bet · H901TU9 · 2022-04-07 00:00:00 — Enligt en särskild bestämmelse anses dessa kriterier uppfyllda för medlemsstater där den årliga marknadsvolymen är mindre än och som endast har en behörig myndighet på nationell nivå och ett avtal om allmän trafik som omfattar hela nätet. Regeringen konstaterar i propositionen Fjärde järnvägspaketet att det mot den bakgrunden är tveksamt om artikeln är möjlig att använda för del. Av förordningen följer att medlemsstaterna har rätt att förbjuda behöriga myndigheter att direkttilldela avtal enligt artikel 5.4a. Regeringen konstaterar att kollektivtrafiklagen ger möjlighet att direkttilldela avtal som rör kollektivtrafik på järnväg. Även regionala kollektivtrafikmyndigheter har en sådan möjlighet, om det årliga genomsnittsvärdet av avtalet uppskattas till ett belopp motsvarande högst . Regeringen anför att möjligheten att direkttilldela avtal som rör kollektivtrafik på järnväg med hänvisning till strukturella och geografiska särdrag synes innebära ett mer komplicerat och osäkert sätt att direkttilldela sådana avtal än det som erbjuds genom den befintliga regleringen i kollektivtrafiklagen. Regeringen framför därför att det saknas skäl att tillåta direkttilldelning enligt artikel 5.4a i EU:s kollektivtrafikförordning. Regeringen föreslår därför att en bestämmelse om att direkttilldelning enligt nämnda artikel inte är tillåten bör föras in i kollektivtrafiklagen. Handlingsplan för att stärka långväga och gränsöverskridande persontrafik på järnväg I Kommissionens meddelande Handlingsplan för att stärka långväga och gränsöverskridande persontrafik på järnväg till och Rådet (COM(2021) 810) framhålls att planen bygger på två principer. Dels ett fullständigt och enhetligt genomförande av EU:s befintliga regelverk för järnvägar, inklusive borttagande av alla överflödiga nationella regler, dels åtgärder för att övervinna de hinder för långdistanstrafik och gränsöverskridande persontrafik som kommissionen identifierat. I handlingsplanen uppger kommissionen att den avser att påskynda och i vissa fall vidta ytterligare åtgärder som rör exempelvis; ökad digitalisering, borttagande av överflödiga nationella tekniska och operativa regler, säkerställa en bättre tillgång på rullande materiel, förbättra utbildning av järnvägspersonal, modernisering av passagerarjärnvägsinfrastrukturen, effektivare användning av järnvägsnätet, underlätta tillgången till infrastruktur för järnvägsoperatörer genom lämplig prissättning, mer användarvänlig biljettförsäljning, anpassa public service-skyldigheter för gränsöverskridande och/eller multimodala kollektiva transporter och göra hållbara transportsätt till ett attraktivt alternativ för ungdomar. Utskottet har behandlat frågor om järnvägsmarknaden tidigare, senast i betänkande 2020/21:TU15. Utskottet framhöll då bl.a. att järnvägen har en stor och betydelsefull roll i det svenska transportsystemet och att en mer konkurrenskraftig järnväg skulle kunna bli ett ännu mer attraktivt transportalternativ. Utskottet avstyrkte motionsförslagen och beslutade i linje med utskottets förslag. Frågor och interpellationer till statsråd Infrastrukturminister anförde i sitt svar på en skriftlig fråga att resandet på svensk järnväg i princip har fördubblats och att detta innebär ett större kapacitetsutnyttjande (fr. 2019/20:664). Statsrådet framförde att det därför är en stor utmaning vid den årliga tåglägestilldelningen att konstruera tidtabeller som möter alla sökandes önskemål om tåglägen. Statsrådet konstaterade att tåglägestilldelningen är en mycket komplex process där en mängd önskemål balanseras mot varandra. I de flesta fall tillgodoses önskemålen om tåglägen. Det är endast i de fall en intressekonflikt inte kan lösas med hjälp av samordning som infrastruktur ska förklaras vara överbelastad. Statsrådet klargjorde att i sådana fall ska prioriteringskriterier eller avgifter användas för att fördela kapaciteten, detta för att infrastrukturen ska utnyttjas på ett samhällseffektivt sätt. Det är dock inte så att två tåg ställs direkt mot varandra med sina respektive värden, utan mot den totala lösningens samhällsekonomiska påverkan. Statsrådet pekade på att konkurrensen om spårlägen, med de svåra avvägningar detta innebär för infrastrukturförvaltaren, är en konsekvens av att det är trångt på spåren efter av underinvesteringar inom järnvägen. Väl fungerande transporttjänster med tåg är viktigt för att uppnå flera mål om hög sysselsättning, grundläggande tillgänglighet, minskad klimat- och miljöpåverkan samt färre dödade och skadade i trafiken. En förutsättning för detta är ett väl fungerande järnvägssystem med god samverkan mellan dess olika funktioner. Mot bakgrund av motionsförslagen om samhällsuppdrag och ändrade ägardirektiv för SJ och Jernhusen vill utskottet påminna om de ändringar som har gjorts i respektive bolagsordning för att förtydliga bolagens uppdrag. Utskottet vill också erinra om de förpliktelser som följer av EU:s fjärde järnvägspaket om en öppen marknad för persontrafik på järnväg. Mot den bakgrunden finner inte utskottet att det finns anledning att ta något initiativ med anledning av motionsförslagen. Motion 2021/22:3214 (V) yrkandena 3, 5 och 7 avstyrks därmed. Av järnvägslagstiftningen följer att kapacitet ska tilldelas på ett konkurrensneutralt och icke-diskriminerande sätt. Utskottet vill också påminna om de bestämmelser om minimipaket för tillträde som följer av och som regeringen föreslår ska införas i järnvägsmarknadslagen. Utskottet vill i sammanhanget också lyfta fram de initiativ som tagits av branschen för att frigöra och optimera järnvägens fulla kapacitet. Utskottet vill även peka på de bokningsavgifter som kan ta ut för outnyttjad kapacitet. Utskottet gör inte någon annan bedömning än regeringen när det gäller frågan om direkttilldelning av avtal av strukturella och geografiska skäl. Därmed finner inte utskottet att det finns anledning att ta något initiativ med anledning av motionsförslagen om tillträdet till järnvägens infrastruktur. Motionerna 2021/22:124 (M), 2021/22:503 (M), 2021/22:523 (M), 2021/22:3752 (M) yrkandena 7, 9 och 17 samt 2021/22:4389 (MP) yrkande 1 avstyrks därmed. Underhåll av järnvägens infrastruktur Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om underhåll av järnvägens infrastruktur. Utskottet hänvisar till pågående arbete och utredningar men framhåller att det följer utvecklingen av järnvägsunderhåll mycket noga. Jämför reservation 6 (M, C, KD, L), 7 (SD), 8 (V), 9 (M), 10 (SD) och 11 (C). Järnvägsunderhåll upphandlat i konkurrens I kommittémotion 2021/22:3689 av m.fl. (M) yrkande 25 framhålls att underhållet av befintlig järnväg behöver stärkas. Motionärerna påminner om att det faktum att järnvägens underhåll och investeringar har upphandlats har inneburit att skattemedlen har kunnat användas effektivare. I kommittémotion 2021/22:3752 av m.fl. (M) yrkande 10 framförs att en fortsatt konkurrensutsatt marknad för underhåll av järnvägen ska främjas. Motionärerna pekar på att det faktum att järnvägens underhåll och investeringar har upphandlats har inneburit att med bibehållen kvalitet har våra skattemedel kunnat användas effektivare. I kommittémotion 2021/22:3679 av m.fl. (C) yrkande 39 anförs att järnvägsunderhåll på statliga järnvägar ska upphandlas i konkurrens på en marknad. Motionärerna framhåller dock att detta förutsätter att besitter rätt kunskap och kompetens. I kommittémotion 2021/22:3879 av m.fl. (KD) yrkande 21 framhålls att drift och underhåll av järnväg även i fortsättningen ska upphandlas i konkurrens. I kommittémotion 2021/22:3394 av m.fl. (L) yrkande 42 framhålls att en fortsatt konkurrensutsatt marknad för underhåll av järnvägen ska främjas. Motionärerna understryker att järnvägsunderhåll på statliga järnvägar ska upphandlas på marknadsmässiga villkor och den upphandlande myndigheten, , ska ha rätt kompetens för att säkerställa att underhållet blir effektivt och av hög kvalitet. Järnvägsunderhåll i egen regi I kommittémotion 2021/22:2953 av m.fl. (SD) yrkande 2 framförs att bör återta en betydande del av järnvägsunderhållet i egen regi och därefter bör det beslutas om att Infranord likvideras. Motionärerna framhåller att det fortfarande bör finnas verksamhet kvar i privat regi då det kan ge bättre kostnadskontroll om man kan jämföra statlig och privat verksamhet. m.fl. (V) begär i kommittémotion 2021/22:3214 yrkande 11 att regeringen ska återkomma med en tidsatt färdplan med förslag på åtgärder och utredningar för att drift och underhåll inklusive reinvesteringar ska genomföras på det statliga järnvägsnätet i statlig regi genom . Motionärerna framhåller att detta är nödvändigt för att upprätta en fungerande tågtrafik för resenärer och företag. Övriga frågor om järnvägsunderhåll I kommittémotion 2021/22:3752 av m.fl. (M) yrkande 3 konstateras att den svenska järnvägen har stora brister avseende underhåll. Motionärerna anser därför att regeringen bör initiera arbetet med att ta fram en plan för att täcka underhållsskulden på järnväg. I yrkande 8 anför motionärerna att arbete med underhåll av järnväg behöver förbättras för att säkra gods- och pendlingsflöden. I yrkande 16 framhålls att det behövs tydliga regler när det gäller operatörers ansvar för att inte förorsaka onödigt slitage på järnvägarna. Motionärerna anser att det ska löna sig för tågoperatörer att investera i moderna tåg som i mindre grad sliter på infrastrukturen. I kommittémotion 2021/22:2953 av m.fl. (SD) yrkande 3 konstaterar motionärerna att administration behöver ses över i syfte att minska onödig administration till förmån för ökade resurser till underhållsarbete i spåren. I yrkande 20 framförs att kontroller av anställdas arbetstider och fordonsunderhåll behöver stärkas vid gränsöverskridande trafik. I yrkande 32 framhåller motionärerna att arbetet med digitalisering inom järnvägssektorn behöver stärkas. Motionärerna pekar bl.a. på att digital automatisk inhämtning av skicket på växlar, spårlägen, kontaktledningar osv. kan spara in resurser jämfört med kostsam besiktning. I kommittémotion 2021/22:3683 av m.fl. (C) yrkande 8 framhålls att regeringen ska se över möjligheten för att direktupphandla järnvägsunderhåll i tider när ordinarie trafik ligger nere så att den lägre trafikvolymen kan utnyttjas för underhåll. I motion 2021/22:1349 av (M) yrkande 2 framförs att det är nödvändigt att ta fram en heltäckande plan för beredskapslager av sliprar. Även i motion 2021/22:1525 av (KD) yrkande 2 anförs att det behövs en strategi för beredskapslager av sliprar. Motionären pekar på att det vid urspårningar av tåg kan behövas upp till 2 000 sliprar för att snabbt få igång tågtrafiken igen. Organiseringen av hur järnvägsunderhållet utförs När det gäller organiseringen av hur järnvägsunderhållet utförs har det pågått ett arbete på området. gav regeringen i uppdrag att genomföra en fördjupad utredning om järnvägsunderhållets organisering och presentera möjliga åtgärder för att utföra järnvägsunderhåll i egen regi. redovisade uppdraget till i en delrapport som omfattade besiktningsfrågor . lämnade slutredovisningen med förslag till möjliga åtgärder för att i egen regi organisera och bedriva underhåll av det statliga järnvägsnätet samt vilken maskinell underhållsutrustning som bör ägas och förvaltas av . gav regeringen i uppdrag att vidta åtgärder för att i egen regi organisera och bedriva verksamhet för leveransuppföljning och besiktning av järnvägsunderhåll. När det gäller leveransuppföljning i egen regi har rekryterat personal som arbetar med att utföra uppföljningar av att entreprenörerna uppfyller de kontraktskrav som ställts, vilket har stärkt närvaro i järnvägsanläggningen. När det gäller underhållsbesiktningar inledde 2018 en översyn av regelverket. redogör för att den digitala utvecklingen inom området underhållsbesiktningar går fort framåt och att behoven av mätningar successivt kommer att minska. avser dock att rekrytera ett antal personer för att analysera den mätdata som de nuvarande tillståndsbedömningarna utmynnar i samt göra kvalitativa bedömningar ute i spåren. bedömer att effekten kommer att bli en ökad kunskap om anläggningens tillstånd. konstaterar i sin slutredovisning att verket har uppfyllt regeringens uppdrag när det gäller att vidta åtgärder för att följa upp leveranser i egen regi. Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att utreda hur järnvägsunderhåll, i form av basunderhåll, skulle kunna överföras från till . beslutade regeringen att utvidga uppdraget, och utredaren skulle även bl.a. analysera och föreslå vilka kriterier som bör ligga till grund för urvalet av ett möjligt överförande av basunderhåll till samt lämna förslag på funktioner, volymer och ändamålsenlig geografisk spridning för ett underhåll i egen regi. Betänkandet Framtidens järnvägsunderhåll redovisades (SOU 2020:18). I betänkandet anförs att det absolut viktigaste för som ansvarig för den statliga järnvägsanläggningen är att ha den kunskap om järnvägsanläggningen som krävs för att kunna underhålla den på bästa sätt utifrån ett samhällsekonomiskt perspektiv. Det tillhör kärnverksamheten för en infrastrukturförvaltare och är grunden för hela underhållsprocessen, oavsett om åtgärderna i anläggningen köps på en marknad eller utförs i egen regi. Utredaren föreslår därför bl.a. att betydligt mer än ska prioritera att ny modern teknik införs dels för att mäta tillståndet på järnvägsanläggningen, dels för avancerad dataanalys. Det föreslås också att ska bedriva ett representativt urval av basunderhåll i egen regi i syfte att utveckla järnvägsunderhållet och järnvägstransportsystemet. Vidare föreslås bl.a. att och entreprenadföretagen tillsammans ska förbättra produktionsplaneringen av järnvägsunderhållet, att marknadsförutsättningarna ska klargöras och att regeringen ska ge ett sektorsuppdrag att samordna järnvägsbranschen i relevanta delar. gav regeringen i uppdrag att ta reda på förutsättningarna för att ta över delar av järnvägsunderhållet i egen regi. Uppdraget innebär att ska redovisa vilka ytterligare åtgärder som behöver vidta för att kunna bedriva visst järnvägsunderhåll i egen regi samt redovisa beräkningar och en beskrivning av de kostnader som bedömer uppkommer om underhållet genomförs i egen regi. Uppdraget ska redovisas till Infrastrukturdepartementet . Nationell planering för transportinfrastrukturen 2018–2029 En väl fungerande tågtrafik är enligt regeringens skrivelse Nationell planering för transportinfrastrukturen 2018–2029 (skr. 2017/18:278) viktig för att uppnå flera av regeringens mål, såsom målen om hög sysselsättning, grundläggande tillgänglighet, en ökad andel kvalificerad industriproduktion samt minskad klimat- och miljöpåverkan. har enligt skrivelsen satsat för lite resurser på underhåll av järnvägsnätet. Det har bidragit till den störningsproblematik som systemet dras med . Regeringen anger att den därför har genomfört en kraftig satsning på järnvägsunderhåll och att det kommer att ge goda förutsättningar för att rusta upp järnvägen och ta tag i de problem som finns. Behovet av underhåll och reinvesteringar är stort, och det kommer att krävas mycket arbete för att öka järnvägens punktlighet och stärka robustheten. Det är enligt skrivelsen en utmaning att kunna genomföra underhållet eftersom det är trångt på spåren. Ambitionen är att störa trafiken så lite som möjligt, men det kommer att märkas när dessa välbehövliga arbeten ska genomföras. Det är inte enbart infrastrukturens tillstånd som är avgörande för en väl fungerande järnvägstrafik. Det är enligt regeringen viktigt att även övriga aktörer tar sitt ansvar och säkerställer att deras verksamhet håller en hög standard och bidrar till den totala funktionen. Framtidens infrastruktur – hållbara investeringar i hela Regeringen föreslår i den senaste infrastrukturpropositionen Framtidens infrastruktur – hållbara investeringar i hela (prop. 2020/21:151) en inriktning och ekonomiska ramar för satsningar i transportinfrastrukturen –2033. I propositionen föreslår regeringen att medlen till drift och underhåll av järnvägen ska öka med jämfört med innevarande planperiod och uppgå till för perioden –2033. Regeringen framhåller att ökade resurser möjliggör en upprustning av standarden i det befintliga järnvägssystemet. I propositionen anges även att det finns behov av såväl ökat underhåll som reinvesteringar på stora delar av järnvägsnätet. Att underhålla befintlig infrastruktur i hela landet är ett resurseffektivt sätt att upprätthålla tillgängligheten. Med anledning av förslag i vårändringsbudgeten beslutade att satsa totalt på underhåll, varav till järnvägsunderhåll på landsbygden för att främja godstransporter. Efter förslag i budgetpropositionen förlängdes och utökades satsningen på järnvägsunderhåll på landsbygden till –2022. Efter förslag i en extra ändringsbudget avsattes till järnvägsunderhåll. Satsningen genomfördes som en följd av den pågående pandemin. Efter förslag i budgetpropositionen satsades ytterligare –2023 på underhåll av statliga järnvägar i hela landet. Efter förslag i budgetpropositionen ökades järnvägsunderhållet med . Av budgetpropositionen framkommer även att järnvägsunderhållet ökade och verksamhetsvolymen för drift och underhåll av järnvägar ökade jämfört med till följd av de extra satsningarna på underhåll som regeringen initierade. Regeringen pekar på att för att använda resurserna så långsiktigt effektivt som möjligt har prioriterat underhållet på ett sätt som skapar mesta möjliga nytta för järnvägens slutanvändare. Regeringen framhåller att åtgärderna har bidragit till att punktligheten på järnvägen har ökat och att driftstörningarna har minskat. Exempel på underhållsåtgärder som genomfördes är spår- och växelbyten, renovering av kontaktledningar, upprustning av broar och tunnlar samt underhåll av signalanläggningar. framhåller att för att minimera störningar vid banarbeten använder verket s.k. servicefönster. Det innebär att verket planerar in flera olika arbeten när trafiken ändå är avstängd. En annan åtgärd som lyfter fram i syfte att minska trafikpåverkan är att satsa mer på förebyggande underhåll, innan fel uppstår. Ett sådant arbete minskar risken för att akuta fel måste avhjälpas, vilket ofta medför stora störningar, särskilt på högtrafikerade banor. av underhållet är förebyggande, resterande är avhjälpande. framhåller att verket prioriterar underhåll där det gör mest nytta, på större stråk och i storstadsområden. Där är trafiken som tätast och det är också där bristerna är som störst. Eftersom störningar i storstad och större stråk ofta får stora effekter även på mindre trafikerade banor får dessa underhållsinsatser också positiva effekter i hela järnvägssystemet. Uppdrag om upphandlingar och kostnadsökningar Regeringen har gett i uppdrag att analysera sina underlag för upphandlingar och hur kostnadsökningar kan motverkas inom järnvägsunderhållet. Syftet är att säkerställa att de medel staten satsar används effektivt och att motverka fördyringar. Uppdraget redovisades till . framhåller att bedriva underhållsarbete på dagens järnvägar är komplext och påverkas av många faktorer. Verket pekar på att det är svårt att förutse behovet av underhållsinsatser i anläggningen, speciellt på en längre tidshorisont och på en detaljerad nivå. kunskap att analysera relevant information om anläggningens skick och underhållsåtgärders effekt är en viktig del i möjligheten att få ännu bättre förutsättningar och beskrivningar i kontrakten. Basunderhållskontrakten behöver vara tillräckligt tydliga för att säkerställa att alla entreprenörer räknar efter samma förutsättningar, och det behöver skapas tydliga kontraktsförutsättningar gällande vad som ingår i entreprenörens ansvar. Kontraktsstyrning och relevant uppföljning är avgörande för att säkerställa att kontraktsvillkoren uppfylls. Leveranskontroller i egen regi kan nämnas som ett exempel på åtgärder som vidtar, liksom utveckling av beställarrollen. Det är oundvikligt att det sker kostnadsökningar . Vissa av dessa kan inte tas med i upphandlingen såsom utfall av skador, väderpåverkan och förändringar av tider i spår. Andra delar kan utvecklas såsom exempelvis metod för uppföljning, erfarenhetsåterföring och kontraktsstyrning. Underhållsplan 2020–2023 I underhållsplanen för åren 2020–2023 redovisar hur verket prioriterar och använder tilldelade medel för underhållsåtgärder samt vilka effekter det ger i transportsystemet. uppger att åtgärderna prioriteras och planeras utifrån den effekt de ger för medborgare och näringsliv. underhållsplanering utgår från den nationella planen för transportsystemet och underhållsstrategier. Huvudinriktningen för underhållet av järnvägsanläggningen är att säkerställa att hela järnvägssystemet har en hög säkerhetsstandard och att hela systemet är tillgängligt, dvs. att banorna som trafikeras även kan trafikeras . Inriktningen syftar även till att återta en del av det eftersläpande underhållet på några av de mest trafikerade delarna av anläggningen. Det handlar om att öka robustheten och säkerställa en hög funktionalitet för banor i järnvägssystemet som utgör fyra särskilt utpekade transportflöden: Västra stambanan (–), (–), norra godsflödet (–) och (–). uppger att ökad automatisering och digitalisering möjliggör ett mer tillståndsbaserat och prediktivt underhåll av anläggningens tillgångar. Enligt bidrar det till bättre punktlighet och ökad konkurrenskraft. Genom att automatisera de mätningarna och komplettera de maskinella med digitala lösningar kan en stor förbättring av mät- och övervakningsverksamhet uppnås. Behovet av tid i spår för underhåll minskar som produktivitet och effektivitet förbättras. påbörjade därför en innovationsupphandling som ska lägga grunden för ett mer digitaliserat tillståndsbaserat underhåll. Upphandlingen är avgränsad till två kritiska anläggningstyper, skarvfritt spår och kontaktledning. Tanken är att både arbetssätt, metodik och lösningar sedan ska kunna skalas upp till fler anläggningstyper. Förslag till nationell plan 2022–2033 I förslaget till nationell plan för perioden –2033 påminner om att anslaget till vidmakthållande av statliga järnvägar ökar () jämfört med planen 2018–2029. lyfter fram att mer resurser till att underhålla järnvägen minskar långsiktiga underhålls- och reinvesteringskostnader, eftersom det är billigare att underhålla , och minskar risken för störningar och hastighetsnedsättningar. föreslår att satsningar fortsätter på de fyra särskilt utpekade transportflödena – Västra stambanan, , norra godsflödet (–) och (–) – och det eftersatta underhållet kommer där att kunna minskas, med förbättrad eller oförändrad robusthet som följd. anför att under gällande planperiod har viktiga åtgärder genomförts på Södra och Västra stambanan, och skiftas fokus mot och norra godsflödet. Vidare pekar på att underhållsåtgärder och reinvesteringar genomförs på de tio prioriterade transportflöden som är särskilt viktiga för både person- och godstrafik. framhåller dock att de lägre trafikerade banorna kommer att få ett försämrat tekniskt tillstånd, med försämrad robusthet, ökad risk för trafikpåverkan och tillfälliga hastighetsnedsättningar. Funktionaliteten på dessa banor kan upprätthållas med förstärkt underhåll och åtgärder som förlänger livslängden. uppföljningsgrupp beslutade att följa upp punktlighet i järnvägstrafiken för persontransporter och göra en internationell jämförelse om punktligheten i några europeiska länder. I uppföljningen (2020/21:RFR5) ingår också vissa frågor om underhåll av järnvägen. I rapporten framgår att det behöver uppmärksammas hur använder sina resurser för it-projekt.