bet · H901KU30 · 2022-02-25 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden. Yrkandena rör frågor om bl.a. statsskicket, vissa av successionsordningens bestämmelser, statschefens uppgifter och immunitet, statschefens kröning, apanaget, ökad insyn i Kungliga hov- och slottsstatens ekonomi och verksamhet, medlemskapet i EU samt frågor kopplade till EU-samarbetet. Det finns även motionsyrkanden om att på olika sätt vitalisera demokratin. Andra motionsyrkanden rör en representativ fördelning av politiska uppdrag, yttre hot mot politiska partier, partifinansiering, en minskning av antalet riksdagsledamöter, byte av partitillhörighet och ledamotsuppdraget samt regeringsarbetet. Vidare behandlas motionsyrkanden om regeringsbildning, mandatperioden efter ett extra val, granskning, ett utvidgat ansvar för statsråd, misstroendevotum och tillkännagivanden. Det finns även motionsyrkanden om en författningsdomstol, normprövning, Lagrådets granskning, formerna för grundlagsändringar, domstolarnas oberoende, rättskipningens självständighet och finansmakten. Vidare behandlas motionsyrkanden om grundlagsbestämmelser om , det svenska språket, nationella minoriteter, minoritetsspråken, svenskt medborgarskap och helgdagar. Andra motionsyrkanden rör en krislagstiftning, den offentliga äganderätten, public service och uppgifter. I betänkandet finns 41 reservationer (M, SD, C, V, KD, L, MP) och sex särskilda yttranden (C, L, MP). Cirka 110 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. En motion från allmänna motionstiden /21. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Statsskicket och statschefens uppdrag Medlemskapet i EU och frågor kopplade till EU-samarbetet Åtgärder för att vitalisera demokratin Politiska partier och riksdagsarbetet Förhållandet mellan regeringen och Grundlagsändringar, domstolarnas ställning och rättskipningen 1.Statsskicket, punkt 1 (SD) 2.Statsskicket, punkt 1 (V) 3.Statschefens uppgifter, punkt 3 (SD) 4.Statschefens immunitet, punkt 4 (V) 5.Statschefens kröning, punkt 5 (SD) 6.Ökad insyn i Kungliga hov- och slottsstatens ekonomi och verksamhet, punkt 7 (V) 7.Medlemskapet i EU och internationellt samarbete, punkt 8 (SD) 8.Rättsstatsprincipen och mänskliga rättigheter, punkt 9 (M) 9.Rättsstatsprincipen och mänskliga rättigheter, punkt 9 (C) 10.Rättsstatsprincipen och mänskliga rättigheter, punkt 9 (L) 11.Subsidiaritetsprövningen inom EU, punkt 10 (KD) 12.Europaparlamentet, punkt 11 (L) 13.Medborgarinitiativ, punkt 14 (SD) 14.Medborgarinitiativ, punkt 14 (L) 15.Medborgarinitiativ, punkt 14 (MP) 16.Det konstitutionella skyddet för demokratin, punkt 16 (L) 17.Lobbyregister, punkt 18 (C) 18.En demokratikanon, punkt 19 (L) 19.Partifinansiering, punkt 22 (C) 20.Statsrådsförsäkran, punkt 25 (SD) 21.Regeringsarbetet, punkt 26 (SD) 22.Regeringsbildning, punkt 27 (SD) 23.Konstitutionsutskottets granskning, punkt 29 (SD) 24.Ett utvidgat ansvar för statsråd, punkt 30 (SD) 25.Ett utvidgat ansvar för statsråd, punkt 30 (C) 26.Misstroendevotum, punkt 31 (C) 27.En författningsdomstol, punkt 33 (C) 28.Normprövning och Lagrådets granskning, punkt 35 (M) 29.Normprövning och Lagrådets granskning, punkt 35 (SD) 30.Normprövning och Lagrådets granskning, punkt 35 (KD) 31.Domstolarnas oberoende, punkt 38 (M) 32.Domstolarnas oberoende, punkt 38 (SD) 33.Rättskipningens självständighet, punkt 39 (M) 34.Penningenheten, punkt 40 (SD) 35.En budgetram om , punkt 41 (SD) 36.Bestämmelser om och det svenska språket, punkt 42 (SD) 37.Bestämmelser om nationella minoriteter och minoritetsspråken, punkt 43 (SD) 38.Bestämmelser om nationella minoriteter och minoritetsspråken, punkt 43 (C, L) 39.Bestämmelser om svenskt medborgarskap och vandelskrav, punkt 44 (SD) 40.Bestämmelse om helgdagar, punkt 45 (SD) 41.Public service, punkt 48 (MP) 1.En författningsdomstol och normprövning, punkt 34 (L) 2.Formerna för grundlagsändringar, punkt 36 (L) 3.Formerna för grundlagsändringar, punkt 36 (MP) 4.Domstolarnas oberoende, punkt 38 (C) 5.Domstolarnas oberoende, punkt 38 (L) 6.En krislagstiftning, punkt 46 (C) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motion från allmänna motionstiden /21 Motioner från allmänna motionstiden /22 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Statsskicket och statschefens uppdrag 2021/22:453 av m.fl. (V) yrkande 1, 2021/22:1231 av m.fl. (S), 2021/22:1276 av (S), 2021/22:3292 av m.fl. (SD) yrkande 14 och 2021/22:4139 av Alireza Akhondi m.fl. (C, S, L) yrkande 1. Reservation 1 (SD) Reservation 2 (V) Vissa av successionsordningens bestämmelser 2021/22:4139 av Alireza Akhondi m.fl. (C, S, L) yrkandena 3–5. 2021/22:73 av (SD) och 2021/22:3288 av m.fl. (SD) yrkande 4. Reservation 3 (SD) 2021/22:453 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2021/22:4139 av Alireza Akhondi m.fl. (C, S, L) yrkande 2. Reservation 4 (V) 2021/22:3292 av m.fl. (SD) yrkande 15. Reservation 5 (SD) 2021/22:2337 av (L) yrkandena 1–3. Ökad insyn i Kungliga hov- och slottsstatens ekonomi och verksamhet 2021/22:453 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2021/22:4139 av Alireza Akhondi m.fl. (C, S, L) yrkande 6. Reservation 6 (V) Medlemskapet i EU och frågor kopplade till EU-samarbetet Medlemskapet i EU och internationellt samarbete 2021/22:3 av Amineh Kakabaveh (-), 2021/22:77 av (SD) yrkande 1, 2021/22:731 av (SD) och 2021/22:3292 av m.fl. (SD) yrkande 12. Reservation 7 (SD) Rättsstatsprincipen och mänskliga rättigheter 2021/22:3246 av m.fl. (C) yrkandena 34 och 35, 2021/22:3509 av m.fl. (C) yrkande 41, 2021/22:3775 av m.fl. (M) yrkandena 18 och 19 samt 2021/22:3996 av m.fl. (L) yrkande 19. Reservation 8 (M) Reservation 9 (C) Reservation 10 (L) 2021/22:3883 av m.fl. (KD) yrkande 3. Reservation 11 (KD) 2021/22:3996 av m.fl. (L) yrkande 25. Reservation 12 (L) 2021/22:377 av (SD). Åtgärder för att vitalisera demokratin 2021/22:374 av (SD), 2021/22:1915 av (SD) och 2021/22:2034 av (SD). 2021/22:244 av (SD) yrkande 1, 2021/22:2363 av (L) yrkande 1, 2021/22:3287 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2021/22:3388 av m.fl. (L) yrkande 12 och 2021/22:4102 av m.fl. (MP) yrkande 3. Reservation 13 (SD) Reservation 14 (L) Reservation 15 (MP) 2021/22:373 av (SD) och 2021/22:678 av (SD). Det konstitutionella skyddet för demokratin 2021/22:3388 av m.fl. (L) yrkande 1. Reservation 16 (L) 2021/22:2355 av (L). 2021/22:3509 av m.fl. (C) yrkande 17. Reservation 17 (C) 2021/22:2312 av (L) och 2021/22:3965 av m.fl. (L) yrkande 46. Reservation 18 (L) Politiska partier och riksdagsarbetet En representativ fördelning av politiska uppdrag 2021/22:4065 av m.fl. (MP) yrkande 26. Yttre hot mot politiska partier 2021/22:3509 av m.fl. (C) yrkande 12. 2021/22:3509 av m.fl. (C) yrkandena 13 och 16. Reservation 19 (C) En minskning av antalet riksdagsledamöter 2021/22:581 av (M), 2021/22:2719 av (M) och 2021/22:3167 av (KD). Byte av partitillhörighet och ledamotsuppdraget 2021/22:256 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 6, 2021/22:2016 av (M) yrkandena 1 och 2 samt 2021/22:2411 av (M). 2021/22:3288 av m.fl. (SD) yrkande 5. Reservation 20 (SD) 2021/22:3290 av m.fl. (SD) yrkande 4. Reservation 21 (SD) Förhållandet mellan regeringen och 2021/22:3288 av m.fl. (SD) yrkande 3. Reservation 22 (SD) Mandatperioden efter ett extra val 2021/22:880 av (M) och 2021/22:2811 av (M). 2021/22:3290 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3. Reservation 23 (SD) Ett utvidgat ansvar för statsråd 2021/22:3290 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2021/22:3509 av m.fl. (C) yrkande 18. Reservation 24 (SD) Reservation 25 (C) 2021/22:3217 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 1.5. Reservation 26 (C) 2020/21:2265 av (M), 2021/22:1460 av Boriana (M) och 2021/22:1874 av (M) yrkandena 1 och 2. 2021/22:348 av (KD), 2021/22:863 av (M), 2021/22:1578 av (SD), 2021/22:1649 av (C) och 2021/22:3217 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 1.1. Reservation 27 (C) En författningsdomstol och normprövning 2021/22:3388 av m.fl. (L) yrkandena 5 och 6. Normprövning och Lagrådets granskning 2021/22:3290 av m.fl. (SD) yrkande 5.2, 2021/22:3793 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2021/22:4186 av Skånberg m.fl. (KD) yrkande 2. Reservation 28 (M) Reservation 29 (SD) Reservation 30 (KD) Grundlagsändringar, domstolarnas ställning och rättskipningen 2021/22:2902 av (M) yrkande 1, 2021/22:3388 av m.fl. (L) yrkande 2, 2021/22:3509 av m.fl. (C) yrkande 2 och 2021/22:4102 av m.fl. (MP) yrkande 9. Vallagen som semikonstitutionell lag 2021/22:2902 av (M) yrkande 3. 2021/22:2902 av (M) yrkande 2, 2021/22:3290 av m.fl. (SD) yrkande 5.1, 2021/22:3388 av m.fl. (L) yrkandena 3 och 4, 2021/22:3509 av m.fl. (C) yrkande 3 och 2021/22:3793 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2. Reservation 31 (M) Reservation 32 (SD) 2021/22:3793 av m.fl. (M) yrkande 3. Reservation 33 (M) 2021/22:3292 av m.fl. (SD) yrkande 13. Reservation 34 (SD) 2021/22:2531 av m.fl. (SD) yrkande 1. Reservation 35 (SD) Bestämmelser om och det svenska språket 2021/22:2468 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2021/22:2922 av (SD) yrkande 3 och 2021/22:3292 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 6. Reservation 36 (SD) Bestämmelser om nationella minoriteter och minoritetsspråken 2021/22:3217 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 1.4, 2021/22:3292 av m.fl. (SD) yrkande 5 och 2021/22:3389 av m.fl. (L) yrkande 1. Reservation 37 (SD) Reservation 38 (C, L) Bestämmelser om svenskt medborgarskap och vandelskrav 2021/22:3292 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 7. Reservation 39 (SD) 2021/22:3292 av m.fl. (SD) yrkande 11. Reservation 40 (SD) 2021/22:3217 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 3. 2021/22:1248 av och (båda S). 2021/22:4102 av m.fl. (MP) yrkande 8 och 2021/22:4118 av m.fl. (MP) yrkande 4. Reservation 41 (MP) 2021/22:237 av (SD) yrkande 2 och 2021/22:244 av (SD) yrkande 2. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (SD), (S), Per Schöldberg (C), (M), (SD), (S), Skånberg (KD), (SD), (MP), (M), (S), (V) och (L). I betänkandet behandlar ca 110 motionsyrkanden om författningsfrågor från allmänna motionstiden /22. Därutöver behandlar utskottet en motion från allmänna motionstiden /21. Motionsyrkandena rör frågor om bl.a. statsskicket, vissa av successionsordningens bestämmelser, statschefens uppgifter och immunitet, statschefens kröning, apanaget, ökad insyn i Kungliga hov- och slottsstatens ekonomi och verksamhet, medlemskapet i EU samt frågor kopplade till EU-samarbetet. Det finns även motionsyrkanden om att på olika sätt vitalisera demokratin. Andra motionsyrkanden rör en representativ fördelning av politiska uppdrag, yttre hot mot politiska partier, partifinansiering, en minskning av antalet riksdagsledamöter, byte av partitillhörighet och ledamotsuppdraget samt regeringsarbetet. Vidare behandlas motionsyrkanden om regeringsbildning, mandatperioden efter ett extra val, granskning, ett utvidgat ansvar för statsråd, misstroendevotum och tillkännagivanden. Det finns även motionsyrkanden om en författningsdomstol, normprövning, Lagrådets granskning, formerna för grundlagsändringar, domstolarnas oberoende, rättskipningens självständighet och finansmakten. Vidare behandlas motionsyrkanden om grundlagsbestämmelser om , det svenska språket, nationella minoriteter, minoritetsspråken, svenskt medborgarskap och helgdagar. Andra motionsyrkanden rör en krislagstiftning, den offentliga äganderätten, public service och uppgifter. En förteckning över de behandlade förslagen finns i bilagan till betänkandet. Statsskicket och statschefens uppdrag Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om statsskicket, vissa av successionsordningens bestämmelser, statschefens uppgifter och immunitet, statschefens kröning, apanaget och ökad insyn i Kungliga hov- och slottsstatens ekonomi och verksamhet. Jämför reservation 1 (SD), 2 (V), 3 (SD), 4 (V), 5 (SD) och 6 (V). m.fl. (V) efterlyser i kommittémotion 2021/22:453 yrkande 1 en utredning om det svenska statsskicket i syfte att införa republik. Att monarkin bör avskaffas framförs även av Alireza Akhondi m.fl. (C, S, L) i motion 2021/22:4139 yrkande 1, av m.fl. (S) i motion 2021/22:1231 och av (S) i motion 2021/22:1276. Motionärerna anför bl.a. att det nuvarande systemet med monarki är otidsenligt. Enligt motionärerna ska en statschef tillsättas enligt demokratiska principer, och all offentlig makt ska utgå från folket och genom folkets val. I kommittémotion 2021/22:3292 yrkande 14 begär m.fl. (SD) att det införs en skrivning i grundlag om att en ny monark ska väljas om den nuvarande ätten utslocknar. Motionärerna anför bl.a. att det är angeläget att säkerställa att förblir en monarki och att det förut fanns en bestämmelse i successionsordningen som motsvarar förslaget. Vissa av successionsordningens bestämmelser Alireza Akhondi m.fl. (C, S, L) yrkar i motion 2021/22:4139 att regeringen bör återkomma till med förslag om att avskaffa bekännelsetvånget för statschefen (yrkande 3), successionsordningens krav på att prinsar och prinsessor av det svenska kungahuset inte får ingå äktenskap om regeringen efter begäran från kungen inte lämnat sitt samtycke (yrkande 4) och förbudet för tronföljare att lämna riket utan kungens vetskap och samtycke (yrkande 5). Motionärerna framhåller bl.a. att det faktum att man i lag inskränker vuxna människors religionsfrihet och rörelsefrihet och kräver samtycke för ingående av äktenskap inte kan klassas som annat än en kvarleva från forna tiders samhällsstruktur där ätten spelade en avgörande roll för människors sociala status. Till dess att monarkin avskaffas bör dessa principer enligt motionärerna förändras. I kommittémotion 2021/22:3288 yrkande 4 anser m.fl. (SD) att monarkens uppgift att utse regeringen ska återinföras. Motionärerna framhåller att det i alla andra europeiska monarkier är statschefen, dvs. monarken, som formellt leder arbetet med att utse en regeringsbildare och att detta även bör gälla i . Därmed minskas även risken att talmannens val av statsminister präglas av hans eller hennes lojalitet med sitt parti eller partigrupp. Även (SD) begär i motion 2021/22:73 att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ändra regeringsformen så att statschefen åter får ansvaret att föreslå en ny statsminister för . m.fl. (V) yrkar i kommittémotion 2021/22:453 yrkande 3 att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda monarkens totala åtalsimmunitet i syfte att upphäva denna immunitet. Motionärerna framhåller att det oavsett hur en statschef utses inte är rimligt med total åtalsimmunitet. Enligt motionärerna bör statschefens immunitet motsvara den begränsade immunitet som gäller för ledamöter. Även Alireza Akhondi m.fl. (C, S, L) efterlyser i motion 2021/22:4139 yrkande 2 ett tillkännagivande om att statschefens åtalsimmunitet bör avskaffas. m.fl. (SD) begär i kommittémotion 2021/22:3292 yrkande 15 ett tillkännagivande om att inför nästa trontillträde utreda frågan om en modern kröning. I motion 2021/22:2337 yrkar (L) att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att minska apanagets storlek (yrkande 1), om att ta fram tydliga regler för vem som får ta del av apanaget och vad det får användas till (yrkande 2) och om att utreda om statschefen i stället för apanage bör få samma lön som statsministern och talmannen (yrkande 3). Motionären framhåller att kungen fritt får disponera sin inkomst i form av apanage utan att redovisa kostnader eller betala inkomstskatt. Statsministern och talmannen får i stället lön och betalar inkomstskatt. Ökad insyn i Kungliga hov- och slottsstatens ekonomi och verksamhet m.fl. (V) anför i kommittémotion 2021/22:453 yrkande 2 att regeringen bör tillsätta en utredning i syfte att ta fram ett system för att granska och öka insynen i Kungliga hov- och slottsstatens ekonomi och verksamhet. Motionärerna framhåller att det ibland framförs synpunkter på att monarken måste få ha sin privata ekonomi i fred och att det därför inte går att granska kungahuset på samma sätt som annan verksamhet. En lösning skulle enligt motionärerna kunna vara att monarken får ett arvode för sitt uppdrag och att detta arvode används för finansiering av privata utgifter. Kostnader för representation, statsbesök och andra uppgifter som ingår i uppdraget bör finansieras genom anslag till Kungliga Hovstaterna. Dessa omkostnader blir då enligt motionärerna tydligt avskilda från monarkens privata ekonomi och borde utan svårigheter kunna granskas. Även Alireza Akhondi m.fl. (C, S, L) begär i motion 2021/22:4139 yrkande 6 ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag till krav på insyn i Kungliga hov- och slottsstatens ekonomi och verksamhet. Enligt 1 kap. 1 § första stycket regeringsformen utgår all offentlig makt i från folket. I andra stycket sägs att den svenska folkstyrelsen bygger på fri åsiktsbildning och på allmän och lika rösträtt. Den förverkligas genom ett representativt och parlamentariskt statsskick och genom självstyrelse. Av inledningskapitlet i regeringsformen följer vidare att är folkets främsta företrädare (1 kap. 4 §) och att kungen eller drottningen som enligt successionsordningen innehar tron är rikets statschef (1 kap. 5 §). Förutsättningarna för att få tjänstgöra som statschef anges i 5 kap. regeringsformen. Endast den som är svensk medborgare och har fyllt får tjänstgöra som statschef (2 §). Den som tjänstgör som statschef får inte vara statsråd eller utöva uppdrag som talman eller riksdagsledamot. För kungen som statschef gäller därutöver krav på en viss trosbekännelse (4 § successionsordningen). Successionsrätten till tron för manliga och kvinnliga efterkommande till kung regleras i successionsordningen, som är en grundlag. Successionsordningen reglerar alltså successionsrätten endast för en särskilt angiven krets av personer, och om det inte längre finns någon successionsberättigad har grundlagen inte längre någon adressat (se bl.a. m.fl., Grundlagarna, 3 uppl., 2012, s. 649). Av 5 kap. 5 § regeringsformen följer att om kungahuset utslocknar väljer en riksföreståndare som ska fullgöra statschefens uppgifter tills vidare. väljer en vice riksföreståndare. Detsamma gäller om kungen eller drottningen som är statschef dör eller avgår och tronföljaren ännu inte har fyllt . Att kungahuset utslocknar innebär att det inte längre finns någon successionsberättigad och inte heller kan väntas någon sådan. För denna situation föreskriver regeringsformen alltså endast att utser en riksföreståndare och en vice riksföreståndare. Tanken med bestämmelsen är enligt förarbetena till regeringsformen att ska få rådrum att ta ställning till den framtida statsformen (prop. 1973:90 s. 175 f.). Enligt förarbetena kan det knappast komma i fråga att i regeringsformen ge föreskrifter om val av ett nytt kungahus. framgår det av förarbetena att en ordning med en permanent riksföreståndare torde stå i viss motsättning till bestämmelsen i regeringsformen om att kungen är rikets statschef (jfr 1 kap. 5 § regeringsformen). Enligt förarbetena finns det emellertid inte någon skyldighet att välja ett nytt kungahus (prop. 1973:90 s. 486). Av denna anledning upphävdes också i samband med införandet av den nya regeringsformen bestämmelsen i successionsordningen om att vid kungahusets utslocknande skulle välja ett nytt kungahus. Riksföreståndare och vice riksföreståndare väljs av på sätt som framgår av riksdagsordningen. Valet gäller till dess beslutar annat. Vissa av successionsordningens bestämmelser Som har redovisats ovan regleras successionsrätten till tron för manliga och kvinnliga efterkommande till kung i successionsordningen. Av 2 § regeringsform följde att kungen alltid ska vara av den rena evangeliska läran, sådan som den i den oförändrade augsburgska bekännelsen samt mötes beslut är antagen och förklarad. I 4 § successionsordningen hänvisas när det gäller kungen till redovisad bestämmelse regeringsform samt föreskrivs att också prinsar och prinsessor av det kungliga huset ska ”uppfödas i samma lära och inom riket”. Den i familjen som inte bekänner sig till samma lära utesluts från all successionsrätt. Det framgår vidare av 5 § successionsordningen att en prins eller en prinsessa av det kungliga huset inte får gifta sig, om inte regeringen på begäran av kungen har lämnat sitt samtycke till giftermålet. Gifter sig en successionsberättigad prins eller prinsessa utan detta samtycke, mister han eller hon sin successionsrätt. Så blir fallet även för prinsens eller prinsessans barn och efterkommande. Enligt 7 § successionsordningen får tronföljaren inte resa utomlands utan kungens vetskap och samtycke. I samband med införandet av den nya regeringsformen inskränktes statschefens uppgifter till att avse vissa funktioner (prop. 1973:90 s. 170 f.). Närmare bestämmelser om statschefens uppgifter finns i regeringsformen och riksdagsordningen. Regeringsskifte äger enligt 6 kap. 6 § regeringsformen rum vid en särskild konselj inför statschefen. Av 10 kap. 12 § regeringsformen följer att statschefen är ordförande vid sammanträden med . Statschefen förklarar också enligt 3 kap. 6 § riksdagsordningen öppnat, och han eller hon får avge en ämbetsförklaring inför kammaren (6 kap. 17 § riksdagsordningen). Av förarbetsuttalandena framgår att statschefens uppgifter i övrigt bestäms genom sedvana (prop. 1973:90 s. 173). Rollen som rikets främsta företrädare i förhållande till andra länder anses vara av särskilt intresse. Enligt folkrätten ackrediteras andra länders sändebud hos statschefen, och det är han eller hon som undertecknar de svenska sändebudens kreditivbrev. Vidare fullgör statschefen inrikes representationsuppgifter av mer eller mindre officiell karaktär inom skilda områden i samhällslivet. Av regeringsformen framgår vidare att statschefen ska hållas underrättad om rikets angelägenheter av statsministern, och när det behövs sammanträder regeringen i konselj under statschefens ordförandeskap (5 kap. 3 §). Innan statschefen reser utomlands ska han eller hon samråda med statsministern. Enligt 5 kap. 8 § regeringsformen kan kungen eller drottningen som är statschef inte åtalas för sina gärningar. Statschefen har alltså straffrättslig immunitet. Skyddet gäller oberoende av om statschefen kan anses ha begått gärningen under utövandet av uppdraget som statschef eller som privatperson. Bestämmelsen om skydd mot åtal utesluter även att statschefen ställs till ansvar för brott på annat sätt än genom åtal, t.ex. genom strafföreläggande. Det anses inte att statschefen i och för sig står över lagen, men han eller hon kan inte ställas till ansvar för brott. Den rättsliga immuniteten gäller dock enligt förarbetsuttalanden inte civilrättsliga frågor (prop. 1973:90 s. 175). Sådana anspråk mot statschefen, t.ex. i fråga om skadestånd, kan alltså framställas i domstol. Regleringen i bl.a. 5 kap. 8 § regeringsformen utgör inte hinder mot att uppfyller sina åtaganden med anledning av Romstadgan för eller i förhållande till andra mellanfolkliga brottmålsdomstolar (10 kap. 14 § regeringsformen). Varken i successionsordningen eller regeringsformen finns bestämmelser som rör en ny statschefs tillträde. var den siste kungen som kröntes i . Kröningen ägde rum vid en ceremoni i . Efterföljande regenter avstod från kröning. Det innebär att den nuvarande kungen inte bär kungakronan eller övriga riksregalier. Enligt 6 kap. 17 § riksdagsordningen får statschefen avge ämbetsförklaring inför kammaren. Ämbetsförklaringen är en förklaring till att statschefen är villig att åta sig de plikter som är förenade med ämbetet (m.fl., s. 699). Av bestämmelsen i riksdagsordningen följer att statschefen inte är skyldig att avge en ämbetsförklaring. Enligt förarbetena till bestämmelsen bör statschefen dock göra det (prop. 1973:90 s. 270). En ämbetsförklaring bör avläggas, förutom av en ny kung eller drottning, även av en annan person som ska tjänstgöra som statschef. Ämbetsförklaring ersatte den tidigare kungaförsäkran som kungen skulle avge. Någon författningsbestämmelse om att en tillträdande kung skulle avlägga kungaförsäkran fanns inte, utan detta följde av praxis. Skälen till att kungaförsäkran avskaffades var att den ansågs föråldrad och inte kunde bestå sedan en ny författning hade införts (prop. 1973:90 s. 270).