bet · H901NU21 · 2022-05-13 00:00:00 — Utskottet förutsatte att regeringen återkommer om vad som ska gälla 2024 och därefter även utan ett tillkännagivande från . Sammanfattningsvis såg utskottet inget skäl för att agera i frågan och de då aktuella förslagen avstyrktes. Ett förslag om ett tillkännagivande likalydande med det i motion 2021/22:3684 (C) yrkande 105 om att göra det möjligt att återkalla en nätkoncession vid missbruk av elnätsverksamheten behandlades av utskottet (bet. 2020/21:NU22). Vid det tillfället konstaterade utskottet att det redan finns vissa bestämmelser i ellagen om återkallelse av nätkoncession. Vidare finns det bestämmelser i lagen (2004:875) om särskild förvaltning av vissa elektriska anläggningar om särskild förvaltning och om inlösen av elektriska anläggningar. Med elektrisk anläggning avses en starkströmsanläggning med däri ingående särskilda föremål för överföring av el. Utskottet sa sig inte ha någon annan uppfattning än motionären om vikten av att nätkoncessionshavare lever upp till sitt ansvar men ansåg inte att det då aktuella förslaget borde leda till något tillkännagivande. tog utskottet ställning till förslag liknande de nu aktuella om en ändrad nätregleringsmodell. Utskottet vill utöver vad det då anförde även tillägga att regeringen i den nationella elektrifieringsstrategin anger att elmarknaden behöver utvecklas och att det finns skäl att förutsättningslöst pröva om elmarknadsmodellen är för en omfattande elektrifiering och energiomställning. Inom ramen för det arbetet bör rimligen även en översyn av nätregleringsmodellen ingå, inklusive intäktsregleringen. När det gäller de förslag om utökade undantag från kraven på nätkoncession enligt 2 kap. 1 § ellagen som finns i några av motionerna, hänvisar utskottet i första hand till de förändringar som har gjorts i den s.k. IKN-förordningen och som trädde i kraft vid det senast årsskiftet. Enligt utskottets bedömning torde yrkandena om utökade undantag därigenom anses vara helt eller delvis tillgodosedda. Till detta ska också fogas att har i uppdrag att genomföra ytterligare analyser av det svenska regelverket när det gäller undantag från kravet på nätkoncession. Det anser utskottet kan ligga till grund för att avstyrka de motioner som gäller undantag från kraven på nätkoncession. Utskottet kan inte heller finna tillräckliga skäl för att tillstyrka förslaget i motion 2021/22:3684 (C) yrkande 105 om utökade möjligheter att återkalla en nätkoncession om koncessionsinnehavaren inte fullgör sina skyldigheter. De ovan redovisade befintliga bestämmelserna om återkallelse av nätkoncession samt tvångsförvaltning eller inlösen av en elektrisk anläggning bedömer utskottet vara tillfyllest. Förslag med koppling till samhällsekonomiska lönsamhetsbedömningar finns i några av motionerna. Här kan utskottet konstatera att regeringen har meddelat avsikten att i en förordning förtydliga vilka samhällsekonomiska analyser ska göra inför investeringar i transmissionsnätet. Vidare har regeringen redovisat att den avser att följa upp utfallet av den nya regleringen för att bedöma om åtgärderna varit tillräckliga. Beträffande förslaget i motion 2021/22:4497 (KD) yrkande 4 om en utvärdering av den s.k. anslutningsskyldigheten har utskottet ingen annan uppfattning än motionärerna att det kan finnas skäl att följa upp konsekvenserna av denna bestämmelse om . Det förefaller dock inte nödvändigt att riktar en uppmaning till regeringen att göra detta. Med det anförda avstyrks samtliga motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som gäller val av teknik vid elnätsdragningar – företrädesvis frågor som gäller val av luftledning kontra markkabel. Utskottet redovisar dels en allmän inställning att inte är rätt forum för att behandla teknikvalsfrågor av detta slag, dels att har för avsikt att belysa teknikvalsfrågor av nyssnämnd art i det betänkande som väntas i senare denna vår. I motion 2021/22:2025 av (M) framhålls att det numera finns teknik för att klara stora elleveranser i markkabel. Motionären anser att därför bör överväga att öka takten i bytet av fler luftledningar mot markkabel, och man bör vara mycket restriktiv med att ge tillstånd till nya luftledningar. Ett tillkännagivande om att se över möjligheten att byta ut fler luftledningar mot markkabel efterfrågas. Även i motion 2021/22:2078 av och (båda C) framförs synpunkter på valet av teknik när det gäller luftledningar eller markkablar. Motionärerna påpekar att planerade och genomförda investeringar tar betydande jord- och skogsmarksareal i anspråk. Motionärerna begär i yrkande 3 ett tillkännagivande om att teknikval och vägval vid beslut om kraftledningar ska bygga på en samhällsekonomisk bedömning och en transparent process. Bakgrund och pågående arbete Branschgemensam skrivelse om teknikval I sin senaste systemutvecklingsplan anger att luftledning även framöver ofta kommer att vara en åtgärd som förstärker nätet på ett driftssäkert och kostnadseffektivt sätt. Tillsammans med ett antal regionnätsföretag har därför överlämnat en branschgemensam skrivelse till regeringen med ett antal förslag för att säkerställa utbyggnaden av elnätet. De aktörer som har undertecknat skrivelsen har en samsyn kring att luftledning som utgångspunkt utgör bästa möjliga teknik på höga spänningsnivåer, och genom att t.ex. förtydliga ellagens krav kan regeringen klargöra förutsättningarna för utbyggnad av transmissions- och regionnäten. anger att markkabel sällan är ett realistiskt alternativ för högre spänningsnivåer av tekniska, driftssäkerhetsmässiga och samhällsekonomiska skäl utan är ett alternativ som bara övervägs i vissa speciella fall. Förväntan hos allmänheten på storskalig kablifiering (dvs. användning av markkabel) av elnätet på de högsta spänningsnivåerna eller långtgående krav på utökade utredningar i alltför hög utsträckning, riskerar att förlänga tillståndsprocesserna. Vidare konstaterar att frågan om lämpliga åtgärder för att möta behoven i kraftsystemet också innehåller en strategisk aspekt. ser bl.a. fördelar när enhetliga eller likartade lösningar kan användas t.ex. i planering, drift och förvaltning, jämfört med om kraftsystemet bygger på ett stort antal olika lösningar. I ett delbetänkande (SOU 2021:21 En klimatanpassad miljöbalk för samtiden och framtiden) redovisade regeringens särskilda utredare f.d. landshövding , (dir. 2019:101, dir. 2020:87 och dir. 2021:50), avsikten att under utredningens andra fas prioritera en översyn av lagstiftningen inom bl.a. åtgärdsområdet Underlättad utbyggnad av elnätet. Syftet med översynen är enligt delbetänkandet att förbättra förutsättningarna för att prövningar av elnätsutbyggnad ska ta hänsyn till elektrifieringens betydelse för energiomställningen och att bidra till en snabbare tillståndsprocess, t.ex. genom att förtydliga förutsättningarna för teknikval på de högsta spänningsnivåerna och vad som ska anses utgöra bästa möjliga teknik på dessa spänningsnivåer. Det handlar också om att säkerställa att system- och beredskapsperspektivet beaktas vid koncessionsprövning och annan tillståndsprövning av elnät samt att tydliggöra oklarheter i och undanröja motstridigheter i vissa lagar. Lagar som enligt delbetänkandet bör omfattas av översynen inkluderar t.ex. , ellagen (1997:857), elsäkerhetslagen (2016:732), ledningsrättslagen (1973:1144) och (2010:900). Under utredningens avslutande andra fas tittar man bl.a. på planeringsfrågor och på prövningsprocessen för att bygga starkströmsledningar samt möjligheterna att upprätthålla sådana ledningar. För prövningsprocessen har utredningen tittat särskilt på ledningar som kräver linjekoncession. Som framgår av delbetänkandet har frågan om teknikval ingått i översynen. Det ovan refererade delbetänkandet remitterades . ska slutredovisa sitt uppdrag . besvarade statsrådet en interpellation från (M) om valet av teknik för olika typer av elnätsdragning (ip. 2021/22:65). Statsrådet anförde bl.a. följande: Luftledningar och markkablar har båda sina för- och nackdelar, exempelvis avseende driftsmässiga aspekter och olika typer av miljöpåverkan. På högre spänningsnivåer erbjuder luftledningar dock flera fördelar som är önskvärda. De medför förvisso i regel ett större markintrång och kan innebära en större påverkan på vissa motstående intressen, men luftledningar är väldigt driftssäkra och framför allt betydligt lättare att felsöka och reparera när något problem väl uppstår. Luftledningar har också en längre teknisk livslängd, och de är lättare att göra ändringar på, exempelvis om spänningen behöver höjas eller sträckningen justeras. De är dessutom ofta billigare att bygga, vilket i slutändan medför lägre kostnader för konsumenterna. Frågan om vilken teknik som lämpligen bör användas för en given ledning och i vilken sträckning den ska dras måste naturligtvis avgöras i varje enskilt fall utifrån aktuella omständigheter och möjligheter samt också bedömas mot hur ledningen påverkar sin omgivning. Huruvida markkablar eller luftledningar ska användas kan vara skiftande i olika situationer och miljöer, och det bör därför vara upp till nätägaren och prövande myndigheter att avgöra vad som är lämpligast i varje enskilt fall. Enligt ska verksamheter lokaliseras till den lämpligaste platsen, och den bästa möjliga teknik som rimligen kan krävas ska användas. Berörda markägare har rätt att komma till tals i planerings- och ansökningsprocessen. Svar på fråga om markåtgång för luftledningar besvarade statsrådet en fråga från (C) om huruvida statsrådet anser att det behövs en plan för hur behovet av markåtgång för elledningar ska minska i , och hur statsrådet och regeringen i så fall kommer att arbeta med frågan (fr. 2021/22:883). I sitt svar konstaterade statsrådet att lokalnäten till stor del är anlagda som markförlagd kabel medan luftledning dominerar i region- och transmissionsnätet. Vidare konstaterade statsrådet att står inför ett stort behov av ökad tillgång till el , genom både ökad produktion och ökade kapacitet i elnätet, vilket medför att nya anläggningar kommer att behöva byggas. Enligt statsrådet är det viktigt att de byggs på rätt plats och utformas på lämpligt sätt, för att bl.a. minska intrång och påverkan på motstående intressen, exempelvis privata markägare. Vilken teknik som lämpligen bör användas för en given ledning och i vilken sträckning den ska dras måste enligt statsrådet avgöras i varje enskilt fall utifrån aktuella omständigheter och möjligheter, och bedömas mot hur ledningen påverkar sin omgivning. De förslag i motion 2021/22:2078 (C) som är aktuella i detta avsnitt avstyrktes i likalydande form av utskottet (bet. 2020/21:NU22). Detsamma gällde förslaget i motion 2021/22:2025 (M). Det har pågått en debatt om val av teknik när det gäller utbyggnaden av det svenska elnätet. Det är inte minst diskussioner på temat luftledning kontra markkabel som har varit i fokus. Inte sällan är det som har fått försvara valet av luftledning vid utbyggnad av stamnätet, dvs. den typ av större kraftledningar som ger störst påverkan på landskapsbilden och som medför de mest ingripande intrången i markägares rättigheter. Markägare och olika intresseorganisationer förordar – ofta av fullt förklarliga skäl – markkabellösningar som vanligen innebär mindre ingrepp i landskapet och i markägarnas rättigheter. Utskottets allmänna inställning är att inte är rätt forum för att behandla teknikvalsfrågor av detta slag. Detta bör i stället vara en fråga för den ansvariga myndigheten – när det gäller stamnätet – att avgöra efter en sammanvägning av för- och nackdelar med olika alternativ och med beaktande av såväl allmänna som enskilda intressen. Utöver detta vill utskottet även påminna om att har för avsikt att belysa teknikvalsfrågor av denna art i det utredningsbetänkande som väntas innevarande år. Utredningen väntas kunna ge ett värdefullt kunskapsbidrag som underlag för fortsatta överväganden i dessa frågor i lämpligare sammanhang än i den lagstiftande församlingen. Med det anförda avstyrker utskottet samtliga motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet avslår ett antal motionsyrkanden som på olika sätt gäller de tillståndsprocesser som kringgärdar planering och byggande av elnät. Utskottet hänvisar till de beslut som fattande som syftade till att göra det enklare att bygga ut elnätet i och att tillståndsförfarandena ska bli mindre resurskrävande för både elnätsföretagen och för de berörda myndigheterna. Vidare påminner utskottet om att regeringen har i den nationella elektrifieringsstrategin tydligt har angett att avsevärt kortare ledtider för utbyggnaden av nya elnät är en helt central fråga för att möjliggöra en snabb klimatomställning genom elektrifiering. Jämför reservation 31 (M, SD, KD), 32 (L), 33 (C), 34 (V) och 35 (SD, C). Det behövs ett antal åtgärder för att snabba på utbyggnaden både av överföring av el och av ny elproduktion. Denna uppfattning redovisas i partimotion 2021/22:3511 av m.fl. (C). Motionärerna anser att det behövs en utredning för att rensa i regelverken och möjliggöra energiomställningen, där ett mål om halverade ledtider ska vara bärande. I yrkande 12 begär motionärerna därför ett tillkännagivande om en översyn av hur ledtiderna för tillståndsprocesser i energibranschen kan halveras och utbyggnaden av förnybar energi öka. I kommittémotion 2021/22:3688 av m.fl. (M) framhålls vikten av att förkorta och förenkla tillståndsprocesserna för elnät. Motionärerna vill exempelvis tillåta att tillståndsprocesser bedrivs parallellt och även sätta en tidsbegränsning för hur länge ärenden får ligga hos departementen. I yrkande 20 föreslås ett tillkännagivande om att förkorta och förenkla tillståndsprocesserna för utbyggnad av elnätet. Leveranssäker elproduktion, t.ex. kärnkraft, ersätts av väderberoende energislag som nödvändiga förstärkningar av överföringskapaciteten i elnäten dröjer. Detta konstaterar m.fl. (SD) i kommittémotion 2021/22:2388. Enligt motionärerna beror detta ofta på utdragna tillståndsprocesser som kan uppgå till tio–inför etablering av nya elnät. Hittillsvarande åtgärder för att göra tillståndsprocesserna mindre resurskrävande för såväl elnätsföretagen som de berörda myndigheterna har varit otillräckliga. I yrkande 14 begär motionärerna ett tillkännagivande till regeringen om att den ska verka för att ytterligare förkorta tillståndsprocesserna för elnätsutbyggnad. Ett liknande förslag finns även i kommittémotion 2021/22:2390 av m.fl. (SD) yrkande 26. Motionärerna begär ett tillkännagivande om att regeringen ska återkomma med ytterligare förslag för att förkorta tillståndstiderna. Vidare pekar motionärerna på att det finns en potential att minska tiden för tillståndsprocesserna genom att förenkla ytterligare när det gäller förtydligande om att ge undantag från krav om nätkoncession för verksamheter som redan har miljöprövats. Med anledning av det begär motionärerna i yrkande 27 ett tillkännagivande om att regeringen ska tydliggöra undantaget för redan miljöprövade verksamhetsområden. Motionärerna föreslår i yrkande 28 även ett tillkännagivande om att kravet på medgivande från den som ska bevilja koncessionen för att inleda förrättning om ledningsrätt ska tas bort. Enligt motionärerna skulle detta kunna korta tillståndsprocesserna. I kommittémotion 2021/22:3684 av m.fl. konstateras det att det finns undantag från koncessionsplikt för en rad områden. Dessa undantag tillämpas dock inte på något systematiskt eller förutsägbart sätt. Motionärerna anser att undantag från krav på koncession ska tillämpas oftare. I yrkande 100 begär de ett tillkännagivande om att undanta redan miljöprövat verksamhetsområde från kravet på koncession och därigenom möjliggöra en snabbare elnätsutbyggnad. I kommittémotion 2021/22:3199 av m.fl. (V) understryker motionärerna att tillståndsprocessen för stamnätskoncessioner måste snabbas på. Flaskhalsarna i elnätet och den långsamma tillståndsgivningen är, enligt motionärerna, två av de stora problemen med det svenska elnätet . I yrkande 16 begär motionärerna ett tillkännagivande om att regeringen bör ge ansvariga myndigheter i uppdrag att utreda möjligheterna till en snabbare tillståndsprocess för stamnätskoncessioner. I kommittémotion 2021/22:4195 av m.fl. yrkande 31 föreslås ett tillkännagivande till regeringen om att vidta fler åtgärder för att förenkla och väsentligen förkorta tillståndsprocesserna för elnätsutbyggnad. Förslagen i propositionen Moderna tillståndsprocesser för elnät (prop. 2020/21:188) var några steg i rätt riktning men enligt motionärerna finns det mer att göra, t.ex. att ta bort kravet på medgivande när det gäller vissa delar av en ledningsförrättning. I kommittémotion 2021/22:4220 av m.fl. (L) yrkande 8 framförs uppfattningen att staten behöver bära den politiska risken och risken för ineffektiva tillståndsprocesser för de projekt som behövs för att hantera utmaningarna i kraftsystemet. Därtill föreslår motionärerna i yrkande 9 ett tillkännagivande om en utredning om hur statliga garantier för stabila regler och en effektiv tillståndsprocess ska se ut. Investerarna måste kunna lita på vilka regler som kommer att gälla under investeringens avskrivningstid och de behöver veta att projekten inte kommer att sinkas av utdragna tillståndsprocesser. I motion 2021/22:723 av ClasGöran (S) konstateras det att de långa ledtiderna för att möjliggöra omställningen av industri inom exempelvis stål och kemi understryker att behöver få bättre fungerande tillståndsprocesser. Motionären efterfrågar därför ett tillkännagivande till regeringen om att verka för att minska ledtiderna för utbyggnaden av elnätet i . Även och Kopparklint (båda M) begär i motion 2021/22:3468 yrkande 3 att genom ett tillkännagivande ska framföra att tillståndsprövning som rör elproduktion och transmission måste handläggas snabbare. Ett tillkännagivande om åtgärder för kortare handläggningstider vid utbyggnad av viktig infrastruktur begärs i motion 2021/22:1219 av och (båda C). Motionärerna konstaterar att många bolag som investerar i infrastruktur vittnar om omfattande utmaningar i tillståndsprocesserna med handläggningstider på upp till och . Detta hämmar nyproduktion, renoveringar och nya industrier. Utan närmare motivering efterfrågas det i motion 2021/22:3497 av m.fl. (C) yrkande 6 ett tillkännagivande om att det bör tillsättas en utredning med syfte att halvera tidsåtgången för tillståndsprocesser för utbyggnad av elnät och kraftledningar. I motion 2021/22:1395 begär (KD) ett tillkännagivande till regeringen om att se över möjligheten att förkorta ledtiderna för utbyggnaden av de samhällsbärande elnäten. Den nya lagen om moderna tillståndsprocesser är ett steg på vägen, men för att lagen ska göra skillnad på allvar måste tillståndsprocesserna för elnäten förkortas ännu mer och elnätskapaciteten komma in tidigt i planeringen av bostäder och infrastruktur. Motionären anser också att beredskapsperspektivet har missats i det hittillsvarande arbetet. När intresset för grön industri växer i kan man inte ha väntetider för de tillståndsprocesser och det utrymme i elnätet som krävs. Denna uppfattning redovisas i motion 2021/22:1601 av och (båda C). I yrkande 3 begär motionärerna ett tillkännagivande till regeringen om en målsättning om att halvera tiderna för tillståndsprocesserna. Bakgrund och pågående arbete Moderna tillståndsprocesser för elnät behandlade regeringens proposition Moderna tillståndsprocesser för elnät (prop. 2020/21:188). I propositionen föreslog regeringen ändringar i bl.a. ellagen (1997:857) som syftar till att det ska bli enklare att bygga ut elnätet i och att tillståndsförfarandena ska bli mindre resurskrävande både för elnätsföretagen och för de berörda myndigheterna. Det ska bli enklare för nätföretag att vidta åtgärder utan att ansöka om en ny nätkoncession. Fler ledningar ska kunna byggas och användas med stöd av en nätkoncession för område. En nätkoncession för linje ska kunna ändras på ansökan av nätföretaget. Det föreslogs även att det ska gå att lägga samman nätkoncessioner och dela upp en nätkoncession för linje. föreslogs få besluta om tillträde till mark för undersökningsarbeten. För att säkerställa att beslut i frågor om nätkoncession får laga kraft ska överklagandetiden för den som inte ska delges beslutet räknas från den dag som infaller efter det att beslutet har kungjorts. Besluten föreslogs dessutom i vissa fall kunna gälla . I propositionen fanns det även förslag som syftade till att göra det lättare att inleda en ledningsförrättning och underlätta för nätföretag att på ett tidigt stadium få frågan om tillstånd till vattenverksamhet prövad. biföll regeringens förslag i propositionen (bet. 2020/21:NU22, rskr. 2020/21:415) och lagändringarna trädde i kraft . Om tillståndsprocesser i regeringens elektrifieringsstrategi I sin elektrifieringsstrategi konstaterar regeringen att den faktiska utbyggnaden av transmissionsnätet har hamnat på en lägre nivå än den planerade. I genomsnitt har av utbyggnadsbehovet ett enskilt år realiserats. Orsakerna till detta anges vara många, men regeringen nämner uttryckligen att utdragna tillståndsprocesser spelar en stor roll. Mot den bakgrunden är en av elektrifieringsstrategins tolv punkter rubricerad Kortare ledtider. Under denna rubrik konstaterar regeringen att avsevärt kortare ledtider för utbyggnaden av nya elnät är en helt central fråga för att möjliggöra en snabb klimatomställning genom elektrifiering. Av det skälet redovisar regeringen bl.a. följande: – Det slås fast en målbild om halverade ledtider för nya elnät i genomsnitt senast till 2025. – En bred samverkan om ömsesidiga insatser med tydlig uppföljning etableras. Regeringen aviserar bl.a. en nationell dialog för att halvera ledtiderna för nya elnät . Dialogen syftar till kraftsamling och bred samverkan mellan näringsliv, myndigheter och andra aktörer för att möjliggöra en samhällsgemensam målsättning om i genomsnitt halverade ledtider , som behövs för att elektrifiera industri och transporter. Goda exempel, idéer på nya generella, ej projektspecifika, åtgärder och ömsesidiga åtaganden bör lyftas fram och diskuteras. Dialogen ska leda till att uppföljningar görs årsvis av hur arbetet går med att halvera ledtider med start , vilket även kan inkludera förslag på ytterligare åtgärder. – Efter beslut i budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 21) beslutades en resursförstärkning för prövningsmyndigheterna. Effektivare, innovativa och parallella arbetsmetoder utvecklas med ett bibehållet miljöskydd för att öka takten i pågående nätförstärkningar. Regeringen konstaterar att det är viktigt att säkerställa att det finns tillräckliga resurser hos de prövande myndigheterna. Det framtida resursbehovet för koncessionsprövningar som behöver finansieras av statsbudgeten bör tydliggöras. Myndigheternas budgetunderlag utgör ett viktigt underlag, men regeringen avser att be myndigheterna att också redogöra för förväntad utveckling av koncessionshantering på . bör för- och nackdelar med en helt eller delvis avgiftsbaserad finansiering av koncessionsprövning hos utvärderas. En utvärdering skulle kunna möjliggöra en följsammare och från statsbudgeten oberoende bemanning. – Regelverk utvecklas för ännu kortare ledtider, bl.a. genom att tydliggöra vägvalet mellan luftledning och markkabel på olika spänningsnivåer. En modern och effektivare miljöprövning beslutade regeringen om direktiv till en särskild utredare (chefsrådman ) att se över det nuvarande systemet för miljöprövning och lämna förslag på de ändringar och åtgärder som krävs för att uppnå en modernare och mer effektiv miljöprövning (dir. 2020:86). Syftet är att underlätta för miljö- och klimatförbättrande investeringar genom horisontella förändringar i miljöprövningen och att därigenom åstadkomma snabbare och enklare prövningsprocesser som ett bibehållet miljöskydd säkerställs. Genom tilläggsdirektiv som regeringen beslutade utvidgades utredarens uppdrag och utredningstiden förlängdes till (dir. 2021:57). Utredningen har antagit namnet .