bet · H901TU19 · 2022-06-14 00:00:00 — Enligt pågår en långtidsuppföljning av försöket. Av interna styrdokument strategi för trafik som metod framgår att nykterhet, tillsammans med hastighet, är de mest prioriterade områdena för polisens arbete inom vägtrafikområdet. Polisen ökade antalet genomförda alkoholutandningsprov något för att därefter minska antalet dramatiskt på grund av pandemin. beslutade att inte genomföra rutinmässiga alkoholutandningsprov för att inte riskera att bidra till smittspridningen av covid-19. Beslutet gällde även under stora delar av 2021. Alkoholutandningsprov vid misstänkt brott har dock genomförts precis som . Resultaten från trafiksäkerhetsenkät visar att andelen bilförare som stoppats i nykterhetskontroll av polisen har sjunkit markant , från nivåer på närmare varannan bilförare 2010 till en femtedel i undersökningen 2020. Vidare uppger av bilförarna att de har kört bil i samband med att ha druckit alkohol och har angett att de har åkt med en förare som de misstänkt varit alkoholpåverkad. menar att det på lång sikt finns en stor potential i tekniska lösningar när det gäller att minska rattfylleriet, och det är troligt att det kommer att utvecklas system i fordonen som kan upptäcka nedsatt körförmåga. Enligt verket är det dock inget som kommer att få genomslag . Den dåvarande inrikesministern betonade i sitt svar på fråga 2019/20:2109 att regeringen har varit tydlig gentemot om att trafiksäkerhetsarbetet är en självklar och viktig del av verksamhet. har ett pågående uppdrag som innebär att polisens trafiksäkerhetsarbete ska bidra till att minska antalet döda och allvarligt skadade i vägtrafikmiljön i enlighet med nollvisionen. Inrikesministern pekade i sitt svar bl.a. på att förslag om en höjning av maximistraffet för bl.a. rattfylleri och grovt rattfylleri bereds. Dessutom har regeringen gett en utredare i uppdrag att analysera förutsättningarna för att införa sållningsprov för att hitta personer som kör narkotikapåverkade samt ta ställning till om det bör införas ett system med trafiksäkerhetskontrollanter (se nedan). Ministern betonade att arbetar aktivt längs vägnätet för att förebygga, förhindra och uppdaga brott som det synliggör polisen i vägtrafikmiljön. strategiska huvudinriktning är att bidra till en sänkt medelhastighet och en ökad andel nyktra förare i trafikmiljön. En bärande tanke är att all personal i yttre tjänst har ansvar för det allmänna trafiksäkerhetsarbetet, ett arbete som till stor del bedrivs inom ramen för den yttre verksamheten i lokalpolisområdena och med regionala operativa resurser. Ministern förutsatte i sitt svar att arbetet för en säker trafikmiljö inte påverkas mer än absolut nödvändigt av pandemin. Av årsredovisning framgår att det pågående projektet med sållningsprov för narkotika fick pausas på grund av pandemin och återupptogs . lämnade Utredningen om effektivare kontroller av yrkestrafik på väg sitt betänkande Kontroller på väg (SOU 2021:31). I betänkandet konstateras att till skillnad från vad som gäller för alkohol saknas möjligheter att genomföra sållningsprov för narkotika i trafiken. Mot bakgrund av ökningen av narkotika i trafiken och narkotikarelaterade trafikolyckor menar utredningen att det är angeläget att skapa förutsättningar för att stävja drograttfylleriet. Vid en avvägning mellan å ena sidan de positiva effekterna av en reglering av sållning i fråga om narkotika i trafiken och å andra sidan det integritetsintrång och de besvär en sådan lagstiftning skulle innebära för den enskilde menar utredningen att de positiva effekterna väger tyngre. Utredningen föreslår därför att salivprov samt analys av ögon och ögonrörelser ska kunna användas för sållning i fråga om narkotika i trafiken, utan att det finns en misstanke om brott. Åtgärderna när det gäller sållning ska enligt utredningsförslaget kunna utföras av polismän samt av tjänstemän vid och . och lämnade 2020 en hemställan till regeringen om införande av trafiksäkerhetskontrollanter med befogenhet att utföra alkoholutandningsprov i trafik. Frågan har utretts som ett deluppdrag inom ramen för Utredningen om effektivare kontroller av yrkestrafik på väg. Utredningen bedömer att ett sådant system inte bör införas. Med hänsyn till rättssäkerheten bör enligt utredningen kontrollanterna inte ges befogenheter att bruka våld, genomföra kroppsbesiktning eller vidta andra utredningsåtgärder. Avsaknaden av polisiära befogenheter skulle medföra att kontrollanterna i stor utsträckning skulle vara beroende av polisiär assistans, vilket skulle minska effektiviteten i verksamheten och riskera att påverka den samlade polisiära verksamheten negativt. Utredningen förordar i stället att kontrollerna genomförs inom och med polisiär närvaro. Ett sätt att öka antalet nykterhetskontroller skulle kunna vara att utöka möjligheten för andra än poliser att genomföra sållningsprov. Utredningsbetänkandet var på remiss . Enligt uppgift från pågår beredningen av ärendet. Alkobommar är anläggningar för nykterhetskontroll. Försöksverksamhet med automatiska alkobommar har pågått , och den utvärdering som MHF gjorde visade att alkobommarna fungerade både snabbt och effektivt och att trafikflödet i hamnen inte påverkades negativt. Utvärderingen visade att tydlig information om att det finns en automatisk nykterhetskontroll i hamnen ger en betydande minskning av andelen onyktra förare. Försöksverksamhet pågick också och genom första halvan av 2015 i där systemet prövades med högre trafikvolymer och fler kontrollstationer. Den utvärdering som MHF gjorde av verksamheten 2014/15 indikerar bl.a. att de automatiska nykterhetskontrollerna också fungerar förebyggande och gör att fordonsförare i högre utsträckning avstår från att dricka alkohol på färjan. beslutade om ett tillkännagivande till regeringen om att skyndsamt se över frågan om hur alkobommar ska kunna införas i gränshamnarna (bet. 2014/15:TU8, rskr. 2014/15:145). Arbetet med att införa alkobommar Efter tillkännagivande fick i uppdrag att utreda frågan om hur anläggningar för nykterhetskontroller, alkobommar, lämpligast ska kunna införas i tre till fem hamnar i . kom i sin rapport fram till att alkobommar inte rekommenderas, eftersom det skulle riskera att påverka aktuella myndigheters samlade verksamheter menligt genom att resurserna endast skulle riktas mot en brottskategori, vilket går emot hur arbetssätten i övrigt utvecklas. uttalade att om regeringen skulle välja att gå vidare med automatiska nykterhetskontroller borde ytterligare kunskaper utvecklas genom att en pilotverksamhet genomförs och utvärderas när det gäller kostnader, nytta och effekter. En sådan utvärdering skulle därefter kunna användas som underlag inför beslut om ett eventuellt vidare genomförande. För att en eventuell snedvridning av hamnarnas och rederiernas konkurrensvillkor skulle bli så liten som möjligt föreslog att nykterhetsstödjande kontroller skulle införas i samtliga hamnar med förarbunden färjetrafik samt vid , dvs. 23 hamnar plus . bedömde att ett rätt utformat verktyg och en väl övervägd verksamhet med framgång även skulle kunna användas vid andra trafikintensiva platser. föreslog att man skulle utveckla ett innovativt koncept och att det skulle införas stegvis. presenterade regeringen en satsning på alkobommar. Automatiserade nykterhetskontroller i hamnar var en del i regeringens nysatsning på trafiksäkerhet och arbetet för ökad säkerhet och trygghet på vägarna. Regeringen gjorde i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 22) bedömningen att automatiserade anläggningar för nykterhetskontroller i hamnar och på andra strategiska platser utökar polisens möjligheter till kontroller med alkoholutandningsprov och bidrar till att reducera antalet omkomna och skadade i alkoholrelaterade trafikolyckor. Som ett första steg i en satsning skulle relevanta hamnar förses med automatiserade nykterhetskontroller. Regeringen framförde att synliga anläggningar för automatisk hastighetsövervakning vid utvärdering har visat sig ha en hög allmän- och individpreventiv effekt trots en relativt låg grad av aktivering. Regeringens bedömning var att en ungefär lika hög preventiv effekt går att uppnå när automatiska nykterhetskontroller införs, vilket främjar en ökad trafiknykterhet. lämnade regeringen ett uppdrag till att införa anläggningar för nykterhetskontroll i vissa hamnar. skulle enligt uppdraget även föreslå hur mobila lösningar för automatisk nykterhetskontroll kan användas vid övriga hamnar och andra lämpliga platser i trafikmiljön. Vidare skulle anläggningarna införas stegvis, och målet var att minst en anläggning skulle vara i drift . slutredovisning av uppdraget presenterades . rapporterar att man har utvecklat tekniklösningar och arbetsmetoder för nykterhetskontroller i hamnar, både för anläggningar för egenkontroll av tillståndsgiven trafik (nedan benämnda typ 1) och för myndighetskontroller av färjetrafik (nedan benämnda typ 2). För att verifiera utvecklade lösningar och metoder har enligt två anläggningar etablerats och tagits i drift: – Kontrollanläggningar av typ 1 kan drivas av respektive hamn som en ”egenkontroll” av fordonsförares nykterhet där polis endast tillkallas när anläggningen indikerat att någon är misstänkt för rattfylla. Detta är enligt möjligt eftersom de förare som trafikerar hamnområdet behöver ha hamnens tillstånd och i detta tillstånd kan underkastelse av nykterhetskontroller ingå. En anläggning av denna typ var i drift i energihamn då den togs ur drift på grund av situationen med coronapandemin. – Kontrollanläggningar av typ 2 möter fordonsförare som inte har underkastat sig något avtal om nykterhetskontroller, t.ex. färjetrafik, varför nykterhetskontroller vid dessa anläggningar enligt måste utföras av en kontrollmyndighet. En anläggning av den här typen var i drift i hamn 2020 då även den togs ur drift på grund av rådande situation med risk för spridning av coronaviruset. I flera hamnar, bl.a. hamn, hamn, hamn, och hamn, är planering, projektering och etablering av kontrollanläggningar påbörjat. På grund av spridningen av coronaviruset har de anläggningar som tagits i drift varit avstängda, och de hamnar som har anläggningar klara att ta i drift eller som håller på att planeras avvaktar agerande i frågan. redovisar att resultaten av genomförda kontroller i energihamn och hamn indikerar att förekomsten av rattfulla förare är på samma nivå i dessa hamnar som för det övriga vägnätet i . drar slutsatsen att nykterhetskontroller i hamnar är viktiga och prioriterade på samma sätt som i det övriga vägnätet. konstaterar att användningen av automatiserade kontrollanläggningar, som t.ex. alkobommar, är att betrakta som våldsanvändning och kräver närvaro av personal från någon kontrollmyndighet. Ett införande av trafiksäkerhetskontrollanter skulle enligt ge möjligheter till en ny resurs att använda vid kontroller av färjetrafiken i hamnar och avlasta kontrollmyndigheterna. Ett införande skulle göra att etableringen av kontrollplatser i hamnar och andra lämpliga trafikmiljöer skulle kunna intensifieras med stora trafiksäkerhetsvinster som följd. Om kontrollerna genomförs som egenkontroll vid infarten till hamnen och med hamnen som huvudman kan automatiserad kontroll med exempelvis alkobommar enligt med fördel användas. Detta skulle bidra till en ökad trafiksäkerhet i vägnätet som det kan skapa en förbättrad arbetsmiljö i hamnområdet. Erfarenheterna från energihamn är enligt mycket goda. Hamnbolagen har ingen juridisk skyldighet att upplåta mark eller att medverka till etableringen av nykterhetskontroller, varför all etablering av kontrollanläggningar enligt måste ske på basis av frivillighet hos hamnarna. Metoder och teknik för nykterhetskontroller har utvecklats, testats och verifierats och de aktörer som har deltagit i arbetet – branschorganisationer, berörda hamnar, rederier och myndigheter – har ställt sig positiva till framtagna koncept. uppger dock att coronapandemin har försvårat arbetet med uppdraget på flera sätt. I stort sett alla diskussioner med hamnarna om utveckling och planering av anläggningar för nykterhetskontroller har pausats. Ett fåtal anläggningar har varit i drift. Baserat på ovanstående slutsatser rekommenderar ett fortsatt arbete som innebär – att införande av trafiksäkerhetskontrollanter möjliggörs – att ges i uppdrag att fortsätta införandet av funktionella kontrollplatser (typ 2) i hamnar med färjetrafik för nyttjande av kontrollmyndigheterna och trafiksäkerhetskontrollanter – att ges i uppdrag att fortsätta etablerandet av kontrollanläggningar (typ 1) i hamnar med tillståndsgiven trafik – att ges möjlighet att finansiera fortsatt utveckling i form av anskaffning, etablering och underhåll av anläggningar för nykterhetskontroller i hamnar – att ges i uppdrag att införa ett användarråd i syfte att följa upp och utvärdera verksamheten. uppgav infrastrukturministern i sitt svar på fråga 2020/21:2094 att anläggningen i energihamn är ett exempel på en anläggning för egenkontroll av tillståndsgiven trafik. Statsrådet menade att upplägget är fördelaktigt eftersom det möjliggör kontroller utan att polisen måste vara på plats och kan tjäna som en förebild för andra hamnar. Parallellt med detta har utveckling pågått för att etablera anläggningar för myndighetskontroll vid färjetrafik. togs en sådan anläggning i drift i hamn. betonade infrastrukturminister i sina svar på frågorna 2021/22:521 och 2021/22:638 vikten av att förhindra onyktra förare. Statsrådet konstaterade att coronapandemin på flera sätt kraftigt har försvårat arbetet med att etablera anläggningar och att använda dessa. En stor del av och hamnarnas diskussioner om utveckling och planering av anläggningar för nykterhetskontroller har därför pausats. Statsrådet anförde att så snart smittläget tillåter förväntar han sig att de anläggningar för nykterhetskontroll vid svenska hamnar som är etablerade börjar användas ordentligt. Det är viktigt att arbetet för ökad trafiksäkerhet fortsätter och utvecklas, inte minst när det gäller nykterhetskontroller i trafiken. betonade infrastrukturministern i interpellationsdebatt 2021/22:118 att regeringen systematiskt arbetar med bl.a. alkobommar, fler kontroller och skärpt lagstiftning. Statsrådet pekade på att polisen och andra myndigheter gör viktiga insatser och att det är bekymmersamt att en del av arbetet har avstannat under pandemin, men han betonade att man förstår det från arbetsmiljösynpunkt. Ett alkolås är en teknisk anordning som är kopplad till bilens tändningssystem. För att starta fordonet måste föraren blåsa i ett munstycke och utandningsluften kontrolleras. Om det finns alkohol i utandningsluften som motsvarar eller överstiger den lagliga gränsen går motorn inte att starta. Alkolås kan användas dels i ett körkortsprogram efter rattfylleri, dels i förebyggande syfte som ett kvalitetssäkringsverktyg. fattade beslut om att införa ett permanent system där körkortsinnehav med alkolås kan medges som ett alternativ till körkortsåterkallelse vid rattfylleri (prop. 2010/11:26, bet. 2010/11:TU7, rskr. 2010/11:83). Syftet med systemet är att minska risken för återfall i rattfylleri på grund av alkoholintag och därigenom minska antalet dödade och allvarligt skadade i trafiken. Systemet innebär att det i princip blir obligatoriskt för den som har dömts för rattfylleri att använda alkolås för att under det eller ha rätt att köra motorfordon. I Transportstyrelsens uppgifter ingår att fortlöpande följa upp de närmare effekterna av ändringen. Reglerna om möjligheten att i stället för återkallelse få körkort med villkor om alkolås kan tillämpas för förare vars körkort annars kan återkallas på grund av rattfylleri eller grovt rattfylleri till följd av alkoholförtäring, dvs. vid brott mot 4 § respektive 4 a § trafikbrottslagen (1951:649). Vidare gäller att personen i fråga ska vara permanent bosatt i och ha ett körkort utfärdat i en stat inom EES. ställde sig bakom regeringens förslag till ändringar i körkortslagen (prop. 2016/17:83, bet. 2016/17:TU11, rskr. 2016/17:205). Lagändringarna innebär bl.a. att det har blivit möjligt att bevilja innehav av körkort med villkor om alkolås trots bruk av narkotiska preparat när behandling har ordinerats av läkare eller annan behörig receptutfärdare. Lagändringen trädde i kraft . VTI:s utvärderingar tyder på att systemet som innebär att körkortsinnehav med alkolås kan medges som ett alternativ till körkortsåterkallelse vid rattfylleri har önskvärd effekt. En enkätstudie visar att de tillfrågade uppger att de mer sällan eller aldrig dricker alkohol, och när de dricker är det en mindre mängd . Bland dem som har alkolås och arbetar är behovet av att kunna köra i arbetet och ta sig till arbetet de viktigaste skälen till att välja alkolås. Bland dem som inte arbetar är de viktigaste skälen att körkortet behövs för att kunna ha ett socialt liv och en meningsfull fritid samt för inköp. För dem utan alkolås är de viktigaste skälen till att inte ansöka att det kostar för mycket att ha alkolås, att de inte har något alkoholberoende eller alkoholmissbruk och inte vill bli ”stämplade” med ett alkolås eller att de klarar sig bra utan körkort. Innovation och digitalisering går snabbt inom fordonsutvecklingen. framför att man successivt kommer att möta nya tekniker och andra former av lösningar för att öka andelen nykter trafik i transportsystemet. tog 2010 tillsammans med MHF och alkolåsleverantörerna fram en lista över tekniska specifikationer och tips på vad man behöver tänka på när man ska köpa alkolås. Enligt kan checklistan ses som en rekommendation som kan underlätta när man ska ställa krav vid en upphandling. ingår tillsammans med Transportstyrelsen i ett europeiskt nätverk som tar upp erfarenheter från bl.a. användning av alkolås i förebyggande syfte. Nätverket uppmärksammar dessutom forskning och utveckling, framsteg i projekt med ny nykterhetsstödjande teknik, standarder, föreskrifter m.m. deltar vidare genom i det europeiska samarbetet med standardisering av alkolås. samverkar även om att ta fram kunskapsunderlag och strategier inom området nykter trafik samt för innovativa steg mot smart teknik och metodik som förhindrar rattfylleri. Verket stöder teknikutveckling av nykterhetsstödjande system som kan installeras i fordon . Allt fler aktörer kräver enligt alkolås vid entreprenad-, fordons-, persontrafik- eller transportupphandlingar. Dessutom är en av flera initiativtagare till projektet i . Inom projektet utrustas ett antal fordon med alkoholsensorteknik som möjliggör datainsamling som grund för fortsatt forskningsarbete. Av syn på trafiksäkerhet – Resultat från (rapport 2020:228) framgår att sju av tio anser att alla bilar borde utrustas med alkolås. Andelen är högre bland kvinnor, , jämfört av männen. De som inte har körkort och de som kör mer sällan ställer sig enligt rapporten mer positiva till alkolås i alla bilar än personer med körkort och de som kör bil ofta. Andelen som instämde 2020 var den högsta under de år som frågan har ställts. I analys av trafiksäkerhetsutvecklingen (rapport 2021:099) konstateras att det finns en stor potential i tekniska lösningar som alkolås och system i fordonen som kan upptäcka nedsatt körförmåga. Motionsyrkanden om hur olika insatser mot alkohol och droger i trafiken ska vidtas behandlades senast i utskottets betänkande 2020/21:TU6 Trafiksäkerhet. Utskottet såg med stor oro på förekomsten av alkohol och droger i trafiken och välkomnade att det förebyggande arbetet har intensifierats. Utskottet lyfte också fram teknikutvecklingen, inte minst det fortsatta arbetet med fordonsutveckling, alkolås och införandet av alkobommar för att kontrollera och stoppa rattfylleri. Utskottet föreslog att skulle avslå yrkandena, och biföll utskottets förslag. Alkolås och annat arbete mot alkohol och droger Utskottet konstaterar inledningsvis att i genomsnitt var femhundrade bilist är rattfull. Utskottet menar att detta är bekymmersamt. Utskottet vill starkt understryka att den som har alkohol eller andra droger i kroppen är en livsfarlig bilförare. Reaktionstiden blir längre redan vid låga promillenivåer. Alkoholen bedövar det centrala nervsystemet, och därför blir samspelet mellan muskler och nerver sämre. Vidare har alkoholen en dämpande effekt på kroppen, och man märker inte att tröttheten smyger sig på. Utskottet ser med stor oro på förekomsten av alkohol och narkotika i trafiken. Utskottet välkomnar därför att det förebyggande arbetet mot alkohol och narkotika i trafiken har intensifierats. Utskottet konstaterar att de ansvariga myndigheterna bedriver ett aktivt arbete för att på olika sätt förebygga och motarbeta rattfylleri. Det görs olika insatser mot alkohol och droger i trafiken, men åtgärderna mot rattfylleri behöver bli effektivare för att minska antalet dödade och allvarligt skadade i trafiken och för att därmed uppnå trafiksäkerhetsmålen och nollvisionen. Utskottet vill särskilt lyfta fram att regeringen lämnade en skrivelse till om den nya ANDTS-strategin. I strategin behandlas bl.a. frågan om sållningsprov. Utskottet ser vidare positivt på att både förebyggande informationssatsningar och kontrollåtgärder har intensifierats och att frågan om bl.a. hårdare straffsanktionering bereds. Dessutom vill utskottet lyfta fram att det pågår en lovande teknikutveckling för att förbättra nykterhetsstödjande system. Utskottet förutsätter att regeringen fortsätter att stödja denna utveckling där den anser att det finns skäl. Utskottet har redan tidigare understrukit att innovation och digitalisering går snabbt inom fordonsutvecklingen och att vi successivt kommer att möta andra former av lösningar för att öka andelen nyktra förare i vårt transportsystem. Utskottet välkomnar denna utveckling. När det gäller motionerna om alkolås i fordon vill utskottet peka på att det pågår en snabb teknikutveckling som gör att fordonen blir både säkrare och smartare. För att nå nollvisionen är det viktigt att ta vara på de möjligheter som teknikutvecklingen ger, och en sådan möjlighet är att verka för att införa alkolås som standard i nya bilar. Detta är en möjlig åtgärd som skulle förhindra rattfylleri och troligen rädda flera liv. Utskottet anser att en ökad användning av alkolås är mycket positiv men påminner om att andra system än tvingande lagregleringar kan vara bättre alternativ för att ytterligare öka användningen av alkolås. Utskottet ställer sig liksom tidigare positivt till att en långsiktig ambition bör vara att alkolås, eller annan teknik som förhindrar påverkade förare att köra, ska bli standard i alla nya fordon. För att uppnå en bred användning är det angeläget att användarvänliga och mindre kostsamma alkolås tas fram. När det gäller motionerna om alkobommar vill utskottet peka på att har utrett frågan och lämnat förslag till regeringen för vidare beredning. Utskottet anser att alkobommar är ett effektivt medel för att stärka trafiksäkerheten genom att de gör det möjligt att kontrollera och stoppa rattfylleri. Alkobommar är den viktigaste kontrollen för att förhindra att lastbils-, buss- och bilförare som kommer med färjor från andra länder i onyktert tillstånd kör in och trafikerar vägarna i . Liksom tidigare vill utskottet i sammanhanget även lyfta fram vikten av konkurrensneutralitet. Det är viktigt att inte snedvrida hamnarnas och rederiernas konkurrensvillkor i samband med införandet av alkobommar. Utskottet vill understryka att det finns ett brett engagemang i utskottet i fråga om alkobommar som ett effektivt medel för att kontrollera och stoppa rattfylleri och därmed som ett viktigt verktyg för att uppnå nollvisionen. Utskottet välkomnar att infrastrukturministern har anfört att det är viktigt att arbetet för ökad trafiksäkerhet fortsätter och utvecklas när det gäller nykterhetskontroller i trafiken, bl.a. genom alkobommar. Utskottet kommer även i fortsättningen att noga följa arbetet med att införa alkobommar.