bet · H901MJU14 · 2022-01-27 00:00:00 — Det föreslås att märkning med sista förbrukningsdag endast ska användas för varor som är mycket lättfördärvliga och som kan utgöra en omedelbar fara för människors hälsa. Vidare föreslås att svinnminimerande aspekter ska beaktas vid datummärkning. I årsredovisningen anger att en viktig åtgärd i arbetet är kommunikation till konsumenterna om att slänga mindre mat och att därför lanserat en konsumentkampanj för att bl.a. uppmärksamma betydelsen av att lukta, smaka och titta på livsmedlet för att bedöma om det ska kastas. Av årsredovisning framgår att verket fortsatt att arbeta med åtgärder i handlingsplanen. En nationell kartläggning av matsvinn inom offentliga måltider har publicerats och en matsvinn med konkreta åtgärder för medarbetarna inom landets kök har tagits fram. tar bl.a. upp frågan om bästföredatum och sista förbrukningsdag. presenterade kommissionen en ny livsmedelsstrategi, Från jord till bord (meddelande från kommissionen till , rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt – Från jord till bord-strategin för ett rättvisare, hälsosammare och miljövänligare livsmedelssystem, COM(2020) 381). Meddelandet ingår i den europeiska gröna given som anger hur ska bli den första klimatneutrala världsdelen (COM(2019) 640). Från jord till bord-strategin är en central del av den gröna given och syftet med strategin är att göra EU:s livsmedelssystem till en global standard för hållbarhet. En handlingsplan medföljer strategin där kommissionen avser att se över relevant lagstiftning och vid behov föreslå ny lagstiftning. För att EU ska leva upp till mål 12.3 i Agenda om att halvera livsmedelsavfallet per capita på detaljhandels- och konsumentnivå till 2030 avser kommissionen att föreslå rättsligt bindande mål för att minska livsmedelsavfallet i EU och att bestämmelserna om datummärkning revideras. godkände rådet slutsatser om strategin (12099/20). I rådsslutsatserna bekräftade rådet sitt engagemang för det globala målet 12.3 (halvera det globala matsvinnet per person i butik- och konsumentledet, och minska matsvinnet längs hela livsmedelskedjan) och välkomnade därför kommissionens förslag för att förebygga eller minska livsmedelsförluster och livsmedelsavfall, särskilt genom att se över för att förebygga missförstånden om eller missbruket av datummärkning. Frågan om datummärkning av livsmedel har behandlats tidigare av utskottet, senast i betänkande 2018/19:MJU12. Utskottet uttalade då följande: Utskottet konstaterar att regelverket för märkning av livsmedel med datum för minsta hållbarhet är harmoniserat. Detta gäller även för märkning av ägg. Utskottet välkomnar att branschen tar initiativ till egna kompletterande märkningar som kan uppmärksamma konsumenterna på att livsmedel även kan konsumeras efter bästföredatum och att arbetar med konsumentkampanjer i frågan. Vidare noterar utskottet att en handlingsplan för att minska matsvinnet har tagits fram och att datummärkning, hållbarhetstid och kylkedja lyfts fram som ett område att arbeta vidare med tillsammans med branschen. Regelverket för märkning av livsmedel med datum för minsta hållbarhet är harmoniserat. Utskottet välkomnar, liksom tidigare, de egna initiativ som branschen tar för att komplettera märkningen och som kan uppmärksamma konsumenterna på att livsmedel även kan konsumeras efter bästföredatum. Utskottet välkomnar vidare det arbete som utför för att uppmärksamma frågan. Därutöver noterar utskottet att kommissionen som en del av Från jord till bord-strategin planerar att revidera bestämmelserna om datummärkning. Utskottet ser fram emot att ta del av kommissionens förslag. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om märkning av ägg som ingrediens och om märkning av kosttillskott. Jämför reservation 8 (MP). I kommittémotion 2021/22:4061 av m.fl. (MP) yrkande 46 föreslås att en obligatorisk märkning av ägg som ingrediens bör införas på motsvarande sätt som redan finns för ägg som konsumenten köper i affären (s.k. skalägg). Motionärerna anför att det för skalägg finns krav på märkning som visar om ägget kommer från en ekologisk gård, en gård som håller hönsen frigående eller om hönsen hålls i bur. Motsvarande information finns dock inte när ägg ingår som ingrediens i en produkt, som t.ex. i halvfabrikatet pannkakssmet. Märkningskravet ska gälla alla livsmedel som innehåller äggprodukter. Motion 2021/22:2919 av (SD) berör frågan om märkning av dosering av kosttillskott. Motionären menar att det inte är rimligt att konsumenter får bilden av att rekommenderat dagligt intag (RDI) är den optimala eller rekommenderade dosen, när det i själva verket motsvarar den minimidos som behövs för att inte bli sjuk. Regeringen bör därför ge och eventuella andra aktörer i uppdrag att se över sina rekommendationer till allmänheten om dagligt näringsintag. Som framgått ovan finns generella bestämmelser om information och märkning som gäller alla livsmedel huvudsakligen i informationsförordningen samt i föreskrifter om livsmedelsinformation (LIVSFS 2014:4). I informationsförordningen finns bestämmelser om vad som är obligatorisk märkningsinformation. Enligt artikel 9.1 är det bl.a. ingrediensförteckning, livsmedlets beteckning, datum för minsta hållbarhet eller sista förbrukningsdag samt i vissa fall uppgift om ursprungsland eller härkomstplats. Om en medlemsstat vill föreskriva ytterligare obligatoriska uppgifter, utöver de uppgifter som anges i artikel 9.1 och 10 i informationsförordningen, för vissa typer eller kategorier av livsmedel måste detta anmälas till kommissionen. Medlemsstaten ska kunna motivera åtgärden med minst ett av följande skäl: – skydd av folkhälsan – skydd av konsumenterna – förebyggande av bedrägeri – skydd av industriella och kommersiella äganderätter, uppgifter om ursprung och registrerade ursprungsbeteckningar samt förebyggande av illojal konkurrens. Regler om märkning av skalägg finns i kommissionens förordning (EG) nr 589/2008 av om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 om handelsnormer för ägg. Enligt förordningen ska ägg och äggförpackningar bl.a. märkas med uppgift om produktionssystem, dvs. om äggen kommer från ekologisk produktion samt om äggen kommer från frigående hönor eller burhöns. Vid den informella videokonferensen med jordbruksministrarna uppmanade den tyska delegationen kommissionen att överväga att utvidga den obligatoriska märkningen av produktionsmetod till livsmedel som innehåller ägg som ingrediens. Initiativet fick stöd av flera medlemsländer som betonade mervärdet av sådan information för konsumenterna. stödde begäran men framförde också att det är viktigt att man även tittar på möjligheten med ett frivilligt system, vilket är det skulle föredra. När det gäller märkning av ekologiska produkter kan vidare noteras att och rådet antog en ny EU-förordning om ekologisk produktion[2] som ska börja tillämpas [3]. I den nya EU-förordningen om ekologisk produktion fastställs principer och regler för ekologisk produktion, tillhörande certifiering och användning av uppgifter om ekologisk produktion i märkning och marknadsföring samt regler för kontroller utöver de som gäller enligt kontrollförordningen. För att en produkt ska få kallas ekologisk ska produktionen av den uppfylla reglerna i EU-förordningen. Det här kontrolleras av särskilda kontrollorgan som utfärdar certifikat. För att en produkt ska få kallas ekologisk måste av ingredienserna av jordbruksursprung bestå av ekologiska råvaror. För kosttillskott gäller ett antal märkningskrav utöver kraven i informationsförordningen. Kosttillskott ska även vara märkta med följande obligatoriska uppgifter enligt 1 a, 8 a och 10 §§ i föreskrifter LIVSFS 2003:9: • uppgift om att produkterna bör förvaras utom räckhåll för små barn • namnet på de kategorier av näringsämnen eller ämnen som kännetecknar produkten, eller en uppgift om beskaffenheten av dessa näringsämnen eller ämnen • uppgift om att kosttillskott inte bör användas som ett alternativ till en varierad kost • mängd av näringsämnen eller andra ämnen med näringsmässig eller fysiologisk verkan • rekommenderad daglig dos (den dagliga dos som tillverkaren rekommenderar) • en varning för att överskrida den angivna rekommenderade dagliga dosen. Om vitaminer och mineraler ingår i produkten ska mängden av respektive vitamin och anges i procent av dagligt referensintag (DRI) (se del A.1 i bilaga XIII till informationsförordningen). DRI fastställs på EU-nivå för varje enskild vitamin och . Det baseras på vad tvärsnittet av befolkningen i behöver få i sig totalt av kosten, dvs. både från kosttillskott och annan kost och bygger alltså på näringsbehov. Det rekommenderade intagen anges i EU-lagstiftning. fick i regleringsbrevet i uppdrag att utreda och vid behov införa föreskrifter om maximivärden för vitaminer och mineraler i kosttillskott. remitterade ett förslag till förändringar i sina föreskrifter om kosttillskott som bl.a. omfattar införande av maximivärden för vitaminer och mineraler i kosttillskott. Enligt uppgift från förväntas en anmälan lämnas till kommissionen om de nya föreskrifterna . I arbetet med uppdraget har gjort en konsekvensutredning. Av denna framgår bl.a. följande. Höga doser av vitaminer och mineraler innebära direkta risker för konsumenten. Kosttillskott med vitaminer och mineraler som saluförs i höga doser, exempelvis i halter som motsvarar eller överstiger den dos en individ kan inta utan risk för negativa effekter (Tolerable upper intake level, sk. UL-värden) kan också vara vilseledande. Konsumenter kan lätt tro att det finns ett behov trots att normalkonsumenten får i sig tillräckligt med näring genom en varierad kost. Behovet av vitaminer och mineraler hos nordiska konsumenter har tagits fram i de nordiska näringsrekommendationerna (NNR), då kallat rekommenderat intag (RI). RI sätts så att de allra flesta individers behov tillgodoses genom det. Det rekommenderade intaget gäller alltså totalt, från kost och kosttillskott tillsammans. Normalt behöver alltså inte ens det rekommenderade intaget finnas i ett kosttillskott, eftersom normalkonsumenten får i sig vitaminet eller mineralet via övrig kost. UL för olika vitaminer och mineraler ligger oftast betydligt högre än RI. Det finns alltså inget behov av sådana mängder. UL ska endast ses som en övre gräns, ovan vilken skador kan uppstå, och inte ett riktvärde för intag av kosttillskott. Det finns grupper som kan behöva extra tillskott av något vitamin eller och därmed kosttillskott som komplement till övriga kosten, men ingen konsument har nytta av extremt höga värden av vitaminer och mineraler. När det gäller frågan om märkning av ägg i halvfabrikat konstaterar utskottet att det på EU-nivå finns regler om både märkning av livsmedel och märkning av ekologiska produkter. Vidare noterar utskottet att den tyska delegationen vid den informella videokonferensen med jordbruksministrarna uppmanade kommissionen att överväga att utvidga den obligatoriska märkningen av produktionsmetod till livsmedel som innehåller ägg som ingrediens, ett initiativ som stödde. Utskottet finner mot denna bakgrund inte anledning att vidta någon åtgärd med anledning av motion 2021/22:4061 (MP) yrkande 46 och avstyrker motionsyrkandet. När det gäller frågan om märkning av kosttillskott noterar utskottet att det pågår ett arbete med att se över föreskrifterna om kosttillskott. Utskottet noterar vidare de risker som finns med för höga intag av vissa vitaminer. Mot denna bakgrund finner utskottet inte anledning att vidta någon åtgärd med anledning av motion 2021/22:2919 (SD). Motionsyrkandet avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om märkning av plastprodukter som inte bör användas i mikrovågsugn. I motion 2021/22:236 av och (båda SD) yrkande 2 föreslås att märkningen av plastprodukter som inte bör användas i mikrovågsugn ska bli tydligare. Enligt artikel 15 och bilaga II till förordning (EG) nr 1935/2004 om material och produkter avsedda att komma i kontakt med livsmedel ska märkningen med glas-och-gaffel-symbolen eller orden ”till livsmedel” användas på alla plastmaterial som är säkra att använda till mat. Det går även bra att märka material och produkter med orden ”för kontakt med livsmedel” eller att ange ett specifikt användningsområde (t.ex. vinkaraff). Om det är uppenbart att produkten är avsedd för livsmedel behövs ingen märkning (t.ex. för en gaffel eller en kaffebryggare). Glas-och-gaffel-symbolen ska kompletteras med information om materialet inte är lämpligt att använda i exempelvis höga temperaturer, för feta livsmedel etc. Om en produkt är märkt med glas-och-gaffel-symbolen och det inte finns någon ytterligare information om användning ska produkten kunna användas under alla normala förhållanden för kontakt med livsmedel. Det finns även specifik lagstiftning för vissa material och ämnen som kommer i kontakt med livsmedel, t.ex. förordning (EG) nr 10/2011 om material och produkter av plast som är avsedda att komma i kontakt med livsmedel. I plastförordningen finns en lista över ämnen som är godkända att använda i plast. Ämnen som inte finns med i listan måste först utvärderas av Efsa innan de får användas. Plasten ska ha genomgått migrationstester som visar att ämnen inte läcker ut i livsmedlet i mängder som överstiger givna gränsvärden. I förordningen regleras även användningsområden för vissa plaster, gränsvärden och hur migrationstester ska utföras. Utskottet noterar att det finns bestämmelser som reglerar material och produkter som är avsedda att komma i kontakt med livsmedel, och att glas-och-gaffel-symbolen eller orden ”till livsmedel” ska användas på alla plastmaterial som är säkra att använda till mat. Denna märkning ska kompletteras med information om materialet t.ex. inte är lämpligt att använda i höga temperaturer. Vidare finns regler om vilka ämnen som är godkända att använda i produkter av plast som är avsedda att komma i kontakt med livsmedel. Med hänvisning till vad som anförts anser utskottet att motionen kan avstyrkas. Exportfrämjande av svenska livsmedel Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att främja exporten av svenska livsmedel. Jämför reservation 9 (SD). I kommittémotion 2021/22:2454 av m.fl. (SD) yrkande 38 anförs att ansträngningar ska göras för att främja exporten av svenska livsmedel. behandling och kompletterande information Ett av målen inom det strategiska området Konsument och marknad i livsmedelsstrategin är att den svenska livsmedelsexporten ska ges förutsättningar att öka för att möta efterfrågan på relevanta marknader. I samband med behandlingen av livsmedelsstrategin (bet. 2016/17:MJU23) anförde utskottet att ökad livsmedelsexport är en förutsättning för ökad lönsamhet inom livsmedelssektorn och att har stor potential att exportera mer livsmedel. Utskottet föreslog ett tillkännagivande till regeringen och anförde följande: Utskottet konstaterar att regeringen har vidtagit åtgärder på området, bl.a. har Business fått ett uppdrag att genomföra ett exportprogram med särskilt fokus på små och medelstora företag, vilket är positivt. anser utskottet att det finns ett behov av ett än tydligare främjandeuppdrag med särskild tyngdpunkt på att göra det enklare för livsmedelssektorn att ta sig in på nya och befintliga marknader. För att lyckas med detta behöver den livsmedelsspecifika kompetensen förbättras på Business , och näringen behöver få en tydligare position i marknadsföringen av . Det är även av stor vikt att Business tillhandahåller information till livsmedelsföretag om tillvägagångssätt likväl som om potentialen och mervärdet i att förädla produkter för export. Utskottet föreslår att ställer sig bakom det som utskottet anför och tillkännager detta för regeringen. beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 2016/17:338). I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 23) anförde regeringen att tillkännagivandet var slutbehandlat och redogjorde för följande åtgärder. presenterade regeringen en förstärkt satsning på svensk livsmedelsexport med fokus på små och medelstora företag. Satsningen på livsmedelsexport omfattar sammanlagt elva åtgärder och syftar till att öka den svenska livsmedelsexporten. export- och investeringsråds livsmedelsexportprogram ! Programmets aktiviteter och utformningen av kommunikationsinsatser beslutas av näringslivet, vilket innebär att näringen har en tydlig position i marknadsföringen av . För att öka den livsmedelsspecifika kompetensen har tre heltidstjänster inrättats som livsmedelsexportansvariga på potentiella tillväxtmarknader. För att göra det enklare för livsmedelsföretag att exportera och marknadsföra sig har en analys av exportpotentialen i olika livsmedelskategorier genomförts tillsammans med livsmedelsbranschen. Analysen är ett viktigt verktyg för att öka företagens möjlighet att ta sig in på nya och befintliga marknader. En av näringen efterfrågad satsning på export av ekologiska livsmedel har genomförts med konkreta aktiviteter för att positionera . Dessutom har ett regionalt exportprogram för livsmedelsföretag påbörjats som tillhandahåller information om potentialen med livsmedelsexport och som gör det enklare att ta sig in på nya marknader. För att ytterligare förenkla för livsmedelsföretag att exportera har och () i uppdrag att underlätta för export av livsmedel och jordbruksvaror genom att finansiera den verksamhet som innebär att svenska anläggningar blir godkända för export till tredje land. anställdes en nationell exportsamordnare för livsmedelssektorn med uppgift att, i samarbete med näringslivet, arbeta för att fler livsmedelsföretag kommer ut på export. lanserades Team Livsmedel. Det är en samverkansplattform där företag, myndigheter och aktörer inblandade i livsmedelsexport kan arbeta för att utveckla och öka den svenska livsmedelsexporten och som syftar till att göra det enklare för livsmedelsföretag att exportera. har fortsatt sitt arbete för att göra det enklare att ta sig in på nya marknader med information till företag om bl.a. regler exempelvis genom verkets upplysningstjänst, nya webbaserade import- och exportguider och ett nyhetsbrev till livsmedelsföretagare. Även , och har väglett livsmedelsföretag vid exporttekniska frågor. Utskottet anförde vid behandlingen av budgetpropositionen att den delade regeringens bedömning (bet. 2019/20:MJU2). I budgetpropositionen redovisar regeringen att värdet av den totala exporten av livsmedels- och jordbruksprodukter ökade med , undantaget vidareexporten av norsk fisk, och därmed uppgick till nästan . Ökningen gäller ett antal produktkategorier. Pandemin påverkade arbetet med export- och investeringsråds livsmedelsexportprogram ! som drivs på uppdrag av regeringen. Av elva planerade mässor ställdes nio in. I stället genomfördes ett stort antal digitala främjandeaktiviteter. Digitala matchningsaktiviteter genomfördes i , , och . finns det e-handelssamarbeten där svenska företag kan sälja sina produkter bl.a. i , , och . Av budgetpropositionen framgår vidare att och har i uppdrag att även i fortsättningen utveckla arbetet med exportgodkännanden för svenska livsmedel och jordbruksvaror i syfte att underlätta för ökad export. har arbetet för att öka den svenska exporten genom att få tillträde till nya marknader fortsatt. Team Livsmedel, som leds av den nationella exportsamordnaren för livsmedelssektorn, har fortsatt att vara ett aktivt forum för företag och intressenter för att identifiera hur den svenska livsmedelsexporten ska öka, bl.a. arrangerades ett digitalt möte . Regeringen har även lyft fram svenska exportintressen inom ramen för EU:s förhandlingar om bilaterala handelsavtal. har samarbetet för en ökad gemensam livsmedelsexport mellan och fortsatt med ett antal gemensamma aktiviteter på utlandsmarknaden liksom utbyte av information och erfarenheter på myndighetsnivå. Ökad livsmedelsexport är en förutsättning för ökad lönsamhet inom livsmedelssektorn. Utskottet noterar att regeringen har vidtagit ett stort antal åtgärder för att underlätta och främja livsmedelsexporten. Utskottet konstaterar att värdet av exporten av livsmedelsprodukter har ökat, vilket indikerar att det arbete som pågår ger resultat. Med hänvisning till vad som anförts avstyrker utskottet motionen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om livsmedelsberedskap och självförsörjning. Jämför reservation 10 (M, SD), 11 (V), 12 (KD) och 13 (MP). Enligt partimotion 2021/22:3232 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 15 bör anta en nationell målsättning om en självförsörjningsgrad på livsmedel på . Enligt motionärerna är det bekymmersamt att har en självförsörjningsgrad på endast när det gäller livsmedel. En ökad självförsörjningsgrad skulle göra oss bättre rustade vid kriser och extremväder samt minska vårt importberoende. Enligt motionärerna bör anta en nationell målsättning om en självförsörjningsgrad på livsmedel i nivå med på . Kommittémotion 2021/22:3437 av m.fl. (M) yrkande 8 framhåller vikten av att öka självförsörjningen av livsmedel i . Motionärerna anför att coronakrisen har visat hur sårbart är för livsmedelsbrist. Enligt är den svenska självförsörjningen i realiteten . Den svenska livsmedelsförsörjningen är till stor del beroende av importerade livsmedel. I händelse av begränsningar eller avbrott i importen finns stor risk för att vissa livsmedel relativt snabbt blir en bristvara. I kommittémotion 2021/22:3642 av m.fl. (M) yrkande 16 berörs frågan om att öka självförsörjningsgrad av livsmedel utifrån en stärkt svensk konkurrenskraft i jordbruket. Motionärerna framhåller att låga självförsörjningsgrad är ett problem som måste lösas bl.a. genom att förbättra konkurrenskraften för svenskt jordbruk för att öka den inhemska produktionen. m.fl. (KD) framhåller i kommittémotion 2021/22:3880 yrkande 2 vikten av svensk försörjningstrygghet. Motionärerna framhåller att den svenska självförsörjningsgraden av livsmedel har minskat kraftigt och att saknar möjligheter att försörja sin befolkning med livsmedel om handeln med omvärlden skulle skäras av. I kommittémotion 2021/22:4197 av m.fl. (MP) yrkande 18 framhålls vikten av att säkra en betydligt större grad av självförsörjning av livsmedel inom landet och skydda ekosystemen så att jordbruk och fiske kan bidra till försörjningen. I yrkande 19 i samma motion anförs att livsmedelssektorn bör göras robust så att livsmedelsförsörjningen kan fungera även vid större omfattande kriser och krig genom att ställa om jordbruket och transportsektorn samt stödja forskning och innovation. (M) anför i motion 2021/22:1954 att självförsörjningsgraden av livsmedel i bör öka. Enligt motion 2021/22:2855 av och Kopparklint (båda M) yrkande 1 måste i händelse av kris ha högre beredskap för att försörja befolkningen med livsmedel än . Kompletterande information och tidigare behandling Det övergripande målet för den nationella livsmedelsstrategin är en konkurrenskraftig livsmedelskedja där den totala livsmedelsproduktionen ökar, som relevanta nationella miljömål nås, i syfte att skapa tillväxt och sysselsättning och bidra till hållbar utveckling i hela landet. Produktionsökningen, både konventionell och ekologisk, bör svara mot konsumenternas efterfrågan. En produktionsökning skulle kunna bidra till en ökad självförsörjningsgrad av livsmedel. Sårbarheten i livsmedelskedjan ska minska (prop. 2016/17:104, bet. 2016/17:MJU23, rskr. 2016/17:338). I propositionen om livsmedelsstrategin konstateras att en ökad livsmedelsproduktion i leder till bättre förutsättningar för en god nationell försörjningsberedskap. Vidare anförs att självförsörjningsgrad har betydelse för den svenska försörjningsförmågan såväl i kris som under höjd beredskap och i krig, men att många andra faktorer är av väl så stor betydelse. Det konstateras att det bl.a. krävs en fungerande marknad för insatsvaror, transporter, datasystem och lagerhållning i detalj- och grossisthandelsleden.