bet · H901SfU17 · 2022-05-09 00:00:00 — avslår motionsyrkanden om bl.a. en jämställd arbetsskadeförsäkring, inkomstindexerad livränta och en obligatorisk primär arbetsskadeförsäkring. Jämför reservation 62 (M), 63 (SD), 64 (C), 65 (V), 66 (SD) och 67 (C, V). Med arbetsskada avses en skada till följd av olycksfall eller annan skadlig inverkan i arbetet. En skada ska anses ha uppkommit av en sådan orsak, om övervägande skäl talar för det (39 kap. 3 § SFB). En försäkrad har vid arbetsskada rätt till samma förmåner enligt socialförsäkringsbalken som han eller hon har rätt till vid annan sjukdom (40 kap. 2 § SFB). För smittsamma sjukdomar gäller inte arbetsskadeförsäkringens generella skadebegrepp. När det gäller arbetsskada på grund av smitta meddelar regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer föreskrifter om i vilken utsträckning en skada, som inte beror på ett olycksfall men som har framkallats av smitta, ska anses som arbetsskada (39 kap. 6 § SFB). Föreskrifter om arbetsskada i form av sjukdom som framkallats genom smitta har meddelats i 5 § förordningen (1977:284) om arbetsskadeförsäkring och statligt personskadeskydd. Livränta lämnas till en försäkrad som till följd av en arbetsskada har fått sin förmåga att skaffa sig inkomst genom arbete nedsatt med minst en femtondel. Detta gäller endast om nedsättningen av förmågan att skaffa inkomst genom arbete kan antas bestå under , och inkomstförlusten för år räknat uppgår till minst en fjärdedel av prisbasbeloppet när livräntan ska börja lämnas (41 kap. 2 § SFB). Livränta lämnas eller tills vidare (41 kap. 7 § SFB). I kommittémotion 2021/22:3837 anger m.fl. (M) att arbetsskadeförsäkringen bör reformeras och inte vara ett komplement till den ersättning som utges från sjukförsäkringen. Det behöver även skapas drivkrafter för arbetsgivaren att utforma en bra arbetsmiljö och på så vis få lägre avgifter. Motionärerna anser därför att regeringen bör tillsätta en utredning som tar fram en modell för en obligatorisk primär arbetsskadeförsäkring som vilar på försäkringsmässig grund och som skapar ekonomiska drivkrafter för arbetsgivare att skapa trygga och säkra arbetsmiljöer. I kommittémotion 2021/22:2380 framhåller m.fl. (SD) i yrkande 2 att regeringen bör se över regelverket för arbetsskadeförsäkring och sjukdom på grund av smitta. Regeringen bör återkomma med ett förslag på hur man kan göra lättnader i undantaget som gäller smitta för att få arbetsskadeersättningen mer ändamålsenlig under en pandemi utan att för den skull riskera alltför svåra gränsdragningsproblem. I kommittémotionen 2021/22:3911 anger m.fl. (C) i yrkande 32 att regeringen bör se över möjligheten att inrätta ett arbetsmedicinskt råd inom arbetsskadeförsäkringen eftersom det finns osakliga skillnader mellan kvinnor och män när det gäller att få ersättning för en arbetsskada. I yrkande 33 anges att regeringen bör se över regelverket kring ersättningen om det är svårt att säkerställa att en skada beror på arbetsplatsen. Om det inte kan garanteras att skadan beror på arbetet bör den sjukskrivna i stället få en engångssumma. I yrkande 34 anges att informationen om förebyggande arbetsskadeförsäkring bör förstärkas. Det kan bidra till att fler har kontakt med arbetsplatsen, vilket kan leda till snabbare återgång i arbete på heltid. I kommittémotion 2021/22:441 begär m.fl. (V) i yrkande 2 att regeringen återkommer med förslag om att införa en bevislättnadsregel i arbetsskadeförsäkringen. En sådan ordning skulle kunna flytta risken från de försäkrade, öka möjligheterna för kvinnor att få rätt till ersättning och skapa ett tydligt incitament för berörda aktörer att bedriva relevant forskning på områden där det finns ett bristande kunskapsunderlag. I yrkande 3 begärs att regeringen återkommer med förslag om att förändra varaktighetskravet i arbetsskadeförsäkringen . Det kan göra det enklare dels för den försäkrade att prestera ett fullgott intyg, dels för läkarna att utfärda ett sådant intyg. I yrkande 4 begärs att regeringen ser över möjligheterna att inkomstindexera arbetsskadelivräntan. Förslagen i betänkande Samlad kunskap – stärkt handläggning (SOU 2017:25) om att livräntan bör räknas om utifrån inkomstindex bör införas. I motion 2021/22:1766 av och (båda S) framhålls att det behövs en översyn av hantering av livränteärenden. I kommittémotion 2021/22:2380 anför m.fl. (SD) i yrkande 1 att det bör tillsättas en utredning om arbetsskadeförsäkringen. Utredningen bör se över hela bedömningskedjan och tillhörande regelverk med diagnoskoder och riktlinjer. Mot bakgrund av kunskap och forskning om arbetssjukdomar inom den offentliga sektorn bör regelverket även ses över för att uppnå en mer jämställd arbetsskadeförsäkring. m.fl. (C) anger i partimotion 2021/22:3666 yrkande 26 att det finns osakliga skillnader mellan kvinnor och män när det gäller att få ersättning för en arbetsskada. Motionärerna föreslår att arbetsskadeförsäkringen genussäkras. Ett sådant förslag finns också i kommittémotion 2021/22:3911 av m.fl. (C) yrkande 31. I kommittémotion 2021/22:441 begär m.fl. (V) i yrkande 1 att regeringen tillsätter en utredning med uppdraget att se över hur arbetsskadeersättningen kan förbättras för att ge fler arbetsskadade den ersättning de har rätt till. Syftet är att skapa en tryggare och mer rättssäker arbetsskadeförsäkring – en jämställd försäkring som behandlar kvinnor och män lika. En särskild utredare har fått i uppdrag att se över arbetsskadeförsäkringen (dir. 2021:116). Utredaren ska bl.a. analysera villkoren för rätten till livränta för att säkerställa att livräntan fyller sin funktion när det gäller att ge ekonomisk trygghet vid inkomstförlust på grund av arbetsskada. Översynen ska också säkerställa att kvinnor och män ges ett likvärdigt skydd. Uppdraget ska redovisas . En parlamentariskt sammansatt referensgrupp har inrättats till stöd för arbetet i utredningen. I en departementspromemoria (S2022/00193) föreslås att den som i sitt arbete smittas av en sjukdom som är klassad som samhällsfarlig enligt smittskyddslagen ska omfattas av arbetsskadeförsäkringen, oavsett vilket arbete som utförts och vid vilken arbetsplats, och att förordningsändringarna ska gälla retroaktivt. Det innebär att även den som tidigare under pandemin har smittats med covid-19 i sitt arbete och som fått ett långvarigt inkomstbortfall på grund av det omfattas av skyddet från arbetsskadeförsäkringen. Regeringen har därefter beslutat om en ändring i förordningen (1977:284) om arbetsskadeförsäkring och statligt personskadeskydd. Ändringen träder i kraft men tillämpas även på en skada som har inträffat . Mot bakgrund av det anförda och med beaktande av det arbete som pågår eller redan har genomförts när det gäller arbetsskadeförsäkringen avstyrks motionerna 2021/22:2380 (SD) yrkandena 1 och 2, 2021/22:3666 (C) yrkande 26, 2021/22:3911 (C) yrkandena 31–34, 2021/22:441 (V) yrkandena 1–4, 2021/22:3837 (M) och 2021/22:1766 (S), i den mån de inte kan anses tillgodosedda. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. arbetssätt och användning av läkarintyg och försäkringsmedicinska rådgivare. Jämför reservation 68 (M), 69 (SD), 70 (C), 71 (KD) och 72 (L). I kommittémotion 2021/22:3828 framhåller m.fl. (M) i yrkande 5 att det finns behov av att öka tillsynen av läkares arbete med sjukskrivningsfrågor. bör kunna få sätta upp kvalitetskrav för vårdgivare som skriver läkarintyg samt löpande följa upp och granska sjukskrivningsmönstret hos olika vårdgivare. Vid upprepade anmärkningar liksom vid rent fusk ska den enskilda vårdgivaren förlora rätten att utfärda läkarintyg. och (båda M) framhåller i motion 2021/22:2735 att användning av intyg i handläggningen vid sjukfrånvaro bör tydliggöras. Flera förmåner har införts och befintliga har förändrats med anledning av covid-19. Det behöver klargöras vilket intyg som ska användas för respektive förmån. I motion 2021/22:2737 anger samma motionärer att regeringen bör se över hantering av läkarintygen så att hanteringen blir enhetlig. Vidare anger motionärerna i motion 2021/22:2741 att regeringen bör göra en översyn för att kommunikationen mellan den sjukskrivne och ska förbättras. I motion 2021/22:2798 anger m.fl. (M) att regeringen bör säkerställa att alla behandlas lika, oavsett om de är enskilda personer eller företagare. Det inte är rimligt att tillämpa två olika måttstockar vid myndighetsutövning. När det gäller enskilda personer finns det generellt sett en stor respekt för den personliga integriteten medan det inte finns sådana spärrar när det gäller näringsidkare. I kommittémotion 2021/22:2382 anger m.fl. (SD) i yrkande 2 att regeringen bör stärka kvaliteten i utredningar i sjukpenningärenden och skyddet mot godtyckliga avslag. Avstämningsmöten behöver göras obligatoriska och hållas regelbundet, överprövning av ett läkarintyg bör göras av någon med försäkringsmedicinsk kompetens, läkarintygen måste få större tyngd och handläggare bör i högre utsträckning än träffa den försäkrade. motivering i avslagsbeslut bör också förtydligas och förbättras. m.fl. (C) begär i kommittémotion 2021/22:3911 yrkande 8 att de försäkringsmedicinska rådgivarnas roll i sjukskrivningsprocessen ska öka. För att ska kunna göra en självständig och rättssäker prövning av rätten till sjukpenning behöver det säkerställas att det finns medicinsk kompetens. I kommittémotion 2021/22:4213 anger m.fl. (KD) i yrkande 10 att det finns behov av fortsatta åtgärder vad gäller de medicinska underlagen för bedömning av rätten till sjukförsäkring och tydligare information till försäkringstagaren. behöver få bättre verktyg och tydligare riktlinjer för att kunna granska sjukintyg på ett mer likvärdigt sätt. Det finns även behov av tydligare information till de försäkrade om vad som krävs för att få sjukpenning och vilka underlag som utgör grund för bedömningen i ett ärende. I kommittémotion 2021/22:4165 av m.fl. (KD) begärs i yrkande 20 att handläggning av återkrav av assistansersättning utvärderas för att säkra hanteringen. Det förekommer felaktiga återkrav även när assistanssamordnaren handlat i god tro. I kommittémotion 2021/22:3383 av m.fl. (L) begärs i yrkande 1 att det tillsätts en oberoende utredning för att reformera arbetssätt. ska vara en partner för de sjuka i arbetet för att komma tillbaka, samt för sjukvården i stort. bör därför ha ett portaluppdrag att stötta och lotsa. I yrkande 5 anförs att regelverket kring handläggning av bilstödet bör reformeras och förenklas. Även i kommittémotion 2021/22:3978 av m.fl. (L) yrkande 5 finns ett förslag om portaluppdrag. I motion 2021/22:1274 anger (S) att ytterligare åtgärder behöver övervägas för att åtgärda bristerna i handläggning av sjukförsäkringen. Handläggningen ska vara rättssäker och i linje med lagstiftningen. är en central aktör i sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessen. bedömer om en försäkrad har nedsatt arbetsförmåga på grund av sjukdom samt prövar rätten till ersättning från sjukförsäkringen och ser till att behovet av rehabilitering klarläggs. samordnar rehabiliteringsinsatserna och ser till att de åtgärder vidtas som behövs för en effektiv rehabilitering. anger i en återrapport (dnr 2020/001876) att myndighetens tillämpning av regelverket i sjukförsäkringen har kritiserats i flera externa utredningar och granskningar. styrning av sjukförsäkringen har också granskats internt av bl.a. internrevisionen. Till stor del visar granskningarna på samma orsaker till de brister som konstaterats. har därför inlett ett arbete med att genomlysa myndighetens hela förvaltning av sjukförsäkringen och ta fram till förslag till förbättringar. arbetar med att förbättra kvaliteten i utredning och beslut, att öka handläggarnas förmåga till analys av underlag i ärendet och att hantera känsliga samtal med enskilda och andra aktörer. bedriver även ett kontinuerligt arbete för att förbättra tydligheten i beslutsmotiveringar och kommer att säkerställa att handläggare och stödfunktioner har tillgång till kompetensutveckling. Regeringen gav ett uppdrag som bl.a. berör information i läkarintyg och utredningsskyldighet när det gäller diagnoser som är särskilt svåra för hälso- och sjukvården att tillhandahålla uppgifter om. I och slutredovisning om insatser för en mer ändamålsenlig sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocess (2021-10-7601), har tydliggjort hur det försäkringsmedicinska beslutsstödet ska användas i handläggningen av sjukpenning. Utskottet anser att det är viktigt att den genomlysning av sjukförsäkringen som nu vidtar för att åtgärda brister i hanteringen också får genomslag i praktiken. Utskottet ser därför positivt på att Statskontoret har i uppdrag att granska genomlysning och de åtgärder som vidtas (S2021/04616). Avsikten är att säkerställa att åtgärderna leder till att försäkrade får sin rätt till ersättning utredd och prövad och ges de förebyggande insatser eller det stöd som de behöver för att återgå till arbete. Uppdraget ska slutredovisas . Med beaktande av det arbete som pågår inom och med hänsyn till att Statskontorets granskning kommer att pågå anser utskottet att det saknas skäl att föreslå att ska göra ett tillkännagivande med anledning av motionerna 2021/22:3828 (M) yrkande 5, 2021/22:2735 (M), 2021/22:2737 (M), 2021/22:2741 (M), 2021/22:2798 (M), 2021/22:2382 (SD) yrkande 2, 2021/22:3911 (C) yrkande 8, 2021/22:4213 (KD) yrkande 10, 2021/22:3383 (L) yrkandena 1 och 5, 2021/22:3978 (L) yrkande 5 och 2021/22:1274 (S). Motionsyrkandena avstyrks därför. Även motion 2021/22:4165 (KD) yrkande 20 om handläggning av återkrav avstyrks med det anförda. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om ett informationsutbyte mellan myndigheter och tillkännager detta för regeringen. avslår motionsyrkanden om bl.a. en särskild bidragsbrottsenhet hos , ökad kontroll och utbetalningar till andra länder. Jämför reservation 73 (M), 74 (SD), 75 (KD), 76 (L), 77 (MP) och 78 (S). Bidragsbrottslagen (2007:612) innehåller regler som ska ge ett straffrättsligt skydd för välfärdssystemen, bevara förtroendet för systemen och skydda de offentliga finanserna. Lagen omfattar bidrag, ersättningar, pensioner och lån för personligt ändamål som enligt lag eller förordning beslutas av Försäkrings-kassan, , , , Arbetsförmedlingen, en kommun eller en arbetslöshetskassa (1 §). har tillämpningsområdet utvidgats och omfattar även stöd, bidrag och ersättningar som enligt lag eller förordning beslutas av , Arbetsförmedlingen eller en kommun och avser en enskild person, men betalas ut till eller tillgodoräknas någon annan än den enskilde. Den som lämnar oriktiga uppgifter eller inte anmäler ändrade förhållanden som han eller hon är skyldig att anmäla enligt lag eller förordning, och på så sätt orsakar fara för att en ekonomisk förmån eller ett ekonomiskt stöd felaktigt betalas ut, felaktigt tillgodoräknas, betalas ut med för högt belopp eller tillgodoräknas med ett för högt belopp döms för bidragsbrott till fängelse i högst eller, om brottet är ringa, till böter eller fängelse (2 §). Om brottet är grovt, döms för grovt bidragsbrott till fängelse, lägst och högst . Enligt 6 § bidragsbrottslagen ska de myndigheter som anges i 1 § samt kommuner och arbetslöshetskassor anmäla till om det kan misstänkas att brott enligt bidragsbrottslagen har begåtts. Lagen om underrättelseskyldighet vid felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen Lagen (2008:206) om underrättelseskyldighet vid felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen avser att upptäcka och förhindra felaktiga utbetalningar och omfattar bidrag, ersättningar pensioner och lån för personligt ändamål som enligt lag eller förordning beslutas av , , , , Arbetsförmedlingen, en kommun eller en arbetslöshetskassa (1 §). Underrättelseskyldigheten gäller även för och (2 §). och rådets förordning (EU) 2016/679 av om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv /46/EG, här benämnd dataskyddsförordningen, antogs . Förordningen innehåller regler som ska skydda fysiska personers grundläggande rättigheter och friheter, särskilt deras rätt till skydd för personuppgifter, och främja det fria flödet av personuppgifter inom unionen. Dataskyddsförordningen, som är direkt tillämplig i alla medlemsstater, ersatte fr.o.m. dataskyddsdirektivet och utgör numera den generella regleringen av personuppgiftsbehandling inom EU. trädde dataskyddslagen (2018:218) i kraft, och upphävdes personuppgiftslagen (1998:204). Dataskyddslagen innehåller bestämmelser som kompletterar dataskyddsförordningen på ett generellt plan i svensk rätt. Inom ramen för det utrymme som dataskyddsförordningen ger reglerar lagen bl.a. frågor om rättslig grund för behandling av personuppgifter, känsliga personuppgifter, tillsynsmyndighetens handläggning och beslut samt skadestånd och överklagande. Dataskyddslagen är, på samma sätt som personuppgiftslagen var, subsidiär i förhållande till annan lag eller förordning. Det gör det möjligt att även fortsättningsvis ha avvikande bestämmelser i sektorsspecifika registerförfattningar. registerlagstiftning finns i 114 kap. SFB. Kapitlet reglerar bl.a. ändamål, känsliga personuppgifter, behandling av personuppgifter i den s.k. socialförsäkringsdatabasen, direktåtkomst, utlämnande på medium för automatisk behandling och säkerhetsåtgärder. Enligt 110 kap. 31 § SFB ska myndigheter, arbetsgivare och uppdragsgivare, anordnare av personlig assistans samt försäkringsinrättningar på begäran lämna , , och allmän förvaltningsdomstol uppgifter som avser en namngiven person när det gäller förhållanden som är av betydelse för tillämpningen av socialförsäkringsbalken. Arbetsgivare och uppdragsgivare är även skyldiga att lämna sådana uppgifter om arbetet och arbetsförhållandena som behövs i ett ärende om arbetsskadeförsäkring. Enligt 110 kap. 33 § ska banker och andra penninginrättningar på begäran lämna uppgifter enligt 31 § första stycket till , och allmän förvaltningsdomstol i ärenden om äldreförsörjningsstöd, bostadsbidrag och bostadstillägg. Sekretess hindrar inte att , , och allmän förvaltningsdomstol på begäran får lämna ut uppgifter om ersättningar enligt socialförsäkringsbalken eller enligt lagstiftning om annan jämförbar ekonomisk förmån till en försäkringsinrättning, ett försäkringsbolag eller en arbetsgivare, om uppgiften behövs för samordning med ersättning därifrån (110 kap. 39 § SFB). I partimotion 2021/22:4033 begär m.fl. (M) i yrkande 37 att det införs ett gemensamt utbetalningssystem för offentliga bidrag för att minska fusk. Ett gemensamt utbetalningssystem skulle ge en bättre överblick över de samlade bidragen, på både individnivå och samhällsnivå. I yrkande 38 begär motionärerna att det införs en bidragsbrottsenhet på och att ges i uppdrag att åtala för bidragsbrott. Extra kraft måste läggas på att upptäcka, åtala och fälla den organiserade bidragsbrottsligheten. Även i kommittémotion 2021/22:3838 begär m.fl. (M) i yrkande 1 att det införs en bidragsbrottsenhet på och att ges i uppdrag att åtala för bidragsbrott. I yrkande 3 anser motionärerna att bör få möjlighet att begära ut konto- och bankuppgifter från enskilda och företag för att kunna fatta korrekta beslut om utbetalning. (M) framför i motion 2021/22:1135 yrkande 2 att förutsättningarna för att råda bot på gängkriminaliteten genom att stoppa utbetalningar från transfereringssystem bör utredas. Boriana (M) anger i motion 2021/22:1437 att kontrollen av välfärdsutbetalningar bör skärpas. Identifiering bör ske på ett säkert sätt, förslagsvis med biometriska uppgifter, för att stävja problem med flera olika identiteter för samma person. Boriana (M) anger i motion 2021/22:1486 att utbetalningar från välfärdens transfereringssystem bör hanteras av en av de befintliga myndigheterna. Samma motionär anger i motion 2021/22:1487 yrkande 1 att straffen för assistansbedrägerier bör skärpas avsevärt. I yrkande 2 anges att bör ha befogenhet att kontrollera de personliga assistenternas kvalifikationer, arbetsinsatser och övriga förehavanden. I yrkande 3 begärs att alla utbetalningar till assistansbolag som inte är godkända av Inspektionen för vård och omsorg stoppas. I motion 2021/22:2742 framför (M) att regeringen bör undersöka möjligheten att ge skyldighet att underrätta försäkringsbolag om förändringar av utbetalningar till myndighetens kunder. Försäkringsbolag riskerar annars att fortsätta betala ut ersättning ovetande om att gjort en ny bedömning och slutat betala ut ersättning. I motion 2021/22:3635 anger m.fl. (M) i yrkande 9 att regeringen bör verka för att successivt införa ett standardiserat arbetsgivarintyg. är omfattande brottslighet kopplad till fiktiva anställningar. I motion 2021/22:3301 anger (M) i yrkande 3 att bör ha en underrättelseplikt vid misstanke om bidragsfusk och bör inkluderas i den generalklausul för sekretessbrytande bestämmelse som gäller mellan statliga myndigheter, om skadan gentemot samhället är tillräckligt stor. (M) anger i motion 2021/22:3835 att det bör övervägas att inrätta en ny myndighet som kan sköta alla utbetalningar från välfärdssystemen. I motion 2021:22:2734 begär (M) att det bör utredas om alla bidrag och ersättningar kan utbetalas genom en och samma myndighet, exempelvis via eller . I kommittémotion 2021/22:2381 framför m.fl. (SD) i yrkande 30 att bör få bättre resurser och förutsättningar för att förebygga och åtgärda fusk inom de familjepolitiska bidragen utan att för den skull göra systemet alltför svårt för barnfamiljerna. I kommittémotion 2021/22:2385 anger m.fl. (SD) i yrkande 1 att påföljden för grov bidragsbrottslighet bör skärpas. En person som döms för grov bidragsbrottslighet bör stängas av från välfärdssystemen åtminstone . I samma motion anges i yrkande 2 att biometriska data bör användas för att säkra korrekta utbetalningar från och . Regeringen bör återkomma med ett förslag om biometriska data på det nationella id-kortet. I yrkande 3 anges att regeringen skyndsamt bör lägga fram förslag i enlighet med vad som anges i betänkande SOU 2020:35 om en ny myndighet för utbetalningskontroll för att förhindra bidragsbrott och bidragsfusk. I yrkande 5 anges att , , och Inspektionen för vård och omsorg bör få ökade ekonomiska resurser och tydligare mål för att stoppa bidragsfusk. och (båda SD) begär i motion 2021/22:2928 att det inrättas en enhet på för utredning av bidragsbrott. Förslaget i betänkande Kvalificerad välfärdsbrottslighet – förebygga, förhindra, upptäcka och beivra (SOU 2017:37) bör således införas. I motion 2021/22:396 begär (SD) att regeringen utreder möjligheten till fingeravtrycksläsare hos för att stävja bedrägerier. m.fl. (KD) anger i kommittémotion 2021/22:4184 yrkandena 1 och 2 att en ny myndighet mot välfärdsbrottslighet bör ansvara för utbetalningar inom stat, regioner och kommuner. I yrkande 5 anges att den nya myndigheten ska administrera utbetalningar via ett transaktionskonto. Det ska omfatta alla välfärdsutbetalningar och skatteutbetalningar till både privatpersoner och företag. Ett sådant system förenklar insamlingen av nödvändiga data för analyser och för att upptäcka och förhindra fusk. I yrkande 6 anges att den nya myndigheten mot välfärdsbrottslighet bör ha ansvar för att driva återkrav. I yrkande 7 anges att utbetalningar bör kunna frysas i avvaktan på beslut. När en felaktig utbetalning upptäcks ska andra utbetalningar frysas fram tills summan av de frysta utgifterna uppgår till samma summa som återkravet, i likhet med systemet som gäller i . I yrkande 9 anges att all information som hämtas in bör kunna sparas . I likhet med och bör data sparas av den nya myndigheten mot välfärdsbrott i åtminstone och inte gallras på ett sätt som försvårar urvalet. I yrkande 10 anges att den föreslagna myndigheten mot välfärdsbrottslighet bör få ett särskilt uppdrag att motverka kriminella nätverks avancerade upplägg gentemot välfärdssystemen.