bet · H901FöU6 · 2022-02-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om försvaret av och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1961 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga en beredskapskommission direkt under statsministern och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1986 av m.fl. (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör se över möjligheten att stärka försvaret av och och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2022 av (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör stärka sin försvarsförmåga och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2531 av m.fl. (SD): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ledning och samverkan och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om internationella insatser och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om nyanskaffning och vidmakthållande och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om statligt finansierad forskning och utveckling och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om och tillkännager detta för regeringen. 31.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om totalförsvaret och tillkännager detta för regeringen. 32.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om vision 2030 och bortom och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2579 av m.fl. (SD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det nordiska försvarssamarbetet inom ramen för Nordefco ska fördjupas och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska ha en egen krigsmaterielindustri och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om småföretagande inom krigsmaterielindustrin och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att artikel 346 i om skyddandet av inhemska försvarsindustrier ska respekteras och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3233 av m.fl. (C): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att krigsdugligheten ska öka inom alla krigsförband och försvarsgrenar och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att hela krigsorganisationen ska vara färdigorganiserad och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om fortsatt förmågeutveckling inom flygvapnet och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om fortsatt förmågeutveckling inom marinen och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om fortsatt förmågeutveckling inom armén och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om de frivilliga försvarsorganisationerna och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att hela landet ska kunna försvaras och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3246 av m.fl. (C): 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringens nya nationella säkerhetsstrategi ska bli föremål för riksdagsbehandling och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3251 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en strategi för hur vi bäst stärker och utvecklar svensk försvarsindustri, och detta tillkännager för regeringen. 2021/22:3640 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av författningsberedskapen i syfte att stärka möjligheterna att agera snabbt och effektivt i händelse av kris och krig och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta ett nationellt säkerhetsråd med ansvar för säkerhetsstrategin direkt under statsministern och tillkännager detta för regeringen. 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om skarp övningsverksamhet och tillkännager detta för regeringen. 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en bättre internationell samverkan för att möta hybridhot och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3641 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att stärka arbetet med kostnadskontroll och spårbarhet inom försvaret och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3642 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta ett nationellt säkerhetsråd direkt under statsministern och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det nationella säkerhetsrådet ska ha uppdraget att utveckla och implementera den nationella säkerhetsstrategin och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3643 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att öka försörjningssäkerheten i det militära försvaret och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en försvarsindustristrategi för en konkurrenskraftig försvarsindustri i och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om inrättandet av ett försvarsindustriråd och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av ett närmare samarbete och en fördjupad strategisk dialog mellan myndigheter, akademin och företag inom försvarssektorn för att främja nya teknologier, och detta tillkännager för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Försvarsmakten bör ges i uppdrag att ta fram en AI-strategi och tillkännager detta för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en ökad samverkan mellan civil och militär forskning och tillkännager detta för regeringen. 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en nationell svensk strategi för vårt deltagande i EU:s försvarssamarbete och tillkännager detta för regeringen. 17.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör ta initiativ inom EU och OCCAR för ett främjande av utbildningskompetens kring projektledning av internationella materielsamarbeten och tillkännager detta för regeringen. 18.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra en utredning om svenska tekniska styrkeområden ur ett brett perspektiv som kan utgöra grunden för samarbeten med andra länder och tillkännager detta för regeringen. 19.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om åtgärder för att stärka exportfrämjandet på försvarsmarknaden och tillkännager detta för regeringen. 22.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en utredning av effektivitet och kompetensförsörjning hos FMV och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3774 av m.fl. (M): 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tydligare behöver koppla samman säkerhetspolitik, handel och teknologiutveckling i en ny nationell säkerhetsstrategi samt öka satsningarna på forskning och utveckling inte minst inom säkerhets- och försvarssektorn och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3776 av m.fl. (M): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tydligare behöver koppla samman säkerhetspolitik, handel och teknologiutveckling i en ny nationell säkerhetsstrategi samt öka satsningarna på forskning och utveckling inte minst inom säkerhets- och försvarssektorn och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att försvar ska stärkas och det nordiska försvarssamarbetet fördjupas och tillkännager detta för regeringen. 31.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjliggöra och säkerställa tredjelandsdeltagande för nära partner i relevanta försvarsprojekt och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3883 av m.fl. (KD): 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge regeringen i uppdrag att verka för att EU utvecklar försvarskompetens inom asymmetrisk krigföring och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3908 av m.fl. (KD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om de ekonomiska förutsättningarna för totalförsvaret och om att de samlade anslagen för det militära försvaret bör uppgå till 2025, beräknat penningvärde, och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om försvars- och säkerhetspolitisk inriktning och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om EU:s försvarssamarbete och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om totalförsvaret och tillkännager detta för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om beredskapsövningar och beredskapskontroller och tillkännager detta för regeringen. 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om försvaret och tillkännager detta för regeringen. 18.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en fungerande logistikkedja och tillkännager detta för regeringen. 30.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en samlad materielförsörjningsstrategi och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3996 av m.fl. (L): 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fördjupa det europeiska försvarssamarbetet och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4014 av m.fl. (M): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om långsiktiga planeringsramar för försvarsbeslutsperioden –2030 och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4039 av m.fl. (M): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om fungerande lagstiftning och strukturer för att möta hybridhoten och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av konkreta verktyg för att möta hybridhoten och tillkännager detta för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör sjösätta en strategi med tydliga prioriteringar för vårt deltagande i EU:s försvarssamarbete och tillkännager detta för regeringen. Vi debatterar motionsbetänkandet Försvarspolitik som spänner över områden som internationellt försvarssamarbete, strategisk materielförsörjning, hybridhot och försvarsekonomi. Det gjorde vi även , fru talman, förrförra året och året . Det visar ju på en kontinuitet och en normalitet i försvarspolitiken, och det är gott så. Men när det kommer till det aktuella säkerhetsläget finns det varken någon kontinuitet eller normalitet att luta sig emot. Tvärtom: befinner sig i det allvarligaste säkerhetspolitiska läget på många årtionden. Det går inte att separera dagens försvarspolitiska debatt från det aktuella säkerhetspolitiska läget som har genomgripande konsekvenser för och säkerhet. har vi sett göra en så stor mobilisering av de väpnade styrkorna som den som sker just . Över 130 000 ryska soldater befinner sig i omedelbara närhet. De ryska örlogsfartygen hotar att skära av handelsvägarna i och även utsätta för en militär kniptång. utmanar genom sitt agerande själva grunderna i den europeiska säkerhetsordningen och försöker ta säkerhet som gisslan genom ett brutalt maktspel. I grunden handlar detta om att Kreml vill se ett annat . Det är ett styrt av buffertzoner och den starkes rätt och där angränsade länder ska förpassas till vasaller i en rysk bakgård och där ska utöva dominans i det omedelbara närområdet. Men, fru talman, detta är också en kris som påverkar mer än många andra länder i . lade fram helt oacceptabla krav på legalt bindande avtal som både skulle omöjliggöra ett svenskt Natomedlemskap och kraftigt beskära våra möjligheter till internationellt försvarssamarbete. De ryska kraven slår rakt mot hjärtat för vår försvarsdoktrin. Vårt motdrag, när nu försöker stänga dörren till ett svensk Natomedlemskap, måste naturligtvis vara att se till att den dörren står på vid gavel. Frågan om en svensk Nato-option men också frågan om ett svenskt Natomedlemskap har aldrig varit mer aktuella än . Det gäller inte minst i ljuset av det mycket aggressiva ryska beteende som vi kan konstatera. Vi befinner oss alltså i ett nytt säkerhetspolitiskt läge. Det kräver en ny säkerhetspolitisk omvärldsanalys men också nya beslut och nya ekonomiska medel. Allt detta är i akt och mening att förstärka och skynda på det försvarsbeslut som kammaren fattade . Vi kan inte räkna med att vi har på oss att bygga upp ett starkare försvar och en krigsavhållande förmåga, utan vi måste öka tempot här och . Det är därför bra att regeringen nu har aktiverat Försvarsberedningen. Men jag känner en oro över det besked vi fick från regeringen om att man ska omplanera ekonomiska anslag avsatta för 2023-2025 och tidigarelägga de satsningarna. Vår uppfattning är att nya åtgärder kommer att kräva nya ekonomiska medel. Vi kan inte sätta de långsiktiga behoven som Försvarsmakten har i kontrast mot de kortsiktiga behoven. Därför måste man vara öppen för att tillföra mer ekonomiska medel. presenterade i samband med vårändringsbudgeten att vi kommer att behöva åtminstone 3 miljarder för att förstärka försvaret här och inför när vårändringsbudgeten ska vara klar. Som också framgår av dagens betänkande är det inte bara de militära hoten vi har att hantera i ett mer osäkert . Vi ser också att främmande makt försöker att påverka oss med ekonomiska och politiska medel. Ofta handlar det om och som agerar i en gråzon mellan den totala freden och det totala kriget med dolda och förnekbara metoder, så kallade hybridmetoder. Det kan handla om desinformation, propaganda och utländska direktinvesteringar i kritisk infrastruktur. Det kan handla om cyberspionage eller cyberattacker. Men vi har också sett fall där man till och med försöker begå transnationella mord. Vi såg ett fall i där det finns kopplingar till . Det är naturligtvis oerhört allvarligt och totalt oacceptabelt. Man brukar säga att hybridhoten är lika gamla som den trojanska hästen. Men det är helt uppenbart att de har ökat i styrka och omfattning . har därför presenterat ett 24-punktsprogram som ska försöka att skapa en sammanhållen politik i för att vi ska öka vår motståndskraft mot hybridhoten. All erfarenhet pekar på att om man ska vara duktig med att hantera hybridhoten måste det vara en ansträngning av hela samhället. Det är det som på engelska kallas whole-of-government eller whole-of-society approach. Man måste jobba över ett brett spektrum för att bemöta hybridhoten. Men det krävs också att det är någon som leder arbetet och någon som fördelar och prioriterar. Det krävs att man har ett centralt nervsystem. I den politiska miljön utgör det centrala nervsystemet för att styra våra myndigheter. så som det är organiserat har tydliga brister när det kommer till dess förmåga att hantera hybridhot. Därför har vi från sida föreslagit att man ska inrätta ett nationellt säkerhetsråd direkt under statsministern. Det är inte minst för att bättre binda ihop intern och extern säkerhet. Det kommer att behövas nu när vi får en tydligare exponering för hybridhoten. Det handlar också om att vi behöver se över lagstiftning. Här kan det till exempel handla om att både polisen och Säkerhetspolisen har ansökt om att de ska kunna få bättre stöd av Försvarsmakten vid exceptionella händelser eller gråzonssituationer. Det öppnar vi också för. Men inte minst måste polisens egen organisation förstärkas. Därför föreslår vi i motionsbetänkandet att man återinför det som heter särskilda beredskapspolisen. Det är ett effektivt verktyg som är utformat just för att hantera olika typer av gråzonssituationer. Det finns också allvarliga brister i cybersäkerhet. Även här handlar en hel del om styrning, ledning och ytterst ett starkare politiskt ledarskap. vill därför ge huvudansvaret för det nya cybersäkerhetscentret. är det sju myndigheter som måste förhandla sig fram till minsta gemensamma nämnare när man ska fatta beslut. Det är långsamt, och det går trögt. Det är man presenterade förslaget att cybersäkerhetscentret ska upprättas. Men vi har fortfarande inga identifierade lokaler för centrumbildningen, och man har inte ens kommit ur startblocken när det kommer till en effektiv samverkan med näringslivet. Det är helt avgörande för att vi ska få en starkare cybersäkerhet. Jag kan bara beklaga att det har gått långsamt. Avslutningsvis ska jag säga några ord om den långsiktiga försvarsekonomin. Det är också en del av betänkandet. och har föreslagit att vi under nästa försvarsbeslutsperiod tillför ytterligare 45 miljarder för att ge Försvarsmakten långsiktiga ekonomiska planeringsförutsättningar. I grunden handlar detta om att är det land i norra som lägger minst andel av sin ekonomi på försvaret som vi har tredje största land att försvara och inte är återförsäkrade i en försvarsallians. kommer att behöva investera mycket pengar för att stärka vår försvarsförmåga och säkra att vi kan fortsätta att leva i fred. Med detta, fru talman, vill jag avslutningsvis säga att jag givetvis står bakom alla moderata reservationer. Men för tids yrkar jag bifall bara till reservation 4 från om att stärka motståndskraften mot hybridhot. Jag instämmer i en hel del av det den förre talaren, , sa här om det spända säkerhetspolitiska läget. Detta har diskuterats, och jag har ingen annan uppfattning än att det är ett mycket allvarligt läge. Med det sagt tänker jag inte dröja kvar så mycket vid de bitarna. Det finns också påverkan och svårigheter i det här landet. , fru talman, upplever man det som att det största hotet mot vårt sätt att leva och mot vår frihet finns innanför landets gränser. Jag återkommer till vilket ansvar jag tycker att regeringen bär i detta stycke. Jag har fått en del frågor angående Nato och Nato-optionen; senast har jag fått frågor via e-post. Jag tänkte ägna lite tid åt detta. Tydligheten är klar: ett nej till Nato. När vi läser tidningar, fru talman, kan vi se att det står i vissa rubriker att vill ha en folkomröstning - punkt. Men man måste nog tänka sig att beskriva hela situationen. Följande gäller: Om den här kammaren och , fru talman, fattar beslut om att ska ansöka om medlemskap i anser inte att det räcker. Då måste vi gå ut och fråga svenska folket, och det får föregås av många debatter och så vidare. Så är det alltså. Först då vill vi ha en folkomröstning. Men då ska det vara en majoritet i kammaren. Vi anser inte att en rösts övervikt, till exempel, i kammaren ska kunna vrida om hela det säkerhetspolitiska systemet. Så var det klart. Nato-optionen har ingenting med en ansökan till Nato att göra. Det är bara en markering, precis som den har gjort. Vi i har inga problem med att uttala en sådan. Därför gör vi detta. Det är som sagt en liten markering av att vi i själva bestämmer om vi vill gå med i Nato eller inte. Det bestämmer vi här. Det är vad som gäller för en folkomröstning. Sedan har vi ytterligare saker som kommer in i Försvarsberedningen, som ska kallas in. Jag kan konstatera, fru talman, att den budget som lade fram och som gäller för bland annat 2022 innehöll drygt 2,9 miljarder mer än vad vi sedan gick med på i överenskommelsen med och . Men vi ansåg då, och vi anser , att det var bättre att göra denna markering tillsammans än att gå på regeringens budgetförslag. Vi räknade inte med att vi hade fått igenom vår egen budget om vi hade stått ensamma. kan jag konstatera att vill skjuta till 3 miljarder. Men vi säger: Till vadå? När Försvarsberedningen nu kallas in är det viktigaste att ta med även MSB och FOI på mötena. Det är ganska enkelt att ställa frågan till Försvarsmakten: Vad kan ni åstadkomma på kort sikt för att höja er förmåga med tanke på lägets utveckling? Kom tillbaka och tala om det, och säg vad prislappen är! När det gäller MSB ska man börja med att ge dem order att inta en samordningsroll. MSB ska samordna verksamheten. Och ställ samma frågor till dem: Vad kan ni göra på mycket kort sikt? Och vad är då kort sikt? Vad kan ni göra för att höja förmågan och motståndskraften i det civila samhället? Kom tillbaka och svara på frågorna! Samma sak gäller FOI och andra. Svårare än så är det inte. Man ska alltså inte skjuta till en massa pengar först och sedan komma tillbaka och säga att man behöver 3 miljarder eller 3 ½ miljard. Det får man ta ställning till då. I det snabba perspektivet kanske det räcker med 1 ½ miljard. Så tycker jag, fru talman, att man ska arbeta i det här stycket. Jag tycker att man borde prioritera det civila samhället. Militären och de pengar som vi lade bygger på Värnkraft, det dokument som styr mot 2030. Dessa pengar fick man inte, och alltså sköt man vissa saker . Är det någonting av detta man kan lägga tillbaka som skulle ordna det här? Jag vet inte. Men Försvarsmakten vet och kan svara på det här. Det civila borde också kunna svara. Hur länge, fru talman, ska det ligga patienter i korridorerna på lasaretten - i fredstid? Vi hade ett stort behov av både läkartjänster och sjukvårdsplatser långt före den så kallade pandemin. Det var kaos inom sjukvården. Folk dog i operationsköerna. Vi klarar inte av att hantera detta ens i fredstid. Det är regeringen som är fullständigt oduglig när det gäller att hantera de svåra samhällsproblemen. Det här borde man syssla mycket med, och här borde man ta krafttag. Vad händer egentligen? Varför inför man inte en civilplikt? Jag vet att det är en del med viktiga tjänster som krigsplaceras. Men varför gör man inte det? Det är fullständigt obegripligt. Regeringen saknar totalt analysförmåga. Man försvårar och omöjliggör en rejäl uppbyggnad av motståndskraften i det civila samhället. Företagen får lägga ned sin verksamhet. Jag har en lantbrukare i min nära vänkrets. Han säger: Hur ska vi göra det här? Han har maskiner för flera som ska betalas av med . Jag har inte en peng över, säger han. Jag har inte en krona över. Över 5,6 miljarder i prisökningar har drabbat lantbrukarna i det här landet, enligt LRF. Det tar tid innan de kan få ut tillräckligt för detta genom prishöjningar. Livsmedelspriserna kommer att gå upp . Det här är frågor som man i stort sett bortser från i det här landet. Det handlar om entreprenörer som inte får sin verksamhet att gå runt. Man kan titta på elförsörjning och drivmedel. Jag har pratat med åkeriföretagarna. En av dem sa: Ja, vi blandar in det här. Det är dyrare. Jag tror att har bland de högsta drivmedelspriserna i världen. Och plötsligt drar åkeriets lastbil mycket mer bränsle. Vad är då miljönyttan? Det blir mycket dyrare och mycket sämre. Och hur, fru talman, ska man lagra detta? Man kan inte lagra tillsatserna, för hållbarhetstiden är kort. Ska man fylla bergrummen med det här och byta ? Detta är frågor som måste hanteras i det kaos som enligt min uppfattning befinner sig i. Det handlar bland annat om drivmedelspriser. ska man bygga vindsnurror till havs. Jaha, vem ska göra det då? Det är utländska bolag. Jaha, och vilket ansvar har då de för kraftledningar? Det betalar väl vi. Vad händer sedan när man gör underbolag till vindkraftverken? Jo, de går i konkurs, och notan kommer till svenska skattebetalare. Har det här någonting med försvar att göra? Ja, det är klart att det har. Elförsörjningen är grundläggande för samhället, bland annat. Det är en välfärdsfråga om någonting. Detta är frågor som man borde ta upp, diskutera och satsa rejält på - tänka om och göra rätt så att vi får ett robust samhällssystem igen att bygga vidare på. Bygg nya kärnkraftverk och återstarta de gamla - två konkreta åtgärder - nu! Sänk drivmedelspriset - det är min privata uppfattning - en tia, fru talman, direkt! Räddningsskolor - om man nu inför civilplikt - har vi tre stycken. Två är väl mer eller mindre kopplade till MSB: Revinge och .