bet · H901KU15 · 2022-05-20 00:00:00 — föreslår att antar som vilande regeringens förslag till lag om ändring i regeringsformen och, med en redaktionell ändring, lag om ändring i riksdagsordningen. Utskottet föreslår vidare att beslutar att behandlingen av regeringens förslag till en ny riksbankslag, ett förslag om ändring i den lagen, övriga lagförslag och tre yrkanden i en följdmotion får skjutas upp till 2022/. I propositionen föreslår regeringen bl.a. en ny riksbankslag. Förslaget innebär i huvudsak följande. – Mål, uppgifter och befogenheter för tydliggörs i fråga om penningpolitiken, det finansiella systemet, betalningsmedel, fredstida krissituationer och höjd beredskap samt internationell verksamhet. – Det tydliggörs hur ansvarsområden förhåller sig till varandra, liksom hur de förhåller sig till och ansvarsområden. – Det tydliggörs att inom ramen för penningpolitiken ska ta realekonomiska hänsyn, och det skapas förutsättningar för en demokratisk förankring av preciseringen av prisstabilitetsmålet. – Grunderna för organisation behålls men antalet ledamöter i direktionen minskas från sex till fem. En mer ändamålsenlig ansvarsfördelning mellan fullmäktige, direktionen och riksbankschefen införs. – ställning som en oberoende centralbank och självständig förvaltningsmyndighet tydliggörs. – finansiella oberoende stärks genom nya bestämmelser om vinstdisponering, struktur för det egna kapitalet och upplåning till valutareserven, varvid förhållandet till unionsrätten tydliggörs. – Förutsättningarna för granskning av verksamhet ökar. – Förutsättningarna för insyn och öppenhet i verksamhet ökar. – ska identifiera hot mot hållbar utveckling. Dessa får beaktas i verksamheten och innebär att kan bidra till hållbar utveckling på finansmarknaden. – Den nya lagen ges en redaktionell och språklig utformning som syftar till att göra den överskådlig och lättillgänglig. I propositionen föreslås också ändringar i regeringsformen och riksdagsordningen samt en rad följdändringar i annan lagstiftning. Ändringarna i regeringsformen innebär förtydliganden av uppgifter och utökade möjligheter att bemyndiga att meddela föreskrifter inom dess verksamhetsområden. Ändringen i riksdagsordningen innebär att det blir tydligt att finansutskott ska följa upp och utvärdera verksamhet. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Proposition 2021/22:41 En ny riksbankslag. Proposition 2021/22:169 Kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om återhämtning och resolution av centrala motparter i de delar det avser förslag till lag om ändring i lagen (2022:000) om riksbank. Tre yrkanden i en följdmotion. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Grundlagsförslaget och en ny riksbankslag m.m. Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Regeringens lagförslag Bilaga 3 Utskottets lagförslag Bilaga 4 yttrande 2021/22:FiU2y Utskottets förslag till riksdagsbeslut antar som vilande regeringens förslag till lag om ändring i regeringsformen. Därmed bifaller proposition 2021/22:41 punkt 1. antar som vilande regeringens förslag till lag om ändring i riksdagsordningen med den ändringen att 7 kap. 9 § ska ha den lydelse som utskottet föreslår i bilaga 3. Därmed bifaller delvis proposition 2021/22:41 punkt 2. En ny riksbankslag och lagförslagen i övrigt beslutar att behandlingen av regeringens förslag till 1. lag om riksbank, 2. lag om ändring i lagen (1936:81) om skuldebrev, 3. lag om ändring i lagen (1957:684) om betalningsväsendet under krigsförhållanden, 4. lag om ändring i lagen (1982:1161) om vissa äldre sedlar, 5. lag om ändring i lagen (1988:1515) om äldre sedlar på , 6. lag om ändring i lagen (1992:1602) om valuta- och kreditreglering, 7. lag om ändring i lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt, 8. lag om ändring i lagen (1996:168) om vissa äldre sedlar, 9. lag om ändring i lagen (1998:1404) om valutapolitik, 10. lag om ändring i lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m., 11. lag om ändring i lagen (2004:864) om vissa äldre sedlars upphörande som lagliga betalningsmedel, 12. lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), 13. lag om ändring i budgetlagen (2011:203), 14. lag om ändring i lagen (2012:674) om vissa äldre sedlars upphörande som lagliga betalningsmedel, 15. lag om ändring i lagen (2013:287) med kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister, 16. lag om ändring i lagen (2014:484) om en databas för övervakning av och tillsyn över finansmarknaderna, 17. lag om ändring i lagen (2014:968) om särskild tillsyn över kreditinstitut och värdepappersbolag, 18. lag om ändring i lagen (2014:1030) om vissa sedlars upphörande som lagliga betalningsmedel, 19. lag om ändring i lagen (2016:1091) om budget och ekonomiadministration för myndigheter, 20. lag om ändring i lagen (2022:000) om riksbank i proposition 2021/22:169 punkt 9 får skjutas upp till 2022/. Ändringar i den nya riksbankslagen beslutar att behandlingen av motion 2021/22:4297 av m.fl. (V) yrkandena 1–3 får skjutas upp till 2022/. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (SD), (S), Per Schöldberg (C), (M), (SD), (S), Skånberg (KD), (SD), (MP), (M), (S), (V) och (L). Ärendet och dess beredning I proposition 2021/22:41 En ny riksbankslag föreslår regeringen att antar de förslag till lagändringar som lagts fram i propositionen. Regeringen föreslår, utöver en ny riksbankslag, även ändringar i regeringsformen och riksdagsordningen och därför har propositionen i sin helhet hänvisats till . I propositionen (s. 60) finns en redogörelse för ärendets beredning fram till regeringens beslut om proposition. Tre yrkanden i en följdmotion har väckts med anledning av propositionen. har överlämnat den formella behandlingen av lagförslaget i proposition 2021/22:169 punkten 9 om ändring i den nya riksbankslagen till . Detta har skett av lagtekniska skäl och i syfte att samordna lagförslaget med förslaget till ny riksbankslag. har i betänkande 2021/22:FiU32 i sak ställt sig bakom den ändring som föreslås i propositionen. Även i proposition 2021/22:215 punkten 38 finns ett förslag till ändring i den nya riksbankslagen. Propositionen bereds av civilutskottet i betänkande 2021/22:CU22. Betänkandet kommer att behandlas senare i vår. En förteckning över de behandlade förslagen finns i bilaga 1. Regeringens lagförslag finns i bilaga 2. har gett finansutskottet tillfälle att yttra sig över propositionen och följdmotionen i de delar som berör finansutskottets beredningsområde. Yttrandet finns i bilaga 4. I propositionen föreslår regeringen bl.a. en ny riksbankslag. Förslaget innebär i huvudsak följande. – Mål, uppgifter och befogenheter för tydliggörs i fråga om penningpolitiken, det finansiella systemet, betalningsmedel, fredstida krissituationer och höjd beredskap samt internationell verksamhet. – Det tydliggörs hur ansvarsområden förhåller sig till varandra, liksom hur de förhåller sig till och ansvarsområden. – Det tydliggörs att inom ramen för penningpolitiken ska ta realekonomiska hänsyn, och det skapas förutsättningar för en demokratisk förankring av preciseringen av prisstabilitetsmålet. – Grunderna för organisation behålls men antalet ledamöter i direktionen minskas från sex till fem. En mer ändamålsenlig ansvarsfördelning mellan fullmäktige, direktionen och riksbankschefen införs. – ställning som en oberoende centralbank och självständig förvaltningsmyndighet tydliggörs. – finansiella oberoende stärks genom nya bestämmelser om vinstdisponering, struktur för det egna kapitalet och upplåning till valutareserven, varvid förhållandet till unionsrätten tydliggörs. – Förutsättningarna för granskning av verksamhet ökar. – Förutsättningarna för insyn och öppenhet i verksamhet ökar. – ska identifiera hot mot hållbar utveckling. Dessa får beaktas i verksamheten och innebär att kan bidra till hållbar utveckling på finansmarknaden. – Den nya lagen ges en redaktionell och språklig utformning som syftar till att göra den överskådlig och lättillgänglig. I propositionen föreslås också ändringar i regeringsformen och riksdagsordningen samt en rad följdändringar i annan lagstiftning. Ändringarna i regeringsformen innebär förtydliganden av uppgifter och utökade möjligheter att bemyndiga att meddela föreskrifter inom dess verksamhetsområden. Ändringen i riksdagsordningen innebär att det blir tydligt att finansutskott ska följa upp och utvärdera verksamhet. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Grundlagsförslaget och en ny riksbankslag m.m. Utskottets förslag i korthet antar som vilande regeringens förslag till lag om ändring i regeringsformen och, med en redaktionell ändring, lag om ändring i riksdagsordningen. beslutar att behandlingen av regeringens förslag till en ny riksbankslag, ett förslag om ändring i den lagen, övriga lagförslag och tre yrkanden i en följdmotion får skjutas upp till 2022/. Det är som ser till att pengar behåller sitt värde och att betalningar kan göras säkert och effektivt. Det är dessutom som ger ut sedlar och mynt i svenska kronor. uppdrag och ställning är grundlagsskyddade. I 9 kap. 13 § första stycket regeringsformen anges att är rikets centralbank och en myndighet under . Det framgår vidare av bestämmelsen att har ansvaret för penningpolitiken och att ingen myndighet får bestämma hur ska besluta i frågor som rör penningpolitik. Enligt 9 kap. 13 § andra stycket regeringsformen har elva fullmäktige, som väljs av . leds av en direktion, som utses av fullmäktige. organisation består alltså av riksbanksfullmäktige och direktion. En av ledamöterna i direktionen är riksbankschef och ordförande i direktionen. prövar om ledamöterna i fullmäktige och direktionen ska beviljas ansvarsfrihet (9 kap. 13 § tredje stycket regeringsformen). Om vägrar en fullmäktig ansvarsfrihet är han eller hon därmed skild från sitt uppdrag. Fullmäktige får skilja en ledamot av direktionen från anställningen endast om ledamoten inte längre uppfyller de krav som ställs för att han eller hon ska kunna utföra sina uppgifter eller om han eller hon gjort sig skyldig till allvarlig försummelse. Bestämmelser om val av fullmäktige och om ledning och verksamhet meddelas i lag (9 kap. 13 § fjärde stycket regeringsformen). Av 9 kap. 14 § regeringsformen följer att endast har rätt att ge ut sedlar och mynt och att bestämmelser om penning- och betalningsväsendet i övrigt meddelas genom lag. Enligt 8 kap. 13 § regeringsformen kan genom lag uppdra åt att meddela föreskrifter inom dess ansvarsområde enligt 9 kap. och i fråga om dess uppgift att främja ett säkert och effektivt betalningsväsende. Till skillnad från regeringens styrning av sina myndigheter genom förordningar kan alltså bara reglera sina myndigheter genom lag. Närmare bestämmelser om verksamhet finns framför allt i lagen (1988:1385) om riksbank. Lagen innehåller bl.a. bestämmelser om verksamhetsmål, ledning, fullmäktige, direktionen, sedlar och mynt, penningpolitik, betalningssystem, valutapolitik, budget, vinstdisposition och ansvarsfrihet. Även andra lagar innehåller bestämmelser om verksamhet. Som exempel kan nämnas riksdagsordningen, lagen (1992:1602) om valuta- och kreditreglering och lagen (1998:1404) om valutapolitik. På EU-nivå finns ett förbud för () och de nationella centralbankerna inom Europeiska centralbankssystemet (ECBS) och någon medlem av deras beslutande organ att begära eller ta emot instruktioner från EU:s institutioner, organ eller byråer, från medlemsstaternas regeringar eller från något annat organ då de fullgör uppgifter och skyldigheter enligt fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) och stadgan för Europeiska centralbankssystemet (ECBS-stadgan), det s.k. instruktionsförbudet. Dessa uppgifter – de ECBS-relaterade uppgifterna – består i att utforma och genomföra EU:s monetära politik, genomföra valutatransaktioner, inneha och förvalta medlemsstaternas valutareserver, främja ett väl fungerande betalningssystem och samla in statistik. granskas av finansutskott och . Av riksbankslagen följer att minst ska lämna en skriftlig redogörelse till finansutskottet om penningpolitiken. Därutöver ska varje utskott enligt 4 kap. 8 § regeringsformen följa upp och utvärdera riksdagsbeslut inom utskottets ämnesområde. I propositionen föreslås ändringar i 8 och 9 kap. regeringsformen. När det gäller regleringen i 9 kap. 13 § regeringsformen om ansvar konstaterar regeringen att ansvaret är begränsat till penningpolitiken. Med hänsyn till den stora betydelse som uppgifter inom ramen för ECBS har för bankens verksamhet, anser regeringen att det i regeringsformen bör tydliggöras att ansvar även omfattar de övriga uppgifterna som kommer till uttryck i EUF-fördraget. Det bör därför enligt regeringen anges i grundlagen att ansvarar för att utforma och genomföra penningpolitiken, genomföra valutainterventioner, inneha och förvalta en valutareserv och främja ett väl fungerande betalningssystem. Med begreppet valutainterventioner avses köp eller försäljning av utländsk valuta, utländska statspapper eller finansiella derivatinstrument som avser valutor i syfte att påverka kronans växelkurs. När det gäller de nationella centralbankernas uppgift att samla in statistik enligt ECBS-stadgan anser regeringen att denna uppgift lämpar sig mindre väl för en uttrycklig reglering i regeringsformen, att uppgiften i stället bör komma till uttryck i den nya riksbankslagen och att det i regeringsformen endast bör finnas en upplysningsbestämmelse om att även ansvarar för att utföra andra grundläggande uppgifter som anges i den lagen. Dessutom konstaterar regeringen att det av 9 kap. 13 § regeringsformen följer att ingen myndighet får bestämma hur ska besluta i frågor som rör penningpolitik medan det av riksbankslagen framgår att ledamöter av direktionen inte får söka eller ta emot instruktioner när de fullgör penningpolitiska uppgifter. Enligt regeringen hänger båda dessa sidor av instruktionsförbudet nära samman och är sinsemellan samverkande. Det framstår därför som ändamålsenligt att båda sidorna regleras i regeringsformen. Genom en sådan ändring blir det också enligt regeringen tydligare att förbudet avser olika sidor av samma sak och att båda sidorna är lika betydelsefulla för att säkerställa oberoende när det gäller beslutsfattande. Det föreslås att den redovisade regleringen ska införas i en ny paragraf. Dessutom menar regeringen att det finns anledning att lyfta fram dess betydelse och att öka regleringens överskådlighet genom att ge regleringen i denna del en något annan redaktionell utformning. Regeringen föreslår även att bestämmelserna i 9 kap. 13 § regeringsformen om direktion och fullmäktige ska flyttas till en ny paragraf. Paragrafen motsvarar i sak nuvarande reglering. Därutöver föreslår regeringen att normgivningsbestämmelsen i regeringsformen om utgivning och giltighet av sedlar och mynt förtydligas. I denna del noterar regeringen att enligt 9 kap. 14 § regeringsformen har rätt att ge ut sedlar och mynt, och i övrigt meddelas bestämmelser om penning- och betalningsväsendet genom lag. Regleringen om att föreskrifter om penning- och betalningsväsendet i övrigt meddelas genom lag innebär enligt regeringen att dessa frågor inte omfattas av möjligheterna till delegering av normgivningskompetens till enligt 8 kap. 13 § första stycket regeringsformen. Regeringen framhåller att uttrycket i regeringsformen om penning- och betalningsväsendet i övrigt tar sikte på utgivning och giltighet av sedlar och mynt, t.ex. sedlars och mynts valörer och status som lagligt betalningsmedel. Bestämmelsen utgör dock enligt regeringen inget hinder mot att bemyndiga att meddela föreskrifter om utformningen av sedlar och mynt och förutsättningarna för inlösen av dem. Regeringen anser att 9 kap. 14 § regeringsformen bör utformas så att det klart framgår att föreskrifter om utgivning och giltighet av sedlar och mynt meddelas genom lag. Regeringen föreslår också att delegationsbestämmelsen i 8 kap. 13 § regeringsformen om ansvarsområde ska utvidgas. Som skäl för en sådan utvidgning framhåller regeringen att från saklig synpunkt framstår det som rimligt att ges förutsättningar att ge ett ökat utrymme att utöva sitt uppdrag inte bara genom förvaltningsbeslut i enskilda fall utan även genom en utökad möjlighet att meddela normbeslut inom sina ansvarsområden. framhålls att det inte kan bli aktuellt att delegera hela eller stora delar av det område som formellt kommer att omfattas av delegationsregeln till . När det gäller föreskrifter som är av mer väsentlig betydelse för verksamhet bör exempelvis, i förekommande fall, ange de mer precisa ramarna för föreskriftsrätten på ett klart och tydligt sätt (jfr prop. 1973:90 s. 209). När det gäller utformningen av delegationsbestämmelsen anser regeringen att den bör ta sin utgångspunkt i olika verksamhetsområden. Dessa sammanfaller enligt regeringen delvis med ansvarsområden så som dessa föreslås anges i 9 kap. 13 § regeringsformen. Till verksamhetsområden hör också att utföra andra grundläggande uppgifter som följer av särskild lag. Enligt regeringen bör därför delegationsbestämmelsen i 8 kap. 13 § regeringsformen, utöver hänvisningen till 9 kap., även hänvisa till uppgifter i övrigt i fråga om det finansiella systemet, kontanter och andra betalningsmedel, fredstida krissituationer och höjd beredskap samt internationell verksamhet. I propositionen föreslår regeringen att en ny riksbankslag ska ersätta den nuvarande riksbankslagen. Som skäl för förslaget framhåller regeringen att sedan den nuvarande riksbankslagen trädde i kraft har det ekonomisk-politiska landskapet förändrats betydligt, bl.a. när det gäller den svenska växelkursregimen, de finansiella marknadernas avreglering och internationalisering samt det svenska EU-medlemskapet. Därutöver har det tagits fram nya regelverk kring makrotillsyn av det finansiella systemet och, i spåren av den globala finanskrisen, ett nytt regelverk om hantering av finansiella företag i kris. Enligt regeringen är det viktigt att omfattas av en modern och ändamålsenlig rättslig reglering. Bland annat ska den nya riksbankslagen innehålla mål, uppgifter och befogenheter för olika ansvarsområden. Vidare föreslås att bestämmelser om ansvar för penningpolitiken respektive det finansiella systemet behandlas i två olika kapitel. En konsekvens av detta är enligt regeringen att behöver ta ställning till om en viss åtgärd syftar till att uppnå målet för penningpolitiken eller målet för det finansiella systemet eller både och. Därmed skapas förutsättningar för legitimitet, ansvarsutkrävande och kontroll av verksamhet. Vidare framhåller regeringen att målet för ansvar för det finansiella systemet bör vara underordnat prisstabilitetsmålet, vilket innebär att en åtgärd som vidtas för att värna ett stabilt och effektivt finansiellt system också behöver utvärderas i förhållande till prisstabilitetsmålet. Utgångspunkten för den nya riksbankslagen är enligt regeringen att den bör – vara överskådlig och lättillgänglig ur en redaktionell och språklig synvinkel och spegla det moderna ekonomisk-politiska landskapets samhälls- och strukturomvandlingar ur en materiell synvinkel – klargöra ansvar i fråga om penningpolitiken, det finansiella systemet, betalningsmedel, fredstida krissituationer och höjd beredskap samt internationell verksamhet, hur dessa ansvarsområden förhåller sig till varandra liksom hur de förhåller sig till och ansvarsområden – klargöra förhållandet mellan de mål som penningpolitiken ska sträva efter att uppfylla och skapa förutsättningar för demokratisk förankring av prisstabilitetsmålet – slå vakt om grunderna för organisation men skapa förutsättningar för en mer ändamålsenlig ansvarsfördelning mellan fullmäktige, direktionen och riksbankschefen – slå vakt om ställning som en oberoende centralbank och självständig förvaltningsmyndighet och stärka det finansiella oberoendet – stå i överensstämmelse med unionsrätten, framför allt EUF-fördraget och ECBS-stadgan – öka förutsättningarna för granskning av verksamhet – öka förutsättningarna för insyn och öppenhet i verksamhet. Nedan redovisas några av förslagen i den nya riksbankslagen. I ett inledande kapitel till den nya riksbankslagen finns allmänna bestämmelser om bl.a. ställning. Det klargörs att finansierar sin egen verksamhet och är finansiellt oberoende i förhållande till staten. Det finns även nya bestämmelser om förhållande till det europeiska centralbankssystemet och en ny proportionalitetsprincip enligt vilken får vidta en åtgärd bara om den inte är mer långtgående än vad som behövs och det avsedda resultatet står i rimlig proportion till de kostnader och risker som åtgärden medför för och statens finanser. Penningpolitiken och det finansiella systemet Enligt den nuvarande riksbankslagen är målet för verksamhet att upprätthålla ett fast penningvärde (prisstabilitetsmålet). Regeringen föreslår att denna bestämmelse ska föras över till den nya riksbankslagen med den ändringen att prisstabilitetsmålet anpassas till unionsrätten och uttrycks som att målet är att upprätthålla en låg och stabil inflation. Vidare klargörs att ska ta realekonomiska hänsyn, dvs. utan att åsidosätta prisstabilitetsmålet ska dessutom bidra till en balanserad utveckling av produktion och sysselsättning. För att klargöra sambandet mellan växelkurssystemet och prisstabilitetsmålet anges att ska tillämpa det växelkurssystem som regeringen beslutar om. Regeringen noterar att enligt den nuvarande riksbankslagen är det som ska precisera prisstabilitetsmålet. framhålls att hur prisstabilitetsmålet preciseras är avgörande för den ekonomiska politiken i och har stor betydelse för samhällsekonomin. Regeringen föreslår att , efter godkännande, ska besluta om precisering av prisstabilitetsmålet, och om beslutet inte godkänns, gäller närmast föregående beslut om precisering av målet. Förslaget innebär enligt regeringen att får en exklusiv initiativrätt att precisera prisstabilitetsmålet. Regeringen föreslår vidare att ska få ett uttryckligt och avgränsat ansvar för det finansiella systemet. ska, utan att åsidosätta prisstabilitetsmålet, bidra till att det finansiella systemet är stabilt och effektivt, inbegripet att allmänheten ska kunna göra betalningar. Kontanter och andra betalningsmedel De nuvarande bestämmelserna om sedlar och mynt förs över till den nya riksbankslagen. tydliggörs roll i kontantkedjan. Bland annat föreslås en ny bestämmelse om att ska bidra till att det finns tillgång till kontanter i betryggande utsträckning i hela . Vidare föreslår regeringen en ny skyldighet för att driva depåer, dvs. platser för lagring och ut- och inlämning av sedlar. ska själv eller genom någon annan tillhandahålla minst fem depåer i . Fredstida krissituationer och höjd beredskap I den nya riksbankslagen regleras vidare uppgifter och befogenheter i fredstida krissituationer och vid höjd beredskap. Bland annat föreslås att ska ha en god förmåga att upprätthålla sin verksamhet under fredstida krissituationer och vid höjd beredskap, inbegripet att allmänheten i sådana situationer ska kunna göra betalningar. Den nya riksbankslagen innehåller även bestämmelser om internationella verksamhet. Enligt föreslagna bestämmelser får bl.a. delta i internationellt samarbete som har betydelse för bankens verksamhet eller som rör kunskapsutbyte med andra centralbanker. I den verksamheten ska utgå från regeringens och övergripande ståndpunkter inom olika politikområden. Regeringen föreslår att organisation i huvudsak ska bestå. En förändring som föreslås är att direktionen ska minskas från sex till fem ledamöter. Som skäl för förslaget framhåller regeringen att med fem ledamöter har alla ledamöter samma vikt och riksbankschefen behöver inte använda sin utslagsröst. För att öka insyn och öppenhet vid anställning av en direktionsledamot föreslås att anställningen föregås av ett ansökningsförfarande. Förslaget i denna del medför även ändringar i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400).