bet · H901SoU19 · 2022-04-22 00:00:00 — Vi anser att det behövs ett socialtjänstdataregister för att möjliggöra uppföljning och en sammanhållen nationell kunskapsutveckling inom socialt arbete och i synnerhet inom missbruksvården. Det förslag till socialdataregister som framförts från utredningen socialtjänst (SOU 2020:47) är i grunden bra. Regeringen bör dock komplettera förslaget till med bestämmelser som ger kommunerna tillgång till inskickade uppgifter. Bland uppgifterna bör även orsaken till kontakter med redovisas. Det skulle ge sjukvården kunskap om hur stort vårdbehovet för ett specifikt missbruk är. Vidare bör lagen ge socialtjänst, vårdgivare, forskningsinstitut och ansvarig nationell myndighet möjlighet att använda sig av anonymiserade registerdata i sin kvalitetsutveckling. Lagen bör också tillåta informationsöverföring mellan huvudmännen, med beaktande av den personliga integriteten. Även privata utförare bör bidra med uppgifter, och aggregerade och anonymiserade uppgifter bör kunna samlas in utan den enskildes medgivande. Kompetensutveckling inom , punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2563 av m.fl. (SD) yrkande 17, 2021/22:3218 av m.fl. (C) yrkandena 23 och 37 samt 2021/22:3810 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2021/22:2131 av (M) yrkande 4, 2021/22:3512 av m.fl. (C) yrkande 31, 2021/22:3765 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2021/22:4096 av m.fl. (MP) yrkande 5. Jämställdhetsperspektivet ska genomsyra all form av vård och omsorg. Rapporter visar dock att män och kvinnor beviljas stödinsatser olika, trots att behovet av insatser egentligen är detsamma. För att åtgärda detta bör regeringen verka för att kommuner ska genomföra personalutbildningar i jämställdhetsbedömning vid handläggningen av ansökningar om bistånd. I stödet till utsatta barn har och socialsekreteraren en avgörande roll. I deras arbetsuppgifter ingår att fatta svåra och ingripande beslut som kan vara livsavgörande för det enskilda barnet. Erfarenhet, kontinuitet och förtroende är viktiga förutsättningar för arbetet. Regeringen bör därför verka för att kommunerna ska säkerställa att är en attraktiv arbetsgivare som erbjuder konkurrenskraftiga villkor så att de kan rekrytera och behålla socialsekreterare. Det finns ett stort behov av kunskapshöjande insatser för att förebygga och förhindra sexualbrott mot barn på internet. Regeringen bör ta initiativ som syftar till att kommuner och regioner ska satsa på ytterligare information till och utbildning av personal inom förskola, skola, socialtjänst och psykiatri i frågor om sexualbrott mot barn och annan utsatthet på internet. När samhället ska hjälpa ett barn som har utsatts för sexuella övergrepp förekommer det att kommersiell sexuell exploatering behandlas som ett självskadebeteende. Det kan leda till att barn omhändertas och begränsas i sin frihet trots att de inte bär någon skuld för det som har hänt. För att säkerställa att dessa unga personer ska få bra vård och hjälp bör regeringen inleda en översyn av och psykiatrins arbete med barn som utsätts för kommersiell sexuell exploatering. Kompetensutveckling inom , punkt 2 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3218 av m.fl. (C) yrkandena 23 och 37 samt 2021/22:3512 av m.fl. (C) yrkande 31 och 2021/22:2131 av (M) yrkande 4, 2021/22:2563 av m.fl. (SD) yrkande 17, 2021/22:3765 av m.fl. (M) yrkande 5, 2021/22:3810 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2021/22:4096 av m.fl. (MP) yrkande 5. Det finns ett stort behov av kunskapshöjande insatser för att förebygga och förhindra sexualbrott mot barn på internet. Regeringen bör ta initiativ som syftar till att kommuner och regioner ska satsa på ytterligare information till och utbildning av personal inom förskola, skola, socialtjänst och psykiatri i frågor om sexualbrott mot barn och annan utsatthet på internet. När samhället ska hjälpa ett barn som har utsatts för sexuella övergrepp förekommer det att kommersiell sexuell exploatering behandlas som ett självskadebeteende. Det kan leda till att barn omhändertas och begränsas i sin frihet trots att de inte bär någon skuld för det som har hänt. För att säkerställa att dessa unga personer ska få bra vård och hjälp bör regeringen inleda en översyn av och psykiatrins arbete med barn som utsätts för kommersiell sexuell exploatering. Socialsekreterare och ombud som är involverade i rättsliga processer som rör barn bör vara väl förtrogna med barns behov och beteenden. Detta är särskilt viktigt när yrkesverksamma ska prata direkt med barnet, i synnerhet om barnet självt är brottsoffer. För att stärka barnperspektivet bör regeringen se över hur en särskild utbildning kan inrättas för personal inom som är involverade i rättsliga processer som rör barn. Kompetensutveckling inom , punkt 2 (KD) av Acko Ankarberg (KD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3512 av m.fl. (C) yrkande 31 och 2021/22:3810 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2021/22:2131 av (M) yrkande 4, 2021/22:2563 av m.fl. (SD) yrkande 17, 2021/22:3218 av m.fl. (C) yrkandena 23 och 37, 2021/22:3765 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2021/22:4096 av m.fl. (MP) yrkande 5. I stödet till utsatta barn har och socialsekreteraren en avgörande roll. I deras arbetsuppgifter ingår att fatta svåra och ingripande beslut som kan vara livsavgörande för det enskilda barnet. Erfarenhet, kontinuitet och förtroende är viktiga förutsättningar för arbetet. Regeringen bör därför verka för att kommunerna ska säkerställa att är en attraktiv arbetsgivare som erbjuder konkurrenskraftiga villkor så att de kan rekrytera och behålla socialsekreterare. Socialsekreterare och ombud som är involverade i rättsliga processer som rör barn bör vara väl förtrogna med barns behov och beteenden. Detta är särskilt viktigt när yrkesverksamma ska prata direkt med barnet, i synnerhet om barnet självt är brottsoffer. För att stärka barnperspektivet bör regeringen se över hur en särskild utbildning kan inrättas för personal inom som är involverade i rättsliga processer som rör barn. Kompetensutveckling inom , punkt 2 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3218 av m.fl. (C) yrkandena 23 och 37 samt 2021/22:2131 av (M) yrkande 4, 2021/22:2563 av m.fl. (SD) yrkande 17, 2021/22:3512 av m.fl. (C) yrkande 31, 2021/22:3765 av m.fl. (M) yrkande 5, 2021/22:3810 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2021/22:4096 av m.fl. (MP) yrkande 5. Det finns ett stort behov av kunskapshöjande insatser för att förebygga och förhindra sexualbrott mot barn på internet. Regeringen bör ta initiativ som syftar till att kommuner och regioner ska satsa på ytterligare information till och utbildning av personal inom förskola, skola, socialtjänst och psykiatri i frågor om sexualbrott mot barn och annan utsatthet på internet. När samhället ska hjälpa ett barn som har utsatts för sexuella övergrepp förekommer det att kommersiell sexuell exploatering behandlas som ett självskadebeteende. Det kan leda till att barn omhändertas och begränsas i sin frihet trots att de inte bär någon skuld för det som har hänt. För att säkerställa att dessa unga personer ska få bra vård och hjälp bör regeringen inleda en översyn av och psykiatrins arbete med barn som utsätts för kommersiell sexuell exploatering. Kompetensutveckling inom , punkt 2 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4096 av m.fl. (MP) yrkande 5 och 2021/22:2131 av (M) yrkande 4, 2021/22:2563 av m.fl. (SD) yrkande 17, 2021/22:3218 av m.fl. (C) yrkandena 23 och 37, 2021/22:3512 av m.fl. (C) yrkande 31, 2021/22:3765 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2021/22:3810 av m.fl. (SD) yrkande 3. Några av de lagar och förordningar som styr arbete kan försvåra arbetet med att motverka hedersrelaterat våld och förtryck. Ett exempel är den s.k. återföreningsnormen, dvs. att en familj i konflikt i första hand ska återförenas. Ett annat exempel är regeln om att föräldrarna alltid ska kontaktas vid en orosanmälan. Regeringen bör ge en lämplig myndighet i uppdrag att utarbeta metoder för att stärka möjligheter att motverka hedersrelaterat våld och förtryck. Uppdraget bör även omfatta metoder för att stärka kompetens i arbetet med hedersrelaterade ärenden. Koordinatorstöd och fast myndighetskontakt, punkt 3 (S, V, MP) av (S), (S), (S), (S), (MP), (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: 2021/22:3806 av m.fl. (SD) yrkande 21 och 2021/22:4165 av m.fl. (KD) yrkandena 22 och 26. Regeringen står i begrepp att fatta beslut om en nationell anhörigstrategi mot bakgrund av ett underlag från . Vi ser fram emot anhörigstrategin och anser att fokus nu bör ligga på att genomföra denna snarare än att ta nya initiativ. Vi föreslår därför att inte ska rikta något tillkännagivande till regeringen utan i stället avslå motionerna. Stöd till anhöriga, punkt 4 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3806 av m.fl. (SD) yrkande 20 och 2021/22:2682 av och Kopparklint (båda M), 2021/22:3243 av m.fl. (C) yrkande 27 och 2021/22:3977 av m.fl. (L) yrkandena 6 och 8. Föräldrar har alltid ett ansvar för omsorgen om sina barn. Föräldrar till barn med funktionshinder kan emellertid i vissa fall förväntas ta ett så stort ansvar för omsorgen att de inte kan fortsätta att förvärvsarbeta, vilket kan leda till att familjen får sämre ekonomi och därmed sämre förutsättningar överlag. Vi anser att innebörden av föräldraansvaret måste förtydligas så att det inte uppstår godtyckliga skillnader mellan olika delar av landet. Regeringen bör ta initiativ till ett sådant förtydligande för att säkerställa ett likvärdigt och utökat anhörigstöd i hela landet. Stöd till anhöriga, punkt 4 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3243 av m.fl. (C) yrkande 27 och 2021/22:2682 av och Kopparklint (båda M), 2021/22:3806 av m.fl. (SD) yrkande 20 och 2021/22:3977 av m.fl. (L) yrkandena 6 och 8. En bristande kommunikation mellan kommunerna och invånarna gör att många som är anhöriga till personer som får sjukvård, äldreomsorg eller insatser från inte får det stöd som de har rätt till. Anhöriga fyller en allt viktigare roll inom äldreomsorgen och i vården av personer med kronisk sjukdom, och de anhörigas delaktighet är ofta en nyckelfaktor för att den äldre eller patienten ska känna sig trygg i vårdsituationen. Regeringen bör därför, i anslutning till arbetet med en nationell anhörigstrategi, se över hur alla anhöriga till personer som får hälso- och sjukvård kan få tillgång till rådgivning och avlastning vid behov. Stöd till anhöriga, punkt 4 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3977 av m.fl. (L) yrkandena 6 och 8 samt 2021/22:2682 av och Kopparklint (båda M), 2021/22:3243 av m.fl. (C) yrkande 27 och 2021/22:3806 av m.fl. (SD) yrkande 20. Anhörigstöd är en hälsofråga som ofta åsidosätts. Nästan var femte svensk vårdar, hjälper eller stöder regelbundet en närstående och var fjärde anhörig blir själv sjuk. Det behövs stöd till tyngda anhöriga. Regeringen bör ta initiativ i syfte att göra det lättare att förena anhörigstöd med förvärvsarbete. För att säkerställa ett gott stöd dygnet runt oavsett bostadsort bör regeringen även se över möjligheten att författningsreglera tillhandahållandet av en nationell anhörigstödlinje, på liknande sätt som gjorts när det gäller stödinsatser inom områdena alkohol, tobak och spel om pengar. Bistånd och försörjningsstöd, punkt 6 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkandena 34 och 40 samt 2021/22:1720 av (MP), 2021/22:2169 av (M), 2021/22:2792 av (KD) yrkande 1, 2021/22:3152 av (M), 2021/22:3704 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2021/22:3965 av m.fl. (L) yrkande 23 och 2021/22:4184 av m.fl. (KD) yrkandena 4 och 27. Vi anser att regeringen bör återkomma till med förslag för att främja en restriktiv och enhetlig hantering av försörjningsstödet genom att avskaffa möjligheten för kommuner att avvika från riksnormen för ekonomiskt bistånd eller genom att åtminstone begränsa vilka kostnader som kan ersättas utöver riksnormen. Vidare bör regeringen återkomma till med förslag om en ändring av socialtjänstlagen som tydligt anger att den som är arbetsför är skyldig att stå till arbetsmarknadens förfogande i hela landet för att vara berättigad till försörjningsstöd, på samma sätt som gäller för den som uppbär a-kassa. Bistånd och försörjningsstöd, punkt 6 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3704 av m.fl. (SD) yrkande 8 och 2021/22:1720 av (MP), 2021/22:2169 av (M), 2021/22:2792 av (KD) yrkande 1, 2021/22:3152 av (M), 2021/22:3965 av m.fl. (L) yrkande 23, 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkandena 34 och 40 samt 2021/22:4184 av m.fl. (KD) yrkandena 4 och 27. Huvudregeln inom socialtjänstlagen är att den som söker försörjningsstöd ska stå till arbetsmarknadens förfogande. Det är inte rimligt att personer som bott i utan att lära sig svenska ska anses stå till arbetsmarknadens förfogande. Regeringen bör därför tillsätta en utredning för att se över hur reglerna om ekonomiskt bistånd ska tillämpas i sådana fall. Utredningen bör ha som utgångspunkt att personer som visar bestående ovilja att lära sig svenska, som levt på försörjningsstöd och som inte bedöms kunna komma i icke-subventionerat arbete bör ges incitament att återvandra till sitt hemland, bl.a. genom en begränsning av rätten till försörjningsstöd. Utredningen bör också ta fram förslag på hur en ny regel om arbetsplikt kan utformas. Arbetsplikten innebär att personer som levt på försörjningsstöd och som har bestående integrationsbehov ska utföra visst arbete för att uppbära bidrag. Utredningen ska särskilt analysera riskerna för undanträngning och vilka arbeten som är särskilt lämpliga för integration och språkinlärning. Bistånd och försörjningsstöd, punkt 6 (KD) av Acko Ankarberg (KD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4184 av m.fl. (KD) yrkandena 4 och 27 samt 2021/22:1720 av (MP), 2021/22:2169 av (M), 2021/22:2792 av (KD) yrkande 1, 2021/22:3152 av (M), 2021/22:3704 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2021/22:3965 av m.fl. (L) yrkande 23 och 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkandena 34 och 40. För att åtgärda problemet med felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen anser vi att det krävs ett helt nytt förhållningssätt till frågan om sekretess mellan och inom kommuner, regioner och berörda myndigheter. Regeringen bör tillsätta en utredning för att utreda sekretessbestämmelserna med utgångspunkt i att motverka välfärdsbrottslighet och i syfte att bl.a. möjliggöra för utsatta verksamheter som den kommunala assistansen att dela och samköra relevant information med andra myndigheter. Utredningen bör även analysera behovet av att ändra bestämmelserna för sekretess mellan kommunala nämnder. Regeringen bör även genomföra en kartläggning av felaktiga utbetalningar inom den kommunala och regionala välfärden. Kartläggningen bör t.ex. omfatta den kommunala assistansen och försörjningsstödet. Bistånd och försörjningsstöd, punkt 6 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3965 av m.fl. (L) yrkande 23 och 2021/22:4184 av m.fl. (KD) yrkande 4 och 2021/22:1720 av (MP), 2021/22:2169 av (M), 2021/22:2792 av (KD) yrkande 1, 2021/22:3152 av (M), 2021/22:3704 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkandena 34 och 40 samt 2021/22:4184 av m.fl. (KD) yrkande 27. Det måste löna sig att gå från bidrag till jobb. För att stärka denna arbetslinje bör regeringen tillsätta en bidragskommission med uppdrag att ta fram förslag på hur man kan bryta det långvariga bidragsberoendet. Det kan handla om att se över en minskning av bidragen till personer som aktivt förlänger sin arbetslöshet genom att tacka nej till jobberbjudanden. Det kan också handla om att utreda en individualisering av etableringstillägget. Även ersättningar för boendekostnader inom ramen för ekonomiskt bistånd behöver belysas. För att åtgärda problemet med felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen anser jag att det krävs ett helt nytt förhållningssätt till frågan om sekretess mellan och inom kommuner, regioner och berörda myndigheter. Regeringen bör tillsätta en utredning för att utreda sekretessbestämmelserna med utgångspunkt i att motverka välfärdsbrottslighet och i syfte att bl.a. möjliggöra för utsatta verksamheter som den kommunala assistansen att dela och samköra relevant information med andra myndigheter. Utredningen bör även analysera behovet av att ändra bestämmelserna för sekretess mellan kommunala nämnder. Bistånd och försörjningsstöd, punkt 6 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1720 av (MP) och 2021/22:2169 av (M), 2021/22:2792 av (KD) yrkande 1, 2021/22:3152 av (M), 2021/22:3704 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2021/22:3965 av m.fl. (L) yrkande 23, 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkandena 34 och 40 samt 2021/22:4184 av m.fl. (KD) yrkandena 4 och 27. Om det är två vuxna i ett hushåll ska de som utgångspunkt dela på hushållsarbetet. Jag anser att regeringen bör återkomma till med förslag om ändring i socialtjänstlagen för att möjliggöra att den som lever i en parrelation och som på grund av sjukdom eller funktionsnedsättning inte på egen hand kan utföra sin del av hushållssysslorna ska kunna få bistånd för detta. Kompletterande försörjningsstöd, punkt 7 (M, KD) av Acko Ankarberg (KD), (M), (M), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkande 31 och 2021/22:4198 av m.fl. (KD) yrkande 26. Nyanlända ska få stöd för sin försörjning i . Ersättningen till nyanlända ska dock hållas på en nivå som upprätthåller drivkrafterna till att söka och ta arbete. Ersättningen bör dessutom begränsas till ett bidragssystem. Vi anser därför att regeringen bör återkomma till med förslag om att avskaffa rätten till ett kompletterande försörjningsstöd utöver etableringsersättningen. Våld i nära relationer, punkt 8 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3810 av m.fl. (SD) yrkandena 51 och 52 samt 2021/22:2155 av och (båda S), 2021/22:2591 av m.fl. (V) yrkandena 2–7, 10, 21, 29 och 30, 2021/22:2599 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 8 och 14, 2021/22:3335 av m.fl. (S), 2021/22:3499 av Alireza Akhondi m.fl. (C), 2021/22:3514 av m.fl. (C) yrkandena 8 och 12, 2021/22:3520 av m.fl. (C) yrkande 32, 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkandena 50, 76 och 87 samt 2021/22:3973 av m.fl. (L) yrkande 30. nya uppgift att få personer som utsätter eller har utsatt någon annan för våld att ändra sitt beteende förutsätter att personalen ges rätt redskap och metoder. Vi anser att regeringen bör ge lämplig myndighet i uppdrag att inrätta ett nationellt med uppgift att sammanställa forskning och utveckla riktlinjer, vägledningar och andra beskrivningar av hur och hälso- och sjukvården kan och bör arbeta med stödet till våldsutövare och brottsoffer. Telefonlinjen Välj att sluta har utvidgats till att vara en nationell stödresurs men den drivs fortfarande i projektform, vilket gör verksamheten svårplanerad och ryckig. Vi anser att regeringen bör säkerställa att verksamheten med telefonlinjen permanentas och att den förses med tillräckliga personella och ekonomiska resurser för att möjliggöra att verksamheten kan utvecklas och byggas ut till ett . Våld i nära relationer, punkt 8 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3514 av m.fl. (C) yrkandena 8 och 12, 2021/22:3520 av m.fl. (C) yrkande 32 och 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkandena 50, 76 och 87 samt 2021/22:2155 av och (båda S), 2021/22:2591 av m.fl. (V) yrkandena 2–7, 10, 21, 29 och 30, 2021/22:2599 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 8 och 14, 2021/22:3335 av m.fl. (S), 2021/22:3499 av Alireza Akhondi m.fl. (C), 2021/22:3810 av m.fl. (SD) yrkandena 51 och 52 samt 2021/22:3973 av m.fl. (L) yrkande 30. Kommunerna har fått i uppgift att genom socialnämnden verka för att den som utsätter eller har utsatt en närstående för våld eller andra övergrepp ska ändra sitt beteende. Regeringen bör tydliggöra vad detta nya kommunala ansvar för att erbjuda vårdinsatser till våldsutövare innebär. Regeringen bör också se över vilket stöd kommuner och regioner behöver i inledningsskedet för det nya åtagandet. För att fler ska få stöd och hjälp att förändra sin situation bör regeringen även ta initiativ till kompetenshöjande insatser riktade mot myndigheter och organisationer som möter människor som är eller har varit utsatta för våld eller andra övergrepp av närstående. I vårdnadsmål är det vanligt att det förs fram uppgifter om våld och övergrepp. Kriterierna för hur sådana uppgifter ska hanteras och bedömas är dock bristfälliga. För att åtgärda detta bör regeringen ge lämplig myndighet i uppdrag att införa metoder för riskbedömningar, ändamålsenliga handlingsplaner och adekvata stödinsatser för att motverka våld. Stödet till brottsoffer behöver bli bättre än och vara likvärdigt i hela landet. En viktig del i brottsofferstödet är den uppsökande verksamheten för att fånga upp dem som utsatts för sexualbrott och våld i en nära relation. Regeringen bör ta initiativ för att öka resurserna till den uppsökande verksamheten som bedrivs av socialtjänst, barn- och ungdomspsykiatrin, kvinnojourer och ungdomsmottagningar. Våld i nära relationer, punkt 8 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2591 av m.fl. (V) yrkandena 2–7, 10, 21, 29 och 30 samt 2021/22:2599 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 8 och 14 samt 2021/22:2155 av och (båda S), 2021/22:3335 av m.fl. (S), 2021/22:3499 av Alireza Akhondi m.fl. (C), 2021/22:3514 av m.fl. (C) yrkandena 8 och 12, 2021/22:3520 av m.fl. (C) yrkande 32, 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkandena 50, 76 och 87, 2021/22:3810 av m.fl. (SD) yrkandena 51 och 52 samt 2021/22:3973 av m.fl. (L) yrkande 30.