bet · H901JuU25 · 2022-04-06 00:00:00 — Jag anser att det är positivt om fler klienter får möjlighet att genomgå behandlingsprogram inriktade mot missbruk men att även tolvstegsprogrammet bör finnas kvar. Tolvstegsbehandling är en väl etablerad behandling i samhället. Möjligheterna för en intagen att fortsätta i gruppverksamhet, t.ex. genom Anonyma alkoholister, är därför god. Det är viktigt att de behandlingsprogram som erbjuds verkligen är effektiva, särskilt eftersom den villkorliga frigivningen nu gjorts beroende av de intagnas deltagande i programverksamhet. Regeringen bör ge Kriminalvården i uppdrag att återinföra tolvstegsprogrammet mot missbruk på anstalterna. Påföljd och behandling för personer som begår sexualbrott, punkt 14 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: 2021/22:3451 av Kopparklint och (båda M) yrkandena 1–4, 2021/22:3474 av Kopparklint och (båda M), 2021/22:3779 av m.fl. (M) yrkande 26 och 2021/22:3787 av m.fl. (M) yrkande 7. tillkännagav att regeringen bör ge Kriminalvården i uppdrag att inventera forskning om samt utforma lämpliga program för farmakologisk och annan medicinsk behandling av pedofiler. Tillkännagivandet är inte slutbehandlat och jag anser inte att det har framkommit skäl att nu på nytt rikta ett tillkännagivande i samma fråga till regeringen. Missbruksvård för frihetsberövade, punkt 15 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3765 av m.fl. (M) yrkandena 12–14. För att förebygga fortsatt missbruk mellan häktestid, dom och straffpåföljd samt i förlängningen efter avtjänat straff, är det viktigt att vårdkedjan är sammanhållen . Vård som påbörjas och sedan fortsätter med en långsiktig plan tillsammans med kommunens socialtjänst har större chans att lyckas. Vi föreslår att möjligheten att skapa en sammanhållen vård utreds för personer som är eller har varit frihetsberövade. En sådan utredning behöver göras i syfte att definiera och överbrygga glappen i missbruksbehandling mellan kriminalvård, kommun och region, i kombination med socialt bostadsstöd för relevanta målgrupper, avseende hela processen från häktning till hemgång från fängelsestraff eller frivård. Personer med opioidberoende bör i enlighet med nationella riktlinjer för vård och stöd vid missbruk och beroende erbjudas läkemedelsassisterad behandling (LARO). Detta gäller förstås också intagna i kriminalvården. Kriminalvårdens samverkan med regionerna behöver utvecklas och förbättras avseende intagna i behov av denna behandlingsform, både för att säkerställa att personer som påbörjat LARO kan fortsätta sin behandling inom kriminalvården och för att intagna som är i behov av att påbörja LARO-behandling får den möjligheten. Detta är viktigt utifrån främst ett medicinskt perspektiv men också utifrån ett brottsförebyggande perspektiv. Personer med ett obehandlat opioidberoende löper nämligen hög risk att återfalla i brott. Vi föreslår att regeringen, i samarbete med Kriminalvården och Kommuner och Regioner (SKR), ser över hur samverkan mellan som säkerställer att alla intagna, oavsett vilken region och kommun de är hemmahörande i, ges tillgång till vård och behandling utifrån behov och i enlighet med de nationella riktlinjerna för vård och stöd vid missbruk och beroende. Vi föreslår också att regeringen utreder om det vore ändamålsenligt att ge Kriminalvården i uppdrag att också själva bedriva beroendevård och hur ett sådant uppdrag i så fall skulle kunna utformas. Om läkare inom ges rätt att ordinera LARO måste en skyldighet åläggas regionerna att överta ansvaret för behandlingen när klienten lämnar kriminalvården. Vidareutveckling av behandlingsprogrammen, punkt 16 (M, L) av (M), (M), (L) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3973 av m.fl. (L) yrkande 16. Kriminalvården behöver utveckla sitt arbete med behandlingsprogram för dem som dömts för brott. Det är viktigt att behandlingsprogrammen ses som en del av den rehabiliterande delen av kriminalvården, så att fängelsetiden inte bara blir ett straff att passivt sitta av. Regeringen bör ge Kriminalvården i uppdrag att vidareutveckla behandlingsprogrammen. Kriminalisering av rymningar, punkt 17 (S, C, V) av (S), (S), (C), (V), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: 2021/22:333 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2021/22:571 av (M), 2021/22:1121 av (M), 2021/22:1445 av Boriana (M), 2021/22:2527 av m.fl. (SD) yrkande 35, 2021/22:3779 av m.fl. (M) yrkande 14, 2021/22:3974 av m.fl. (L) yrkande 88, 2021/22:4031 av m.fl. (M) yrkande 43 och 2021/22:4194 av m.fl. (KD) yrkande 23. Konsekvenserna för den som rymmer ska vara tillräckligt ingripande. Enligt vår uppfattning kan dock kravet på tillräckligt ingripande konsekvenser tillgodoses utan att rymningar och avvikelser kriminaliseras. Förutom att möjligheten till permissioner och vistelser utanför anstalt genom utslussnings-åtgärder kan begränsas för den som rymmer eller avviker har även möjligheten att skjuta upp den villkorliga frigivningen ökat genom att det numera endast krävs särskilda skäl, i stället för synnerliga skäl, för ett sådant beslut. Mot den bakgrunden saknas det enligt vår mening anledning för att göra ett sådant tillkännagivande som motionärerna efterfrågar. Fler anstalts- och häktesplatser, punkt 18 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: 2021/22:777 av och (båda M), 2021/22:943 av m.fl. (S), 2021/22:1013 av och (båda S), 2021/22:1331 av m.fl. (S), 2021/22:1523 av och (båda KD), 2021/22:2529 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2021/22:3579 av m.fl. (C) yrkande 34. tillkännagav att regeringen bör upprätta en handlingsplan för hur kapaciteten inom ska utökas . Kriminalvården har både 2021 och 2022 fått resurstillskott för att åtgärda kapacitetsbristen, och regeringen har i regleringsbrev gett myndigheten i uppdrag att redovisa vidtagna och planerade åtgärder när det gäller bl.a. hanteringen av platskapaciteten . Av Kriminalvårdens årsredovisning framgår dessutom att det inom myndigheten pågår ett intensivt arbete med frågan om den långsiktiga lokalförsörjningen och platskapaciteten. Eftersom det därmed pågår arbete med att hantera platskapaciteten och att riktat ett tillkännagivande till regeringen i samma fråga anser jag inte att det finns skäl att på nytt göra ett tillkännagivande. Utredningen flexibel och effektiv kriminalvård, punkt 19 (KD) av (KD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4194 av m.fl. (KD) yrkandena 19 och 20. tillsattes utredningen flexibel och effektiv kriminalvård (dir. 2014:99) med uppdraget att analysera kostnadseffektiviteten i Kriminalvården samt föreslå hur det återfallsförebyggande arbetet kan utvecklas och förstärkas, bl.a. genom nya former för samverkan med andra myndigheter och aktörer. Utredaren fick i uppdrag att redovisa hur Kriminalvårdens kostnader för anstalter, häkten, frivård respektive transporttjänst hade utvecklats . Vidare skulle utredaren analysera om fördelningen av kostnaderna var ändamålsenlig och avspeglade regeringens prioriteringar. En internationell jämförelse skulle göras, och framgångsrika internationella exempel på återfallsförebyggande åtgärder skulle studeras. Uppdraget skulle redovisas senast /16, men lades ned. Som framgått ovan gjorde 2018 ett tillkännagivande till regeringen om att en ny utredning med ett motsvarande uppdrag skulle tillsättas. Även om vi inte hade något att invända mot regeringens redovisning om att tillkännagivandet var slutbehandlat så menar vi att en sådan utredning, inte minst mot bakgrund av den nuvarande beläggningssituationen, skulle vara av stor betydelse och därför behöva tillsättas möjligt. granskade 2020 effektiviteten vid anstalter och kom fram till att det gick att göra besparingar och effektiviseringar på i genomsnitt . Regeringen, som dock inte hade genomfört åtgärder för att genomlysa Kriminalvårdens kostnader, kostnadsutveckling eller besparingsmöjlighet, delade inte denna bedömning. När utredningen återupptas bör det göras med tillägget att den ska ta slutsatser i beaktande och undersöka och föreslå effektiviserande åtgärder i linje med den ”best practice” som hittat, så som förbättringspotentialen i större och färre anstalter. Hyra fängelseplatser utomlands, punkt 20 (SD, KD, L) av (KD), (SD), (L), (SD), (KD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1104 av (M), 2021/22:2529 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2021/22:4194 av m.fl. (KD) yrkande 15. Platskapaciteteten inom är mycket ansträngd och många av de intagna i svenska fängelser är utländska medborgare. För att avlasta Kriminalvården när det gäller beläggningen bör möjligheten att hyra fängelseplatser utomlands utredas. Utveckling av fängelser utomlands, punkt 21 (KD) av (KD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3497 av m.fl. (KD) yrkande 14 och 2021/22:4194 av m.fl. (KD) yrkande 16. En viktig del av biståndspolitiken är institutionsbyggande för att stärka rättsstatliga principer och rättsväsendet i de länder som kvalificerar sig för att ta emot bistånd. Ett fungerande rättsväsende där rättsstatliga principer och mänskliga rättigheter respekteras är grundläggande för utveckling och framsteg. Svenska biståndsmedel går till att stärka rättsväsendets institutioner i andra länder genom bl.a. stöd och utveckling av dessa länders fängelser. Syftet är att främja en välfungerande kriminalvård samt humanitära villkor i fängelserna. Vi anser att svenskt bistånd ska omfördelas från projekt i länder som inte respekterar mänskliga rättigheter till sådana som syftar till utveckling av fängelser med bättre humanitära villkor och ett stärkt rättsväsende. Regeringen bör därför uppdra till Sida och Kriminalvården att gemensamt genomföra den här typen av biståndsprojekt. Nationell standard för arbetet med brottsoffersluss, punkt 22 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:916 av m.fl. (V) yrkande 5. Syftet med brottsofferslussar är att stärka brottsoffret och ge den intagna möjlighet att ta ansvar för brottet. Ett brottsofferslussbesök följs noggrant upp efteråt genom att handläggaren talar med både brottsoffret och klienten. () har i en granskning av brottsofferslussarna riktat kritik mot Kriminalvården för bl.a. bristande central styrning av arbetet. Avsaknaden av en gemensam struktur har enligt JO gett upphov till svårigheter för ansvariga tjänstemän att avgöra var gränserna går för myndighetens uppdrag. Detta har lett till brister i rättssäkerheten. Bristen på struktur har även gjort det svårt för de intagna att förstå verksamheten. Jag anser att regeringen bör ge Kriminalvården i uppdrag att utveckla anstalternas arbete med brottsofferslussarna och införa en nationell standard för arbetet så att det blir mer likvärdigt i hela landet. Biträdande övervakare, punkt 23 (S, C, V, MP) av (S), (S), (C), (V), (S), (MP), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: 2021/22:3779 av m.fl. (M) yrkande 36. Som framgår ovan bedriver Kriminalvården ett arbete för att höja kvaliteten på arbetet med biträdande övervakare, och myndigheten har också sett över sina rutiner för rekrytering. Frågan är således uppmärksammad, och vi anser därför att det saknas skäl att göra ett tillkännagivande i frågan. Villkorlig frigivning , punkt 25 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:916 av m.fl. (V) yrkande 2. röstade för ett förslag från regeringen om att stärka möjligheterna för Kriminalvården att vidta kontroll- och stödåtgärder avseende dömda som friges villkorligt från ett fängelsestraff (prop. 2018/19:77). stod bakom regeringens förslag men betonade i ett särskilt yttrande att det är grundläggande att inslussningen i samhället av villkorligt frigivna ger möjlighet till bostad, sysselsättning och eventuell missbruksvård för att en ökad övervakning ska ha avsedd effekt (bet. 2018/19:JuU25). För att lösa det allvarliga problemet med överbeläggning i Kriminalvården föreslår jag att personer som inte är dömda för sexual- eller våldsbrott, som har genomgått relevanta behandlingsprogram och som har upp kvar på sitt straff, ska få börja avtjäna den villkorliga frigivningen . Det skulle innebära att av de intagna skulle påbörja den villkorliga frigivningen , vilket skulle frigöra ca 1 500 platser inom . Regeringen bör ta initiativ i enlighet med vad som föreslagits ovan. Presumtionen för villkorlig frigivning, punkt 26 (S, C, V, MP) av (S), (S), (C), (V), (S), (MP), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 26 borde ha följande lydelse: 2021/22:2529 av m.fl. (SD) yrkande 20, 2021/22:2896 av (M), 2021/22:2996 av (SD) yrkande 1, 2021/22:3299 av (M), 2021/22:3709 av (M) yrkandena 4 och 5, 2021/22:3779 av m.fl. (M) yrkandena 22, 25 och 33, 2021/22:3787 av m.fl. (M) yrkande 9, 2021/22:3973 av m.fl. (L) yrkande 17, 2021/22:3974 av m.fl. (L) yrkande 87 och 2021/22:4189 av m.fl. (KD) yrkande 36. infördes flera skärpningar på området för villkorlig frigivning. Bland annat stärktes möjligheterna för Kriminalvården att vidta kontroll- och stödåtgärder avseende dem som friges villkorligt, övervakningstiden efter villkorlig frigivning förlängdes och möjligheten att föreskriva villkor om vad som ska gälla efter den villkorliga frigivningen utökades. Dessutom utökades möjligheten att skjuta upp villkorlig frigivning för dem som inte deltar i återfallsförebyggande åtgärder eller på andra sätt missköter sig i anstalt. Vi anser att dessa ändringar var nödvändiga och ändamålsenliga men ser inte något behov av att ytterligare skärpa reglerna för villkorlig frigivning på det sättet som motionärerna föreslår. Frivårdsinsatser för den som inte friges villkorligt, punkt 27 (M, KD, L) av (KD), (M), (M), (L), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 27 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3779 av m.fl. (M) yrkande 32 och 2021/22:4194 av m.fl. (KD) yrkande 13. Efter den villkorliga frigivningen gäller en prövotid för den dömde som motsvarar den strafftid som återstår vid frigivningen, dock . Prövotiden är tänkt att underlätta återanpassningen i samhället. Eftersom någon prövotid inte löper för den som inte friges villkorligt anser vi att en utvidgad möjlighet till frivårds- och övervakningsåtgärder för dessa personer efter tiden i anstalt bör utredas. En sådan åtgärd ska vara förutsebar för den enskilde och meddelas i samband med dom, i vilken det tydliggörs att frivårds- och övervakningsåtgärder kommer att tillämpas även om den enskilde inte blir villkorligt frigiven. Elektronisk övervakning efter frigivning från kriminalvårdsanstalt, punkt 28 (V, L) av (V) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 28 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3973 av m.fl. (L) yrkande 18. trädde den nya lagstiftningen i kraft som innebär att Kriminalvården får besluta om elektronisk övervakning av personer som friges villkorligt från en kriminalvårdsanstalt. Vi anser att det är viktig att regeringen nu följer upp hur den nya lagstiftningen tillämpas så att brottsoffer som lever under hotbild får det skydd som de behöver. Undanröjande av skyddstillsyn, punkt 29 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 29 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3779 av m.fl. (M) yrkande 28. Vi anser att möjligheterna att undanröja en skyddstillsyn på grund av misskötsamhet ska utökas. Det bör inte krävas att den dömde ”på ett allvarligt sätt” brutit mot vad som gäller för honom eller henne för att skyddstillsynen ska kunna undanröjas. I stället ska det räcka med att den dömde har brutit mot vad som gäller. Möjligheten för Kriminalvården att besluta om t.ex. särskilda föreskrifter eller att meddela varning bör behållas, men det bör framgå direkt av lagtexten att dessa möjligheter är förbehållna de fall då den dömdes misskötsamhet är ringa eller annars av mindre betydelse. Detta har också tidigare tillkännagett för regeringen. För att inskärpa vikten av att regeringen återkommer med ett sådant förslag bör göra ännu ett tillkännagivande i frågan. Nationellt avhopparprogram, punkt 5 (S) (S), (S), (S), (S) och (S) anför: Vi instämmer i att avhopparverksamheten är en viktig del i brottsbekämpningen och att det är av stor vikt att den fortsätter att utvecklas. Som framgår ovan pågår dock redan arbete på området. Regeringen gav , , och i uppdrag att förstärka och utveckla arbetet med stöd till avhoppare. En särskild utredare har dessutom fått i uppdrag att stödja och koordinera myndigheternas arbete. Eftersom vi delar uppfattningen att avhopparverksamheten behöver utvecklas finner vi dock inte anledning att reservera oss mot att åter riktar ett tillkännagivande i frågan till regeringen. Fler anstalts- och häktesplatser, punkt 18 (S) (S), (S), (S), (S) och (S) anför: Vi delar motionärernas uppfattning att platsbristen på anstalterna är ett problem och att kapaciteten måste ökas. Frågan är dock redan uppmärksammad av såväl regeringen som Kriminalvården. Kriminalvården har fått resurstillskott på , en ökning , och regeringen har i regleringsbrev gett myndigheten i uppdrag att redovisa vidtagna och planerade åtgärder när det gäller bl.a. hanteringen av platskapaciteten . Den plats- och kapacitetsrapport som Kriminalvården presenterar ligger till grund planering av investeringar Av Kriminalvårdens årsredovisning framgår dessutom att det inom myndigheten pågår ett intensivt arbete med frågan om den långsiktiga lokalförsörjningen och platskapaciteten. Med hänsyn till att vi delar uppfattningen att det behövs fler anstaltsplatser finner vi dock inte anledning att reservera oss mot att riktar ett tillkännagivande i frågan till regeringen. Fler anstalts- och häktesplatser, punkt 18 (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: Utskottet föreslår ett tillkännagivande om fler anstalts- och häktesplatser. Det är en ambition som både regeringen och vi delar. Vår ambition är dock högre än utskottets. I motion 2021/22:2529 (SD) yrkande 1 är utgångspunkten en utbyggnadstakt av fler anstalts- och häktesplatser som respekterar demokratiskt fattade beslut på det straffrättsliga området, och vi delar motionärernas uppfattning att en regering inte ska kunna senarelägga eller avstå från att genomföra demokratiskt fattade beslut med hänvisning till en brist på anstalts- och häktesplatser. Utskottets formulering om fler anstalts- och häktesplatser lämnar enligt vår mening ett utrymme för regeringen att med redan aviserad kapacitetsökning anse att tillkännagivande är tillgodosett. Ett sådant tolkningsutrymme är en svaghet i tillkännagivandet som hade kunnat undvikas om utskottet ställt sig bakom förslaget i motion 2021/22:2529 (SD) yrkande 1. Eftersom utskottets ställningstagande ändå riktar en kritik mot dagens situation med överbeläggningar finner vi dock inte anledning att reservera oss mot tillkännagivandet. Åtgärder för att öka antalet överföringar, punkt 24 (S) (S), (S), (S), (S) och (S) anför: Vi instämmer i att fler utländska medborgare som döms för brott i bör avtjäna straffen i sina hemländer. Arbete med frågan pågår dock redan. De nya kraven på skyndsam handläggning vid hantering av ärenden om överförande av verkställighet av frihetsberövande påföljder inom EU började gälla . Vidare har regeringen remitterat en promemoria med förslag om förbättrad hantering av ärenden om överförande av straffverkställighet (Ds 2021:37). Lagförslagen ska göra det enklare att överföra personer som döms till fängelsestraff i till andra medlemsstater i EU, för att avtjäna straffen där. Därtill har Kriminalvården fått regeringens uppdrag att redovisa vilka åtgärder myndigheten har vidtagit i syfte att öka antalet överföranden och i övrigt bidra till ett effektivt förfarande i fråga om sådana ärenden. Dessutom har redan riktat två tillkännagivanden till regeringen i frågan. Eftersom vi delar uppfattningen att åtgärder behöver vidtas för att öka antalet överföranden finner vi dock inte anledning att reservera oss mot att åter riktar ett tillkännagivande i frågan till regeringen. Motioner som bereds förenklat, punkt 30 (M) (M), (M) och (M) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. I fråga om våra förslag vidhåller vi de synpunkter som företrädare för vårt parti framfört i tidigare ställningstaganden och i aktuella kommittémotioner men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 30 (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. I fråga om våra förslag vidhåller vi de synpunkter som företrädare för vårt parti framfört i tidigare ställningstaganden och i aktuella kommittémotioner men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 30 (V) (V) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. I fråga om mitt förslag vidhåller jag de synpunkter som företrädare för mitt parti framfört i tidigare ställningstaganden och i aktuella kommittémotioner men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 30 (KD) (KD) och (KD) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. I fråga om våra förslag vidhåller vi de synpunkter som företrädare för vårt parti framfört i tidigare ställningstaganden och i aktuella kommittémotioner men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 30 (L) (L) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. I fråga om mitt förslag vidhåller jag de synpunkter som företrädare för mitt parti framfört i tidigare ställningstaganden och i aktuella kommittémotioner men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Förteckning över behandlade förslag Motion från allmänna motionstiden /21 2020/21:3497 av m.fl. (KD): 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bygga fängelser utomlands och tillkännager detta för regeringen. Motioner från allmänna motionstiden /22 2021/22:333 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kriminalisera rymningar och avvikningar och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra samhällstjänst till regel för samtliga fängelsedömda och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återkomma med förslag till åtgärder mot dem som döms till fängelse men vägrar utföra samhällstjänst, och detta tillkännager för regeringen.