bet · H901NU21 · 2022-05-13 00:00:00 — har och en gemensam elcertifikatsmarknad. överlämnade regeringen propositionen Elcertifikat – stoppregel och kontrollstation 2019 (prop. 2020/21:16) till . I propositionen föreslogs bl.a. att elcertifikatssystemet avslutas och att anläggningar, varaktiga produktionsökningar och vissa ombyggnader som har genomförts eller tagits i drift efter utgången av 2021 inte får tilldelas elcertifikat. I propositionen föreslogs även att skulle godkänna det avtal som träffats mellan och om ändring av avtalet om en gemensam marknad för elcertifikat och som har omförhandlats för att ska kunna införa ett stoppdatum och avsluta elcertifikatsmarknaden . biföll regeringens proposition (bet. 2020/21:NU6, rskr. 2020/21:44). och har i det gällande avtalet om den gemensamma elcertifikatsmarknaden kommit överens om att ha regelbundna uppföljningar av elcertifikatssystemet, för att utvärdera hur väl systemet fungerar och genomföra eventuella justeringar. Dessa utvärderingar kallas för kontrollstationer. Nästa kontrollstation är 2023 och inför den har fått i uppdrag av regeringen att följa elcertifikatsmarknadens funktion och utreda om det finns behov av åtgärder för att marknaden ska fungera väl även efter införandet av ett stoppdatum. Uppdraget ska redovisas till . En ursprungsgaranti ska visa varifrån den producerade elen kommer och vilket energislag som har använts vid produktionen. Det är producenten av el som får garantin efter att ha gjort en ansökan till tillsynsmyndigheten (). Systemet med ursprungsgarantier har tillkommit för att genomföra flera EU-direktiv. I kan alla elproducenter få ursprungsgarantier oavsett vilket energislag som används vid produktionen. Att ansöka om ursprungsgarantier är frivilligt. Ursprungsgarantier utfärdas elektroniskt av efter att mätvärden för elproduktionen har rapporterats in. Ursprungsgarantier kan köpas och säljas på en öppen marknad inom EU. Marknaden omfattar elproducenter, elleverantörer och andra som handlar med ursprungsgarantier. Syftet med ursprungsgarantier är att säkerställa att slutkunden av el ska få kunskap om elens ursprung. Elhandlare kan erbjuda elavtal som bygger på ursprungsgarantier. Med hjälp av dessa garantier kan en elleverantör garantera en kund som väljer att t.ex. vill köpa vindkraftsel att motsvarande mängd vindkraftsel producerats som kunden förbrukar och att denna el inte har sålts till någon annan. Bestämmelser om ursprungsgarantier finns i lagen (2010:601) om ursprungsgarantier för el och i förordningen (2010:853) om ursprungsgarantier för el. Enligt det omarbetade förnybartdirektivet ska medlemsstaterna utvidga systemet för ursprungsgarantier så att det blir möjligt även för producenter av gas, kyla och värme att få sådana garantier utfärdade. Ett system för att utfärda ursprungsgarantier för gas, kyla och värme behöver därför införas. Mot den bakgrunden överlämnade regeringen en proposition till där det bl.a. föreslås att den som producerar gas, kyla och värme ska kunna få ursprungsgarantier utfärdade på samma sätt som gäller för producenter av el (prop. 2021/22:147). föreslås att lagen om ursprungsgarantier för el ska byta namn till lagen om ursprungsgarantier för energi. har ännu inte fattat beslut om förslagen i propositionen. Teknikkonsultfirman tog fram en rapport på uppdrag av med titeln . I den rapporten berörs bl.a. s.k. lokala kapacitetsreserver. Sådana reserver innebär att nätägare kan teckna avtal med lokala producenter för att tillhandahålla lokal elproduktion i en situation där det råder kapacitetsbrist. Detta görs bl.a. i där Ellevio har ett avtal med Exergi om produktionskapacitet. Dessa avtal syftar till att upprätthålla funktion och driftssäkerhet i elnätet och menar därför att de är ett sätt för lokal- och regionnätsägare att avhjälpa problemet med kapacitetsbrist. konstaterar emellertid följande: Dessa avtal är dock tidsbegränsade och får enbart tecknas i situationer med kapacitetsbrist. Ett hinder för nyttjandet av dessa är därför att de är relativt kortsiktiga och inte stimulerar långsiktig utveckling av den lokala elproduktionen. Vissa elproducenter menar exempelvis att dessa avtal inte ger tillräckligt med incitament för att ta investeringsbeslut då investeringsprognoser behöver längre tidshorisonter. menar också att detta inte är en långsiktig lösning då man stör marknadens funktioner och anläggningar som var menade att fasas ut i en normal marknadssituation hålls vid liv. En annan utmaning är ett dessa lösningar tenderar att bli dyra, då det är relativt få timmar som reserverna de facto behövs för att upprätthålla nätfunktion. Det gör att abonnemangen blir förhållandevis dyra jämfört med den nytta de ger. I regeringens elektrifieringsstrategi redovisas att det i delar av med lokal kapacitetsbrist testas lokala flexibilitetsmarknader. Dessa kan bidra med viktiga lösningar på aktuella kapacitetsutmaningar men är än så länge relativt begränsade i omfattning. Inriktningen bör vara att dessa marknader ska utvecklas och växa i omfattning för att realisera outnyttjad och kostnadseffektiv flexibilitetspotential. Lokala flexibilitetsmarknader är relativt små och handlas upp av en monopolaktör, vilket innebär begränsad konkurrens och likviditet. Som en av regeringens åtgärder i strategin (åtgärd 58) anges att utvecklingen av de flexibilitetsmarknader som testas i ska utvärderas och följas upp. Slutsatser av uppföljningen ska redovisas som en del av de kontrollstationer för elmarknadens utveckling som också aviseras i strategin. Förslag ska lämnas på inriktning och åtgärder som kan behövas för att främja en utveckling av flexibilitetsmarknader i för effektiv konkurrens mellan etablerade och nya aktörer. Förutsättningar för att etablera regulatoriska växthus och storskaliga testbäddar bör särskilt ingå i den första redovisningen. besvarade statsrådet en fråga från (KD) om hur ett förbud mot impregnering av elstolpar med kreosot kan påverka exporten och därmed även förutsättningarna för tillverkning av sådana stolpar i och möjligheterna att bygga upp ett svenskt beredskapslager av elstolpar och järnvägssliprar (fr. 2019/20:651). Statsrådet konstaterade att det vid den aktuella tidpunkten pågick en förnyad utvärdering av kreosot som träskyddsmedel. En analys av tillgängliga alternativ kommer, enligt statsrådet, att vara en del av den utvärderingen. Yrkanden om att mäta koldioxidintensiteten i den energi som används liknande de nu aktuella i motionerna 2021/22:4199 (L) och 2021/22:4220 (L) behandlades av utskottet (bet. 2020/21:NU21). När det gäller statens måluppföljning inom energiområdet ansåg utskottet att de indikatorer regeringen använder i sin resultatredovisning ska utgå från de mål som har beslutat om. Vidare konstaterade utskottet att regeringen har tagit fram flera indikatorer och bedömningsgrunder för att följa upp de mål som har beslutat om. Utskottet avstyrkte därför förslaget om redovisning av koldioxidintensiteten i använd energi respektive el. Även förslaget i motion 2021/22:4220 (L) yrkande 50 om anslutningskrav och anslutningsavgifter avstyrktes av utskottet (bet. 2020/21:NU22). Förslag om reservgeneratorer liknande de i motion 2020/21:3684 (C) behandlades också av utskottet (bet. 2020/21:NU21). Utskottet avstyrkte förslaget med hänvisning till att det inte ville föregripa det då pågående arbetet med att ta fram en nationell elektrifieringsstrategi. behandlade utskottet ett förslag om laddning av fordon via belysningsnätet, likalydande med det nu aktuella i motion 2021/22:3684 (C) yrkande 104. Utskottet avstyrkte förslaget med hänvisning till den då pågående beredningen av förslag med denna inriktning i betänkande. Förslaget i motion 2021/22:3395 (M) yrkande 1 om ett tillkännagivande till regeringen om att undersöka möjligheten till en lokal effektreserv i behandlades även av utskottet (bet. 2020/21:NU22). Utskottet avstyrkte förslaget med hänvisning till det omfattande pågående arbetet med nätförstärkningar. behandlade utskottet en motion som var i stort sett identisk med den nu aktuella 2021/22:3771 (M) (bet. 2020/21:NU6). Motionen behandlades även (bet. 2019/20:NU10). Vid det senaste tillfället sa sig utskottet inte se några skäl att tillstyrka förslagen om en översyn av elcertifikatssystemet med den inriktning som förordades i den då aktuella motionen. Ett yrkande likalydande med det nu aktuella yrkande 44 om elsäkerhet i motion 2021/22:2531 (SD) behandlades förenklat av försvarsutskottet med hänvisning till att samma eller i huvudsak samma fråga hade behandlats tidigare (bet. 2020/21:FöU7). Förslaget i motion 2021/22:3684 (C) yrkande 104 om möjligheter till laddning av fordon via belysningsnätet bedömer utskottet har tillgodosetts genom de ändringar i den s.k. IKN-förordningen som trädde i kraft . Uppföljningar av elcertifikatssystemets funktion genomförs löpande vid s.k. kontrollstationer. Utskottet är inte berett att förorda ytterligare utvärderingar i linje med vad som föreslås i motion 2021/22:3771 (M). Beträffande systemet med ursprungsgarantier kan utskottet konstatera att det pågår ett arbete med att utvidga systemet så att det blir möjligt även för producenter av gas, kyla och värme att få sådana garantier utfärdade. Utvidgningen följer av krav i EU:s förnybartdirektiv och utskottet finner inte skäl att förorda vare sig ett avskaffande eller ytterligare förändringar av systemet i linje med vad som föreslås i motion 2021/22:4220 (L) yrkande 54. Förslaget i motion 2021/22:4220 (L) yrkande 48 om att bör skärpa sin tillsyn bör lämnas utan vidare åtgärd från med hänvisning dels till att regeringen har aviserat en översyn av myndigheterna på energiområdet, dels till att regeringen också har meddelat avsikten att ge i uppdrag att i samverkan med beskriva dagens tillsyn och hur arbetet bör utvecklas. Utskottet anser att utfallet av de två omnämnda uppdragen bör avvaktas innan det finns skäl för att agera. Utskottet anser inte att det är uppgift att framföra synpunkter på vilken arbetskraft använder och om huruvida denna personal är anställd hos eller hos upphandlade entreprenörer. Regeringen förutsätts säkerställa att har förutsättningar att själva avgöra frågor av detta slag. Något uttalande från med anledning av vad som anförs i motion 2021/22:1275 (S) är således inte aktuellt. Lokala effektreserver tas upp i motion 2021/22:3395 (M) yrkande 1. Förslaget om att undersöka möjligheten att etablera sådana reserver i bör lämnas utan vidare åtgärd av med hänvisning till att sådana lösningar har visat sig bli kostsamma och dessutom kan ha negativ inverkan på elmarknadens funktion. När det gäller förslaget i motionerna 2021/22:4199 (L) yrkande 56 och 2021/22:4220 (L) yrkande 39 om att mäta koldioxidintensiteten i den använda energin hänvisar utskottet till sitt ställningstagande när motsvarande förslag avstyrktes. Detsamma gäller förslaget i motion 2021/22:2531 (SD) yrkande 44 om elsäkerhet som har avstyrkts av försvarsutskottet . Utskottet är inte heller berett att ställa sig bakom förslaget i motion 2021/22:4220 (L) yrkande 50 om att se över indelningen av elproduktionsanläggningar i olika kategorier. Önskemålet i motion 2021/22:2078 (C) yrkande 5 om centralt fastställda riktlinjer för hur myndigheter och statliga bolag ska värna mark- och vattenresurser bör även det avslås av . Här hänvisar utskottet till att dessa aktörer dels naturligtvis ska följa gällande lagstiftning däribland bestämmelser om hushållning med mark- och vattenresurser, dels till den styrning som regeringen utövar via myndigheternas instruktioner och regleringsbrev samt riktlinjerna för de statliga bolagen. Utskottet ser inte något behov av något ytterligare styrdokument i enlighet med förslaget i motionen. Förslaget i motion 2021/22:397 (SD) yrkande 6 om att kraftledningskostnader bör inkluderas i de kalkyler som ligger till grund för etablering av nya kraftverk anser utskottet också bör avslås av . Utskottet ser det som naturligt att de anslutningskostnader som ett nytt kraftverk måste stå för när det ska anslutas till elnätet redan ingår i investeringskalkylerna. Avslutningsvis avstyrker utskottet förslagen i motionerna 2021/22:1349 (M) yrkande 1 och 2021/22:1525 (KD) yrkande 1 om beredskapslagring av elstolpar samt förslagen i motion 2021/22:2783 (KD) yrkandena 1 och 2 som tar sikte på elförsörjningssituationen i . Sammantaget innebär detta att utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden. Avslag på regeringens förslag, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: avslår proposition 2021/22:153. 2021/22:4494 av m.fl. (V). Elmarknadsdirektivet syftar till att skapa en gemensam inre elmarknad. Jag menar dock att en sådan inre marknad har en rad negativa effekter för , inte minst som en följd av att marknadsförhållandena i många andra medlemsstater skiljer sig i betydande utsträckning från de på den svenska och den nordiska elmarknaden. I består en betydande andel av elmixen av relativt billig förnybart producerad el. I många andra EU-länder är elen betydligt dyrare och dessutom ofta fossil- eller kärnbränslebaserad. Kriget i och de sanktioner som riktats mot försvårar plötsligt många medlemsstaters fossilbränslebaserade elproduktion, vilket i sin tur leder till energikostnadschocker som också smittar av sig på de nordiska elpriserna, inte minst i . Jag befarar att en gemensam inre elmarknad leder till mer likartad elprisbildning inom EU, genom elexport och elimport, och därmed ett betydligt högre elpris i . Även om inte är direkt beroende av ryska gasleveranser, eller av övriga EU-länders misslyckade omställning till fossilfri och förnybar energiproduktion, kommer indirekt att bli prisberoende på ett sätt som drabbar både hushållen och de högt ställda svenska ambitionerna att ställa om industrin i hållbar riktning. och inte minst norra behöver den fossilfria el som produceras inom landets gränser, och jag anser att regeringen därför måste stoppa planerna på byggandet av elkablar till , släppa ambitionen om ett enhetligt elpris inom EU och upphöra att ta ytterligare steg mot en gemensam elmarknad inom EU för att därigenom sänka elpriserna och trygga tillgången till fossilfri el i . Regeringen måste ta tillbaka kontrollen över den svenska elmarknaden och agera mot de marknadsexperiment som främst resulterar i att elbolagen kan göra omotiverat höga övervinster på sådana redan lönsamma investeringar som ofta har finansierats av offentliga medel men sedan har privatiserats på ett lättvindigt och oansvarigt sätt. Sammantaget är min uppfattning att regeringen måste stoppa alla planer på att bygga ut elkablar till och avveckla planerna på ett enhetligt elpris och en gemensam elmarknad inom EU. Det är inte de svenska skattebetalarnas sak att finansiera energiomställningen i länder som smiter från notan för denna angelägna omställning. Energipolitiken är ett nationellt ansvar och ska, enligt min uppfattning, så förbli. Med det anförda anser jag att bör avslå propositionen i dess helhet. Avgiftsfrihet för anslutning av mikroproduktion av el, punkt 2 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: antar 4 kap. 11 § i regeringens förslag till lag om ändring i ellagen (1997:857) med den ändring att punkten 2 b stryks. 2021/22:4500 av (C) och bifaller delvis proposition 2021/22:153 punkt 1 i denna del. Små producenter av el bör ges goda möjligheter att leverera el ut på nätet. I regeringens förslag till ändring i ellagen föreslås att en mikroproducent av el inte behöver vara nettokonsument för att slippa betala årlig inmatningsavgift till nätbolaget. Det är en förändring vi välkomnar. Däremot ställer vi oss tveksamma till den del av bestämmelsen som innebär att effekten inte får överstiga uttagsabonnemangets effekt (punkt 2 b). Denna begränsning av avgiftsfriheten riskerar att leda till ökade kostnader för mikroproducenter, tvärtemot intentionerna i denna del av lagstiftningen. Vi ser det som beklagligt att de eventuella konsekvenser detta kan medföra inte tycks ha analyserats närmare. Det saknas närmare överväganden i propositionens konsekvensanalys av hur förslaget kan väntas påverka såväl befintliga som nya mikroproducenter och det framgår inte heller hur nätbolagen förväntas agera. Med hänvisning till det anförda tillstyrker vi delvis regeringens förslag till 4 kap. 11 § ellagen och tillstyrker förslaget i motion 2021/22:4500 (C) om att punkt 2 b i bestämmelsen ska strykas. Systemansvarig för distributions- och överföringssystem, punkt 4 (M, SD, L) av (M), (M), (SD), (SD), (L), (M) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller delvis motion 2021/22:4505 av och (L, M) i denna del och 2021/22:4497 av m.fl. (KD) yrkande 1. Otydliga ansvarsförhållanden har ofta framhållits som en förklaring till att kraftsystemet i har kunnat försvagas så kraftigt utan att det har vidtagits åtgärder för att bibehålla dess förmågor. Detta har inte minst varit påtagligt i de södra delarna av landet. Med det uppdaterade elmarknadsdirektivet och de förordningar som reglerar detaljerna har ansvarsförhållandena emellertid klarlagts. Mot den bakgrunden ser vi det som beklagligt att regeringens förslag till genomförandet av direktivet i den svenska lagstiftningen inte till fullo avspeglar den tydlighet som finns i direktivet när det gäller ett tydligt systemfokus och det ansvar som är knutet till just systemnivån. Mot den bakgrunden ser vi det som angeläget att direktivets begrepp systemansvarig för överföringssystem respektive systemansvarig för distributionssystem förs in bland definitionerna i 1 kap. 4 § ellagen. Vi menar att eftersom direktivet gör elnätsägarna ansvariga för systemets funktion – en stor och viktig förändring – måste detta framgå tydligt av lagstiftningen. Vi står bakom de resonemang som förs i motion 2021/22:4505 (M, L) och anser att ska uppmana regeringen att återkomma med förslag på hur ellagens definitioner kan förändras i linje med vad som föreslås i motionen. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Systemansvarig för distributions- och överföringssystem, punkt 4 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4497 av m.fl. (KD) yrkande 1 och 2021/22:4505 av och (L, M) i denna del. Enligt min mening behöver regeringens lagförslag kompletteras i några avseenden. Det handlar bl.a. om hur regeringen har valt att förhålla sig till elmarknadsdirektivets begrepp systemansvar. Möjligen med ambitionen att skapa så små förändringar i den nuvarande lagstiftningen som möjligt och kanske även en vällovlig strävan efter att inte överimplementera direktivet har regeringen valt att inte inkludera systemansvarsbegreppet i sitt förslag. Följden har blivit en otydlighet när det gäller olika ansvarsförhållanden i en situation där det svenska elnätet redan genomgår eller står inför en betydande uppskalning för att kunna möta den omfattande elektrifiering som de flesta anser vara nödvändig för att samhället ska kunna ställa om i hållbar riktning. Jag anser att det behövs en djupare analys av hur förutsättningarna för dels drift, dels planering av distributionsnäten förändras under denna transformation. Därför anser jag att regeringen ska återkomma till med ett klargörande förslag om hur systemansvaret ska se ut. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Nätföretagens grundläggande skyldigheter, punkt 5 (M, SD, KD, L) av (M), (M), (SD), (SD), (KD), (L), (M) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller delvis motion 2021/22:4505 av och (L, M) i denna del. I elmarknadsdirektivet görs en betydande skillnad mellan uppgifterna för en ansvarig för ett överföringssystem och den ansvarige för ett distributionssystem. Vi kan emellertid konstatera att regeringens förslag i propositionen är mindre tydligt i det avseendet. För att råda bot på detta anser vi att det ska göras ett förtydligande i 3 kap. 1 § ellagen med innebörden att ett nätföretag ska planera, bygga och upprätthålla sitt elnät så att det uppfyller de krav som ställs i EU:s lagstiftning på nätens driftssäkerhet och tillförlitlighet. Vi föreslår att ska uppmana regeringen att återkomma med ett förslag på hur ellagens precisering av nätföretagens grundläggande skyldigheter i den ovannämnda paragrafen kan förändras i linje med vad som föreslås i motion 2021/22:4505 (M, L). Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övergripande elmarknadsfrågor, punkt 6 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3688 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2021/22:116 av (M), 2021/22:408 av (KD), 2021/22:601 av (M), 2021/22:840 av (S), 2021/22:1405 av m.fl. (S), 2021/22:1741 av (M), 2021/22:2085 av (M), 2021/22:2451 av m.fl. (SD) yrkande 23, 2021/22:2455 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2021/22:3088 av m.fl. (S), 2021/22:3199 av m.fl. (V) yrkande 14, 2021/22:3232 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 7, 2021/22:3468 av och Kopparklint (båda M) yrkandena 1 och 4, 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkande 101, 2021/22:4131 av m.fl. (C) yrkande 22, 2021/22:4195 av m.fl. (KD) yrkandena 2, 3 och 30, 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkandena 48 och 58 samt 2021/22:4220 av m.fl. (L) yrkandena 1, 4, 10, 12, 15 och 36. Den svenska elproduktionen har länge varit både ren och trygg. Vattenkraften och kärnkraften levererar fossilfri el på ett pålitligt sätt. Dessvärre tycks dessa gynnsamma förhållanden vara på väg att förloras. Allt fler företag upplever att de inte längre får tillräckligt med el, vilket har bidragit till att industrier tvingats stänga ned och kommuner och regioner tvingas konstatera att viktiga investeringar uteblir när kraftförsörjningen kan garanteras. Bristen på ren el när den behövs är ett hot mot som ett modernt industriland, vilket slår direkt mot de svenska jobben och möjligheter att bidra till den globala omställningen. Vi ser en betydande risk för att dessa problem kommer att bli än värre eftersom elbehovet väntas öka påtagligt under de kommande decennierna. Därför måste agera och planera inför ett rejält ökat elbehov med allt vad det innebär – utbyggnad av elnät, ny elmarknadsreform, förenklade tillståndsprocesser och mer elproduktion. Det är tydligt att den nuvarande regeringen inte klarar den uppgiften. Vi anser att det är dags för en ny inriktning för energipolitiken för att säkra elförsörjningen i , lokalt, regionalt och nationellt och . Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övergripande elmarknadsfrågor, punkt 6 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2451 av m.fl. (SD) yrkande 23 och 2021/22:2455 av m.fl. (SD) yrkande 8 och 2021/22:116 av (M), 2021/22:408 av (KD), 2021/22:601 av (M), 2021/22:840 av (S), 2021/22:1405 av m.fl. (S), 2021/22:1741 av (M), 2021/22:2085 av (M), 2021/22:3088 av m.fl. (S), 2021/22:3199 av m.fl. (V) yrkande 14, 2021/22:3232 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 7, 2021/22:3468 av och Kopparklint (båda M) yrkandena 1 och 4, 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkande 101, 2021/22:3688 av m.fl. (M) yrkande 1, 2021/22:4131 av m.fl. (C) yrkande 22, 2021/22:4195 av m.fl. (KD) yrkandena 2, 3 och 30, 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkandena 48 och 58 samt 2021/22:4220 av m.fl. (L) yrkandena 1, 4, 10, 12, 15 och 36.