bet · H901CU24 · 2022-06-03 00:00:00 — Utskottet ställer sig i huvudsak bakom regeringens förslag till ändringar i bl.a. bostadsrättslagen. De lagändringar som utskottet tillstyrker syftar till att stärka det rättsliga skyddet för den som köper eller äger en bostadsrätt. Lagändringarna innebär bl.a. att en förhandstecknare ska få bättre information om förhandsavtalet och de risker som är förknippade med det och att kraven på den ekonomiska planen och på de intygsgivare som granskar planen ska skärpas. Vidare innebär ändringarna att upplåtelseavtal som innebär att bostadsrättshavaren inte får tillträde till lägenheten i samband med upplåtelsen ska innehålla ett bestämt datum för tillträde samt att en medlem i en bostadsrättsförening inte ska kunna ha mer än en röst på föreningsstämman. Lagändringarna föreslås träda i kraft förutom i den del som avser den ekonomiska planen och intygsgivarna, som föreslås träda i kraft . I propositionen föreslår regeringen också att andra föravtal än förhandsavtal ska vara ogiltiga. Enligt utskottet skulle en sådan ändring kunna få negativa konsekvenser på bostadsmarknaden, och utskottet avstyrker därför propositionen i den delen. Enligt utskottet bör regeringen i stället utreda hur reglerna om andra föravtal än förhandsavtal kan tydliggöras och skärpas och återkomma med ett förslag. Vidare föreslår utskottet ett tillkännagivande till regeringen om att utreda hur regleringen kring förhandsavtal kan skärpas ytterligare. Utskottets förslag grundas på förslag i motioner. Utskottet anser att bör avslå övriga motionsyrkanden. I betänkandet finns fem reservationer (S, C, V, MP). I två av reservationerna (S, V, MP) tillstyrks regeringens förslag om att andra föravtal än förhandsavtal ska vara ogiltiga samt föreslås att inte gör något tillkännagivande till regeringen. Proposition 2021/22:171 Tryggare bostadsrätt. Tolv yrkanden i följdmotioner. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Lagförslaget om andra föravtal än förhandsavtal Lagförslaget om intygsgivares oberoende Den framtida regleringen av förhandsavtal Den framtida regleringen i övrigt 1.Lagförslaget om andra föravtal än förhandsavtal, punkt 1 (S, V, MP) 2.Lagförslaget om intygsgivares oberoende, punkt 2 (C) 3.Den framtida regleringen av förhandsavtal, punkt 4 (S, V, MP) 4.Den framtida regleringen i övrigt, punkt 5 (C) 5.Den framtida regleringen i övrigt, punkt 5 (V) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Lagförslaget om andra föravtal än förhandsavtal a) avslår 5 kap. 1 § tredje stycket regeringens förslag till lag om ändring i bostadsrättslagen (1991:614), b) ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör utreda hur reglerna om andra föravtal än förhandsavtal kan tydliggöras och skärpas och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4520 av m.fl. (KD) yrkande 1 och 2021/22:4552 av m.fl. (M, L) yrkandena 1 och 2 samt avslår proposition 2021/22:171 punkt 1 i denna del. Reservation 1 (S, V, MP) Lagförslaget om intygsgivares oberoende antar regeringens förslag till lag om ändring i bostadsrättslagen (1991:614) i de delar det avser 3 kap. 3 §. Därmed bifaller proposition 2021/22:171 punkt 1 i denna del och avslår motion 2021/22:4623 av (C) yrkande 3. Reservation 2 (C) antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i bostadsrättslagen (1991:614), 2. lag om ändring i lagen (1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder, 3. lag om ändring i årsredovisningslagen (1995:1554), 4. lag om ändring i lagen (2002:93) om kooperativ hyresrätt, 5. lag om ändring i fastighetsmäklarlagen (2021:516) i de delar som inte omfattas av utskottets förslag ovan. Därmed bifaller proposition 2021/22:171 punkterna 1 i denna del och 2–5. Den framtida regleringen av förhandsavtal ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör utreda hur regleringen kring förhandsavtal kan skärpas och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4520 av m.fl. (KD) yrkandena 2 och 3 samt 2021/22:4552 av m.fl. (M, L) yrkandena 3 och 4. Reservation 3 (S, V, MP) Den framtida regleringen i övrigt 2021/22:4515 av Momodou m.fl. (V) yrkandena 1 och 2 samt 2021/22:4623 av (C) yrkandena 1 och 2. Reservation 4 (C) Reservation 5 (V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (MP), (KD), (S), (M), (S), (M), (SD), (S), (C), (M), (SD), (S), (L), (SD), (M), (S) och (V). I betänkandet behandlar utskottet proposition 2021/22:171 Tryggare bostadsrätt. I propositionen finns en redogörelse för ärendets beredning fram till regeringens beslut om propositionen. Regeringens förslag till riksdagsbeslut återges i bilaga 1. Regeringens lagförslag finns i bilaga 2. Fyra motioner med sammanlagt tolv yrkanden har väckts med anledning av propositionen. Förslagen i motionerna finns i bilaga 1. riktade tillkännagivanden till regeringen om att återkomma med förslag till åtgärder som stärker konsumentskyddet på bostadsrättsmarknaden (bet. 2019/20:CU9 punkt 4, rskr. 2019/20:169 och bet. 2020/21:CU2 punkt 1 och 2, rskr. 2020/21:50). I betänkandet behandlas även den redovisning av hanteringen av tillkännagivandena som regeringen gör i propositionen. Utskottet har tagit emot en skrivelse i ärendet. Lagförslaget om andra föravtal än förhandsavtal Utskottets förslag i korthet avslår regeringens förslag om att andra föravtal än förhandsavtal ska vara ogiltiga och gör ett tillkännagivande om att regeringen i stället bör utreda hur reglerna om andra föravtal kan tydliggöras och skärpas. Jämför reservation 1 (S, V, MP). Ett förhandsavtal tecknas mellan bostadsrättsföreningen och köparen av bostadsrätten (förhandstecknaren). Genom avtalet blir bostadsrättsföreningen skyldig att upplåta en lägenhet med bostadsrätt åt förhandstecknaren, som i sin tur blir skyldig att förvärva lägenheten med bostadsrätt. Förhandsavtalen tecknas ofta tidigt i byggprocessen. Regeringen lämnar i propositionen ett förslag som syftar till att andra föravtal än förhandsavtal ska vara ogiltiga. Exempel på avtal som ska vara ogiltiga är bl.a. bokningsavtal, reservationsavtal och optionsavtal, oavsett vilka som är avtalsparter. Regeringen föreslår att andra avtal än förhandsavtal som har till syfte att det ska ske en upplåtelse av en viss lägenhet med bostadsrätt ska vara ogiltiga. Förbudet ska dock inte omfatta optionsavtal om framtida överlåtelse av en bostadsrätt. Skälen för regeringens förslag Regeringen konstaterar (s. 44 f.) att användandet av t.ex. boknings- eller reservationsavtal riskerar att försvaga det skydd som är uppbyggt kring förhandsavtal och även att medföra ekonomiska risker för de som väljer att köpa nyproducerade bostadsrätter. Därför föreslår regeringen att det inte ska vara tillåtet att teckna liknande avtal. Regeringen anser vidare att inte heller optionsavtal om framtida upplåtelse av en bostadsrätt ska vara tillåtna. Som skäl anförs bl.a. följande (s. 45): Regleringen av förhandsavtal bygger på en avvägning av parternas intressen med beaktande av tredje mans intressen, dvs. andra förhandstecknare eller bostadsrättshavare. En sådan avvägning har inte gjorts när det gäller optionsavtal om upplåtelse av bostadsrätt. Att vid sidan av förhandsavtal tillåta optionsavtal utan att det finns några skyddsregler för tredje man eller optionshavaren framstår som utgångspunkt inte som lämpligt. Flera remissinstanser anser emellertid att det kan finnas ett behov av optionsavtal i vissa situationer. menar exempelvis att optionsavtal om upplåtelse av en bostadsrättslägenhet fyller en funktion när ett byggföretag lämnar en s.k. köpgaranti till föreningen, dvs. när byggföretaget lovar att förvärva de bostäder i projektet som är osålda . Enligt regeringens uppfattning bör det dock vara möjligt att utforma en sådan köpgaranti så att den inte omfattas av ett förbud mot optionsavtal avseende upplåtelse av en viss bestämd lägenhet. Sammantaget talar enligt regeringens mening därför övervägande skäl för att det inte bör vara möjligt att teckna optionsavtal gällande framtida upplåtelse av en viss bostadsrättslägenhet. Lagförslaget om andra föravtal m.m. I kommittémotion 2021/22:4552 av m.fl. (M, L) föreslås att ska avslå regeringens förslag om att omöjliggöra andra föravtal än förhandsavtal (yrkande 1) och begärs ett tillkännagivande om att skyndsamt tydliggöra och skärpa villkoren för föravtal andra än förhandsavtal (yrkande 2). Även i kommittémotion 2021/22:4520 av m.fl. (KD) yrkande 1 föreslås att regeringens förslag om att omöjliggöra andra föravtal än förhandsavtal ska avslås. I likhet med regeringen anser utskottet att det är viktigt att konsumentskyddet stärks för de som köper en nyproducerad bostadsrätt. Mot denna bakgrund välkomnar utskottet regeringens proposition. Utskottet anser dock att regeringens förslag att andra föravtal än förhandsavtalet ska vara ogiltiga är alltför långtgående. Affärsmodellen vid nyproduktion av bostadsrätter innebär ofta att bostadsrättsföreningen är ansvarig för finansieringen men att en byggherre står för säkerheten. beviljas dock inte byggnadskreditiv (lån) förrän byggherren har fått en viss andel av lägenheterna bokade eller sålda. En förutsättning för finansieringen är alltså att byggherren kan knyta kunder till projektet i ett tidigt skede. Med regeringens förslag skulle den beskrivna affärsmodellen i många fall behöva ändras, vilket skulle riskera att få negativa konsekvenser för bostadsmarknaden. Den ökade ekonomiska risken för byggherren skulle t.ex. i förlängningen kunna leda till högre priser för nyproducerade bostadsrätter. Utskottet ser vidare en risk för att antalet projekt som en byggherre kan ha igång skulle kunna påverkas. Eftersom finansieringen kan försvåras för mindre aktörer skulle förslaget även kunna få en konkurrenshämmande effekt. Sammantaget skulle detta kunna leda till ett minskat byggande. Av dessa skäl är utskottet inte berett att ställa sig bakom regeringens förslag om att andra föravtal än förhandsavtal ska vara ogiltiga. bör därför avslå regeringens förslag i den delen. Utskottet anser att regeringen i stället bör utreda hur reglerna om andra avtal än förhandsavtal, vars syfte är framtida upplåtelse av en viss lägenhet med bostadsrätt, skulle kunna tydliggöras och skärpas för att åstadkomma ett starkare konsumentskydd, utan att avtalen ska vara ogiltiga. Därefter bör regeringen återkomma till med ett lagförslag. Faktorer som bör övervägas är enligt utskottet t.ex. hur länge dessa avtal ska kunna gälla och hur man kan begränsa de ekonomiska konsekvenserna för en konsument som vill frånträda ett avtal . Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Utskottets ställningstagande innebär bifall till motion 2021/22:4552 (M, L) yrkandena 1 och 2 samt motion 2021/22:4520 (KD) yrkande 1. Lagförslaget om intygsgivares oberoende Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag om att förtydliga att tidigare samarbete mellan intygsgivare kan vara en omständighet som rubbar förtroendet för en intygsgivares oberoende och avslår en motion om avslag på propositionen i den delen. Jämför reservation 2 (C). En ekonomisk plan ska vara försedd med intyg av två personer. Av ett sådant intyg ska det framgå bl.a. att förutsättningarna för registrering är uppfyllda, att uppgifterna i planen är riktiga samt att de beräkningar som gjorts är vederhäftiga och att den ekonomiska planen framstår som hållbar (3 kap. 2 § bostadsrättslagen). Bara de som har behörighet att utfärda intyg får vara intygsgivare (3 kap. 3 § bostadsrättslagen). Regeringen anför i propositionen att intygsgivarnas opartiskhet och oberoende behöver stärkas. Detta för att säkerställa intygsgivarnas fristående ställning och stärka kvaliteten i granskningen. Regeringen föreslår att det tydligare ska framgå att ett tidigare samarbete mellan två intygsgivare kan vara en omständighet som rubbar förtroendet för en intygsgivares oberoende och som medför att personen inte får utses till intygsgivare samt att det införs ett krav på ansvarsförsäkring för intygsgivare. Skälen för regeringens förslag Som skäl för förslaget om intygsgivarnas oberoende anför regeringen bl.a. följande (s. 50 f.): Parvis samarbete och samma uppdragstagare Intygsgivarnas oberoende och opartiskhet är avgörande för kvaliteten av den utförda granskningen. Det har ifrågasatts om intygsgivarna verkligen kan vara opartiska och oberoende när de får uppdraget och sitt arvode från bostadsrättsföreningen, vars syfte med uppdraget är att få den ekonomiska planen eller kostnadskalkylen intygad (se t.ex. SOU 2000:2 s. 115–121). I allmänhet finns det i den hittillsvarande regleringen inget som hindrar att t.ex. ett byggföretag återkommande anlitar samma intygsgivare för att granska de ekonomiska planerna i föreningar som byggföretaget är med och bildar. Detta kan dock leda till att det uppstår ett lojalitetsband mellan intygsgivarna och byggföretaget, vilket kan inverka negativt på förtroendet för intygsgivarna. Intygsgivarna är en viktig del i konsumentskyddet för de blivande bostadsrättshavarna. Enligt regelverket är intygsgivarna de enda utomstående som är ålagda att göra en saklig granskning av den ekonomiska planen. Det är därför enligt regeringen av stor vikt att intygsgivarnas granskning är opartisk, noggrann och präglad av saklighet. Det minskar risken för att ekonomiska planer intygas trots att de inte borde det. Utredningen konstaterar att det i praktiken mer eller mindre regelmässigt förekommer att intygsgivare arbetar i par och att ombildningskonsulter rekommenderar de intygsgivare som har godkänt konsultens ekonomiska planer. Detta bekräftas också av som uppger att de allra flesta intygsgivare samarbetar i par eller mindre grupper och att de mycket sällan varierar vilka de samarbetar med. Även uppmärksammar den här problematiken i sin granskningsrapport. Där konstateras att det i dagens regelverk inte finns något som hindrar att bostadsutvecklare återkommande anlitar samma intygsgivare för att granska ekonomiska planer och att det därför finns en risk för att långvariga samarbeten kan leda till att det uppstår lojalitetsband mellan bostadsutvecklare och intygsgivare (se RiR 2020:3 s. 41). Ett visst återkommande samarbete kan ibland vara oundvikligt. Den geografiska spridningen av intygsgivare och det begränsade antalet projekt inom vissa regioner gör det svårt att undvika att samma intygsgivare åtminstone ibland samarbetar. Ett sådant samarbete kan även ha vissa fördelar, t.ex. att de två intygsgivarna i viss utsträckning kan komplettera varandra i kompetenshänseende. är det uppenbart att ett nära och långvarigt samarbete kan leda till ett lojalitetsband mellan ombildningskonsult, byggföretag och intygsgivare. Detta kan i sin tur rubba förtroendet för intygsgivarnas opartiskhet. Det går inte heller att bortse från att en ekonomisk beroendeställning kan uppstå mellan intygsgivare och byggföretag. Det kan medföra att intygsgivaren i sin granskning inte vill framstå som besvärlig eller pedantisk eftersom han eller hon är mån om att få nya uppdrag. Ett tätt samarbete mellan intygsgivarna kan även innebära att de litar på varandra alltför mycket eller delar upp arbetsuppgifterna i för stor utsträckning. Risken för jäv bör minskas En förutsättning för att intygsgivningen ska hålla en hög kvalitet är att intygsgivarna har en fristående ställning i förhållande till bostadsrättsföreningen och de aktörer som utformar den ekonomiska planen eller kostnadskalkylen. Enligt regeringens mening bör intygsgivarnas oberoende stärkas ytterligare och risken för jäv minskas. Även ständigt återkommande parvis samarbete bör därför undvikas. Som Lagrådet framhåller följer det redan av de hittillsvarande reglerna att ett möjligt förtroendeskadligt samarbete mellan intygsgivarna ska prövas redan av bostadsrättsföreningen (3 kap. 3 § andra stycket första meningen bostadsrättslagen). Detta bör förtydligas i lagtexten. I enlighet med Lagrådets förslag bör det också tydliggöras att bedömningen i jävsfrågan omfattar både intygsgivarnas opartiskhet och oberoende. I kommittémotion 2021/22:4623 av m.fl. (C) yrkande 3 föreslås att ska avslå regeringens förslag om ändringar av regelverket för intygsgivare i 3 kap. 3 § bostadsrättslagen. Motionärerna anför bl.a. att bostadsrättsföreningarna kommer att ha svårt att komma i kontakt med intygsgivare som är oberoende av varandra och att förslaget leder till onödig byråkrati. Av de skäl som regeringen redogör för i propositionen anser utskottet att det bör förtydligas i bostadsrättslagen att tidigare samarbete med den andra intygsgivaren kan vara en omständighet som rubbar intygsgivarens oberoende och som medför att personen inte får utses till intygsgivare. bör därför anta regeringens lagförslag i denna del och avslå motionsyrkandet. Utskottets förslag i korthet antar regeringens lagförslag i övriga delar. Förslagen syftar till att stärka det rättsliga skyddet för den som köper eller äger en bostadsrätt och innebär bl.a. att en förhandstecknare ska få bättre information om förhandsavtalet och de risker som är förknippade med det, att upplåtelseavtal ska innehålla ett bestämt datum för tillträde, att kraven på den ekonomiska planen ska skärpas och att en medlem i en bostadsrättsförening inte ska kunna ha mer än en röst på föreningsstämman. Regeringen anför i propositionen att det rättsliga skyddet för den som köper eller äger en bostadsrätt behöver stärkas. Marknaden för bostadsrätter har förändrats markant , bl.a. har det genomsnittliga priset för både nyproducerade och äldre bostadsrätter stigit snabbt. Detta förhållande har gjort att hushållen tar betydligt större lån än tidigare för att kunna finansiera sina bostadsköp. Regeringen konstaterar i propositionen att lagstiftningen inte har utvecklats i takt med marknaden. En köpare av en nyproducerad bostadsrätt tar en stor privatekonomisk risk men omfattas inte av ett konsumentskydd likvärdigt det som finns på andra marknader. Regeringen föreslår därför lagändringar som bl.a. syftar till att förstärka konsumentskyddet för bostadsrättsköparen. För att öka tryggheten för den som vill köpa en nyproducerad bostadsrätt och för de som redan är medlemmar i en bostadsrättsförening lämnar regeringen ett antal lagförslag. En nyhet som föreslås är att en förhandstecknare ska få bättre information om förhandsavtalet och de risker som är förknippade med det. Därtill föreslås att en betänketid om minst ska gälla för erbjudandet. En annan nyhet är att den beräknade tiden för upplåtelse av en lägenhet med bostadsrätt, som anges i ett förhandsavtal, inte ska få omfatta ett tidsintervall . Regeringen föreslår även ändringar vad gäller upplåtelseavtalens innehåll, bl.a. föreslås att upplåtelseavtalet ska innehålla ett bestämt datum för tillträde, om bostadsrättshavaren inte får tillträde till lägenheten i samband med upplåtelsen. Nya regler ska införas vad gäller kraven på den ekonomiska planen och på de intygsgivare som granskar planen. Regeringen föreslår vidare att det som huvudregel inte längre ska vara möjligt att avvika från regeln om en röst per medlem genom en bestämmelse i föreningens stadgar. Dessutom föreslår regeringen att en bostadsrättsförenings årsredovisning ska innehålla särskild information som är till nytta för föreningens intressenter. Lagändringarna föreslås träda i kraft i den del som avser den ekonomiska planen och intygsgivarna och i övrigt . riktade flera tillkännagivanden till regeringen om att återkomma med förslag till åtgärder som stärker konsumentskyddet på bostadsrättsmarknaden. I ett tillkännagivande uppgav att regeringen borde överväga att komplettera Utredningen om stärkt konsumentskydd på bostadsrättsmarknaden (SOU 2017:31) med ytterligare förslag. Enligt tillkännagivandet bör regeringen återkomma med förslag som stärker konsumentskyddet på bostadsrättsmarknaden (bet. 2019/20:CU9 punkt 4, rskr. 2019/20:169). I två tillkännagivanden underströk att konsumentskyddet för den som köper en nyproducerad bostadsrätt behöver förstärkas på flera sätt. Enligt tillkännagivandena ska regeringen återkomma med förslag som stärker konsumentskyddet vid försenade bostadsrättsentreprenader samt återkomma med förslag som dels säkerställer att konsumenter får tillräcklig och anpassad information om riskerna inför ett köp, dels förtydligar fastighetsmäklarnas och bostadsutvecklarnas roller och informationsansvar vid förmedling av nyproduktion (bet. 2020/21:CU2 punkt 1 och 2, rskr. 2020/21:50). Genom förslagen i propositionen anser regeringen att tillkännagivanden är slutbehandlade. Utskottet har tidigare i betänkandet dels avslagit regeringens lagförslag när det gäller att andra föravtal än förhandsavtal ska vara ogiltiga, dels ställt sig bakom regeringens lagförslag när det gäller intygsgivarnas oberoende. Utskottet har att ta ställning till resterande delar av regeringens lagförslag. Det har inte väckts någon motion som går emot att antar regeringens lagförslag i övriga delar. Utskottet anser att regeringens förslag är väl avvägda och kommer att stärka det rättsliga skyddet för den som köper eller äger en bostadsrätt. Av de skäl som regeringen anför i propositionen anser utskottet att bör anta lagförslagen. När det gäller tillkännagivanden delar utskottet regeringens bedömning om att tillkännagivandena får anses slutbehandlade genom de förslag som lämnas i propositionen. Den framtida regleringen av förhandsavtal Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör utreda hur regleringen kring förhandsavtal kan skärpas och tillkännager detta för regeringen. Jämför reservation 3 (S, V, MP). Den framtida regleringen om förhandsavtal I kommittémotion 2021/22:4552 av m.fl. (M, L) föreslås tillkännagivanden till regeringen om att tidpunkten för tillträde ska uppges i förhandsavtalet (yrkande 3) och om att kunden, i de fall tillträde inte ges inom det i förhandsavtalet givna tidsspannet, ska ha rätt att frånträda avtalet (yrkande 4). Samma förslag som de två sistnämnda läggs fram i kommittémotion 2021/22:4520 av m.fl. (KD) yrkandena 2 och 3. Regeringen föreslår ett starkare skydd för den som tecknar ett förhandsavtal genom att kraven på information skärps, bl.a. ska en bostadsrättsförening som vill ingå ett förhandsavtal lämna förhandstecknaren ett bindande erbjudande i en handling eller i någon annan läsbar och varaktig form. Enligt regeringens förslag ska erbjudandet innehålla samtliga avtalsvillkor och tillsammans med det ska föreningen lämna klar och begriplig information om bl.a. de viktigaste stegen i byggprojektet, föreningens ekonomi, privatekonomiska risker förknippade med avtalet och möjligheter att frånträda avtalet. Ett förhandsavtal som ingås i strid med reglerna om erbjudande och information ska inte vara bindande för förhandstecknaren. brister i den information som lämnas tillsammans med erbjudandet ska dock inte få åberopas. Regeringen konstaterar i propositionen (s. 32) bl.a. att processen när en bostadsrättsförening bildas vid nyproduktion är komplex och svår att förstå för många. Förhandstecknaren ingår det bindande förhandsavtalet med bostadsrättsföreningen som motpart, men är under byggprocessen inte medlem i föreningen och har därför begränsad insyn i och inget eller litet inflytande över hur arbetet fortskrider. Om det sker ändringar i avtalet mellan den byggande föreningen och byggföretaget, bör förhandstecknaren informeras om detta. Han eller hon bör också informeras om de olika stegen i processen fram till tillträdet, bl.a. vad som gäller i fråga om upplåtelsen av lägenheten med bostadsrätt och tillträdet till lägenheten. Information bör också lämnas om de olika stegen, däribland tillträdet, beräknas inträffa. Regeringen föreslår vidare ytterligare krav vad gäller förhandsavtalets innehåll, bl.a. ska det krävas en underskrift av parterna och i avtalet ska anges om mark och utrymmen utanför lägenheten omfattas av upplåtelsen med bostadsrätt samt en uppgift om det bygglov som gäller för föreningens hus.