bet · H901UU11 · 2022-03-15 00:00:00 — Men den ser ut att vara mörk, och det är svårt att se någon ljuspunkt. Snarare tilltar blodiga krig i , och risken finns att kriget utvidgas och att fler stater dras in. , som redan till del är ockuperat av ryska trupper, ligger nära till hands. Dessutom är Putinregimens krav på hela västvärlden av en sådan dimension att en konflikt mellan och Nato kan uteslutas. Det föreligger också ett kärnvapenhot, och då främst hotet om att kan tillgripa taktiska kärnvapen. De svåra konsekvenserna av ett krig med kärnvapen kan inte nog understrykas, och risken för att massförstörelsevapen kan användas behöver uppmärksammas. Vi behöver vara förberedda på även detta scenario. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Vissa säkerhets-politiska frågor Det allvarsamma läget kräver att vi i denna kammare adresserar utrikespolitiken med realism och med utgångspunkten att fred och frihet ska bevaras. är inte tiden att bedriva önsketänkande eller att sträva efter en inrikes utrikespolitik där söker en klapp på axeln och navigerar efter kartan mer än verkligheten. Jag vill därför rikta en uppmaning till alla att verkligen se över invanda ståndpunkter och inte fastna i det tänkande som gällde före invasion av . Ideologi får inte trumfa realpolitik, inte när och befinner sig under ett reellt ryskt hot och när med blod betalar för frihet, som också gör att frihet och självständighet kan bevaras. är ett parti som särskilt i kommer att driva en politik präglad av pragmatism och inte stå fast vid ståndpunkter som intogs i ett annat säkerhetspolitiskt läge. Under vår valkonferens öppnade vi för att säkerhetspolitiska samarbeten kan behöva omprövas, och detta inkluderar även ett Natomedlemskap. har vi tillsammans med en majoritet i röstat för att deklarerar en Natooption. Så har dock inte skett. Inte heller bjöd regeringen in till säkerhetspolitiska samtal med anledning av att en majoritet här i kammaren stödde Natooptionen. Men ett erkännande ska jag ge regeringen, och det är att samtal nu planeras. Efter de ryska kraven och framför allt efter den ryska invasionen hade en Natooption tjänat intressen. hotar genom både uttalanden och agerande. Vi har sett att kränkt , och i talande stund grupperar den ryska norra flottan ut sina slagkraftigaste enheter i som ett svar på övningen Cold Response där deltar. Det är viktigt att inse att ryska intressen och förmågor finns i såväl och som . Att deltar i övningen Cold Response är högst välkommet, och har ställt sig bakom det utökade samarbetet med Nato och i vårt närområde. Internationella samarbeten utgör, precis som regeringen själv har konstaterat, en hörnsten i vår försvarsförmåga och ytterst hur vi hävdar vår självständighet. De samarbeten som har med Natoallierade måste värnas och utvecklas. Vid sidan om ett starkt försvar är dessa av yttersta vikt för säkerhet. Att nu har utsträckt försvarsgarantier till är välkommet. Framöver kommer försvarssamarbetena mellan de västliga demokratierna att behöva stärkas och befästas på ett tydligare sätt. Putins kärnvapenhot är i denna kontext oroande, och effekterna om den ryska regimen beslutar sig för att använda sig av massförstörelsevapen kan bli omfattande. Strålning, stridsgas och bakteriologiska stridsmedel känner inga gränser. Det finns en stor risk att användning av massförstörelsevapen i , oberoende av var, kan få förödande konsekvenser. Det har vi sett . I detta läge är det ytterst de kärnvapen som tillhör de stater som ingår i Nato som kan verka avskräckande gentemot Putins regim. Hur illa man än tycker om kärnvapen har det sedan kärnvapnen introducerades varit dessa vapen i demokratiska staters tjänst som avskräckt diktaturerna och därmed förhindrat ett nytt världskrig, och det gäller . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Vissa säkerhets-politiska frågor Att i detta skärpta läge verka för att ska underteckna FN:s kärnvapenförbud, TPNW, är direkt oansvarigt och kan försätta i ett mycket farligt läge. Det kom även utredningen om detta förslag fram till. Ett svenskt observatörskap till konventionen skulle troligen skada de viktiga relationerna till våra samarbetsländer, och därför är det välkommet att det funnits en majoritet i utskottet för att inte ska skriva under konventionen. Förhoppningsvis kan det också i förlängningen leda till att lämnar observatörskapet. Det är inte bara så att konventionen i sig är kontraproduktiv utifrån dess mål att förhindra kärnvapnens användning. Den är dessutom i sig på flera områden undermålig, vilken regeringens egen utredare också kom fram till. Det är hög tid att regeringen funderar över sina egna argument kring ställningstagande avseende TPNW, annars finns det en uppenbar risk att partipolitiska hänsyn går före nationella intressen i när en sådan prioritering kan få förödande konsekvenser, konsekvenser som jag tror att ingen av oss ännu kan överblicka. Slutligen i denna svåra tid skulle jag också vilja ventilera devisen att man bör blicka bakåt för att se framåt och då ta upp frågan om behovet av att lära av tidigare misstag och också det som gjorts rätt av tidigare regeringar. , efter invasionen av och när de flesta partier inklusive regeringar talar om ökade försvarssatsningar, är det också viktigt att lära av den tid som varit och fråga oss hur har kunnat hamna så oförberett i den allvarliga säkerhetspolitiska situation som vi nu befinner oss i. Hur har det kunnat hända, vilka beslut togs och vad hade de för konsekvenser? Det är frågor som vi behöver reda ut och som alla borde vara intresserade av att svara på för att kunna bedriva en samlad politik framöver som leder till att beredskap ökar och vi står bättre rustade . Den här frågan borde inte vara partisplittrande, utan en sådan bred utredning borde med brett stöd kunna genomföras. Så bör enligt vår mening ske. Faktum är att det har genomförts , varav det senaste tillfället var 2002 då en säkerhetspolitisk utredning studerade tiden . Det är nu . Därför menar vi att det är dags att genomföra en utredning som utvärderar säkerhetspolitiken 1989-2009. Denna tid är mycket intressant, eftersom det var då som försvar rustades ned och i det närmaste avvecklades av först röda och sedan blå regeringar. Det var då som säkerhetspolitik omformades från att vara "alliansfrihet i fred, syftande till neutralitet i krig" till att bli den solidariska säkerhetspolitiken. Många lärdomar skulle kunna dras från den här perioden, och det är viktigt att en sådan utredning genomförs utan onödigt dröjsmål så att inte viktiga personers vittnesmål från riskerar att gå förlorade. Det kan vara svårt att ta in den förändring som skett sedan invasion av och det nu pågående blodiga kriget i landet. Men det är vår uppgift i denna kammare att ta in det och se hur det påverkar statskonsten. Det är detta som svenska folket, våra uppdragsgivare, arvoderar oss för, inte för att vara en megafon för enbart förproducerade partiprogram eller ideologiska ståndpunkter och skygglappar skapade i djupaste fredstid - som såg annorlunda ut innan . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Vissa säkerhets-politiska frågor är det en ny tid, och vi måste alla handla utifrån de krav som ställs när själva existens hotas av en aggressiv kärnvapenbeväpnad stormakt som granne. utrikespolitik ska utformas för att värna intressen och renommé. Vårt land ska vara en röst för fred, frihet och goda relationer mellan världens folk och stater. ska tydligt stå upp och markera mot kränkningar av grundläggande fri- och rättigheter och av suveräna staters territorium. och säger i dagens debatt i princip alla de rätta sakerna. Men skrapar man på ytan och betraktar utrikes- och säkerhetspolitik och sätter in den i ett lite mer historiskt perspektiv får man fundera. Hur var det egentligen, , med det som stod att läsa på hemsida om att ska respektera balansen mellan stormakterna, det som ni sedan plötsligt strök från hemsidan när ni fick kritik ? Och hur var det, , med din partiledares oförmåga att välja mellan president och ? Vilken trovärdighet har egentligen det som du står här och säger, , som i mångt och mycket är det rätta? Är det verkligen det som står för? Tack, , för frågan! Till att börja med vill jag hävda att det har funnits, och var, en otydlig och olycklig formulering. Den har reviderats och under våra senaste valkonferenser, där formuleringar har justerats för att bättre bemöta och svara på de säkerhetspolitiska utmaningar vi står inför . Jag vill dock vara tydlig med att det har funnits väldigt mycket fog tidigare för en diplomatisk balans och ett fredsbevarande syfte, att det finns avskräckning gentemot diktaturer och aggressiva imperier och avspänning mellan supermakter och att det i det geopolitiska läge och närområde där och befinner sig behöver finnas ett lugn i det säkerhetspolitiska läget. Det har fungerat tidigare. Vi är tyvärr inte längre där . När det kommer till frågan om vilken ledare man väljer uttryckte jag för inte alls länge sedan i Ekots lördagsintervju att det är uppenbart och tydligt, vilket också uttalade i följdfrågor kring det kända uttalandet, att vi , i det internationella samfundet, i våra internationella samarbeten, i vår västliga gemenskap och i vår demokratiska kultur alltid sätter Biden framför . Men vi ska aldrig välja någon statsledare som på något sätt dikterar villkor för . Det gäller alldeles oavsett. Jag skulle däremot vilja fråga Socialdemokraterna varför man i det här betänkandet och i den här debatten går fram så fullt och fast utifrån sin partikongress beslut att vilja både observera, delta i och i förlängningen ratificera mot kärnvapen, som i sig skulle riskera avspänning och lågspänning från Natos sida gentemot . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Vissa säkerhets-politiska frågor Tack, , för svaren! Formuleringen om att ska respektera balansen mellan stormakterna kallar för en otydlig och olycklig formulering. Men den fanns ju inte bara på hemsidan. Det var inte någon enkel redigeringsmiss. Den finns också i ert valmanifest , och valmanifest är någonting som partier i alla fall brukar lägga väldigt mycket tid och allvar på att fila fram formuleringarna i. Det här med att inte vilja välja mellan president och var bara det senaste exemplet på en oförmåga från sverigedemokratiska företrädare att välja mellan demokrater och auktoritära ledare. Det är inte ett enskilt exempel, utan det är ett i raden av exempel på denna oförmåga. När det gäller kärnvapenförbudet och den fråga som ställer till mig om det är det ju så att Socialdemokraterna är för kärnvapennedrustning. Vi har beslut om att vi vill ha ett kärnvapenförbud. har den kärnvapenförbudskonvention som finns tillkommit. Vår bedömning är att den inte är funktionell och tillräcklig i sin nuvarande utformning utan att den behöver utvecklas, förtydligas och kompletteras. Det skulle vi vilja att jobbade aktivt med. Den svenska socialdemokratiska regeringen har för avsikt att delta i den konferens som ska hållas. Däremot är vi väl medvetna om att en majoritet här i riksdag inte vill anta den förbudskonventionen. Det är naturligtvis klokt att man är väl medveten om de parlamentariska förhållandena här i kammaren och att en majoritet inte delar Socialdemokraternas uppfattning i detta. Det är också uppenbart att man tydligt uttryckt och direkt menar i den departementsskrivelse och den utredning som låg till grund när man prövade TPNW och vilka konsekvenser och genomlysningar det skulle kunna få för att det äventyrar samarbetet mellan våra viktigaste samarbetspartner och inte minst många Natoländer. Man skriver också att sannolikheten att denna förbudskonvention skulle få en normativ förmåga och förmå icke-demokratierna och diktaturerna med kärnvapeninnehav att rusta ned är låg om inte obefintlig. Då är frågan: Är det inte viktigare att utebli från dessa partsmöten och att signalera ett tydligt budskap från sida, att i det alltmer intensifierade samarbetet med Nato och och med denna säkerhetsstruktur markera att en förbudskonvention av detta slag, som både den svenska Försvarsmakten och utredningar starkt avråder ifrån att delta i som observatör och i förlängningen ratificera, är direkt skadlig i detta säkerhetspolitiska läge? Är det då inte viktigare att ändå sätta det säkerhetspolitiska läget framför ett kongressbeslut hos det socialdemokratiska arbetarepartiet? säkerhetspolitik befinner sig i ett tidevarv som handlar om omprövning hos oss men också i väldigt många andra länder. Det är en mycket allvarlig säkerhetspolitisk verklighet som vi alla nu har sett och mött. Det är klart att det påverkar. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Vissa säkerhets-politiska frågor Denna debatt baseras på motioner som skrevs . Det kan måhända framstå som lite udda att vi i har en säkerhetspolitisk debatt med motioner som utgångspunkt. Att ska driva en solidarisk säkerhetspolitik är vi nog rätt överens om. Frågan är om denna säkerhetspolitik också ska kunna ge oss garantier om att vi, om någonting händer som vi aldrig har trott skulle hända, inte hamnar i samma situation som är i just . Många har tänkt och sagt: Vi kunde inte tro att kunde göra en fullständig invasion av , ett självständigt demokratiskt land som hade garanterats sina gränser och fått det underskrivet av - inte ensamt, men tydligt - mot att man gav upp sina kärnvapen. Men det som många uppfattade som fullkomligt otänkbart har faktiskt hänt. Och vi har en tendens, fru talman, att inte vilja tänka det otänkbara. Men det är det som vi måste göra när vi diskuterar säkerhetspolitik. Även om vi säger att innebar ett skifte för många, när det stod klart att inledde sin invasion, var det inte början på den politik som egentligen har varit så tydlig med . brutala angrepp på , en självständig och demokratisk stat i vår närhet, var inte en blixt från en klar himmel. Signaler har funnits - det andra kriget i , Putins tal i , 2008, 2014, 2015. Vi har sett spåren - och det nedstängda . Vi har sett , och . Må vi nu inte se ännu en huvudstad i ruiner efter Putins förödande krigsmaskin. Vi har också kunnat se det kraftfulla inhemska förtrycket mot allt och alla som har upplevts utgöra ett hot mot Kremls syn på sakernas tillstånd. Vi har i denna kammare också debatterat och diskuterat olika frågor rörande och händelseutvecklingen. hade vi en debatt med anledning av händelseutvecklingen i . Jag minns då också diskussionen om tvåspårspolitiken och behovet av att prioritera bland EU:s fem principer som har funnits med. Vi har ju velat vara både och, och vi har inte sett att har valt ett spår. Vi har bjudit på en meny, och har kunnat välja. Vi måste nu se att denna hållning inte fungerar mot en auktoritär stat. Den fungerar inte mot och hans nationalistiska och konservativa hållning i . Den fungerar inte heller mot med enpartistyre med Xi som hanterar allt enligt sin auktoritära hållning. Vi måste lära oss av detta, fru talman. I ser vi bilder på terror och terrorattacker mot civilbefolkningen, mot skolor och mot sjukhus. Och det är tragiskt, fru talman, att den ryska befolkningen inte får möjlighet att se just detta. Vi har alla skäl att göra skillnad på den ryska befolkningen som befinner sig i propagandans hägn. Men måste vi komma ihåg att det även finns de som går andra vägar, modiga protesterande ryska medborgare i , i och på andra ställen. Vi hör åter och åter om gripanden. Någon på tv konstaterade: kan inte gripa oss alla. Fortsätt att protestera! Detta måste vi också se. Första punkten i detta betänkande handlar om den europeiska säkerhetsordningen. Denna säkerhetsordning kommer inte att fira 2025. kommer inte att få hålla det storslagna möte som man hade räknat med. Denna säkerhetsordning har bombats sönder av med hans missil- och granatattacker mot den ukrainska befolkningen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Vissa säkerhets-politiska frågor Frågan som många också ställer sig är hur den globala säkerhetsordningen och de multilaterala strukturerna kommer att fungera. Vi ser också andra tecken, och vi kommer att få ta ställning till hur vi förhåller oss till de olika strukturer som vi befinner oss i. Hur kommer att fungera? Jag noterar att diskussionen än en gång var het i . Jag var med och drev på för att utesluta den ryska dumans utvalda ledamöter från efter . Men de fick tyvärr komma tillbaka. beslutades det i går enhälligt att man ska utesluta ur . Men så sent som i går, som ett svar på den tydliga enhälliga åsikten från , valde att skicka signalen att man drar sig ur . Den europeiska säkerhetsordningen och säkerhetsarkitekturen efter är stadd i förändring. Vi har all anledning att se det, fru talman. I det här betänkandet valde vi att markera en ny Rysslandspolitik, för en ny Rysslandspolitik måste komma. Vi valde i det sammanhanget att inte lyfta vårt yrkande om att i FN markera responsibility to protect, skyldigheten att skydda. Vi ser nämligen att det är oerhört viktigt att försöka hävda de grundläggande strukturerna i systemet och inte föra in ytterligare frågor. Vi måste värna FN:s grundstruktur. Därför valde vi att i det här läget inte ta upp det yrkandet. Sedan, fru talman, har vi vårt förslag om Natooption. Det får stöd av en majoritet i utskottet och förmodligen i kammaren här . Jag noterar att kommenterade det med att vi saknade tålamod och konstruktivitet. Men, fru talman, vi uppfattar faktiskt att vi har haft tålamod. Vi har också sökt konstruktivitet, räckt ut händer och armar och inbjudit till samtal. Men det har inte funnits intresse för det. Natooptionen, fru talman - jag ber om ursäkt att jag också drar över talartiden som alla andra - var ett förslag som vi väckte /20 i vår motion. Det var då den först kom till kammaren. Det har alltså funnits tid att se. Och även om talar om av förändring i utrikesutskottet, fru talman, minns jag när statsminister läste upp sin regeringsförklaring . Den innebar verkligen inte någon tid att diskutera för oss alla. Den kom som en blixt från klar himmel - en helt ny politik. Vi tycker att Natooptionen är viktig, och vi hoppas att vi ska kunna komma vidare i den delen. Medlemskap i är vårt mål, och vi yrkar också bifall till reservation 2 under punkt 3. Jag vill också bara kort beröra det som sägs i betänkandet om fördraget om icke-spridning av kärnvapen. Där har vi valt att inte gå vidare med vårt krav eftersom vi tycker att betänkandet tar fasta på det vi säger, nämligen att vi måste prioritera NPT. Det är också utifrån prioriteringen av NPT, alltså icke-spridningsavtalet, som vi anser att det är viktigt att inte på något sätt sända ut någon signal i samband med översynskonferensen om förbudsavtalet om att vill eller kan tänka sig att ratificera. Snarare ska vi vara tydliga med att det inte är avsikten. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Vissa säkerhets-politiska frågor Om regeringen nu får stöd att delta som observatör , om konferensen blir av, förväntar vi oss att det inte blir början på en diskussion om att regeringen har gått sin egen väg. Då tappar man nämligen stödet för fortsättningen. Jag hoppas att regeringen inser att man inte har fri resa utan att det är viktigt att ta ansvar för att regeringen inte stoppas av den här gången. Med det, fru talman, yrkar jag som sagt bifall till reservation 2 och till utskottets förslag i övriga delar. Tvåspårspolitiken fungerar inte, säger - inte mot och inte mot . Jag tror att man ska vara lite försiktig med att döma ut tvåspårspolitik, det vill säga att å ena sidan ha förbindelser och handel som man å andra sidan har en väldigt kritisk dialog om de övergrepp mot mänskliga rättigheter som sker, de brister på yttrandefrihet som finns och de inskränkningar av demokrati - om det ens har funnits någon - som sker. Att det inte fungerar just nu med tvåspårspolitik mot är alldeles uppenbart. är det bara ett spår som gäller: totalt fördömande. Så är det. Men jag tror ändå att man ska vara försiktig med att döma ut tvåspårspolitik som metod. Jag har en fråga till . vill ju att aldrig någonsin ska skriva under ett kärnvapenförbud. Hur ser på detta? Delar ni uppfattning att aldrig ska skriva under ett kärnvapenförbud? När det gäller tvåspårspolitiken har vi ju haft en sådan som har mött en ettspårspolitik. Det man måste se är att vi inte har gemensamma intressen på en lång rad andra områden om landet vi samtalar med har ett intresse som är i fokus och utnyttjar alla de olika delmomenten för att få sin ambition fullföljd. Det är någonting som man måste vara medveten om. Man kan inte arbeta med tvåspårspolitik när motparten har en ettspårspolitik. Det fungerar inte. Det blir otydligt, och det har också bidragit till att sända felaktiga signaler. Den enda signal som man har uppfattat - och det är väl den stora chocken - är nämligen att väst bara bryr sig om ekonomi, att det är affärsfrågorna som står i fokus och att allt annat är underordnat detta. Det är alltså viktigt att fundera igenom detta. Det innebär inte att man inte ska föra samtal, det innebär inte att man inte ska ha handel och det innebär inte att man inte ska stötta civilsamhället, till exempel. Men man måste vara medveten och inte tro att det finns olika vägar att föra samtal om motparten har en väg som man utgår ifrån. Det är det jag avser. När det gäller kärnvapenförbud får ingenting från vår sida bidra till att skapa en osäkerhet för . Svensk säkerhet går först. Vi vill gärna se en värld utan kärnvapen och massförstörelsevapen. Det vore fantastiskt. Men vi befinner oss inte där. Då är NPT det centrala spåret för vår del. Där finns kärnvapenstaterna med. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Vissa säkerhets-politiska frågor Det beskriver som relationer hon uppenbarligen tycker att man kan ha med länder som och - naturligtvis bortsett från i det här läget - låter ändå i mina öron väldigt mycket som tvåspårspolitik: att ha dialog, att framföra kritik och att samarbeta med civilsamhället, som man också bedriver handel i det normala fallet. Sedan välkomnar jag att slår fast att vill se en kärnvapenfri värld. Då hoppas jag också att och tillsammans med oss socialdemokrater och förhoppningsvis andra partier här i riksdag kan hitta vägar fram till ett hållbart och fungerande kärnvapenförbud. Det anser jag inte att dagens kärnvapenförbudskonvention är. Det finns en lång rad saker i den konventionstexten som är outklarade, otydliga och olösta. Det måste absolut lösas. Om det blir en uppdaterad text av den konventionen eller någon helt ny kärnvapenförbudskonvention får väl framtiden utvisa. Men jag välkomnar ändå och ställningstagande att det är en kärnvapenfri värld man vill se. Det är det vi socialdemokrater också vill se. Tvåspårspolitiken får inte innebära en bild av att vi har gemensamma intressen här. Vi har haft diskussioner om vad vi har för gemensamma intressen med när vi pratar energifrågor. De vill sälja, och de vill se till att energi används för att påverka. Vad har vi för gemensamma intressen med dem när vi vill övergå till att ha en annan hållning? Man måste vara tydlig med att det här inte är två olika spår. Det är en viktig signalfråga att inte göra mänskliga rättigheter till ett enskilt spår och demokrati och allt annat till ett annat spår. De hör ihop och måste gå hand i hand om de ska få effekt. En annan del i diskussionen om kärnvapenfrågorna och kärnvapenförbud är att vi inte uppfattar att en förbudskonvention är en väg framåt. Det är inte en väg framåt. Det är inte en god lösning på något annat än möjligen för dem som vill driva plakatpolitik. Det vi ser är att det inte är en enda av kärnvapenmakterna som deltar - vare sig eller , om vi tar de EU-nära, men inte heller de andra stora eller de som inte har erkänt att de har kärnvapen. ser vi hur hotar med att använda kärnvapen. Han hotade efter med att han var beredd att använda kärnvapen om han inte fick igenom det han ville där. hotar han igen. Jag har inte hört vare sig , Lavrov eller någon annan säga: Vi har ju en kärnvapenkonvention som förbjuder oss att använda kärnvapen. Det är inte en väg framåt. Försök att se att det är NPT som är vägen framåt - om den håller!