisagendans riktlinjer om biståndets effektivitet. ställer inte samma krav som många andra biståndsgivare när det gäller t.ex. mänskliga rättigheter, demokratiska institutioner och jämställdhet, vilket ses som en fördel av en del mottagarländer. Jag anser att regeringen ska agera för att balansera påverkan på det civila samhället i utvecklingsländer. Konfliktmineral, punkt 12 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3882 av m.fl. (KD) yrkande 8 och 2021/22:4076 av m.fl. (MP) yrkande 6. Handeln med konfliktmineraler och denna handels negativa inverkan på barns och kvinnors hälsa och välbefinnande är ett stort hinder mot en hållbar utveckling. EU antog 2017 en förordning som reglerar användningen av guld, tenn, tantal och med ursprung i konfliktdrabbade områden. Förordningen omfattar dock inte handel med kobolt, som är en viktig komponent i de litiumjonbatterier som finns i bl.a. mobiltelefoner, bärbara datorer och bilar. Detta är en stor brist. Jag anser därför att regeringen bör agera för att EU ska inkludera även kobolt bland de mineraler som regleras i konfliktmineralförordningen. Regeringen bör även prioritera arbetet med att motverka handel med konfliktmineraler inom ramen för politiken för global utveckling och dra nytta av den viktiga roll som civilsamhället kan spela i detta arbete. Konfliktmineral, punkt 12 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4076 av m.fl. (MP) yrkande 6 och 2021/22:3882 av m.fl. (KD) yrkande 8. importerar i princip alla metaller av avgörande betydelse för innovativ teknik. Detta importberoende behöver reduceras men det tar tid att minska konsumtionen, öka återvinningen och skärpa kraven på nya gruvverksamheter i EU. Det är därför viktigt att parallellt med detta arbeta för att förbättra respekten för mänskliga rättigheter och skyddet av miljön i de länder där de importerade mineralerna utvinns. Detta arbete måste bedrivas i flera spår. Det handlar om bistånd för kapacitetsuppbyggnad och krav på EU-företag som är verksamma i utvinningsländerna, men också om en effektiv kontroll av handeln med konfliktmineraler. Med tanke på det sistnämnda anser jag att regeringen bör agera för en skärpning av EU:s konfliktmineralförordning. Östliga partnerskapet, punkt 13 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3775 av m.fl. (M) yrkande 2, 2021/22:3776 av m.fl. (M) yrkandena 3–5, 11 och 45 samt 2021/22:3777 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2020/21:2776 av m.fl. (KD) yrkande 12, 2021/22:2554 av m.fl. (SD), 2021/22:3246 av m.fl. (C) yrkandena 41, 42 och 44, 2021/22:3883 av m.fl. (KD) yrkandena 10 och 11, 2021/22:3996 av m.fl. (L) yrkande 26, 2021/22:3998 av m.fl. (L) yrkande 8 och 2021/22:4471 av m.fl. (V) yrkande 1. EU:s grannskapspolitik och det östliga partnerskapet ska fortsätta att vara centrala svenska prioriteringar i EU-politiken. Grannskapspolitiken och det östliga partnerskapet främjar demokrati, grundläggande friheter och rättsstatsprincipen i närområdet. Målet är att skapa välstånd och säkerhet, men också att förhindra irreguljär migration och att bekämpa människosmuggling och terrorism. Regeringen bör prioritera EU:s östliga partnerskap och grannskapspolitik. Den europeiska säkerhetsordningen är satt under stark press av som inte accepterar andra länders territoriella suveränitet och rätt att själva göra sina säkerhetspolitiska vägval. Den illegala annekteringen av och den fortsatta aggressionen mot samt det ryska agerandet i och visar att har en låg tröskel för militär våldsanvändning. Det enda sättet att hantera konfrontationspolitik är att aldrig backa från de grundläggande principer som den europeiska säkerhetsordningen bygger på. spelar en viktig roll i detta sammanhang. Ett starkt och sammanhållet EU som arbetar tillsammans med är emellertid den enskilt viktigaste kraften för att säkerställa att försök att etablera en ny säkerhetsordning inte vinner mark. Regeringen bör därför agera för ett europeiskt och transatlantiskt samarbete för att bemöta aggression mot , och . är sedan presidentvalet en alltmer hårdför diktatur som inte skyr några medel för att nå sina syften. Människor fängslas, torteras och avrättas, flygplan tvingas ned och flyktingar utnyttjas för att regimen ska behålla makten. EU måste tillämpa kraftfulla sanktioner mot de ansvariga i syfte att driva fram en övergång till demokrati med respekt för mänskliga rättigheter och rättsstatens principer. Vid sidan av detta bör regeringen arbeta aktivt för att den politiska oppositionen i ska friges och att den belarusiska regimen ska leva upp till sina internationella åtaganden. För att stoppa det inhemska förtrycket i är det viktigt att intar en tydlig officiell hållning och agerar på ett konsekvent sätt i enlighet med denna. Regeringen bör därför säkerställa att svenska myndigheter som t.ex. beviljar lån till verksamheter i auktoritära stater som baserar sina beslut på en säkerhetspolitisk bedömning som de antingen gjort på egen hand eller som de inhämtat från andra myndigheter. Detta är särskilt viktigt om det handlar om verksamheter i närområde eller verksamheter som är kopplade till viktiga sektorer som energisektorn. Östliga partnerskapet, punkt 13 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2554 av m.fl. (SD) och 2020/21:2776 av m.fl. (KD) yrkande 12, 2021/22:3246 av m.fl. (C) yrkandena 41, 42 och 44, 2021/22:3775 av m.fl. (M) yrkande 2, 2021/22:3776 av m.fl. (M) yrkandena 3–5, 11 och 45, 2021/22:3777 av m.fl. (M) yrkande 5, 2021/22:3883 av m.fl. (KD) yrkandena 10 och 11, 2021/22:3996 av m.fl. (L) yrkande 26, 2021/22:3998 av m.fl. (L) yrkande 8 och 2021/22:4471 av m.fl. (V) yrkande 1. godkände styrelsen för () en allmän tilldelning av särskilda dragningsrätter (SDR) motsvarande för att öka den globala likviditeten. Medlen fördelas till IMF-länderna i proportion till deras ägarandelar i fonden. är medlen frysta för , och . Anledningen är att de flesta IMF-länder inte erkänner dessa länders regeringar. regim i anses av de flesta vara illegitim. Det är dock inte ett juridiskt begrepp, och därför kan Lukasjenkoregimen fortsätta att fungera, vilket inkluderar att få tillgång till IMF-medel. Vi anser att regeringen bör uttala att inte erkänner och verka för att och hans regim blockeras från SDR-konto genom att frysa medlen. Östliga partnerskapet, punkt 13 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3246 av m.fl. (C) yrkandena 41, 42 och 44 samt 2020/21:2776 av m.fl. (KD) yrkande 12, 2021/22:2554 av m.fl. (SD), 2021/22:3775 av m.fl. (M) yrkande 2, 2021/22:3776 av m.fl. (M) yrkandena 3–5, 11 och 45, 2021/22:3777 av m.fl. (M) yrkande 5, 2021/22:3883 av m.fl. (KD) yrkandena 10 och 11, 2021/22:3996 av m.fl. (L) yrkande 26, 2021/22:3998 av m.fl. (L) yrkande 8 och 2021/22:4471 av m.fl. (V) yrkande 1. har genom propaganda, korruption och hybridkrigföring destabiliserat öst- och centraleuropeiska länder i syfte att försöka hindra dem från att närma sig EU. Det gäller inte minst länderna inom det östliga partnerskapet. När strategin inte lyckats har satt in militär. Det blev först tydligt i och sedan i som är skådeplats för ett fullskaligt ryskt erövringskrig. Regeringen bör agera för att EU upprepat ska påminna om att omvärlden ser vad gör i och även i andra delar av , och att EU inte kommer att mildra kraven på eller sanktionerna mot på grund av hot. Östliga partnerskapet är en viktig del i EU:s grannskapspolitik som erbjuder en fördjupad relation till , , , och . EU behöver utveckla det östliga partnerskapssamarbetet, och det bör regeringen verka för. I praktiken har dragit sig ur det östliga partnerskapet. Vi anser dock att regeringen ska agera för att EU officiellt ska frysa medverkan i det östliga partnerskapet till dess ett friare och mer rättvist val har hållits i landet. Korruption äter upp hela samhällen och göder maktmissbruk på bekostnad av medborgarnas väl och ve. Regeringen bör därför driva på för att EU ska bredda sina sanktioner mot så att de även omfattar systematisk penningtvätt och korruption. Regeringen bör även verka för att sanktionerna är träffsäkra och att de riktas mot dem som är ansvariga för övergreppen. Östliga partnerskapet, punkt 13 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4471 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2020/21:2776 av m.fl. (KD) yrkande 12, 2021/22:2554 av m.fl. (SD), 2021/22:3246 av m.fl. (C) yrkandena 41, 42 och 44, 2021/22:3775 av m.fl. (M) yrkande 2, 2021/22:3776 av m.fl. (M) yrkandena 3–5, 11 och 45, 2021/22:3777 av m.fl. (M) yrkande 5, 2021/22:3883 av m.fl. (KD) yrkandena 10 och 11, 2021/22:3996 av m.fl. (L) yrkande 26 och 2021/22:3998 av m.fl. (L) yrkande 8. Den säkerhetspolitiska situationen i har förändrats och försämrats. anfallskrig mot är folkrättsvidrigt och en humanitär katastrof. Det ställer nya krav på länder att agera för folkrätten och alla länders rätt att försvara sig. Den ryska invasionen av är oprovocerad, olaglig och oförsvarlig. Angreppet är en kränkning av territoriella integritet och suveränitet och innebär ett stort mänskligt lidande för det ukrainska folket. Det är en attack mot fred och rådande säkerhetsordning. har enligt FN närmare 10 miljoner ukrainare tvingats lämna sina hem. Många är kvar i hemlandet, medan andra har sökt sig vidare till andra europeiska länder. Att ett grannland till EU befinner sig i krig innebär nya utmaningar för unionens medlemsstater. Stödet från EU till behöver vara omfattande och långsiktigt. Regeringen bör som en del i detta arbeta för att EU ska utse en särskild representant för som ska spela en aktiv roll för att konsolidera insatser för fred, stabilitet och rättsstatlighet. Östliga partnerskapet, punkt 13 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2776 av m.fl. (KD) yrkande 12 och 2021/22:3883 av m.fl. (KD) yrkandena 10 och 11 samt 2021/22:2554 av m.fl. (SD), 2021/22:3246 av m.fl. (C) yrkandena 41, 42 och 44, 2021/22:3775 av m.fl. (M) yrkande 2, 2021/22:3776 av m.fl. (M) yrkandena 3–5, 11 och 45, 2021/22:3777 av m.fl. (M) yrkande 5, 2021/22:3996 av m.fl. (L) yrkande 26, 2021/22:3998 av m.fl. (L) yrkande 8 och 2021/22:4471 av m.fl. (V) yrkande 1. Det östliga partnerskapet är ett uttryck för EU:s vilja att erbjuda de fem östliga grannarna djupare samarbete med unionen i syfte att öka integrationen med EU och stärka närmandet till unionens värdegrund, regelverk och lagstiftning. Målet är att minska handelshinder, underlätta för resor och förbättra infrastrukturen för energi. Förhoppningen är att ett ökat samarbete med EU även ska kunna stärka partnerländernas rättssystem och på så sätt minska förekomsten av korruption. De östliga grannländernas utveckling till vitala demokratier och marknadsekonomier som är fria att själva göra sina utrikespolitiska vägval är central för säkerheten och stabiliteten i hela . krig mot understryker vikten av att utveckla det östliga partnerskapet. Regeringen bör därför verka för att EU ska stärka samarbetet med grannländerna i och genom det östliga partnerskapet. har valt att lämna det östliga partnerskapet som svar på EU:s sanktioner mot regimens övergrepp mot civilbefolkningen. Sanktioner mot den belarusiska diktaturen är nödvändiga men det är också nödvändigt att bredda den politiska och ekonomiska hjälpen till demokratikämpar och till civilsamhället. Det handlar om att uttala stöd för oppositionen och ställa tydliga krav på att lämnar ifrån sig makten. Regeringen bör mot bakgrund av detta agera för att det belarusiska koordineringsrådet även fortsättningsvis ska få moraliskt och ekonomiskt stöd så att det kan fortsätta sitt arbete för ett fredligt maktskifte i . Östliga partnerskapet, punkt 13 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3996 av m.fl. (L) yrkande 26 och 2021/22:3998 av m.fl. (L) yrkande 8 och 2020/21:2776 av m.fl. (KD) yrkande 12, 2021/22:2554 av m.fl. (SD), 2021/22:3246 av m.fl. (C) yrkandena 41, 42 och 44, 2021/22:3775 av m.fl. (M) yrkande 2, 2021/22:3776 av m.fl. (M) yrkandena 3–5, 11 och 45, 2021/22:3777 av m.fl. (M) yrkande 5, 2021/22:3883 av m.fl. (KD) yrkandena 10 och 11 samt 2021/22:4471 av m.fl. (V) yrkande 1. illegala annektering av och fortsatta krig mot kränker folkrätten och utmanar grunderna för den europeiska säkerhetsordningen. försök att med vapenmakt ändra gränserna i får inte vara framgångsrikt. Regeringen bör därför agera för att EU ska tillsätta ett särskilt sändebud för som kan arbeta aktivt för att stödja de människor där som försvarar sig mot de ryska styrkorna. Den belarusiska regimen slår skoningslöst ned på befolkningen i . De demokratiska förkämparna i landet måste få allt tänkbart stöd så att fria och rättvisa val kan hållas. Om demonstranterna i kan tvinga fram en förändring i landet är det inte bara deras egen framtid som de förändrar. Det kan också inspirera till liknande folkresningar i och i andra länder inom den ryska intressesfären. och EU behöver göra mer för att stödja den hårt ansatta befolkningen i . Regeringen bör därför agera för att stärka civilsamhället och de demokratiska krafterna i , bl.a. genom att driva på för att EU ska inrätta ett särskilt sändebud för och etablera ett visumprogram som underlättar för den kvarvarande belarusiska oppositionen och för de som är aktiva inom det civila samhället att lämna för ett EU-land. Transatlantiska förbindelser, punkt 14 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3775 av m.fl. (M) yrkande 7, 2021/22:3776 av m.fl. (M) yrkande 15 och 2021/22:3777 av m.fl. (M) yrkande 15 och 2021/22:2589 av m.fl. (V) yrkande 8. Partnerskapet med är fundamentalt för autonomi. Det måste emellertid värnas och fördjupas genom ett större europeiskt ansvarstagande. Bidenadministrationen skapar nya förhoppningar och förutsättningar för ett bättre transatlantiskt samarbete i frågor om säkerhet, demokrati, mänskliga rättigheter, frihandel, klimatomställning och nya teknologier. Såväl president som utrikesminister har tydligt deklarerat att är tillbaka och vill skapa gemensam säkerhet med allierade.