bet · H901KU20 · 2022-06-07 00:00:00 — Regeringen och verkade också på olika sätt för att skulle kunna skaffa sig en helhetsbild av åtgärderna med anledning av virusutbrottet. Kontakterna med skedde enligt svarspromemorian på olika sätt. Bland annat försågs kommissionen löpande med sammanställningar över de regeringsbeslut som fattats med anledning av arbetet gällande covid-19. Kansliet för krishantering förde löpande noteringar över genomfört arbete med anledning av pandemin och dessa noteringar fick ta del av. Vidare fick kommissionen löpande och i samband med att svarade skriftligt på kommissionens frågor ta del av begärt material och materialet lämnades ut av berört departement eller hölls tillgängligt för kommissionen i . Därutöver genomförde intervjuer med såväl den dåvarande som den nuvarande statsministern, statsråd, statssekreterare och andra tjänstemän. svarade också, enligt önskemål från kommissionen, skriftligt på frågor. När det gäller frågor kring de uppgifter och underlag som efterfrågade framhålls i svarspromemorian att kommissionen fick ta del av ett stort antal uppgifter från . – sammanställningar över de regeringsbeslut som fattats med anledning av arbetet med covid-19 – sammanfattande tabeller över ekonomiska propositioner med åtgärder med anledning av coronaviruset – underlag från arbetet med mål och strategi för regeringens hantering av coronapandemin – underlag från analysarbetet med anledning av utlåtanden från externa experter där fokus för arbetet enligt beställningen var ett positivt och ett negativt scenario för pandemins utveckling – utvärdering av kansliet för krishanterings hantering av coronapandemin – kansliet för krishanterings loggbok och krisdagbok – rapporter om smittspridningen från ambassaderna i , och – grafiska lägesbilder och lägesbilds-pm – planeringsunderlag för sommar och höst 2020 – Powerpointbilder gällande strategiska diskussioner om covid-19 –. fick med ett undantag ta del av alla handlingar som kommissionen specifikt efterfrågade. inkom till en begäran från kommissionens sekretariat om att få ta del av vissa angivna uppgifter och underlag. Initialt var det två typer av handlingar som kommissionen inte fick ta del av. Det var dels intern e-posttrafik under vissa perioder mellan några statssekreterare samt mellan dessa statssekreterare och presschefen, dels enskilda tjänstemäns anteckningar som gjorts för eget bruk till stöd för minnet. När Coronakommissionen vidhöll sin begäran tillgängliggjorde den interna e-posttrafiken för kommissionen. När det gäller enskilda tjänstemäns personliga minnesanteckningar framhålls i svarspromemorian från att enligt etablerad praxis inte förfogar över sådana anteckningar. Personliga minnesanteckningar kan typiskt sett finnas i anteckningsböcker som tjänstemän löpande antecknar allt möjligt i. Vad som antecknas, i vilken omfattning det antecknas och hur det antecknas varierar självfallet i hög grad. Sådana anteckningar är säkert i många fall inte ens begripliga för andra än den som gjort anteckningen. Eventuella anteckningar som funnits kan dock ha legat till grund för information som lämnats muntligen till kommissionen. I svarspromemorian framhålls vidare att när det stod klart att , utöver enskilda tjänstemäns personliga minnesanteckningar, inte ansåg sig ha fått del av allt material som den behövde för sin granskning, tog initiativ till möten med kommissionen. Dessa möten ägde rum och vid mötena identifierades ytterligare material som behövde för sin granskning och som då gjordes tillgängligt för kommissionen. Det rörde sig bl.a. om interna mejl, promemorior och avdömningar inom ramen för beredningen av olika åtgärder som varit aktuella. fick kommissionen även ta del av annoterade dagordningar och talepunkter inför möten i GSS och krishanteringsrådet samt talepunkter inför lägesföredragningar för statsministern och inför allmän beredning. Efter nämnda möten har uppfattat att fått det material som den behövde för sin granskning. genomfördes dessutom flera möten mellan och för att säkerställa att kommissionen hade de uppgifter kommissionen behövde för att slutföra sitt arbete. Bland annat hölls ett möte på initiativ av mellan kommissionens ordförande och huvudsekreterare samt socialministerns två statssekreterare. Möten hölls också mellan opolitiska tjänstemän från flera departement och företrädare för kommissionens kansli. Vid dessa möten begärde kommissionen ytterligare material vilket tillgängliggjordes för kommissionen i . Enligt svarspromemorian från efterfrågade vilka prognoser eller scenarier som tagit fram efter diskussion med de externa experter i epidemiologi och virologi som tjänstemän i departementet hade kontakt med. begärde också att få ta del av dessa prognoser eller scenarier. Frågan ställdes av i samband med en intervju med statsminister . Av promemorian framgår vidare att uppgav i ett svar till att departementet inte tagit fram några särskilda prognoser eller scenarier med anledning av dessa diskussioner. Däremot har departementet löpande tagit fram information och gjort bedömningar av smittspridningen av covid-19 som en del av underlaget för prognoserna för den ekonomiska utvecklingen. Huruvida departementet gjort sådana bedömningar omfattades inte, som det uppfattades, av kommissionens fråga. I departementets svar angavs vidare att prognoserna för· den ekonomiska utvecklingen redovisats regelbundet. Bland annat i samband med det stora antalet ekonomiska propositioner som lämnades . Svaret till lämnades för den tidigare politiska ledningens räkning. När det gäller frågan om varför begäran om smittspridningsmodeller från inte finns med i bifogad sammanställning till tidigare överlämnad svarspromemoria hänvisas i svarspromemorian från Statsrådsberedningen till att i sammanställningen framgår de huvudsakliga kontakterna när det gäller handlingar och uppgifter från till . Kontakter i anslutning till kommissionens intervjuer finns inte med i sammanställningen. Frågan om vilka prognoser eller scenarier som tagit fram efter diskussion med de externa experterna i epidemiologi och virologi som tjänstemän i departementet hade kontakt med var en av flera frågor som ställdes av kommissionen vid en intervju med statsminister , i egenskap av tidigare finansminister, och som besvarades . Vidare anförs i promemorian från att i inledningsskedet av kommissionens arbete var och gemensamma bedömning att det inte behövdes någon särskild reglering för att kommissionen skulle kunna få ta del av de uppgifter som behövdes för granskningsuppdraget. Efter en hemställan från kommissionen , som föregicks av en dialog mellan kommissionen och , beslutade dock regeringen förordningen om skyldighet för myndigheter att lämna uppgifter till . Denna skyldighet omfattade också . Regeringen beslutade även om en ändring i offentlighets- och sekretessförordningen, och ändringen innebar att det infördes en sekretessbrytande bestämmelse för att skulle kunna ta del av uppgifter som omfattades av sekretess. På frågan om rekommendationer om att öka bevarandet av dokumentation under coronapandemin har inneburit några nya rutiner inom framhålls i svarspromemorian från förvaltningsavdelningen att någon motsvarande myndighetsgemensam rekommendation om nya rutiner inte tagits fram inom . Utskottet har efterfrågat kommentarer på det som anförs i en av anmälningarna om att socialminister som presenterade sitt andra delbetänkande ifrågasatte både kommissionens metod och tillvägagångssätt samt uttalade att ”de har fel” och ”inte gjort allt de borde”. Enligt svarspromemorian från har de uttalanden som nämns i anmälan inte kunnat verifieras. Det är dock riktigt att i samband med att presenterade sitt andra delbetänkande gjorde en rad intervjuer där hon bl.a. framhöll att hon inte skulle beskriva regeringens hantering som senfärdig. Utskottet höll en utfrågning med , ordförande i , och , huvudsekreterare i kommissionen (bilaga B1). framhöll inledningsvis att det hörde till uppgifter att utvärdera regeringens åtgärder för att hantera virusutbrottet och utbrottets effekter samt hur krisorganisationen inom fungerat under pandemin. För att kunna fullfölja dessa uppgifter behövde kommissionen dels få klarhet i hur beredningsarbetet inom fungerat, dels få en inblick i vilka överväganden som gjorts under olika kritiska skeden och på vilka grunder man vidtagit åtgärder eller avstått från möjliga åtgärder. För att få fram information höll intervjuer med statssekreterare, statsråd och andra centrala befattningshavare i samt granskade dokument. På fråga om vilka kontakter inledningsvis hade med om bl.a. informationsinsamling uppgav att kommissionens kansli tog direkta kontakter med tjänstemän i men att de efter en propå från expeditionschefen i ändrade arbetssättet på så sätt att kontakterna därefter var skriftliga och gick via expeditionschefen vid berört departement. Arbetet med att mer systematiskt utreda vilka handlingar kommissionen behövde ta del av för sin granskning påbörjades i samband med ett möte med statssekreterare och tjänstemän i . Genom att ställa frågor fick börja nysta i vilka handlingar som behövde efterfrågas. fick också en hygglig bild av de yttre formerna för beredningsarbetet, när GSS sammanträtt och vid vilka tillfällen pandemifrågor diskuterats vid allmän beredning och föredragits för statsministern. Vidare framkom att det inte fanns några mötesanteckningar från sammanträdena i GSS. begärde att få ta del av visst skriftligt material och annat material som kunde vara av betydelse för kommissionens granskning. Förutom det material som överlämnades till fick kommissionen även ta del av visst material på plats i . insåg kommissionen att ytterligare material behövde gås igenom men att denna uppgift måste senareläggas eftersom det andra delbetänkandet behövde färdigställas. höll kommissionen intervjuer med statsråden , och samt tidigare statsminister . Efter dessa intervjuer fanns det enligt fortfarande ett behov för kommissionen att få ta del av ytterligare dokumentation. begärde kommissionen att få ta del av bl.a. e-posttrafik mellan några statssekreterare under två kritiska tidsperioder av coronapandemin och personliga minnesanteckningar som statssekreterarna och några andra befattningshavare i hade fört . Eftersom Coronakommissionen inte visste vilken dokumentation som fanns i begärde kommissionen även att få ta del av annat material som kunde vara av betydelse för granskningen. När det gällde begärd e-posttrafik och personliga minnesanteckningar var tanken enligt att delar av kommissionens kansli skulle ta del av materialet på plats i . uppgav i ett mejl att varken enskilda tjänstemäns personliga minnesanteckningar eller den interna e-posttrafiken skulle tillhandahållas kommissionen. Det uppgavs senare att inte förfogade över de personliga minnesanteckningarna. När det gällde e-posttrafiken var beskedet att den inte gav en fullständig eller rättvisande bild av regeringens och pandemihantering. Invändningen rörande e-posttrafiken frånfölls strax . På frågor kring processen att få ut material och ta del av uppgifter från uppgav att det gick förtvivlat långsamt att få ut en del uppgifter och att han inte ville spekulera i anledningen till detta. Ett skäl som framfördes i den efterföljande diskussionen var att det hade varit oklart vilka uppgifter som kommissionen egentligen velat ta del av. framhöll i denna del att det var svårt för kommissionen att få en bild av vilka uppgifter av betydelse för granskningen som kunde finnas i och att kommissionen därför i åtminstone två framställningar var väldigt tydlig med att efterfråga en beredvillighet från sida att bistå med vad som kunde vara av intresse och betydelse för granskningen. Även uppgav att han inte ville spekulera i orsakerna till att det gick så förtvivlat långsamt att få ta del av vissa uppgifter. Han framhöll dock att det i efterhand visat sig att kommissionen borde fått ta del av vissa uppgifter i ett tidigare skede. Som exempel nämnde han visst underlag som begärdes ut och som kommissionen inte fick ta del av . Enligt var begäran så pass tydligt utformad att kommissionen borde fått ta del av det efterfrågade materialet i ett tidigare skede. Som en jämförelse uppgav att t.ex. var behjälplig med all dokumentation i form av löpande minnesanteckningar, postkommunikation och annat som kommissionen behövde se. Därutöver lämnade på eget initiativ ut mycket information som kommissionen inte efterfrågat men som myndigheten bedömde kunde vara av betydelse för granskningen. Enligt agerade inte på motsvarande sätt. När det gällde genomförda intervjuer framhöll att kommissionen försökte att ställa så precisa frågor som möjligt och att detaljeringsgraden i vissa svar tydde på att förberedelserna kunde ha varit mer noggranna. Därutöver uppgav att flera av de intervjuades svar överensstämde i hög grad. Det gällde bl.a. några statssekreterares och tjänstemäns inledningsanföranden och deras svar på i förväg översända skriftliga frågor. Efter det att publicerade sin artikel kontaktades av rättschefen vid som föreslog ett möte för att reda ut vilka uppgifter kommissionen behövde och kunde få tillgång till. ägde ett möte rum och därefter fick kommissionen tillgång till bl.a. e-post, loggar, annoterade dagordningar och talepunkter inför lägesorienteringar med statsministern. På frågan om svårigheten att få ta del av visst material hade påverkat kommissionens arbete uppgav bl.a. att om fått tillgång till materialet tidigare – antingen i samband med kommissionens besök i lokaler eller – hade kommissionen fått mer tid för att värdera innehållet i dokumenten och kunnat föra diskussioner med om eventuellt ytterligare material av betydelse för granskningen. trodde han att löpande fått ta del av det material som behövdes för granskningen. Tillgång till ytterligare uppgifter i ett sent skede medförde dock en väldig tidspress för kommissionen och dess sekretariat. uppgav vidare att han inte vågade säga om det alltjämt finns material som kommissionen inte fått ta del av och som kunnat vara av intresse för granskningen. underströk han att det framkommit att en del av det efterfrågade materialet inte kunnat lämnas ut till kommissionen eftersom materialet inte existerat. När det gällde kommissionens begäran att få ta del av personliga minnesanteckningar uppgav att situationen inte är rättsligt glasklar. Han framhöll bl.a. att anteckningarna gjordes i tjänsten och i brist på andra dokument var dessa anteckningar betydelsefulla. Anledningen till att till slut bad att få ta del av dessa anteckningar var enligt att det inte fördes några minnesanteckningar vid mötena i GSS och att det enligt vissa svar vid intervjuerna verkade som att det fanns någon typ av anteckningar som de intervjuade baserade sina svar på. höll utskottet även en utfrågning med tidigare statssekreterare vid (bilaga B2). –var statssekreterare åt inrikesminister . hade ansvaret för krishanteringskansliet och ledningen av GSS, och hade huvudansvaret för detta arbete. Enligt överlämnades en mängd olika dokument till . Som exempel nämnde hon lägesrapporter, annoterade dagordningar samt krishanteringskansliets loggbok och krisdagbok. När det gällde frågor kring inledande kontakter mellan och , förordningar med anledning av kommissionens arbete och begäran att få del av olika uppgifter uppgav att hon inte var involverad i dessa delar. Inför Coronakommissionens intervju med henne fick hon hjälp av krishanteringskansliet med att besvara skriftliga frågor som kommissionen översänt i förväg, och vid intervjun höll hon sig i stor utsträckning till det underlaget. för begäran att få ta del av bl.a. vissa statssekreterares personliga minnesanteckningar hade lämnat uppdraget som statssekreterare och hon tillfrågades inte heller i efterhand om att lämna ut sådana anteckningar. Utskottet höll en utfrågning med statsministerns statssekreterare (bilaga B4). är statssekreterare åt statsminister och var hon statssekreterare vid med ansvar för budgetfrågor. har Statsrådsberedningen ansvaret för krishanteringskansliet och ledningen av GSS, och har huvudansvaret för detta arbete. I sin inledning framhöll att på olika sätt verkade för att skulle få en helhetsbild av regeringens hantering av coronapandemin och dess effekter. Hon redogjorde för vidtagna åtgärder och beslut för att underlätta kommissionens arbete och gav exempel på en rad dokument som kommissionen fick ta del av. Därutöver höll kommissionen intervjuer med statsråd, statssekreterare och tjänstemän i och i samband med dessa intervjuer överlämnades en hel del handlingar till kommissionen. När det gällde frågor om kontakterna mellan och rörande utlämnande av material uppgav att hon bara kunde redogöra för kontakterna fr.o.m. då hon började sitt arbete som statssekreterare i . Hon framhöll att begäran avsåg en ganska stor mängd handlingar och att behövde för att ta fram och gå igenom materialet samt göra en prövning av vilket material som kunde lämnas över till kommissionen. Den interna e-posttrafiken som begärdes ut gav inte en rättvisande och fullständig bild och det framfördes till kommissionen. vidhöll sin begäran och fick då ta del av materialet. När det gällde utlämnandefrågorna tog tjänstemän fram ett förslag till hantering som stämdes av med henne. framkom det att ansåg att den inte hade fått ta del av allt material som behövdes för granskningen. tog då, både på politisk nivå och på tjänstemannanivå, initiativ till möten med , och dessa möten resulterade i att kommissionen fick ta del av ytterligare material. På fråga från statssekreteraren vid svarade ordförande att kommissionen inte ville ha ytterligare utredningstid för att gå igenom materialet, och efter ett möte med tjänstemän i uppgav kommissionen även att den inte önskade ta del av något ytterligare material för sin granskning. Mötet ägde rum . Hon och ytterligare en statssekreterare i träffade kommissionen. Inför intervjun hade de fått ett antal skriftliga frågor att besvara. De stämde av de skriftliga frågorna och svaren med varandra och med tjänstemän i . De pratade även med varandra inför intervjun. De träffade kommissionen för att prata om arbete under coronakrisen. Intervjun handlade endast i begränsad omfattning om GSS. Enligt kunde när det gällde t.ex. GSS ha hållit fler och ytterligare intervjuer med de personer som deltog i GSS:s sammanträden. På en fråga om gjorda smittspridningsprognoser och tillgång till dessa uppgav att det var en annan statssekreterare i som ansvarade för den ekonomiska avdelningen som tagit fram prognoserna. Enligt förs numera på hennes initiativ minnesanteckningar vid GSS:s sammanträden. höll utskottet en utfrågning med socialminister (bilaga B5). I sin inledning framhöll att det var regeringen som tillsatte med uppdrag att utvärdera bl.a. regeringens hantering av coronapandemin och att kommissionen fick ta del av en stor mängd uppgifter. begärde framför allt dokument och uppgifter som rörde krishanteringskansliet. I de fall begärda dokument och uppgifter hörde till ansvarsområden fick kommissionen ta del av dessa. uppgav vidare att det i fördes diskussioner om vilket material som kunde vara av intresse för kommissionen att ta del av. försökte varken regeringen eller att styra arbete genom att tala om för kommissionen hur den skulle arbeta eller vilket material den skulle efterfråga. informerades om att all befintlig dokumentation fanns i och att dokumentationen kunde begäras ut. Ett utlämnande av dokument underlättades givetvis om det tydligt framgick vad kommissionen efterfrågade. Vidare var det lättare att svara på kommissionens frågor om dessa var konkreta och precisa. På frågan om och regeringen inledningsvis tog kontakt med för att beskriva krishanteringsarbetet i och tillgängliga dokument och uppgifter för att bl.a. undvika missförstånd framhöll att hon inte såg något behov av en sådan kontakt och att det inte heller efterfrågades av kommissionen. Regeringen och framhöll dock att de alltid stod till kommissionens förfogande. När det gällde vilken dokumentation och uppgifter som kunde begäras ut uppgav att beredningsrutinerna i inte kunde vara helt okända för och dess kansli. Dessutom hade kommissionen till sitt förfogade ett väl tilltaget kansli och fick de resurser som krävdes för att kunna rekrytera medarbetare. I denna del handlade det förstås också enligt om hur kommissionens ordförande valde att rigga dess kansli för att se till att erforderlig kunskap fanns. Vikten av en inledande kontakt mellan och en tillsatt kommission för att undvika missförstånd var dock enligt något att ta med sig i framtida krisarbete. På frågan om hon som chef för det departement som var knuten till agerade på medieuppgifterna om att kommissionen bl.a. ansåg att det tog att få ut handlingar från uppgav att hon endast hade dialog med i samband med att hon kallades till ett möte och vid överlämnandena av kommissionens betänkanden. Hon framhöll att en kommission måste vara knuten till ett av departementen i och att det inte var orimligt att som ansvarade för framtagandet av även utsåg kommissionens ledamöter. När det gällde aktuell begäran hanterades den av krishanteringskansliet. Utskottet höll en utfrågning med statsrådet (bilaga B8). är finansminister, och –var han inrikesminister i . framhöll inledningsvis att fick ta del av en omfattande mängd handlingar och att den, med undantag för tjänstemäns personliga minnesanteckningar, fick ta del av samtliga handlingar som den specifikt efterfrågade. Därutöver intervjuade statsråd, statssekreterare och tjänstemän vid , och lämnades svar på skriftliga frågor. Tjänstemän i tog kontinuerligt fram och bistod med ett omfattande material som kommissionen begärde att få ta del av och detta arbete präglades inte av senfärdighet. I detta arbete behövde det ibland göras sekretessbedömningar. Enligt fick ta del av allt efterfrågat material som hörde till ansvarsområden. När var inrikesminister ansvarade han för samordningen av samhällets krisberedskap, inklusive civilt försvar samt för bl.a. polisen, och . Däremot hade han inget direkt ansvar för den löpande krishanteringen i utan denna del ansvarade chefstjänstemannen för krishanteringskansliet och dåvarande statssekreterare för. Han höll sig dock uppdaterad och fick löpande information om krishanteringen i . Som ansvarigt statsråd i deltog han inte i något formellt beslut om utlämnande av handlingar utan enligt praxis i hanterades frågan på tjänstemannanivå. informerades han om att bestämt att överlämna ett omfattande underlag till trots att underlaget inte specifikt efterfrågats. Han tyckte att det var en positiv återrapport. När det gällde begäran om att få ta del av material och som uppmärksammades medialt uppgav att han inte längre var statsråd i och att ansvaret för krishanteringen hade flyttats till Statsrådsberedningen. När det gällde frågor kring smittspridningsprognoser som tagits fram i samt information om dessa och utlämnande av dem till hänvisade till att han inte var finansminister och att han endast kunde redogöra för departementets arbete med ekonomiska prognoser och hur dessa publiceras. På frågan om han som inrikesminister eller någon annan i tog kontakt med för att utreda eventuella missförstånd om vilka handlingar som fanns rörande t.ex. GSS hänvisade till att det var som tillsatte och hade dialog med kommissionen när det gällde t.ex. tillsättandet, uppdraget och förordningsändringar. Dessutom blev det ju en diskussion och möten när kommissionen framhöll att den inte fick ut efterfrågade handlingar. höll utskottet en utfrågning med statsminister (bilaga B10). utsågs till statsminister och var hon finansminister. I sin inledning framhöll att tillsattes för att utvärdera bl.a. regeringens åtgärder för att begränsa smittspridningen och dess effekter och att regeringen och på olika sätt verkade för att kommissionen skulle ha goda förutsättningar för att utföra sitt uppdrag.