bet · H901CU12 · 2022-02-22 00:00:00 — Det andra delbetänkandet, Resurseffektiv användning av byggmaterial (2018:51), lämnades och handlar om resurseffektiv byggmaterialanvändning. Kommitténs analys visade att det finns två huvudsakliga hinder för resurseffektiv byggmaterialanvändning: brist på information om innehåll i byggprodukter och brist på ekonomiska incitament att återanvända eller återvinna byggprodukter. I betänkandet lämnade kommittén två förslag för att undanröja hindren. Det första handlade om innehållsförteckningar för byggprodukter varvid kommittén föreslog att regeringen skulle verka för en ändrad reglering på EU-nivå. Det andra förslaget avsåg ett nationellt främjandepaket för resurseffektiva byggmaterialval för minskat bygg- och rivningsavfall. Kommittén föreslog i den delen att regeringen skulle ge Verket för innovationssystem () i uppdrag att och framåt • skapa en eller flera grupper med aktörer som har avgörande inflytande på val av de byggmaterial vilka ingår i byggnader och som vill göra resurseffektiva byggmaterialval • lämna bidrag till utvecklings- och forskningsstudier i syfte att åstadkomma nära-nollavfallsbyggnader genom återanvändning och återvinning av byggprodukter och material • sprida information om erfarenheterna från beställargruppernas arbete och utvecklings- och forskningsstudier till andra beställare, arkitekter, tekniska konsulter och övriga relevanta mottagare. Betänkandena har remitterats och bereds inom . Genom regleringsbrev fick myndigheten i uppdrag att undersöka förutsättningarna för ett nationellt system för dokumentation av byggprodukter/byggmaterial och byggnadskomponenter vid byggandet av nya byggnader. Uppdraget redovisades i rapporten för byggprodukter vid nybyggnation – en så kallad loggbok (2015:46). gav regeringen i uppdrag att komplettera sitt tidigare förslag. Uppdraget redovisades av genom rapporten för byggprodukter – Regler om loggbok för vissa nya byggnader och anläggningar (2018:22). I rapporten föreslår en ny lag och förordning om dokumentationssystem för byggprodukter i byggnadsverk. Med loggbokens hjälp ska man kunna spåra byggprodukter som ingår i byggnadsverk under hela livslängden. Informationen i loggboken ska kunna användas i förvaltningen, vid en eventuell sanering och vid ändring och rivning av byggnadsverk. ska kunna främja en effektivare återanvändning och återvinning och att byggprodukter cirkulerar i giftfria och resurseffektiva kretslopp. Beredning av rapporten pågår inom . om systemet med energideklarationer m.m. Systemet med energideklarationer av byggnader var föremål för granskning 2009 och 2021. Resultatet av den senaste granskningen redovisades i rapporten med energideklarationer – tydligt syfte men oklart mål (RiR 2021:21). Av rapporten framgår att anser att energideklarationerna har svaga förutsättningar att få enskilda småhusägare att genomföra energieffektiviserande åtgärder. rekommenderade därför bl.a. att ska ges i uppdrag att utreda hur energideklarationerna kan effektiviseras som styrmedel. I skrivelsen om systemet med energideklarationer (skr. 2021/22:24) förklarade regeringen att man avsåg att återinföra återrapporteringskrav kring energideklarationerna och den kommunala energi- och klimatrådgivningen. När det gällde rekommendation att utreda hur energideklarationerna kan effektiviseras som styrmedel bedömde regeringen emellertid att ett sådant uppdrag bör anstå till genomförandet av revideringen av direktivet om byggnaders energiprestanda. Av regleringsbreven för respektive för framgår att beslut om de aviserade återrapporteringskraven togs av regeringen . uppdrag i fråga om klimatdeklarationer har fått i uppdrag att –2022 arbeta för att underlätta införandet av krav på redovisning av en klimatdeklaration vid uppförande av byggnader (Fi2020/00941/BBI). uppdrag består av följande delar: • att utveckla en öppen databas med relevanta klimatdata som ska kunna användas för beräkning av klimatpåverkan från byggnader ur ett livscykelperspektiv • att utveckla ett klimatdeklarationsregister som kan användas när kravet på klimatdeklaration för byggnader träder i kraft • att utveckla informations- och vägledningsunderlag • att ta fram en plan för den fortsatta utvecklingen av klimatdeklarationen för att inkludera hela livscykeln och omfatta gränsvärden för klimatpåverkan. Uppdraget, inklusive genomförda informations- och vägledningsinsatser, ska slutredovisas till regeringen . och uppdrag i fråga om hållbarhetskrav gav regeringen och i uppdrag att –2021 ta fram hållbarhetskrav för att främja minskad klimatpåverkan vid offentlig upphandling av bygg-, anläggnings- och fastighetsentreprenader. Uppdraget slutredovisades genom rapporten av regeringsuppdraget att främja minskad klimatpåverkan vid offentlig upphandling av bygg-, anläggnings- och fastighetsentreprenader (UHM-2020-0078). Enligt rapporten behövs en omfattande systemförändring för att åstadkomma en minskad klimatpåverkan vid upphandling av bygg-, anläggnings- och fastighetsentreprenader. Det redovisas mot den bakgrunden förslag och rekommendationer för fortsatt arbete för att upphandling ska kunna bidra till att minska klimatpåverkan och främja hållbar samhällsbyggnad. Av rapporten framgår vidare att myndigheterna har utvecklat stöd för att hjälpa målgrupperna att lösa vissa utmaningar som bedöms finnas. Rapporten bereds inom . Genomförande av ändringar i energieffektiviseringsdirektivet I lagrådsremissen Genomförande av ändringar i energieffektiviseringsdirektivet om värme, kyla och tappvarmvatten för hushållsbruk, som överlämnades till Lagrådet , har regeringen bl.a. föreslagit en ny lag om energimätning i byggnader, som i delar motsvarar den nu gällande lagen. Det föreslås att användningen av tappvarmvatten för hushållsbruk alltid ska mätas på lägenhetsnivå i nya flerbostadshus eller i bostadsdelarna av nya byggnader med både bostäder och lokaler. Vidare föreslås nya regler om tillhandahållande av faktureringsinformation och information om energianvändning. Förslagen är i huvudsak föranledda av den senaste revideringen av EED-direktivet. Enligt regeringens propositionsförteckning kommer en proposition att lämnas . I budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg. omr. 18 s. 28) anförde regeringen bl.a. följande: Regeringen vill främja ett mer hållbart byggande, med fokus på minskade klimatutsläpp och ökad resurseffektivitet. Bygg- och anläggningssektorn står för omkring en femtedel av inhemska växthusgaser. införs krav på klimatdeklarationer, som är avsett att bli ett viktigt verktyg för att mäta och följa klimatpåverkan i byggsektorn. I syfte att underlätta för byggherrar att följa de nya reglerna tilldelas ytterligare medel . Vidare tilldelas myndigheten permanenta medel för tillsyn, drift och förvaltning av det nya systemet för klimatdeklarationer för att säkerställa en långsiktig och ändamålsenlig tillämpning. påvisade den uppkomna situationen vid kalkstensbrottet i byggsektorns sårbarhet och beroende av en enskild insatsvara och verksamhetsutövare. För att främja ett mer resurseffektivt byggande med minskad miljö- och klimatpåverkan, och stärka motståndskraften mot sårbarheter i råvaruförsörjningen och tillgången till insatsvaror, genomför regeringen ett antal långsiktiga och riktade satsningar. Återvinning och återbruk inom sektorn måste öka. Regeringen föreslår därför bl.a. att resurser avsätts för att stärka arbete med att driva på den cirkulära omställningen inom byggsektorn. Myndigheten ges också i uppdrag att se över hur införandet av gränsvärden för byggnaders klimatpåverkan kan accelereras och hur tillämpningen av klimatdeklaration kan utökas. Regeringen föreslår även en riktad forsknings- och innovationssatsning med fokus på ökad återanvändning och återbruk av byggmaterial samt utveckling av nya byggmaterial. Åtgärder vidtas för att främja ett ökat träbyggande. Genom ökad träbyggnation finns potential att öka kolinlagringen. Dessutom vidtas åtgärder för att statliga bolag och myndigheter bör gå före i utvecklingen mot ett mer hållbart och cirkulärt byggande. och behandlade och avstyrkte utskottet bl.a. motionsförslag om energiåtgång i uppförda byggnader, energikrav på det befintliga beståndet och vilka ekonomiska styrmedel som skulle kunna leda till en högre återanvändning av byggmaterial. Utskottet hänvisade bl.a. till det arbete som pågick i frågorna (bet. 2018/19:CU12 och bet. 2020/21:CU13). Utskottet delar motionärernas uppfattning att det är viktigt att gällande regelverk främjar ett hållbart byggande. Som regeringen har redogjort för i budgetpropositionen bedrivs därför ett aktivt arbete på detta område. Så sent som trädde den nya lagen om klimatdeklaration för byggnader i kraft, och har i uppdrag att underlätta införandet. Vidare har och haft i uppdrag att ta fram hållbarhetskrav för att främja minskad klimatpåverkan vid offentlig upphandling. Uppdraget slutredovisades , och rapporten bereds inom . Beredning pågår också av de förslag som byggregler lämnat om bl.a. byggstandardisering och återanvändning av byggmaterial. Mot den redovisade bakgrunden anser inte utskottet att det finns skäl att föreslå någon åtgärd från sida med anledning av de olika motionsförslagen om åtgärder för att åstadkomma ett hållbart och innovativt byggande. Samtliga motionsyrkanden bör därför avslås. Barns intressen vid den fysiska planeringen Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om utformning och planering av gårdar vid skolar och förskolor samt om barns intressen vid den fysiska planeringen. Utskottet hänvisar till pågående arbete. I motion 2021/22:4067 av (MP) begärs tillkännagivanden om skärpta riktlinjer och förbättrad uppföljning för utformning av gårdar vid förskolor och skolor (yrkande 1), tillgång, kvalitet och tillgänglighet vad gäller lokaler för barns aktiviteter (yrkande 2) samt om att utgå från barnperspektivet i den fysiska planeringen och att utöka barns inflytande över den fysiska miljön (yrkande 3). I motion 2021/22:3349 av (M) begärs ett tillkännagivande om att det vid planeringen av förskolor ska tas med i beräkningen att undervisningen i vissa fall ska kunna ske även utomhus. Enligt motionären har det under pandemin tydligt visat sig vilka brister som finns i planeringen när det gäller att kunna bedriva undervisning utomhus vid behov. Det behöver därför planeras för bättre, större och mer ändamålsenliga områden runt förskolorna så att undervisningen vid behov kan ske utomhus. Allmänt om regleringen i PBL Vid prövningen av frågor enligt PBL ska hänsyn tas till både allmänna och enskilda intressen (2 kap. 1 § PBL). Bestämmelsen innebär att det ska göras en avvägning mellan de intressen som är aktuella både vid planläggning och vid prövning av t.ex. bygglovsfrågor. Om det finns flera motstående intressen ska hänsyn tas till det intresse som, efter en proportionalitetsbedömning, väger tyngst. Vid planläggning gäller bl.a. att kommunen, med hänsyn till natur- och kulturvärden, miljö- och klimataspekter samt mellankommunala och regionala förhållanden, ska främja en från social synpunkt god livsmiljö som är tillgänglig och användbar för alla samhällsgrupper (2 kap. 3 § PBL). Vid planläggning, i ärenden om bygglov och vid åtgärder som rör byggnader som inte kräver lov ska bebyggelse och byggnadsverk också utformas och placeras på den avsedda marken på ett sätt som är lämpligt med hänsyn till bl.a. möjligheter för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga att använda området (2 kap. 6 § PBL). Kommunen ska vid planläggningen dessutom ta hänsyn till behovet av att det inom eller i nära anslutning till områden med sammanhållen bebyggelse finns bl.a. parker och grönområden samt lämpliga platser för lek, motion och annan utevistelse (2 kap. 7 § PBL). På tomter som ska bebyggas med bostäder eller lokaler för fritidshem, förskola, skola eller annan liknande verksamhet ska det på tomten eller i närheten av den finnas tillräckligt stor friyta som är lämplig för lek och utevistelse (8 kap. 9 andra stycket PBL). Om tomten redan är bebyggd ska kraven på friyta tillgodoses i skälig utsträckning (8 kap. 10 § PBL). Om en byggnad ändras och ändringen kräver lov eller anmälan, ska kraven på friyta tillämpas i den utsträckning som är skälig med hänsyn till kostnaderna för arbetet och tomtens särskilda egenskaper (8 kap. 11 § PBL). Begreppet friyta för lek och utevistelse avser den yta som barnen kan använda på egen hand vid sin utevistelse. Vad som ska anses som en tillräckligt stor och lämplig friyta för lek och utevistelse avgörs av . En sådan bedömning ska alltid göras i samband med prövning av bygglov. För friytor vid förskola, skola, fritidshem eller liknande verksamhet har tagit fram allmänna råd som förtydligar innebörden i bestämmelserna (allmänna råd [2015:1] om friyta för lek och utevistelse vid fritidshem, förskolor, skolor eller liknande verksamhet). De allmänna råden är inte bindande utan utgör en rekommendation om hur de bindande bestämmelserna i lagstiftningen som råden är kopplade till kan uppfyllas. Enligt rekommendationer om tillämpningen av 8 kap. 9–11 §§ PBL bör vid placering och anordnande av friytor för lek och utevistelse vid fritidshem, förskolor, skolor eller liknande verksamhet särskilt beaktas friytans storlek, utformning, tillgänglighet och säkerhet samt förutsättningarna att bedriva ändamålsenlig verksamhet. Med ändamålsenlig verksamhet avses i de allmänna råden att friytan kan användas till lek, rekreation samt fysisk och pedagogisk aktivitet för den verksamhet som friytan är avsedd för. Friytan bör vara så rymlig att det utan svårighet eller risk för omfattande slitage går att ordna varierande terräng- och vegetationsförhållanden. Vidare bör friytan kännetecknas av goda sol- och skuggförhållanden, god luftkvalitet samt god ljudkvalitet. Friytan bör placeras i direkt anslutning till byggnadsverk som innehåller lokaler för förskola, förskoleklass, skola årskurs 1 till 6, fritidshem eller liknande verksamhet och barnen och eleverna bör självständigt kunna ta sig mellan byggnadsverket och friytan. När det gäller byggnadsverk som innehåller lokaler för skola årskurs 7 till 9 bör friytan placeras i direkt eller i nära anslutning och eleverna bör självständigt kunna ta sig mellan byggnadsverket och friytan. För gymnasieskolor bör friyta placeras och ordnas på det sätt som är skäligt med hänsyn till elevernas och verksamhetens behov. Friytan bör inte senare kunna tas i anspråk för annat ändamål utan att ersättas med friyta med likvärdiga möjligheter till varierande lek och utevistelse. Vid placering och anordnande av friyta på en redan bebyggd tomt bör de allmänna råden som redogjorts för ovan tillämpas i skälig utsträckning. allmänna råd innehåller inget minimikrav i fråga om friytans storlek. I samband med att de allmänna råden infördes hade vissa remissinstanser uttryckt önskemål om att friytans storlek skulle regleras genom ett ytmått eller ett minimikrav i de allmänna råden, i form av ett visst antal kvadratmeter per barn eller en lämplig total yta för hela friytan. beslutade emellertid att inte rekommendera något ytkrav. Det motiverades med att de allmänna råden ska ange en möjlig väg för att uppfylla lagens krav och att ett specifikt ytkrav inte ger utrymme för alternativa tillvägagångssätt. Vidare bedömde att ett ytkrav i de allmänna råden minskade möjligheterna för kommunerna att använda sig av flexibla lösningar anpassade efter lokala förutsättningar. vägledning för skolors och förskolors utemiljöer , parallellt med att de allmänna råden om friyta togs fram av , tog (tillsammans med tankesmedjan vid ) även fram en vägledning för planering, utformning och förvaltning av barns och ungas utemiljö med särskilt fokus på skolgårdar och förskolegårdar. [2] Målet med vägledningen är att förtydliga friytans betydelse för barns och ungas lek, lärande och hälsa, men också att ge vägledning om hur goda utemiljöer vid skolor och förskolor kan åstadkommas och utvecklas genom fysisk planering, utformning och förvaltning. Syftet är att förbättra förutsättningarna för att alla barn och unga ska ha tillgång till en god, välfungerande utemiljö och möjlighet att leka och utvecklas utomhus i hälsosamma och inspirerande sammanhang. Vägledningen riktar sig till beslutsfattare, beställare eller yrkesverksamma med ansvar för planering, utformning, förvaltning eller skötsel av den fysiska utemiljön vid förskolor och grundskolor och omfattar bl.a. ett kapitel om hur goda utemiljöer för barn kan hanteras i planerings- och bygglovsprocessen. I vägledningen tas också betydelsen av barns och ungas delaktighet och inflytande upp. Nationellt mål för arkitektur-, form- och designpolitiken infördes ett nytt nationellt mål för arkitektur-, form- och designpolitiken (prop. 2017/18:110, bet. 2017/18:CKrU1, rskr. 2017/18:316). I samband med detta fick ett samlat ansvar för samordning, kompetensstöd och främjande insatser till offentliga aktörer på nationell, regional och lokal nivå i frågor om arkitektur och gestaltad livsmiljö. Uppdraget till omfattade tre delområden, varav ett var att ge vägledning för god gestaltning av vårdens respektive skolors och förskolors fysiska miljö. I rapporten och gestaltad livsmiljö (2020:23) redovisade genomfört arbete inom ramen för regeringsuppdraget –2020. Av rapporten framgår att fokuserat på områden som regeringen pekat ut, däribland skolors och vårdens miljöer. Vidare framgår att som en del av vägledningsarbetet för skolor och förskolor har tagit fram ett antal lärande exempel med syftet att sprida kunskap om planering, utformning och förvaltning av goda lärmiljöer. har också, i dialog med kommuner, civilsamhälle, näringsliv och myndigheter, tagit fram en vägledning om kvalitativ, tillgänglig och hållbar gestaltning av förskolors och skolors fysiska miljö. trädde lagen (2018:1197) om konvention om barnets rättigheter i kraft. Genom att gavs ställning som lag tydliggjordes att domstolar och andra rättstillämpare på statlig, regional och nivå ska beakta de rättigheter som följer av konventionen vid avvägningar och bedömningar som görs i beslutsprocesser i mål och ärenden som rör barn. , i samband med att regeringen beslutade om propositionen med förslag om att göra till lag i , gavs en särskild utredare i uppdrag att genomföra en kartläggning för att belysa hur svensk lagstiftning och praxis överensstämmer med . Utredningen, som antog namnet , överlämnade sitt betänkande och svensk rätt (SOU 2020:63). PBL behandlas i betänkandet, bl.a. utifrån trafiksäkerhet och barns fritid, lek och rekreation. Utredningens bedömning var i denna del att svensk lagstiftning och praxis till största delen stämmer överens med . fick i uppdrag av regeringen att kartlägga och analysera myndighetens verksamhet och kommunernas och länsstyrelsernas arbete med planering enligt PBL och stadsutveckling i förhållande till . Uppdraget, som genomfördes i samråd med bl.a. och , slutredovisades genom rapporten i fysisk planering och stadsutveckling – Kartläggning och analys (2020:24). Enligt rapporten slår förtätningen av offentliga platser och miljöer extra hårt mot barn och unga eftersom det leder till mindre ytor och sämre förutsättningar för fysisk aktivitet och minskad rörelseglädje. Det anges att kommuner och länsstyrelser har uttryckt osäkerhet i fråga om hur barnrätten ska omsättas och bevakas i PBL, något som enligt rapporten delvis kan förklaras utifrån att PBL är en avvägningslag. En risk med osäkerheten bland tillämparna är enligt rapporten att barnrätten inte får ett tydligt avtryck i samhällsplaneringen och att PBL kan behöva förtydligas genom antingen lagändringar, praxis från domstolar eller vägledning. Det föreslogs mot den bakgrunden bl.a. att skulle få i uppdrag att, tillsammans med andra myndigheter, ta fram en vägledning med lärande exempel. gav regeringen i uppdrag åt att sammanställa en vägledning om hur kan tillämpas vid fysisk planering enligt PBL och stadsutveckling (Fi2021/01565). Vägledningen ska innehålla exempel på hur barnrättsperspektivet kan tillföras och tillgodoses genom hela planeringskedjan och lärande exempel bör samlas in och sammanställas både från och andra länder. Vägledningen ska rikta sig till kommuner, regioner och länsstyrelser, och ska sprida information om vägledningen till målgrupperna på lämpligt sätt. Uppdraget ska genomföras av i samverkan med och redovisas till . Utskottet delar motionärernas uppfattning att det är viktigt att beakta barnperspektivet vid den fysiska planeringen. PBL innehåller därför bindande bestämmelser om friyta. Enligt allmänna råd om friyta för lek och utevistelse vid fritidshem, förskolor, skolor eller liknande verksamhet ska det, vid placering och anordnande av en friyta, särskilt beaktas att friytan kan användas till lek, rekreation samt fysisk och pedagogisk aktivitet. Utskottet konstaterar vidare att har tagit fram vägledningar för gestaltningen av förskolors och skolors fysiska miljö. Regeringen har dessutom gett i uppdrag att sammanställa en vägledning för hur kan tillämpas vid fysisk planering. Mot denna bakgrund anser inte utskottet att det finns skäl att föreslå någon åtgärd från sida med anledning av motionsförslagen. Motionsyrkandena bör avslås. Regler om energihushållning och inomhusklimat m.m. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör låta utvärdera hur skärpta kravnivåer för energihushållning och värmeisolering påverkar möjligheten att uppföra timmerhus och andra skyddsvärda byggnadstyper som nyproduktion samt, beroende på utfallet av utvärderingen, överväga om undantag bör införas för aktuella byggnadstyper, och detta tillkännager för regeringen. Vidare avslår motionsyrkanden om inomhusklimat och OVK. Jämför reservation 4 (S, V, MP) och 5 (C) samt särskilt yttrande 1 (S, V) och 2 (MP). I kommittémotion 2021/22:3221 av m.fl. (C) yrkande 21 begärs ett tillkännagivande om en översyn av regelverken för inomhusklimat med anledning av klimatförändringarna. Motionärerna framhåller att byggregler inte föreskriver någon lägsta inomhustemperatur, däremot en högsta, och att det finns skäl att överväga moderniseringar av regelverket som tar höjd för klimatförändringarnas effekter. m.fl. (M) begär i kommittémotion 2021/22:3708 yrkande 65 ett tillkännagivande om att fulltimmerhus och andra byggnader av stort kulturhistoriskt värde ska undantas från nuvarande regler för energiprestanda. Motionärerna anför att fulltimmerhus, dvs. en konstruktion enbart i trä utan tilläggsisolering, utgör en del av vårt svenska kulturarv men med skärpta energiprestandakrav blir omöjliga att uppföra vid nyproduktion. I motion 2021/22:2110 av (KD) begärs ett tillkännagivande om en realistisk modell för hur systematiska ventilationskontroller ska genomföras och följas upp på ett standardiserat sätt, med fokus på förebyggande hälsoaspekter hos dem som ska vistas i de avsedda lokalerna. Motionären anför bl.a. att de skärpta kraven på energieffektivitet vid nybyggnad ökar risken att ventilationen inte håller måttet. Motionären anför att många kommuner inte prioriterar tillsynsarbetet samt att det från kommuner har framförts önskemål om möjlighet att ta ut en tillsynsavgift. Miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö Inom det av fastställda miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö (se ovan under Regler och krav för ett hållbart och innovativt byggande) används som tidigare nämnts flera preciseringar för att förtydliga målet och tydliggöra uppföljningsarbetet. En av dessa är Hälsa och säkerhet, som omfattar bl.a. radon, buller och andra oacceptabla hälso- eller säkerhetsrisker. Regler om energihushållning och värmeisolering Regler om byggnadsverks utformning och tekniska egenskaper finns i 8 kap. PBL. Som redogjorts för ovan (se Regler och krav för ett hållbart och innovativt byggande) gäller enligt 8 kap. 4 § PBL att byggnader ska ha tekniska egenskaper som är väsentliga i fråga om bl.a. energihushållning och värmeisolering. Egenskapskraven preciseras närmare i PBF.