bet · H901FöU7 · 2022-04-21 00:00:00 — Utskottet har i betänkande 2016/17:FöU9 uttryckt sig positivt till regeringens förslag om att införa en åldersgräns för kosmetiska solarier i linje med vad kom (SOU 2011:18). Utskottet ansåg att detta var ett viktigt steg för att minska det mänskliga lidandet men också de samhälleliga kostnaderna som hudcancer ger upphov till. Sambandet mellan UV-exponering och utveckling av hudcancer hos barn och ungdomar gör denna åtgärd nödvändig. I samma betänkande konstaterade utskottet att sådan lagstiftning är i linje med vad många andra länder i och världen redan infört. På () webbplats framgår att myndigheten arbetar förbyggande och pådrivande på olika nivåer inom UV-området. De gör riskbedömningar och tar fram råd, föreskrifter och regler som ska bidra till att minska de skadliga effekterna från UV-strålning. Med stöd från myndighetens vetenskapliga råd för UV-frågor följs forskningen inom området. I SSM:s informationsarbete prioriteras barn samt vuxna i barns närhet. Myndigheten samarbetar bl.a. med andra myndigheter och organisationer för att nå ut med rekommendationer och råd kring exponering till solen. samarbetar de t.ex. med som lär tusentals barn att simma. Genom samarbetet ska barnen också lära sig att vistas i solen på rätt sätt. SSM fick i uppdrag att genomföra ett förstärkt förebyggande arbete mot hudcancer. Uppdraget har enligt myndighetens årsredovisning fortsatt och sker i samverkan med Regionala cancercentrum, , , , , samt SSM:s vetenskapliga råd för UV-frågor. har möten och avstämningar genomförts i samverkansgruppen och har enligt SSM bidragit till ökad kunskap om de olika aktörernas målgrupper och uppdrag samt om former för samverkan. Vidare uppger myndigheten att en kampanj genomförts som riktats till semesterfirare i , vilken också samverkansgruppen stod bakom. I samband med kampanjen togs profilen fram, som utifrån uppmanar och informerar hur man bäst skyddar sig mot solens skadliga ultravioletta strålning (UV-strålning). Kampanjen spreds via olika sociala medier. Effekten av SSM:s insatser är att allmänheten får fortsatt hög kunskap om riskerna med UV-strålning. Detta bedömer SSM i sin tur leder till en beteende- och attitydförändring. I SSM:s årsredovisning framgår att myndigheten gett stöd till för arbete med information kring solvanor. Myndigheten redovisar vidare att man genomfört en kampanj under höstlovet som var inriktad mot utlandsresenärer. Kampanjen användes genom en annonsering via Tiktok. Höstlovskampanjen som genomfördes resulterade i 723 767 visningar; den största gruppen mottagare var 18–24-åringar. Årets filmer och annonser har haft länk till verktyget Min soltid på SSM:s webbplats. Vidare mäter SSM attityder till solande genom en årlig enkätundersökning. Undersökningen visar bl.a. på en signifikant förändring som pekar på att det blivit mindre eftersträvansvärt att vara solbrun. SSM uppger att det är ett långsiktigt arbete som behöver fortsätta och som i förlängningen kommer att resultera i färre fall av hudcancer. SSM ger även på sin webbplats tips för hur UV-skyddade förskole- och skolgårdar ska utformas och gestaltas. Utskottet har noterat hur UV-strålning uppmärksammas som en allvarlig hälsorisk, särskilt för barn vilkas hud är känsligare än vuxnas. Minskad exponering för UV-strålning är därför avgörande för att minska antalet hudcancerfall. Utskottet ser därför positivt på det informationsarbete som SSM genomför med fokus på barn samt vuxna i barns närhet. Det är viktigt att redan i tidig ålder skapa bra solvanor. Utskottet anser sålunda att det uppdrag som SSM fick , att genomföra ett förstärkt förebyggande arbete mot hudcancer, är mycket betydelsefullt. Eftersom SSM arbetar med informationsinsatser om effekterna av UV-strålning, särskilt i fråga om barn, ser inte utskottet skäl att vidta några ytterligare åtgärder på området varför motionen avstyrks. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motionsyrkanden som beretts i förenklad ordning. Jämför särskilt yttrande 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (KD) och 5 (MP). I betänkandet behandlas också motionsyrkanden som rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare (se bilaga 2). Under årsmötena /19, 2019/20 och 2020/21 har detta gjorts i huvudsak i betänkandena /19:FöU7, 2019/20:FöU1, 2019/20:FöU7, 2020/21:FöU4 och 2020/21:FöU7 och har i enlighet med utskottets förslag avslagit motionsyrkandena. Utskottet står fast vid sina senaste ställningstaganden, och det finns inte heller andra skäl att åter behandla motionerna i vanlig ordning. Motionerna i bilaga 2 avstyrks därför. Krisberedskap och civilt försvar, punkt 1 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3642 av m.fl. (M) yrkandena 3–7 och 2021/22:4039 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2021/22:2531 av m.fl. (SD) yrkandena 34, 35, 37 och 43, 2021/22:3216 av m.fl. (C) yrkandena 8–18, 2021/22:3908 av m.fl. (KD) yrkande 40 och 2021/22:4197 av m.fl. (MP) yrkandena 1, 2, 46 och 47. Pandemin har visat på ett antal brister i vår förmåga till strategisk framsyn, samordning och hantering av större kriser. Dagens säkerhetspolitiska situation sätter nu också fingret på de utmaningar vi står inför. Vi anser att det behövs genomgripande reformer för att förstärka den civila beredskapen på ett antal områden som ansvar, ledning och samordning, men även när det gäller krislagstiftning, samverkan med näringslivet och lagerhållning. ska vara väl rustat att möta framtidens kriser oavsett om det handlar om pandemier, avbrott i försörjningskedjor eller klimatrelaterade händelser som skogsbränder och översvämningar. Krigets krav måste kunna hanteras. Klarar att hantera de krav som kriget kan ställa på samhället står vi också bättre rustade att hantera krisen. Vi föreslår därför att en fungerande organisation och strukturer ska utvecklas för att stärka den civila beredskapen. Detta innefattar etablerandet av ett helt nytt nationellt säkerhetsråd med placering i Statsrådsberedningen, en ny nationell säkerhetsstrategi och en översyn av ansvarsprincipens ändamålsenlighet och hur den kan förändras och anpassas för en bättre nationell civil beredskap. Vidare föreslår vi att det skapas tydliga krav, riktlinjer och resultatmål samt uppföljning av den civila beredskapen, att övningsverksamheten i fråga om den civila beredskapen ökar liksom att det sker mer forskning inom den civila beredskapen. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Krisberedskap och civilt försvar, punkt 1 (SD) av (SD), Per (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2531 av m.fl. (SD) yrkandena 34, 35, 37 och 43 samt 2021/22:3216 av m.fl. (C) yrkandena 8–18, 2021/22:3642 av m.fl. (M) yrkandena 3–7, 2021/22:3908 av m.fl. (KD) yrkande 40, 2021/22:4039 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2021/22:4197 av m.fl. (MP) yrkandena 1, 2, 46 och 47. Det civila försvaret är på väg att återupprättas. Det militära försvaret kan inte fungera utan det civila försvaret som en vital del av totalförsvaret. Ett trovärdigt och fungerande totalförsvar kräver att den civila delen, likaväl som den militära, är väl samövad och finansierad och att tydliga mål redan finns i fredstid. Som en följd av försvarsbesluten och 2004 upphörde planeringen för höjd beredskap och krig i . Besluten innebar att det civila försvaret, med dess beredskapslager, planering, ledningscentraler, övningar m.m., avvecklades. De senaste årens förändrade säkerhetspolitiska läge har fått som resultat att det civila försvaret är på väg att återupprättas igen, vilket är något vi välkomnar och länge arbetat för, men mer behöver göras. Vi föreslår därför att återupprättandet av det civila försvaret måste ha bredare kompetens, kunskap och förmågor än sin föregångare och vad Försvarsberedningen föreslagit, att MSB måste ges en tydligare roll som samordnare av civilförsvaret om den ska ha ett övergripande ansvar som civilförsvarsmyndighet, att det ska fastställas hur det civila försvaret ska organiseras, t.ex. att det civila försvarets indelning ska följa militärregionernas indelning och att det inom varje totalförsvarsområde ska finnas en civilbefälhavare som leder civilförsvarsarbetet i krig såväl som i fred samt att civilplikten återaktiveras fullt ut då dagens civila räddningstjänstorganisationer inte är dimen-sionerade för att kunna hantera de påfrestningar som ett väpnat angrepp mot skulle medföra. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Krisberedskap och civilt försvar, punkt 1 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3216 av m.fl. (C) yrkandena 8–18 och 2021/22:2531 av m.fl. (SD) yrkandena 34, 35, 37 och 43, 2021/22:3642 av m.fl. (M) yrkandena 3–7, 2021/22:3908 av m.fl. (KD) yrkande 40, 2021/22:4039 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2021/22:4197 av m.fl. (MP) yrkandena 1, 2, 46 och 47. Vårvintern 2020 drabbades världen av en sällan skådad pandemi med mycket stora konsekvenser för människors liv, hälsa och egendom. blottades stora brister i svensk krisberedskap. Brister som emellanåt varit kända men lämnade utan åtgärd. Jag menar att det är ett underbetyg för svensk krisberedskap att större utvecklingssteg framåt inte tas förrän mycket stora kriser såsom exempelvis Estonia eller inträffar, trots att otydligheter och brister inte sällan är kända och åtgärder har föreslagits. På samma sätt har översvämningar och skogsbränder visat att samhället är sårbart och att mer måste göras för att förebygga klimatförändringarnas konsekvenser för samhället. Förhoppningsvis leder covid-19 och de klimatrelaterade katastrofer som blir allt vanligare också till en reformerad krisberedskap där beredskap står högre upp på agendan generellt i samhället, inte minst det förebyggande och robusthetsskapande arbetet. Svensk beredskap behöver bli mer långsiktig och problem och svårigheter som är väl kända tas tag i på ett tidigt stadium, annars kommer de att fortsätta utgöra svagheter under en faktisk kris och försvåra förutsättningarna för en effektiv krishantering, vilket ytterst alltid drabbar enskilda individer. Detta är – inte minst i dessa säkerhetspolitiskt oroliga tider – viktigt också för att uppbyggnaden av ett nytt civilt försvar ska stå på en solid grund så att systembrister som finns i krisberedskapen inte följer med och blir brister i ett nytt civilt försvar. Jag föreslår därför att en rad åtgärder ska genomföras enligt följande: • att regeringen ska hålla informerad om vilka förändringar de avser att genomföra för en ny struktur för ökad motståndskraft • att ändamålsenligheten med ansvars-, närhets- och likhetsprinciperna ska ses över och vid behov revideras • att regeringens yttersta ansvar för vårt lands säkerhet ska synliggöras • att åtgärder ska vidtas som innebär att underregleringen av den fredstida krisberedskapen upphör • att ett nationellt säkerhetsråd under statsministern ska inrättas som innehåller regeringens egen krisledningsorganisation • att den statliga krisledningen ska bli både tydligare och snabbare • att MSB:s roll i det civila försvaret ska stärkas • att MSB:s tvärsektoriella operativa samordningsroll ska tydliggöras i krisberedskapsförordningen • att en ny struktur för ansvar, ledning och samordning ska innehålla tvärsektoriell och nationell samordning och ledning • att kommuners och regioners roll i ett nytt system för ansvar, ledning och samordning ska tydliggöras • att krisberedskapens samverkansområden ska ersättas med en planering utifrån sektorer. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Krisberedskap och civilt försvar, punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3908 av m.fl. (KD) yrkande 40 och 2021/22:2531 av m.fl. (SD) yrkandena 34, 35, 37 och 43, 2021/22:3216 av m.fl. (C) yrkandena 8–18, 2021/22:3642 av m.fl. (M) yrkandena 3–7, 2021/22:4039 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2021/22:4197 av m.fl. (MP) yrkandena 1, 2, 46 och 47. har arbetet med att planera för det civila försvaret uteblivit. Förberedelserna har varit sparsamma eller inga alls. Förmågan att upprätthålla någon form av civilt försvar vid en kris är mycket liten, om den ens finns alls. har därför varit pådrivande för att en återuppbyggnad av det civila försvaret ska komma till stånd. Regeringen har agerat senfärdigt. Jag anser att det återupptagna arbetet med planeringen och förberedelserna för det civila försvaret behöver ges högre prioritet. Endast genom en god samordning av samhällets alla resurser kan motstå ett militärt angrepp eller hantera andra allvarliga kriser eller katastrofer. Jag menar sålunda att det återupptagna arbetet med planeringen och förberedelserna för det civila försvaret behöver ges högre prioritet, särskilt i oros-tider som dessa. Jag föreslår därför att en civil ledningsorganisation som kan samordna samhällets alla resurser vid allvarliga kriser, eller i värsta fall krig, återskapas. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Krisberedskap och civilt försvar, punkt 1 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4197 av m.fl. (MP) yrkandena 1, 2, 46 och 47 samt 2021/22:2531 av m.fl. (SD) yrkandena 34, 35, 37 och 43, 2021/22:3216 av m.fl. (C) yrkandena 8–18, 2021/22:3642 av m.fl. (M) yrkandena 3–7, 2021/22:3908 av m.fl. (KD) yrkande 40 och 2021/22:4039 av m.fl. (M) yrkande 1. Det civila försvaret, som i princip avskaffades helt efter det , har i försvarsbeslutet fått särskilda medel avsatta för uppbyggnad, mycket tack var de gröna. I nuvarande läge finns dock fortfarande stora behov av att stärka totalförsvarets civila delar. Det råder en obalans mellan det militära och det civila försvaret och de båda delarna är starkt beroende av varandra. () gör ett gediget arbete med forskning för Försvarsmakten och regeringen, mestadels dock inriktad på det militära försvaret. Jag föreslår därför att FOI ska få ett tydligt uppdrag och medel till att bredda och fördjupa forskningen kring det civila försvaret, och att det civila försvaret och krisberedskapen ska stärkas, bl.a. mot bakgrund av klimatförändringarna och inte minst dagens säkerhetspolitiska situation. Jag vill också att en resilienstjänstgöring ska komplettera den militära värnplikten och på så sätt bredda rekryteringen till verksamhet också i det civila försvaret. I resilienstjänstgöringen ska ingå ett val mellan militär tjänstgöring och civil tjänstgöring. Valet att delta i det militära försvaret ska, så långt som möjligt, bygga på frivillighet, och det ska alltid finnas möjlighet till vapenfri tjänst. Resilienstjänstens civila utbildningar skulle kunna genomföras inom ramen för någon av de frivilliga försvarsorganisationernas arbete eller i lämplig offentlig organisation. Förutom att den militära värnplikten ska kompletteras med möjlighet till en resilienstjänstgöring föreslår jag att ett deltagande i resilienstjänstgöring ska berättiga till tjänstledighet och motsvarande ekonomisk ersättning som för värnplikten. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Psykologiskt försvar, punkt 2 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3368 av m.fl. (M) yrkande 21, 2021/22:3370 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2 samt 2021/22:3640 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2021/22:2531 av m.fl. (SD) yrkande 41, 2021/22:4118 av m.fl. (MP) yrkande 7 och 2021/22:4197 av m.fl. (MP) yrkande 5. Fientligt sinnade staters försök att påverka utgången av demokratiska val är en problematik som vi sett alltmer av. Det finns uppgifter om att det har skett påverkansförsök vid i princip alla val i större demokratier . Digitaliseringen har ökat sårbarheten och det finns ett antal olika sätt att påverka valprocessen. Åtgärder för att möta valpåverkan är en prioriterad uppgift där flera aktörer har en viktig roll att spela. Den nya myndigheten för psykologiskt försvar har t.ex. en viktig uppgift i att identifiera desinformation och påverkanskampanjer som hotar den svenska demokratiska processen och kunna ha förmågan att enskilt och tillsammans med andra myndigheter, medier och andra aktörer kunna bemöta detta. Vi föreslår att Myndigheten för psykologiskt försvar och det nya Cybersäkerhetscentrumet får tydliga uppdrag att samverka för att identifiera valpåverkan och i förekommande fall möta densamma. Vi vill också understryka att kultursektorn har en enligt vår mening väldigt viktig och naturlig del i arbetet med att utveckla och samordna det psykologiska försvaret. Kulturen skapar gemenskap och sammanhang och det i sin tur leder till trygghet, skapar hopp och motverkar bl.a. rädsla. Vi föreslår därför att ska få i uppdrag att undersöka möjligheten att krigsplacera kulturarbetare i deras respektive professioner. I sammanhanget vill vi också föreslå att medvetna och kritiska konsumenter ska främjas med en större öppenhet kring hur sociala nätverk fungerar, hur de styrs och favoriserar vissa budskap och att internationella regleringar av sociala medier bör ha en sådan inriktning snarare än att beskatta eller hämma den teknologiska utvecklingen. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Psykologiskt försvar, punkt 2 (SD) av (SD), Per (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2531 av m.fl. (SD) yrkande 41 och 2021/22:3368 av m.fl. (M) yrkande 21, 2021/22:3370 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:3640 av m.fl. (M) yrkande 10, 2021/22:4118 av m.fl. (MP) yrkande 7 och 2021/22:4197 av m.fl. (MP) yrkande 5. I snabba förlopp, vare sig det handlar om ett väpnat angrepp eller en katastrof, är behovet av rätt information stort. För att beslut om att använda resurser ska bli rätt krävs goda underlag. I krig är det också viktigt att undergräva en angripares moral och taktiska förmåga genom informationsinsatser. Vi föreslår därför att det psykologiska försvaret ska verka för att personal och civilbefolkning ska nås av rätt information i rätt tid vid kriser eller krig. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Psykologiskt försvar, punkt 2 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4118 av m.fl. (MP) yrkande 7 och 2021/22:4197 av m.fl. (MP) yrkande 5 och 2021/22:2531 av m.fl. (SD) yrkande 41, 2021/22:3368 av m.fl. (M) yrkande 21, 2021/22:3370 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2 samt 2021/22:3640 av m.fl. (M) yrkande 10. Det psykologiska försvaret handlar om att bygga upp motståndskraften i samhället mot desinformation och påverkanskampanjer. Det handlar bl.a. om att höja förmågan att skilja på pålitliga källor och källor som inte är pålitliga. Myndigheten för psykologiskt försvar ska identifiera, analysera och kunna möta otillbörlig informationspåverkan och annan vilseledande information som riktas mot eller svenska intressen. Myndighetens uppdrag ska alltid vara att värna demokrati och mänskliga rättigheter med full respekt för yttrande- och pressfrihet. För att utveckla arbetet föreslår jag att en eller flera myndigheter ska ges i uppdrag att ta fram en nationell strategi för stärkt motståndskraft mot desinformation och propaganda så att medie- och informa-tionskunnigheten kan stärkas och befolkningens kunskaper i källkritik öka. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Författningsberedskap, punkt 3 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3640 av m.fl. (M) yrkande 5, 2021/22:3642 av m.fl. (M) yrkande 8 och 2021/22:4039 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2021/22:280 av (SD). De senaste årens erfarenheter har visat att de lagar som styr regeringens möjligheter att agera vid kris inte är fullt ut ändamålsenliga. Regeringen får endast besluta om skärpt eller högsta beredskap i händelse av krig eller krigsfara men inte vid en allvarlig kris. Detsamma gäller en rad av fullmaktslagarna, t.ex. förfogandelagen. Även smittskyddslagen ger regeringen begränsade möjligheter att agera, t.ex. vad gäller beslut om att införa karantän i ett visst område. Vi anser att svensk lagstiftning måste förändras så att den är ändamålsenlig även vid större kriser. Sådan lagstiftning finns i många andra EU-länder. Ny lagstiftning kan komma på plats antingen genom förändringar i befintlig lagstiftning om höjd beredskap eller genom att helt ny lagstiftning antas. Målet ska vara att det inte finns något tidsmässigt eller resursmässigt glapp i fråga om mandat och befogenheter mellan grundläggande krisberedskapsförmåga och det som finns vid höjd beredskap. Vi föreslår därför att det ska göras en översyn av författningsberedskapen i syfte att stärka möjligheterna att agera snabbt och effektivt i händelse av kris och krig. Vi föreslår även att strafflagstiftningen vad gäller de aktiviteter som betecknas som hybridhot bör skärpas avsevärt. Dagens lagstiftning innebär att det är svårt att lagföra personer trots att de agerat med konspirativa metoder mot svenska säkerhetsintressen. Det finns anledning att ta intryck av andra länders lagstiftning i fråga om att ringa in vilka slags gärningar som ska vara straffbara som hot mot rikets säkerhet. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Skyddsobjekt, punkt 4 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2945 av (M), 2021/22:3640 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2021/22:3642 av m.fl. (M) yrkande 26 och 2021/22:2531 av m.fl. (SD) yrkande 45. Vi anser att lagstiftningen bör ses över för att begränsa möjligheten att sprida bilder på skyddsobjekt eller annan känslig verksamhet. Enligt skyddslagen (2010:305) är det straffbart att exempelvis fotografera skyddsobjekt. Det saknas dock regler som innebär att det är straffbart att sprida sådana fotografier, exempelvis genom att publicera dessa på internet. Även om ett sådant agerande i vissa fall kan träffas av andra straffstadganden finns det skäl att överväga om ett förbud också bör införas direkt i skyddslagen för den som sprider avbildningar av skyddsobjekt. Det finns också skäl att ta ett bredare grepp kring frågor som rör offentliggörande och spridning av information som kan användas för att utöva otillbörlig påverkan på svensk säkerhet. Vi föreslår därför att lagstiftningen ska ses över för att begränsa möjligheten att sprida bilder på skyddsobjekt och annan känslig verksamhet. Brandstationerna utgör en vital och stor del av vår samlade beredskap inom vårt totalförsvar. Detta gäller särskilt de stationer som fungerar som ledningscentraler för kris eller höjd beredskap.