bet · H901KU33 · 2022-01-21 00:00:00 — Myndigheten för press, radio och tv ger tillstånd i övriga fall. Tillstånd att sända tv får förenas med villkor enligt vad som närmare anges i 4 kap. 8–11 §§ radio- och tv-lagen. Motsvarande lista på villkor för tillstånd att sända ljudradio finns i 11 kap. 3 § radio- och tv-lagen. I 4 kap. 8 § anges att ett sändningstillstånd för tv får förenas med villkor som innebär att sändningsrätten ska utövas opartiskt och sakligt samt med beaktande av att en vidsträckt yttrandefrihet och informationsfrihet ska råda i tv. Ett sändningstillstånd får enligt 4 kap. 9 § därutöver förenas med villkor om skyldighet bl.a. att respektera den enskildes privatliv. Sändningstillstånd får återkallas med stöd av vissa bestämmelser i 18 kap. radio- och tv-lagen. Detta gäller bl.a. om ett villkor i enlighet med 4 kap. 8– 11 §§ radio- och tv-lagen väsentligen har åsidosatts. Mål om återkallelse av tillstånd på grund av överträdelse av villkor som meddelats med stöd av bl.a. 4 kap. 8 och 9 §§ ska på talan av Justitiekanslern prövas av allmän domstol (19 kap. 1 § radio- och tv-lagen). I vissa fall prövas ärenden om återkallelse av tillstånd av Myndigheten för press, radio och tv. Nuvarande sändningstillstånd för , SVT och UR trädde i kraft och gäller t.o.m. . Som villkor för sändningsrätten gäller bl.a. att sändningsrätten ska utövas opartiskt och sakligt samt med beaktande av att en vidsträckt yttrandefrihet och informationsfrihet ska råda i tv. Programföretagen ska före sändning av program så noggrant som omständigheterna medger kontrollera sakuppgifter i programmet. Ämnesval och framställning ska ta sikte på vad som är relevant och väsentligt. och tv är inrättad med stöd av YGL och är ett särskilt beslutsorgan inom Myndigheten för press, radio och tv. Bestämmelser om nämndens sammansättning och beslutsförhet finns i 16 kap. 14 § radio- och tv-lagen. Enligt denna bestämmelse ska och tv bestå av en ordförande och sex andra ledamöter och ersättare. Minst en av ledamöterna eller ersättarna ska vara vice ordförande. Ordföranden och vice ordföranden ska vara eller ha varit ordinarie domare. Samtliga ledamöter utses av regeringen. Enligt en ändring i bestämmelsen, som trädde i kraft , får den som är riksdagsledamot, statsråd eller anställd i inte vara ledamot i och tv (prop. 2019/20:168, bet. 2020/21:KU3, rskr. 2020/12:16). Syftet med lagändringen var att stärka oberoende. Enligt 16 kap. 2 § första stycket radio- och tv-lagen övervakar och tv genom granskning i efterhand om program som har sänts i tv eller radio står i överensstämmelse med radio- och tv-lagen och de programrelaterade villkor som kan gälla för tjänsterna. Nämnden övervakar även efterlevnaden av bestämmelserna om tillgänglighet i 5 kap. 12 § radio- och tv-lagen om beslutet har meddelats av regeringen. Enligt en lagändring som trädde i kraft har nämnden även tillsyn över sådana krav på produktplacering, sponsring och reklam som gäller för videodelningsplattformar. Enligt 17 kap. 10 § radio- och tv-lagen får och tv besluta att leverantören av medietjänster på ett lämpligt sätt ska offentliggöra nämndens beslut, när nämnden funnit att någon har brutit mot programrelaterade villkor som beslutats med stöd av bl.a. 4 kap. 8 och 9 §§ och 11 kap. 3 §. Ett sådant beslut får dock inte innebära att offentliggörandet måste ske i leverantörens program. Beslutet får innefatta ett föreläggande vid vite. granskar program efter anmälningar från tv-tittare och radiolyssnare eller på eget initiativ. Beslut av kan vara friande, fällande eller friande med kritik. Följden av ett fällande beslut är beroende av vilken bestämmelse programbolaget har överträtt. Vid överträdelser av regler om innehållet får nämnden besluta att programbolaget ska offentliggöra beslutet på lämpligt sätt. Beslutet i ett granskningsärende ska sändas till den som ansvarar för sändningen. Nämnden kan också förelägga ett programföretag vid vite att följa bestämmelser om t.ex. sändningsbeteckning eller varning för våldsskildringar i tv. Om företaget inte följer ett vitesföreläggande kan nämnden ansöka hos förvaltningsrätten om att vitet ska dömas ut. Vid överträdelse av reglerna om otillbörligt gynnande, reklam och sponsring kan nämnden ansöka hos Förvaltningsrätten i om att programföretaget ska betala en särskild avgift. har vidare i uppgift att i efterhand, utifrån redovisningar från SR, SVT och UR, bedöma om public service-bolagen har uppfyllt sina uppdrag. gör bedömningen med utgångspunkt i de villkor som reglerar bolagens verksamheter och som anges i radio- och tv-lagen, sändningstillstånden och anslagsvillkoren. Propositionen Ett ändamålsenligt skydd för tryck- och yttrandefriheten I regeringens proposition 2021/22:59 Ett ändamålsenligt skydd för tryck- och yttrandefriheten föreslås bl.a. ändringar i YGL för att möjliggöra villkor för och granskning av public service-företagens programverksamhet på internet. Genom en ny bestämmelse i 3 kap. 2 § 7 YGL föreslås att den frihet att sända program genom tråd som följer av 3 kap. 1 § YGL inte ska hindra att det i lag meddelas föreskrifter om villkor för att sända program för verksamhet som bedrivs med ett uppdrag att sända ljudradio eller tv i allmänhetens tjänst, under förutsättning att uppdraget finansieras med allmänna medel. Den föreslagna bestämmelsen innebär att villkor kan ställas för public service-företagens sändningar av program, men däremot inte krav på tillstånd att få sända. Begreppet program omfattar såväl radio och tv – linjär och på begäran – som textmässigt innehåll, t.ex. på en webbplats (jfr 1 kap. 4 § YGL). I propositionen föreslås vidare att bestämmelsen i 7 kap. 5 § YGL ändras så att även sådana program som har sänts genom tråd ska kunna granskas av och tv. Genom förslaget blir det möjligt för att granska efterlevnaden av sådana villkor för sändningar av program som kan uppställas med stöd av den föreslagna bestämmelsen i 3 kap. 2 § 7 YGL. Propositionen bereds i . Ett utvidgat självreglerande medieetiskt system infördes ett nytt, utvidgat självreglerande medieetiskt system. Allmänhetens () och () bytte namn till Allmänhetens () och (). Det nya systemet med MO och MEN ska värna den personliga integriteten och omfatta publiceringar på alla plattformar. För att värna mediernas oberoende har MO och MEN utformats som ett utvidgat och stärkt självregleringsorgan. Det utvidgade systemet ska föra vidare traditionen från PO och . Ambitionen med en vidgad självreglering är att skapa ett sammanhållet system för att skydda enskilda från publicitetsskada, inte minst genom att värna den enskildes privatliv. Endast om den enskilde som anser sig drabbad ger sitt tydliga medgivande ska en anmälan prövas. MO och MEN prövar alltså alla yttranden för de medier som omfattas av självregleringen oberoende av publiceringsplattform. Grundförutsättningen för att MO och MEN ska kunna pröva en publicering är att den faller under TF eller YGL eller sker i ett socialt medium där ett grundlagsskyddat massmedium bedriver verksamhet under sitt varumärke och avser yttranden som utgivaren godkänt. Därutöver krävs att publiceringen skett i ett massmedium som drivs av ett företag som är anslutet till någon av huvudmännen i Medieetikens Förvaltningsorgan, drivs av ett företag eller en enskild som är direktansluten till det medieetiska systemet eller uppfyller kraven i TF för en periodisk skrift. MEN har byggts upp som det tidigare självreglerande systemet med representanter för allmänheten och mediebranschen. Prövningen är kostnadsfri för den enskilda anmälaren. Samtliga medier som är anslutna till det självreglerande systemet ska lämna information om vilket organ den som känner sig förfördelad ska vända sig till för att få sin sak prövad. ingår SR, SVT, UR och TV4-gruppen i det nya medieetiska systemet. Det betyder att allt som sänts i dessa kanaler och publicerats på deras webbsidor eller i andra kanaler under deras varumärke också kan anmälas till MO, förutsatt att anmälan rör frågan om en enskild har utsatts för en oförsvarlig publicitetsskada och den direkt berörde har gett sitt medgivande. Möjligheten i radio- och tv-lagen att förena sändningstillstånd med villkor om respekt för den enskildes privatliv finns visserligen kvar, men är det alltså MO och MEN, och inte och tv, som prövar frågor om intrång i privatlivet för sändningar i SR, SVT och UR. gäller detta även för C och kanaler. har granskat och tv:s granskning av public service. Resultatet av granskningen redovisades i förtroendets skull – granskning av public service (RiR 2020:26). övergripande slutsats är att granskning fungerar på ett i stort sett ändamålsenligt sätt. Granskningen lever upp till höga krav på effektivitet och öppenhet. Den bidrar också till en god regelefterlevnad hos programföretagen. anser emellertid att det finns vissa brister i nämndens uppföljning av handläggningstider och att det finns behov av att utveckla motiveringarna av vissa beslut. I rapporten lämnar följande rekommendationer till Myndigheten för press, radio och tv: • Ta fram en plan med en tydlig beskrivning av mål och medel för att korta handläggningstider. • Utveckla motiveringarna i de beslut som fattas av en ordförande, utan nämndsammanträde, för att öka förståelsen för nämndens beslut hos anmälare och allmänhet. • Uppdatera praxissamlingarna oftare, för att göra det lättare för programföretagen att göra rätt. Regeringen har i en skrivelse till (skr. 2020/21:116) angett att den avser att följa Myndigheten för press, radio och tv:s arbete med de rekommendationer som har lämnat och att regeringen anser att rapporten är slutbehandlad. Skrivelsen har behandlats av , som i sitt ställningstagande anförde att utskottet förutsätter att regeringen följer myndighetens arbete med rekommendationer och föreslog att skulle lägga skrivelsen till handlingarna och avslå en motion (bet. 2020/21:KU29). beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 2020/21:355). Utskottet har behandlat motionsyrkanden om sammansättning och verksamhet (se bl.a. bet. 2013/14:KU28, bet. 2017/18:KU31, bet. 2018/19:KU29 och bet. 2020/21:KU29). Även under /20 behandlade utskottet motionsyrkanden om verksamhet och sammansättning (bet. 2019/20:KU14). I sitt ställningstagande anförde utskottet följande: sammansättning och verksamhet är reglerad i lag. Utskottet vidhåller sitt tidigare ställningstagande att representationen i är väl avvägd och avstyrker en motion om att utse genom en parlamentarisk grupp. Utskottet noterar att förbereder en granskning av granskning av public service och att en beredning av pågår inom . Utskottet anser att resultatet av denna granskning och av den pågående beredningen inte bör föregripas. Mot denna bakgrund är utskottet inte berett att föreslå något tillkännagivande med anledning av motionsyrkandena om verksamhet. I betänkandet fanns två reservationer (M, SD). sammansättning och verksamhet är reglerad i lag. I syfte att stärka oberoende gäller att den som är riksdagsledamot, statsråd eller anställd i inte får vara ledamot i . har även getts tillsyn över sådana krav på produktplacering, sponsring och reklam som gäller för videodelningsplattformar. Vidare föreslås i proposition 2021/22:59 Ett ändamålsenligt skydd för tryck- och yttrandefriheten ändringar i YGL för att möjliggöra villkor för och granskning av public service-företagens programverksamhet på internet. Propositionen kommer att behandlas av utskottet . Utskottet noterar även att i sin granskning har kommit till slutsatsen att granskning fungerar på ett i stort sett ändamålsenligt sätt. Mot bakgrund av de genomförda och föreslagna förändringarna av verksamhet och sammansättning finner utskottet att det inte finns skäl för att initiera ytterligare förändringar av regelverket i dessa avseenden. Motionerna avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om pressetik och rättelser. Jämför reservation 15 (SD) och 16 (MP). I kommittémotionerna 2020/21:803 yrkande 6 och 2021/22:2472 yrkande 6, båda av m.fl. (SD), begärs tillkännagivanden om att public service tydligare ska exponera rättelser. Motionärerna framhåller att många av de som gjort en anmälan mot medier upplever det som att medierna försöker gömma undan sina rättelser i stället för att tydligt försöka rätta till det som blivit fel. En modell när det gäller sändningar av program i public service skulle kunna vara att avsätta sändningstid för ett program med rättelser. Även och (båda SD) efterfrågar i motionerna 2020/21:3460 yrkande 3 och 2021/22:310 yrkande 3 förslag för att rättelser efter felaktiga uppgifter i medierna ska få en spridning som är jämförlig med den ursprungliga publiceringen. och (båda SD) begär i motionerna 2020/21:3460 yrkande 1 och 2021/22:310 yrkande 1 tillkännagivanden om att se över ett nytt medieetiskt system. Enligt motionärerna bör det pressetiska ansvaret för de medier som söker presstöd tydliggöras. I kommittémotion 2021/22:2477 av m.fl. (SD) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör säkerställa att det finns en bredd av mediala aktörer. Motionärerna anför att det är av yttersta vikt att medierapporteringen är mångfasetterad, nyanserad och saklig. Många känner ett minskat förtroende för traditionella medier, vilket har öppnat upp för ett växande antal alternativa medier. För att förebygga en snäv medierapportering är det viktigt med en bredd av mediala aktörer som kan granska och sporra varandra till god saklig journalistik med många olika perspektiv. I motion 2021/22:4118 av m.fl. (MP) yrkande 8 efterfrågas åtgärder för att värna den granskande journalistiken. Enligt motionärerna är mångfalden av fria medier ett av de viktigaste sätten att värna det öppna demokratiska samhället och den fria åsiktsbildningen. Enligt 1 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen (TF) innebär tryckfriheten bl.a. en rätt för var och en att ge ut skrifter utan att en myndighet eller något annat allmänt organ hindrar detta i förväg. Enligt 5 kap. 4 § TF ska utgivare av en periodisk skrift utöva tillsyn över skriftens utgivning och bestämma över dess innehåll så att ingenting får föras in i den mot hans eller hennes vilja. Den som sänder program avgör själv enligt 3 kap. 6 § yttrandefrihetsgrundlagen (YGL) vad som ska förekomma i programmen. Med program avses innehållet i bl.a. ljudradio och tv som sänds med hjälp av elektromagnetiska vågor (1 kap. 2 §). YGL är tillämplig bl.a. på sändningar av program som är riktade till allmänheten och som är avsedda att tas emot med tekniska hjälpmedel (1 kap. 3 §). Varje program och teknisk upptagning ska ha en utgivare (4 kap. 1 § YGL). Utgivaren ska enligt 4 kap. 3 § YGL ha befogenhet att utöva tillsyn över framställningens offentliggörande och att bestämma över dess innehåll så att ingenting får föras in i den mot hans eller hennes vilja. Enligt 5 kap. 4 § radio- och tv-lagen (2010:696) ska uppgifter som har förekommit i ett program i tv-sändning, som inte är reklam och som sänts på något annat sätt än genom tråd, beriktigas när det är befogat. Även uppgifter som har förekommit i program i tv-sändning som inte är reklam och som sänts genom tråd bör beriktigas när det är befogat. Sändningstillstånd får enligt 4 kap. 8 § radio- och tv-lagen förenas med villkor som innebär att sändningsrätten ska utövas opartiskt och sakligt och med beaktande av att en vidsträckt yttrandefrihet och informationsfrihet ska råda i tv. Ett sändningstillstånd får enligt 4 kap. 9 § därutöver förenas med villkor om skyldighet bl.a. att ta hänsyn till televisionens särskilda genomslagskraft, att sända genmälen och att respektera den enskildes privatliv. Motsvarande lista på villkor för tillstånd att sända ljudradio finns i 11 kap. 3 § radio- och tv-lagen. Sändningstillstånden för (), () och () innebär bl.a. att sändningsrätten ska utövas opartiskt och sakligt och med beaktande av att en vidsträckt yttrande- och informationsfrihet ska råda. SVT, SR och UR är också skyldiga att ge den som har ett befogat anspråk på att bemöta ett påstående tillfälle till genmäle. Enligt sändningstillstånden måste SVT, SR, UR och de digitala markbundna tv-kanalerna vidare ta hänsyn till mediets särskilda genomslagskraft när det gäller programmens ämnen och utformning samt tiden för sändning av programmen. Enligt 7 kap. 5 § YGL får det i lag meddelas föreskrifter om att en nämnd vars sammansättning är bestämd i lag och vars ordförande ska vara eller ha varit ordinarie domare ska granska om program som någon har sänt på annat sätt än genom tråd står i överensstämmelse med de förskrifter eller andra villkor som gäller för sändningarna. [2] En sådan nämnd får endast uttala sin mening och förelägga den sändande att följa föreskrifterna eller villkoren. I lagen får det föreskrivas att föreläggande av nämnden får förenas med vite. Frågor om ansvar för yttrandefrihetsbrott och utdömande av vite prövas alltid av domstol enligt 3 kap. 7 § YGL. och tv är, som nämnts, inrättad med stöd av YGL och är ett särskilt beslutsorgan inom Myndigheten för press, radio och tv. Bestämmelser om nämndens sammansättning och beslutsförhet finns i 16 kap. 14 § radio- och tv-lagen. består av en ordförande och sex andra ledamöter. och tv övervakar genom granskning i efterhand om program som har sänts står i överensstämmelse med radio- och tv-lagen och de programrelaterade villkor som kan gälla för tjänsterna (16 kap. 2 § radio- och tv-lagen). granskar program efter anmälan eller på eget initiativ. Nämnden får besluta att den som sänder radio eller tv på lämpligt sätt ska offentliggöra nämndens beslut när nämnden har funnit att någon har brutit mot villkor om att sända genmälen eller mot bestämmelsen om beriktigande. Beslutet, som får innefatta ett föreläggande vid vite, får dock inte innebära att offentliggörandet måste ske i den sändandes program. bildades Medieetikens Förvaltningsorgan av dels de tidigare aktörerna bakom , dels public service-företagen och TV4-gruppen. Syftet var att lägga grunden för ett nytt medieetiskt självregleringssystem som utöver tryckta medier även skulle omfatta radio och tv. bytte Allmänhetens () och () namn till Allmänhetens () och () med Medieetikens Förvaltningsorgan som ny huvudman. MO och MEN ska pröva alla publiceringar för de medier som omfattas av självregleringen, oberoende av publiceringsplattform. Även radio- och tv-sändningar och webbpubliceringar, som inte kunde prövas, omfattas. Grundförutsättningen för en medieetisk prövning av MO och MEN är att en publicering faller in under TF eller YGL, eller sker i ett socialt medium där ett grundlagsskyddat massmedium bedriver verksamhet under sitt varumärke och det avser yttranden som utgivaren kan kontrollera. är det MO och MEN som prövar frågan om intrång i privatlivet för sändningar i SR, SVT och UR. gäller detta även för C och kanaler. Anmälningar till MO och MEN prövas gentemot de publicitetsregler som har beslutats av Medieetikens Förvaltningsorgan (Publicitetsregler – etik för press, radio och tv). Av publicitetsreglernas första punkt framgår att massmediernas roll i samhället samt allmänhetens förtroende för dessa medier kräver en korrekt och allsidig nyhetsförmedling. Enligt publicitetsreglernas femte punkt ska en felaktig sakuppgift rättas när det är påkallat. Den som gör anspråk på att bemöta ett påstående ska, om det är befogat, ges tillfälle till genmäle. Rättelser och genmälen ska i lämplig form publiceras utan dröjsmål och på ett sådant sätt att de kan uppmärksammas av dem som har fått del av de ursprungliga uppgifterna. Utskottet har behandlat motioner om pressetik och genmälesrätt (se bl.a. bet. 2013/14:KU23, bet. 2015/16:KU18, bet. 2017/18:KU31 och bet. 2018/19:KU29). Under /20 behandlade utskottet motionsyrkanden om att public service-bolagen borde anslutas till ett system för medieetisk granskning och om genmälesrätten (bet. 2019/20:KU14). I sitt ställningstagande anförde utskottet följande: Som utskottet har framhållit är det i första hand en fråga för medierna själva att vidta åtgärder för att hålla journalistiken på en i etiskt hänseende godtagbar nivå. Utskottet konstaterar att ett nytt utvidgat självreglerande medieetiskt system har införts fr.o.m. och att public service-bolagen ingår i detta system. Mot denna bakgrund avstyrks motionsyrkanden om att public service-bolagen ska ingå i ett system för medeetisk granskning. Utskottet är inte berett att föreslå någon åtgärd med anledning av motionsyrkanden om rättelser i samband med felaktigheter i pressen, och anser inte heller att det finns skäl att föreslå någon åtgärd med anledning av övriga motionsyrkanden. I betänkandet fanns en reservation (SD). Som utskottet har framhållit är det i första hand en fråga för medierna själva att vidta åtgärder för att hålla journalistiken på en i etiskt hänseende godtagbar nivå. Utskottet konstaterar att ett nytt utvidgat självreglerande medieetiskt system infördes och att public service-bolagen ingår i detta system. Mot denna bakgrund avstyrks motionsyrkandena om ett nytt medieetiskt system. Utskottet finner inte heller skäl att föreslå någon åtgärd med anledning av motionsyrkandena om rättelser i samband med felaktigheter i pressen eller med anledning av övriga motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att avskaffa presstödet och om en översyn av stöden till medierna. Jämför reservation 17 (M) och särskilt yttrande 1 (SD) och 2 (L). I motion 2020/21:601 yrkande 2 begär (SD) att presstödet ska tas bort. Enligt motionären är systemet omodernt och understöder politiska strömningar på ett otillbörligt sätt. Översyn av stöden till medierna I kommittémotion 2020/21:2728 efterlyser m.fl. (MP) tillkännagivanden om att ett nytt mediestöd ska utredas (yrkande 1) och om en ambitiös mediepolitik med levande mediemångfald (yrkande 2). m.fl. (MP) begär i kommittémotion 2021/22:4102 yrkande 7 ett nytt och teknikneutralt mediestöd. Motionärerna framhåller att medielandskapet är under stor och snabb omvandling, att mediernas ekonomi är ansträngd och att det är viktigt att säkerställa allmänhetens tillgång till en mångfald av allmänna nyhetsmedier. Enligt motionärerna finns det ett stort behov av att hitta en ny modell för mediestöd. Även m.fl. (L) efterlyser i kommittémotionerna 2020/21:3244 och 2021/22:4008 tillkännagivanden om åtgärder för att initiera arbetet med att ta fram en moderniserad form av stöd till pressen (yrkande 2) och om att stärka lokaljournalistikens förutsättningar (yrkande 3). Motionärerna anser att det statliga stödet till medierna måste förnyas och moderniseras. Enligt motionärerna bör framtidens mediestöd i huvudsak vara rättighetsbaserat och automatiskt, dvs. i så stor utsträckning som möjligt vara fritt från politiska beslut. De framhåller vidare att det kommer att behövas statligt stöd för granskande lokal journalistik. Per Lodenius m.fl. (C) respektive m.fl. (C) framhåller i kommittémotion 2020/21:3174 yrkande 1 respektive kommittémotion 2021/22:3513 yrkande 1 behovet av att noga följa utvecklingen inom medieområdet både för att se effekterna av stöden med anledning av coronapandemin och för att på säkra tillgången till allsidig och oberoende nyhetsbevakning och opinionsbildning i hela landet. Enligt motionärerna har coronapandemin satt ljuset på betydelsen av en allsidig och oberoende nyhetsbevakning i hela landet. Bland annat behöver effekterna av mediestödet för s.k. vita fläckar följas. I kommittémotion 2021/22:2477 begär m.fl. (SD) att ställer sig bakom det som anförs om mediestödet (yrkande 2) och om en översyn av kriterierna för mediestödet med målsättningen att de ska vila på objektiv grund (yrkande 3). Enligt motionärerna bör driftsstödet avskaffas genom en successiv nedtrappning . Motionärerna är vidare kritiska till några av kriterierna för mediestödet som de menar inte är objektiva. Sammantaget menar motionärerna att en parlamentarisk kommitté biträdd av bl.a. experter bör ges i uppdrag att se över hur det statliga stödet till medierna ska utformas framöver.