bet · H901TU6 · 2022-02-07 00:00:00 — 82.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Postnord bör göra de strukturella förändringar som behövs för att effektivisera verksamheten och säkra att breven kommer fram och tillkännager detta för regeringen. 83.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sänka omfattningen av Postnords samhällsomfattande tjänst och tillkännager detta för regeringen. 84.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det ska tillsättas en utredning som tar ett helhetsgrepp på posthanteringen utifrån tillgänglighet, säkerhet, framtida utveckling och kostnader och tillkännager detta för regeringen. 86.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör inrätta en ersättningsmodell för digital myndighetspost som ger täckning för både fasta och rörliga kostnader och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3996 av m.fl. (L): 24.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om värnande av digitala möjligheter och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4039 av m.fl. (M): 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör eftersträva att etablera ett inriktat på framtida tekniker och kommunikationer/6G och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4065 av m.fl. (MP): 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur tekniska lösningar kan erbjudas de som behöver det, och detta tillkännager för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om bredband i hela landet och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om förslag för att nå ökad digital jämlikhet och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4165 av m.fl. (KD): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta hänsyn till behoven hos personer med funktionsnedsättning i utvecklingen av samhällets digitalisering och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4184 av m.fl. (KD): 20.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om grundidentifiering vid e-legitimation och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4197 av m.fl. (MP): 23.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bygga ut fiber och snabbt mobilnät i hela genom att staten tar ett ökat ansvar för finansiering av utbyggnaden i glesbygd och tillkännager detta för regeringen. 24.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra det enklare för kommunerna att samarbeta om utbyggnad av fiber så att näten förstärks, och detta tillkännager för regeringen. 25.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att höja beredskapsavgifterna så att mer resurser kan avsättas för att göra internet robustare genom offentlig-privat samverkan mellan bredbandsleverantörerna och och tillkännager detta för regeringen. [1] Enligt Svensk e-identitet kan Application Program Interface (API) enkelt beskrivas som ett strukturerat sätt att överföra data från ett ställe till ett annat. API är ett slags protokoll som används för att program, system och applikationer på ett enkelt sätt ska kunna prata med varandra, ett slags tolk som kommunikationen går genom. [2] Enligt uppgifter från består optoanläggningen av fiberkablar nedgrävda i banvallen längs med huvuddelen av alla järnvägsstråk. Den används för att styra och övervaka trafiken (järnväg och väg), samt förse resenärer med information om trafikläget. Vi debatterar nu TU6 Digitaliserings- och postfrågor. Låt mig börja med att konstatera att det finns stora samhällsvinster med att snabbt bygga ut digitala infrastruktur. Inte minst nu under coronapandemin har vi sett bristerna i denna. Vi har alla suttit framför skärmar där bilden har hackat, där ljudet inte har kommit fram och så vidare. Ännu värre är det om man bor på landsbygden och inte i någon av de större städerna. Där fungerar digitaliseringen ofta ännu sämre. Så många som av hushållen i saknar ett bra bredband. Hälften av de hushållen finns i glesbygd. Regeringens mål att av alla hushåll och företag skulle ha tillgång till snabbt och bra bredband har alltså inte uppnåtts. uppfattning är att utbyggnaden av bra bredband i hela landet snarare har tappat tempo än ökat i fart. Det är märkligt, när vi nu ser vilka stora behov det finns i vårt land. Det är välkommet att regeringen har skjutit till pengar för fortsatt bredbandsutbyggnad, men det räcker helt enkelt inte. Det är för lite pengar. Det behövs mer. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Digitaliserings- och postfrågor Men det är inte bara så, fru talman, att det behövs mer pengar till att bygga ut snabbt bredband i hela landet, det handlar också om hur denna utbyggnad går till. har regeringen det man kallar för en marknadsdriven utbyggnad av bredband. Kort och gott ger regeringen bidrag för att privata företag ska sköta detta. Det kan skötas någorlunda där det finns en marknad för bredband, nämligen i städerna, men det fungerar väldigt mycket sämre på landsbygden. Därför vill vi i att staten ska ta ett större ansvar för utbyggnaden av bra bredband i hela landet. Inte minst gäller det nu när den så kallade 5G-utbyggnaden ska rullas ut. Ett bra exempel, fru talman, på en gemensam lösning för it-utbyggnaden i landet är Sveriges stadsnätsföreningar. Stadsnäten ägs nästan uteslutande av kommuner eller kommunala bolag och finns i merparten av våra kommuner. De står för en mycket stor del av utbyggnaden av bredbandsinfrastrukturen och gör det på ett icke vinstdrivande sätt med ett enda syfte, nämligen att leverera bra bredband till sina invånare. Vi i vill göra det lättare för stadsnätsföreningarna att bygga ut bredband. De har pekat på det problematiska i att man inte får agera utanför kommungränsen. Det strider nämligen mot den så kallade lokaliseringsprincipen, som säger att de endast får ansluta hushåll som finns i den kommun där man är baserad. Vi i har länge drivit på regeringen att ändra på lokaliseringsprincipen så att stadsnätsföreningar kan samarbeta över kommungränserna. Det är positivt att regeringen har lyssnat på våra och flera andras krav och har lagt fram ett förslag där man säger att man ska lätta på lokaliseringsprincipen. Men jag frågar mig varför detta ska börja gälla först . Varför går det så långsamt? briserade den så kallade , nämligen att Transportstyrelsen hade utlokaliserat hanteringen av register och känsliga personuppgifter till ett privat bolag utanför gränser. Icke säkerhetsklassade personer fick då tillgång till dessa uppgifter, alltså personer som inte skulle ha tillgång till dem. Det var bra att detta uppmärksammades, för det pekade på något i grunden vanskligt när myndigheter lägger ut hanteringen av känsliga uppgifter på privata bolag. Vi i vill inte se att detta upprepas. Därför har vi föreslagit att staten ska bygga upp en egen kompetens för att hantera register, personuppgifter och annat. Vi föreslår helt enkelt att det ska finnas ett statligt moln, där våra myndigheter och andra på ett säkert sätt ska kunna hantera sina data. har fattat beslut om att inrätta ett statligt moln, eller flera statliga molntjänster, och lär vara på väg att göra detsamma. har vi haft en utredning som bland annat har tittat på möjligheten att inrätta statliga moln. Det är en ganska snårig utredning, får man väl konstatera, men förslaget är ändå att det ska vara möjligt att inrätta statliga molntjänster. Det tycker vi i är väldigt positivt, men återigen tycker vi att arbetet går för sakta. Vi tycker också att det är oklart vad utredningsförslaget, så som det ser ut , egentligen innebär. Därför yrkar jag bifall till reservation 4 om inrättande av en statlig molntjänst - så att vi får det på riktigt, helt enkelt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Digitaliserings- och postfrågor Avslutningsvis skulle jag också vilja säga några ord om artificiell intelligens, hanterande av data, megadata etcetera. Vi fick för EU:s dataskyddsförordning GDPR. Syftet med den förordningen är att våra data ska hanteras på ett säkert sätt. I praktiken har det blivit så att vi måste sitta och klicka att vi accepterar cookies på hemsidor, annars kan vi inte surfa på nätet. Tanken med GDPR är dock rätt: Våra data måste hanteras på ett säkrare sätt. För lite var det yviga debatter i den här församlingen om FRA, , och deras signalspaning, att man kunde signalspana på svenska medborgare. sågs staten som det stora hotet mot den personliga integriteten. är det snarare de stora techbolagens insamling av våra data som äventyrar den personliga integriteten. Inte minst , som hade arbetat inom säkerhetstjänst NSA, har avslöjat detta och hur bolag som Google, , Facebook och andra har samlat in våra data och helt enkelt lämnat dem vidare till säkerhetstjänster i världen. Det här måste hanteras på ett mycket mer rättssäkert sätt. Jag tycker att det vi själva gjorde i den här kammaren , när vi klubbade en lag som omöjliggör för kinesiska Huawei att bygga det nya 5G-nätet, var ett steg i rätt riktning. Jag noterar att Huawei har stämt svenska staten två gånger och förlorat båda gångerna, och går man till en obskyr investeringstribunal utanför våra gränser och kräver , vilket jag tycker är väldigt märkligt att man kan göra. Det här är ett exempel på ett klokt hanterande av det som ytterst är något av det mest personliga vi har, nämligen våra data, alltså det vi gör på nätet. Det ska inte läckas vidare till en diktaturstat i . Jag vill inte heller att mina data ska läckas vidare till kommersiella bolag som paketerar om dem och säljer dem vidare. Därför anser vi i att vi behöver tuffare lagstiftning mot de stora techbolagen. Vi behöver agera på samma sätt som vi gjorde mot Huawei mot Facebook, Google, och andra storbolag. En del av de frågorna tas upp i det här betänkandet. ser jag att jag inte har mer tid att tala, så jag tackar för mig. Timmen är sen, men det här är en väldigt angelägen fråga. Jag tycker att hela frågan om digitalisering har aktualiserats väldigt mycket i samband med pandemin. Vi såg att människor som normalt var vana vid att gå till jobbet och sätta sig på ett kontor i stället jobbade hemma. Även om det är klart att det har funnits brister och det finns ställen där bredbandet inte funkar så som det borde göra får man ändå säga att det har funkat ganska bra. Förhoppningsvis har det också gett en boost till att se möjligheterna med digitaliseringen. Rätt använd kan digitaliseringen vara en av de största bidragsgivarna till att lösa problem som både och andra länder brottas med, till exempel klimatutmaningen, välfärden och energipolitiken. Myndigheten för digital förvaltning, Digg, menar till exempel att potentialen av ett fullständigt införande av nuvarande AI-teknik i svensk offentlig förvaltning beräknas uppgå till en besparing på uppemot 140 miljarder . Det skulle frigöra resurser som skulle kunna satsas på att förbättra kvaliteten i välfärden, rättsväsen och andra offentliga åtaganden. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Digitaliserings- och postfrågor har länge påpekat vikten av en sammanhängande och väl utvecklad digitaliseringspolitik. pekar många på bristen på ledarskap och vision hos den regering som sitter . Vi vill stärka genom att visa ett tydligt ledarskap och satsa på utbildning, fortsätta bygga ut den digitala infrastrukturen, säkra vår digitala säkerhet och öka utbudet av offentliga öppna data för att möjliggöra potentialen i AI. står fortfarande starkt som it-nation, men allt fler länder kommer snabbt i kapp. Vi får inte sitta still och tro att vår ledning är självklar utan att vi behöver jobba för den. Det krävs ett nytt digitalt ledarskap i och en ny politik som går från ord till handling och som tar konkurrens- och säkerhetsfrågorna på allvar. När samhället förändras ställer det höga krav på ledarskap för att visa vägen och förklara nya fenomen så att det vinner en bred acceptans hos befolkningen. Det handlar inte bara om att lösa problem som vi ser med digitaliseringen utan om att våga lyfta blicken mot framtiden som vi ser till att de som inte har lika stor användarvana av digitala verktyg faktiskt får den hjälp de behöver. Dagens politiska ledning är dessvärre för avvaktande i sitt ledarskap och har inte lyckats förklara en sammanhängande berättelse om hur ny teknik och innovativa lösningar skulle kunna vara en stor del av lösningen på ett flertal av våra mest akuta problem. Vi måste därför börja ställa mycket högre krav på alla inom ledande befattningar att visa gott omdöme när det gäller digitalt ledarskap. Det är exempelvis av yttersta vikt att den politiska ledningen förstår vad AI, cybersäkerhet och digitalisering är och förstår grunderna för hur det fungerar och vad det kan innebära. Det är viktigt att vi säkerställer att det finns goda utbildningsinsatser så att vi som sitter i den här kammaren men även andra beslutsfattare faktiskt förstår vad digitaliseringen handlar om. I digitaliseringsstrategin anges inriktningen för regeringens digitaliseringspolitik. Visionen är ett hållbart digitaliserat , och det övergripande målet är att ska bli bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. Vi moderater anser att ett väl utvecklat land som inte ska nöja sig med att ha en målsättning som enbart anger att vi ska bli bäst på att använda digitaliseringens möjligheter. I stället bör vi ha mål om att vi ska bli ett land som leder utvecklingen inom digital teknik och är en innovationshubb för nya digitala lösningar. Målet bör även vara strukturerat på ett sådant sätt att det går att mäta och utvärdera. Ett viktigt steg för att minska den digitala klyftan är att fler börjar använda digitala brevlådor. Det kan tyckas som ett litet steg, men det innebär att många människor tar steget in i den digitala världen. I har en digital brevlåda. Det kan jämföras med där man ligger på . Där har man fattat helt andra beslut, vilket har gjort att fler har skaffat en brevlåda. Man kan göra det här på olika sätt. Man kan ha incitament, till exempel har incitamentet att den som har en digital brevlåda och deklarerar digitalt kan få tillbaka sin skatteåterbäring snabbare. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Digitaliserings- och postfrågor Vi tycker att det är rimligt att ställa krav på alla myndigheter och övrig offentlig förvaltning om att de måste erbjuda digital post via digital brevlåda till alla dem som så önskar. Utrullningen av 5G, den femte generationens mobila kommunikationsteknik, är en förutsättning för att fullt ut ska ta steget in i den digitala tidsåldern. Utöver de fördelar som privatpersoner kan nyttja med den nya generationens mobiluppkoppling kräver många innovationer och system en 5G-uppkoppling, till exempel artificiell intelligens, internet of things, självkörande bilar och mycket mer. Tyvärr har hamnat på efterkälken när det gäller utbyggnaden av 5G, vilket har skapat en sämre konkurrensförmåga och hämmat innovationer som skulle ha kunnat komma samhället till del. Historiskt har och varit ledande i att sätta de nya standarderna för mobila nätverk. har vi, inte bara utan hela , tyvärr hamnat på efterkälken, och det är viktigt att vi inte förlorar inflytande i nästa tekniksprång som kommer. Det är dags för oss att tillsammans inom EU skapa ett utvecklingscentrum för 6G. Det bör vi se till att göra i närtid så att vi inte hamnar efter. En väl fungerande digital infrastruktur kommer att leda till ökade möjligheter för större mängder information och data att skickas via uppkopplade medborgare. Jag upplevde att i sitt anförande var mer skeptisk till frågan om hanteringen av data än vad vi från moderat håll kanske är. Det är viktigt att vi ser farorna, men vi får inte låta det förhindra den utveckling som man faktiskt kan åstadkomma med att tillgängliggöra data. Det är viktigt att vi hittar en bra avvägning där. Till exempel kräver utveckling av AI-lösningar stora mängder data, och det är viktigt att vi ser till att man kan använda alla de data som faktiskt är en stor tillgång och värda väldigt mycket pengar. måste vi värna människors integritet. skulle behöva ta ett samlat grepp om AI. är begreppet splittrat mellan flera olika myndigheter, och det saknas en enhetlig förståelse för begreppet när det diskuteras i den offentliga debatten. Det är därför viktigt att frambringa mer kunskap och en ökad förståelse, framför allt inom politiken. Vi moderater anser därför att man bör tillsätta en med uppdrag att utveckla offentlig förvaltning i användning och utveckling av AI. gemensamt behöver samla sig i processen. Politik, akademi och näringsliv behöver gemensamt utveckla en sammanhållen AI-politik. Med det, fru talman, vill jag yrka bifall till reservation nummer 1. står bakom alla våra reservationer, men jag väljer att yrka bifall endast till reservation 26. När man tänker tillbaka sisådär inser man att det har hänt en hel del. Vi har gått från kassettband och stenkakor till cd-skivor och sedan till streamning. Vi har gått från videokassettband till dvd-skivor och också här vidare till streamning. Cirka 1995-1996 jobbade jag i hamn. Då fick vi möjlighet att via jobbet köpa en skattesubventionerad dator som en del av digitaliseringen. Datorn hade en hårddisk med hela och kostade, trots att den var skattesubventionerad, närmare 20 000. Det var inga billiga . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Digitaliserings- och postfrågor Vem kan glömma den fasta telefonen och modemet med vilket man kopplade upp sig via kopparnäten, ADSL? Och det tog en evighet. Jag är jätteglad över att ha fått vara med om denna tekniska utveckling, från fasta telefoner till dagens teknik, som fortsätter att utvecklas i ett rasande tempo. Men inte allt med teknikutvecklingen är guld och gröna skogar. Tyvärr är det en hel del som fortsätter att ha den gamla tekniken med fast telefoni och ADSL-uppkoppling. Ett stort problem är att gradvis har avvecklat det fasta kopparnätet som man nyttjar till internet. Det innebär att i olika delar av landet ersätter fast telefoni med lösningar via mobilnätet och att bredband via telefonjacket, ADSL, ersätts med fiber eller mobilt bredband. Vi anser att denna omställning påverkar tillgången till telefoni- och bredbandstjänster, och det drabbar landsbygden hårdast eftersom alternativ till en fast förbindelse, till exempel fibernät eller mobilnät med hög överföringshastighet, inte alltid är tillgängliga och dessutom kan vara alltför kostsamma. För att förhindra att människor lämnas utan möjlighet till fungerande uppkoppling anser vi att den aktör som tillhandahåller kopparnätet inte ska tillåtas avveckla det innan en fullgod ersättning finns på plats till en rimlig kostnad för de abonnenter som berörs av teknikomställningen. Teknikskiften får inte medföra utanförskap. Pandemin har visat hur viktigt det är att kunna vara digital. Det handlar om alltifrån att kunna handla digitalt då restriktioner har gjort att man till exempel har suttit i karantän till att arbetsplatser mer eller mindre har haft arbete på hemmaplan. Det handlar om att skolor har haft distansundervisning. Och det handlar självklart om digital kontakt med nära och kära då fysiska träffar inte har varit möjliga. Ett videosamtal är naturligtvis sämre än att träffas fysiskt, men ett digitalt möte är bra mycket bättre än inget möte alls. Pandemin har varit en hård prövning för samhället, men det hade varit mer besvärligt om vi inte hade haft tillgång till digital teknik. Äldre som saknar kunskap om och praktisk erfarenhet av internet riskerar att stängas ute från många delar av samhället. Det är mycket bekymmersamt. Drygt 400 000 personer lever i ett digitalt utanförskap. Enligt riskerar äldre personer med en kognitiv sjukdom, exempelvis demens, i ännu större utsträckning att hamna i digitalt utanförskap. Vi anser därför att regeringen skyndsamt borde ta fram en handlingsplan för att motverka det digitala utanförskapet bland gruppen äldre. ska ligga i framkant när det gäller att tillvarata och utveckla digitaliseringens möjligheter. Med nya digitala lösningar kan servicen till medborgarna förbättras. Det handlar om att ha alltifrån digitala brevlådor till bank-id för att kunna utföra tjänster, komma åt information och identifiera sig på ett säkert sätt. måste också ligga i framkant när det gäller säkerheten. Vi konstaterar att om man kan legitimera sig med hjälp av flera tjänster blir konsekvensen av en attack mot en enskild tjänst mindre. Tyvärr blir dessa hackerattacker mer vanliga. De är ett enkelt sätt för duktiga hackare att tjäna stora pengar genom att attackera företag. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Digitaliserings- och postfrågor Jag måste tala lite om tåget också. Det sägs ofta att tåget är ett bra färdmedel eftersom man kan jobba medan man reser. De flesta tåg har tillgång till internet, men mobiltäckningen är sällan tillfredställande eftersom den är dålig, mycket dålig, längs våra järnvägar. En utbyggnad av mobilnätet längs järnvägen är nödvändig. Vi konstaterar i sammanhanget att dålig täckning inte bara förekommer i glesbygd utan även i mer tätbebyggda områden och i städer. En översyn av mobiltäckningen längs trafikerade järnvägssträckor bör göras i ett samarbete mellan , järnvägsföretagen och mobiloperatörerna för att därefter prioritera förbättringsåtgärderna. Genom att bygga ut täckningen längs järnvägen förbättrar man även nätet för dem som bor längs med spåren. Operatörerna gör en hel del . Till exempel byter SJ fönster för att få bättre täckning ombord, men det hjälper föga. Jag måste också tala lite om brev och paket. De ska levereras , oavsett var i man bor. Det är något som människor har rätt att kräva. Regeringen har det yttersta ansvaret för att postgången över hela riket ska fungera. Men med sjunkande lönsamhet och lägre volymer är det en utmaning som behöver hanteras. Vi ser med oro på den försämrade service som drabbar framför allt privatpersoner och företag i glesbygden. Vi menar att det måste vara möjligt att bo och verka i hela landet. Därför bör regeringen se över möjligheterna att förbättra service, postutdelning och tillgänglighet i framför allt glesbygden. Postnord måste enligt vår uppfattning bli bättre på att leverera försändelser för att mottagarna inte ska drabbas av olägenheter. Postnord har inte klarat av sitt samhällsuppdrag. Vi kräver att strukturella förändringar görs inom verksamheten och att den effektiviseras. Regeringen bör därför skyndsamt ge Postnord i uppdrag att vidta nödvändiga effektiviseringsåtgärder. Bredband, post och samhällets digitalisering är frågor som människor diskuterar hemma vid köksbordet, på arbetsplatsen eller på middagsbjudningen. Det är frågor som är viktiga för människor i hela landet, för företag och för det offentliga . Samhället är avsevärt mer digitaliserat än för bara . Närmast över tog ett historiskt digitaliseringskliv. En stor del av befolkningen, men långt ifrån alla, ställde också snabbt om till ett helt digitalt arbetsliv. Hundratusentals människor skickades hem från jobb, skola och universitet. Digitala arbetssätt har bidragit till att bära upp samhälle, företagande och jobb som pandemin har hanterats. En väl utbyggd infrastruktur för mobiltelefoni- och bredbandstjänster är en förutsättning för fortsatta möjligheter för människor att bo och leva i hela landet, driva företag, delta i undervisning och utöva kultur digitalt i bygdegårdar och Folkets Hus. framhåller därför vikten av en fungerande infrastruktur och möjlighet till kommunikation, vilket krävs för att uppnå en effektiv digitalisering av samhället. För att alla människor i ska kunna vara uppkopplade och kunna dra fördel av digitaliseringens möjligheter är det enligt uppfattning angeläget att en digital allemansrätt införs som garanterar en snabb och stabil uppkoppling i hela landet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Digitaliserings- och postfrågor Likaså är det viktigt att mer frekvensutrymme frigörs för ökad mobiltäckning och bättre mobilsurf i hela landet. För är det oerhört viktigt med en levande landsbygd, och därför ser vi med stor oro på att en del av digitaliseringen dröjer.