bet · H901SoU11 · 2022-02-08 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden från allmänna motionstiden /22 som rör apoteks- och läkemedelsfrågor, främst med hänvisning till pågående utredningar och arbete. I betänkandet finns 14 reservationer (M, SD, C, V, KD, L, MP) och sex särskilda yttranden (M, SD, C, V, KD, L). Cirka 140 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Högkostnadsskydd för läkemedel och andra varor Effektiv och säker läkemedelsbehandling Motioner som bereds förenklat 1.Bidrag till apotek, punkt 1 (C, KD) 2.Dosdispensering, punkt 2 (M, C, KD) 3.Dosdispensering, punkt 2 (L) 4.Tillgänglighet till läkemedel vid hälso- och sjukvård i hemmet, punkt 3 (M, C, KD, L) 5.Patienters behov av viss förpackning och nationella prioriteringslistor, punkt 4 (M, C, KD, L) 6.Patienters behov av viss förpackning och nationella prioriteringslistor, punkt 4 (MP) 7.Vissa andra åtgärder för att förbättra tillgängligheten till läkemedel, punkt 5 (SD) 8.Behandling med läkemedel vid psykisk ohälsa, punkt 7 (SD, V) 9.Behandling med läkemedel vid psykisk ohälsa, punkt 7 (KD) 10.Läkemedel och äldre, punkt 8 (M, KD) 11.Läkemedel och äldre, punkt 8 (C) 12.Läkemedel och äldre, punkt 8 (MP) 13.Vissa frågor om godkännande och behandling, punkt 9 (KD) 14.Vissa frågor om godkännande och behandling, punkt 9 (MP) 1.Motioner som bereds förenklat, punkt 10 (M) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 10 (SD) 3.Motioner som bereds förenklat, punkt 10 (C) 4.Motioner som bereds förenklat, punkt 10 (V) 5.Motioner som bereds förenklat, punkt 10 (KD) 6.Motioner som bereds förenklat, punkt 10 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2021/22:1321 av och (båda S), 2021/22:3244 av m.fl. (C) yrkande 77 och 2021/22:4171 av m.fl. (KD) yrkande 3. Reservation 1 (C, KD) 2021/22:3979 av m.fl. (L) yrkande 4 och 2021/22:4171 av m.fl. (KD) yrkande 18. Reservation 2 (M, C, KD) Reservation 3 (L) Tillgänglighet till läkemedel vid hälso- och sjukvård i hemmet 2021/22:3244 av m.fl. (C) yrkande 78. Reservation 4 (M, C, KD, L) Patienters behov av viss förpackning och nationella prioriteringslistor 2021/22:3979 av m.fl. (L) yrkandena 9 och 15. Reservation 5 (M, C, KD, L) Reservation 6 (MP) Vissa andra åtgärder för att förbättra tillgängligheten till läkemedel 2021/22:2285 av (L) och 2021/22:2573 av m.fl. (SD) yrkande 4. Reservation 7 (SD) Högkostnadsskydd för läkemedel och andra varor Högkostnadsskydd för läkemedel och andra varor 2021/22:812 av (S) och 2021/22:1553 av (S). Effektiv och säker läkemedelsbehandling Behandling med läkemedel vid psykisk ohälsa 2021/22:622 av och (båda SD), 2021/22:734 av m.fl. (V) yrkandena 10–12, 2021/22:2971 av (SD) och 2021/22:4210 av m.fl. (KD) yrkande 17. Reservation 8 (SD, V) Reservation 9 (KD) 2021/22:3243 av m.fl. (C) yrkandena 8–10, 2021/22:3361 av m.fl. (M) yrkande 18 och 2021/22:4065 av m.fl. (MP) yrkandena 18 och 19. Reservation 10 (M, KD) Reservation 11 (C) Reservation 12 (MP) Vissa frågor om godkännande och behandling 2021/22:2929 av (SD), 2021/22:4061 av m.fl. (MP) yrkande 51 och 2021/22:4210 av m.fl. (KD) yrkande 7. Reservation 13 (KD) Reservation 14 (MP) Motioner som bereds förenklat Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: Acko Ankarberg (KD), (S), (M), (S), (M), (SD), (S), (V), (SD), (S), (S), (L), (SD), (MP), (KD), (M) och (C). I betänkandet behandlar utskottet ca 140 yrkanden i motioner från den allmänna motionstiden /22. Motionsyrkandena handlar bl.a. om bidrag till apotek, tillgänglighet till läkemedel och effektiv och säker läkemedelsbehandling. Av dessa behandlas ca 110 motionsyrkanden i förenklad ordning eftersom de tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . Förslagen i motionerna finns i bilaga 1. De motionsyrkanden som behandlas i förenklad ordning finns i bilaga 2. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bidrag till apotek samt dosdispensering. Jämför reservation 1 (C, KD), 2 (M, C, KD) och 3 (L). I kommittémotion 2021/22:3244 av m.fl. (C) yrkande 77 föreslås ett tillkännagivande om att ge lämplig myndighet i samverkan med apoteksbranschen i uppdrag att se över om glesbygdsstödet behöver regleras på andra sätt för att mer effektivt stödja apotek i glesbygd. Motionärerna anför att reglerna justerades 2019 men att det mot bakgrund av de snabba förändringarna på apoteksmarknaden till följd av covid-19 och s.k. nätapotek behövs en övergripande genomgång av glesbygdsstödet för att säkerställa jämlik tillgång till apotek och läkemedel. Ett liknande förslag finns i kommittémotion 2021/22:4171 av m.fl. (KD) yrkande 3. Motionärerna anför att det är viktigt att även personer i glesbygden får möjlighet att besöka ett fysiskt apotek. Ett glesbygdsbidrag infördes i syfte att säkerställa god tillgänglighet till apotek i områden med vikande befolkningsunderlag. Motionärerna ser med oro på utvecklingen och positivt på att regeringen lättade på kraven för att få bidraget genom att höja gränsen för försäljningsintäkter och sänka kraven på öppethållande. Motionärerna anser att det därutöver är angeläget att lämplig myndighet i samverkan med apoteksbranschen ser över om glesbygdsstödet behöver regleras på andra sätt för att stödja apotek i glesbygd. I motion 2021/22:1321 av och (båda S) föreslås ett tillkännagivande om att apotek som tilldelas glesbygdsbidrag ska ha öppet året runt. I kommittémotion 2021/22:4171 av m.fl. (KD) yrkande 18 föreslås ett tillkännagivande om en patientsäker dosdispensering. Motionärerna anför att regeringen har gett i uppdrag till att utreda införandet av en s.k. periodens vara-modell i dossystemet. Motionärerna anser att det ytterst ska vara en förbättrad patientsäkerhet som ska vara målet för ett eventuellt genomförande av förändringar i systemet med dosdispensering. I den fortsatta beredningen av frågan är det därför avgörande att det förs en dialog med berörda aktörer och att det görs djuplodande konsekvensbeskrivningar ur ett patientsäkerhetsperspektiv. I kommittémotion 2021/22:3979 av m.fl. (L) yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om att breddinföra kundvald dosdispensering av läkemedel. Motionärerna anför att många patienter under har flera läkemedel som ska tas . Vid varje apoteksbesök kan patienter hämta ut ett stort antal läkemedel där samma substans dessutom har olika handelsnamn och utseende från gång till gång. Med dagens system kan det vara svårt att komma ihåg och lätt att ta fel. För att minska risken för förväxling och felmedicinering ska alla apotek erbjuda kundvald dosdispensering till lågt pris så att den som vill kan få sina läkemedel uppdelade i datummärkta påsar för varje medicineringstillfälle. En modell bör utformas som inte innefattar onödig användning av läkares tid. Bestämmelser om bidrag till apotek Bestämmelser om bidrag till apotek finns i förordningen (2013:80) om bidrag till öppenvårdsapoteksservice av allmänt ekonomiskt intresse och Tandvårds- och läkemedelsförmånsverkets föreskrifter (TLVFS 2013:4) om bidrag till öppenvårdsapoteksservice av allmänt ekonomiskt intresse. Enligt förordningen om bidrag till öppenvårdsapoteksservice av allmänt ekonomiskt intresse får bidrag endast lämnas till ett öppenvårdsapotek som under det kalenderår som närmast föregår bidragsåret var beläget mer än tjugo kilometer från ett annat öppenvårdsapotek, hade sina lokaler öppna så att konsumenter kunde få tillgång till läkemedel under samtliga kalendermånader, och hade försäljningsintäkter av läkemedel som uppgick till men inte mer än (4 §). För ett öppenvårdsapotek som uppfyller kraven i 4 § och vars försäljningsintäkter av läkemedel inte översteg gäller även, för rätt till bidrag, att ska ha varit öppna för konsumenter under i genomsnitt minst (7 § första stycket). För ett öppenvårdsapotek som uppfyller kraven i 4 § och vars försäljningsintäkter av läkemedel översteg gäller även, för rätt till bidrag, att ska ha varit öppna för konsumenter under i genomsnitt minst (7 § andra stycket). Första och andra styckena ska också tillämpas på ett öppenvårdsapotek som inte uppfyller kravet i 4 § 2, dock ska de belopp som anges i första och andra styckena i stället bestämmas i förhållande till det antal kalendermånader som har varit öppet (7 § tredje stycket). Bakgrund och pågående arbete gav regeringen genom regleringsbrev uppdraget Översyn av förordning om bidrag till öppenvårdsapoteksservice (S2020/04362/FS). I uppdraget ingick att se över kraven för att få stöd enligt förordningen om bidrag till öppenvårdsapoteksservice av allmänt ekonomiskt intresse i syfte att öka möjligheterna att få stöd enligt förordningen. Verket skulle lämna författningsförslag som möjliggjorde en förändring . lämnade en rapport (dnr 1521/2020) där arbetet med regeringsuppdraget inklusive förslag till ändring av förordningen om bidrag redovisades. Enligt verket är det särskilt prioriterat att apotek som ligger långt ifrån närmaste apotek, där en nedläggning av skulle få betydande konsekvenser för kunderna, ska ha möjlighet att få bidrag. För att förbättra förutsättningarna för dessa apotek avgränsades analysen till gränsen för försäljning av receptförskrivna läkemedel samt kravet på öppethållande. Verket utredde inte behovet av att ändra avståndskriteriet då detta skulle kräva ytterligare utredning. Verket uttalade att det kommer att fortsätta att följa hur förutsättningarna för apotek i glesbygd utvecklas och även följa upp effekten av de föreslagna justeringarna. angav i sin rapport uppföljning av apoteksmarknadens utveckling (dnr 607/2020) att uppföljningen av apoteksmarknadens utveckling och första hälften av 2020 visade att varken öppethållande eller antalet apotek längre ökar. av ökat öppethållande visade Tandvårds- och läkemedelsförmånsverkets mätning 2019 ett trendbrott eftersom öppettiderna minskade . Den trenden fortsatte . Dock behöver ytterligare perioder analyseras för att säkerställa trendens varaktighet och om det i huvudsak har att göra med coronapandemin. I budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 9) uttalar regeringen att tillgängligheten till apoteksservice inte har förändrats i någon större utsträckning , men det finns tecken på minskande lönsamhet. Förändringarna i glesbygdsstödet bedöms vara ett viktigt led i att bevara tillgången till fysiska apotek i glesbygdsområden och för att nå målet om en tillgänglig hälso- och sjukvård (avsnitt 4.4). Vidare uttalas att beviljade stöd till sammanlagt 38 apotek för . Det totala belopp som betalades ut uppgick till ca . gav regeringen verket i uppdrag att se över kraven för att få bidrag enligt förordningen. Sammantaget bedömdes ett femtio-tal apotek bli aktuella för bidrag med de justerade kriterierna och bidragssumman uppgå till (avsnitt 4.3). Uppdrag om beredskap för försörjning av dosdispenserade läkemedel Enligt ett pressmeddelande har regeringen gett i uppdrag till att utreda och föreslå åtgärder för att säkerställa att det finns en beredskap för försörjning av s.k. dosdispenserade läkemedel. Utgångspunkten för arbetet med uppdraget uppges vara tillgång till läkemedel i vardagen och vid en fredstida kris. Motionsyrkanden om dosdispensering och bidrag till apotek behandlades senast i socialutskottets betänkande 2020/21:SoU8. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (prot. 2020/21:79). Syftet med glesbygdsstödet är att upprätthålla en god läkemedelsförsörjning i hela landet. Förordningen om bidrag till öppenvårdsapoteksservice av allmänt ekonomiskt intresse ändrades , varvid maxgränsen för försäljningsintäkter av läkemedel höjdes. Vidare sänktes kraven på öppethållande för att få del av stödet. Utskottet utgår från att regeringen noga följer frågan. bör därmed inte ta något initiativ utan motionerna 2021/22:1321 (S), 2021/22:3244 (C) yrkande 77 och 2021/22:4171 (KD) yrkande 3 bör avslås. Som framgår ovan gav regeringen i uppdrag att utreda aspekter på försörjning av dosdispenserade läkemedel. Någon anledning för att ta initiativ i frågan finns därmed inte. Mot den bakgrunden avstyrker utskottet motionerna 2021/22:4171 (KD) yrkande 18 och 2021/22:3979 (L) yrkande 4. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om tillgänglighet till läkemedel vid hälso- och sjukvård i hemmet, patienters behov av viss förpackning och nationella prioriteringslistor samt vissa andra åtgärder för att förbättra tillgängligheten till läkemedel. Jämför reservation 4 (M, C, KD, L), 5 (M, C, KD, L), 6 (MP) och 7 (SD). Tillgänglighet till läkemedel vid hälso- och sjukvård i hemmet I kommittémotion 2021/22:3244 av m.fl. (C) yrkande 78 föreslås ett tillkännagivande om att möjliggöra för regioner att använda rekvisitionsläkemedel vid specialistvård i hemmet. Motionärerna anför att tolkningen av att sjukhusapotekens läkemedelsförsörjning ska ske ”till eller inom sjukhus” medför problem för vårdgivaren. Den fysiska platsen för användningen är avgörande, inte typen av vård eller patientens behov. Patienters behov av viss förpackning och nationella prioriteringslistor I kommittémotion 2021/22:3979 av m.fl. (L) yrkande 9 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör arbeta för att lagstiftning, ersättningsmodeller och regelverk ska ta större hänsyn till patientens behov av en viss förpackning eller bipacksedel. Motionärerna anför att förpackningar och information i högre grad måste anpassas till människor med funktionsnedsättningar. I samma motion yrkande 15 föreslås ett tillkännagivande om nationella prioriteringslistor för läkemedel. Enligt motionärerna är kunskap, klok introduktion, användning och utfasning av läkemedel avgörande för både dagens och morgondagens patienter. gör regioner egna bedömningar av vilka läkemedel som ska vara förstahandsval vid olika sjukdomar. Vissa andra åtgärder för att förbättra tillgängligheten till läkemedel I kommittémotion 2021/22:2573 av m.fl. (SD) yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om en nordisk strategi med syftet att förenkla regelverket för att dela läkemedel och sjukvårdsmaterial. Motionärerna menar att nationell lagstiftning som reglerar läkemedelshantering och annat sjukvårdsmaterial kan komma att bli ett hinder för att ska kunna utbyta material och läkemedel med sina grannländer. I motion 2021/22:2285 av (L) föreslås ett tillkännagivande om att regeringen behöver ta fram en strategi för att motverka medicinbrist. Motionären anför att det kom larmrapporter om att p-pillret Qlaira som används mot endometrios var på väg att ta slut i . Medicinsbrist och de konsekvenser som den medför gäller inte enbart sjukdomen endometrios utan alla sjukdomstillstånd där en eventuell medicinbrist leder till oro och hälsorisker. I lagen (2009:366) om handel med läkemedel finns bestämmelser om bl.a. sjukhusens läkemedelsförsörjning. Vissa närmare bestämmelser och verkställighetsföreskrifter om handel med läkemedel finns i förordningen (2009:659) om handel med läkemedel och föreskrifter meddelade av . Enligt lagen ska vårdgivaren organisera läkemedelsförsörjningen till och inom sjukhus på ett sådant sätt att den bedrivs rationellt och så att behovet av säkra och effektiva läkemedel tryggas. För detta ändamål ska det finnas sjukhusapotek, som ska vara bemannat med en eller flera farmaceuter (5 kap. 1 §). Bestämmelser om hälso- och sjukvård Med hälso- och sjukvård avses i hälso- och sjukvårdslagen (2017:30) åtgärder för att medicinskt förebygga, utreda och behandla sjukdomar och skador, sjuktransporter samt omhändertagande av avlidna (2 kap. 1 § första stycket). Målet med hälso- och sjukvården är en god hälsa och en vård på lika villkor för hela befolkningen. Vården ska ges med respekt för alla människors lika värde och för den enskilda människans värdighet (3 kap. 1 §). Regionen ska erbjuda en god hälso- och sjukvård åt den som är bosatt inom regionen. Även i övrigt ska regionen verka för en god hälsa hos befolkningen (8 kap. 1 §). Kommunen får erbjuda den som vistas i kommunen hälso- och sjukvård i hemmet (hemsjukvård) i ordinärt boende och i sådant särskilt boende som avses i 5 kap. 5 § tredje stycket socialtjänstlagen (2001:453)(12 kap. 2 §). Regionen får erbjuda läkemedel utan kostnad till den som får hälso- och sjukvård i hemmet (8 kap. 8 §). Bakgrund och pågående arbete Utredning om översyn av finansiering, subvention och prissättning överlämnade sitt betänkande Tydligare ansvar och regler för läkemedel (SOU 2018:89) till regeringen. Enligt direktiven till utredningen var uppdraget att göra en översyn av systemet för finansiering, subvention och prissättning av läkemedel. Översynens övergripande mål var ett långsiktigt finansiellt hållbart system som möjliggör en samhällsekonomiskt effektiv användning av läkemedel. I uppdraget ingick även att analysera och överväga om det finns ett fortsatt behov av uppdelning av läkemedel i öppenvårdsläkemedel respektive slutenvårdsläkemedel eller någon annan form av uppdelning. I direktiven (dir. 2016:95) uttalade regeringen bl.a. följande: Den slutna vårdens läkemedelsförsörjning styrs av regleringen om sjukhusens läkemedelsförsörjning som begränsas till att gälla just vårdgivarens sjukhus. Detta innebär att läkemedel inte får rekvireras mellan sjukhus som drivs av olika vårdgivare men inom samma landsting. Öppenvårdsmottagningar får inte rekvirera läkemedel från sin vårdgivares sjukhusapotek utan ska i stället rekvirera läkemedel från ett öppenvårdsapotek. Läkemedel till patienter i hemmet och i särskilda boenden får varken rekvireras från sjukhusapotek eller från öppenvårdsapotek utan ska förskrivas på recept och hämtas ut på öppenvårdsapotek. I praktiken har dock gränsdragningen mellan öppen och sluten vård suddats ut i takt med att nya sätt att organisera hälso- och sjukvården och nya behandlingsalternativ finns tillgängliga. Som exempel kan nämnas att viss vård som tidigare endast kunde ges på sjukhus numera kan erbjudas i hemmet. Den öppna vården kan således utföras på en vårdmottagning men också i patientens hem eller i ett särskilt boende. Detta har skapat oklarheter om huruvida läkemedel ska införskaffas genom receptförskrivning eller rekvisition och om läkemedel ska distribueras via sjukhusapotek eller öppenvårdsapotek. Utredningen uttalar i sitt betänkande att en rationell läkemedelshantering inte gynnas av nuvarande uppdelning i sluten och öppen vård. Relativt begränsade förändringar i hur utvärdering och prissättning av läkemedel och förbrukningsartiklar organiseras föreslås. Dock föreslår utredningen att nationell prövning av läkemedel samt att s.k. landstingsgemensamma rekommendationer om användning av läkemedel ska införas. Förslaget omfattar i denna del förslag om en ny lag om läkemedelsråd och läkemedelskommittéer. Vidare föreslår utredningen, i fråga om prismodeller, att ska få utökat bemyndigande att meddela föreskrifter om förutsättningar för prisändringar. Betänkandet har remitterats och bereds i . Uppdrag om översyn av vårdens beredskap Regeringen beslutade (dir. 2018:77) att utse en särskild utredare för att göra en översyn av hälso- och sjukvårdens beredskap inför och vid allvarliga händelser i fredstid och höjd beredskap samt lämna förslag på hur hälso- och sjukvårdens förmåga att hantera denna typ av händelser långsiktigt bör utvecklas. Genom tilläggsdirektiv (dir. 2019:83) beslutade regeringen att utvidga uppdraget till att även omfatta åtgärder som behövs för att förebygga och hantera situationer med brist på läkemedel och hälso- och sjukvårdsmateriel under förhållanden när inte någon allvarlig händelse i övrigt påverkar försörjningen. förlängdes tiden för uppdraget till . beslutade regeringen om ytterligare tilläggsdirektiv (dir. 2020:84) till utredningen. Uppdraget utvidgades till att bl.a. även beakta erfarenheter från utbrottet av det virus som orsakar sjukdomen covid-19. Utredningen fick i uppdrag att redovisa alla försörjningsrelaterade aspekter av uppdragen i de tre direktiven. Tiden för slutredovisning av uppdraget har ändrats till . Utredningen har antagit namnet Utredningen om hälso- och sjukvårdens beredskap. Utredning om stärkt försörjningsberedskap överlämnade Utredningen om hälso- och sjukvårdens beredskap sitt betänkande En stärkt försörjningsberedskap för hälso- och sjukvården (SOU 2021:19). Betänkandet innehåller flera förslag om försörjningsberedskap inom hälso- och sjukvården, bl.a. utökat uppdrag för och , ett system för ökad lagerhållning – innefattande ett förtydligande av krav på alla vårdgivare och huvudmän att ha tillgång till förnödenheter – krav på apotekens lagerhållning, en ny lag om lagerhållningsskyldighet samt förberedelse av tillverkningsberedskap. Vidare föreslår utredningen samordning av åtgärder som främjar internationell handel och nationell funktion för inköp i kris och krig, åtgärder för fördelning av sjukvårdsprodukter, distribution av sjukvårdsprodukter samt samarbete med andra nordiska länder. Betänkandet har remitterats och bereds i . tog regeringen och Kommuner och Regioner fram Nationell läkemedelsstrategi 2020–2022. Den nationella läkemedelsstrategins vision är rätt läkemedelsanvändning till nytta för patienten och samhälle. Rätt läkemedelsanvändning förutsätter att rätt läkemedel ges i rätt dos till rätt patient vid varje enskilt tillfälle samt med patientanpassad information, till en kostnad som är rimlig i förhållande till effekt och tillgängliga resurser. Till visionen har tre långsiktiga mål knutits: Effektiv och säker läkemedelsanvändning Tillgängliga läkemedel och jämlik användning Samhällsekonomiskt och miljömässigt hållbar läkemedelsanvändning. Europeisk hälsounion och läkemedelsstrategi för meddelade förslag om att införa en europeisk hälsounion (COM(2020) 724 final) samt en ny läkemedelsstrategi för (COM(2020) 761 final). Förslagen syftar bl.a. till att främja tillgång till innovativa läkemedel till rimliga priser för patienterna, att stödja den europeiska läkemedelsindustrins konkurrenskraft och innovativa kapacitet, att bidra till att utveckla ett öppet och strategiskt oberoende för EU och att säkerställa tillförlitliga distributionskedjor så att EU kan tillgodose sina behov även i kristider och införa en sammanhängande struktur för hur de europeiska läkemedels- och smittskyddsmyndigheterna kan rustas för att bättre stödja kommissionen och medlemsstaterna i hälsohotsfrågor. I budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 9) uttalar regeringen att arbetet med den nationella läkemedelsstrategin, som avser perioden –2022, har påverkats kraftigt av utbrottet av covid-19. Även om flera tidigare aktiviteter fortgår finns till skillnad från tidigare inte en handlingsplan som innehåller helt nya aktiviteter, detta för att skydda redan hårt belastade myndigheter och andra aktörer. Strukturer som byggts upp inom ramen för strategin har dock visat sig vara av stor vikt för hanteringen av vissa läkemedelsrelaterade utmaningar med koppling till covid-19-pandemin, särskilt när det gäller förbättrad tillgång till läkemedel och hantering av bristsituationer. På internationell nivå arbetar med att stärka förutsättningarna för att fullt ut kunna delta i det EU-gemensamma arbetet på området (avsnitt 4.3). Motionsyrkanden om den nationella läkemedelsstrategin och tillgång till läkemedel inom EU behandlades senast i socialutskottets betänkande 2020/21:SoU8. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (prot. 2020/21:79). Motionsyrkanden om hälso- och sjukvårdens beredskap och läkemedelsberedskap behandlades senast i socialutskottets betänkande 2020/21:SoU14. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (prot. 2020/21:84). Motionsyrkanden om tillgänglighet till läkemedel behandlades senast i socialutskottets betänkande 2019/20:SoU6. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (prot. 2019/20:99).