bet · H901UU6 · 2022-04-20 00:00:00 — anser att det är rätt och riktigt att det bistånd som styrs och finansieras av svenska staten inte bara är bra för mottagarna utan också ligger i svenskt intresse. Det bör därför i högre grad fokuseras till länder som är strategiskt viktiga för och tematiska områden där har tydliga intressen. Detta, anser vi, ska gälla alldeles oavsett om det enligt internationella regelverk klassas som bistånd eller inte. Ett exempel på en insats som av de flesta bör uppfattas som bistånd i svenska intressen är att stödja demokratirörelsen i . är dock inte ett land där insatser enligt OECD-Dacs regelverk kan klassas som bistånd. Vi vill att ska vara fritt att göra det självt tycker är bra, rätt och riktigt, oavsett om det enligt klassas som bistånd eller ej. För oss är det uppenbart: demokratikämpar behöver all hjälp de kan få. pågår en hård kamp för demokrati, och då får inte backa med hänvisning till internationella regelverk. måste i alla situationer rakryggat kunna stå upp för demokrati och mänskliga rättigheter. Först vill jag yrka bifall till vår reservation 16, som handlar om vikten av att se till att biståndet inte gynnar korruption och därmed urholkar en del av sitt främsta syfte, nämligen att främja rättsstatens utveckling i de länder som är mottagare av svenskt bistånd. Mycket som vi debatterar i dessa tider berör situationen i . Det gäller även den här biståndsdebatten. är en internationellt erkänd stat och medlem av FN. angrepp är därför ett brott mot och mot folkrätten. röstade redan i igenom en resolution mot aggression. Det var 141 av 193 medlemsländer som stödde resolutionen, vilket visar att den ryska regimen har fel när den hävdar att motståndet mot invasionen skulle komma bara från och . Mycket mer har FN inte kunnat göra eftersom är medlem av säkerhetsrådet och har kunnat stoppa frågan där. Följderna av Ukrainakrisen kommer att bli stora för bistånd. Om inte regim själv ersätter allt den förstört kommer att behöva hjälp av folk för att ställa på fötter igen. Landet är förstört i en skala som vi i inte har sett sedan . tidigare finansminister uppskattade att kostnaderna för återuppbyggnad kan komma att bli en biljon euro. Enligt utrikesminister har ännu inte gjort några utfästelser. Däremot har president föreslagit att ska hjälpa till att återuppbygga en av de mest förstörda städerna, staden , som ligger mellan och . Vi förutsätter att alla löften från svensk sida ges i så bred politisk enighet som möjligt. Till dessa enorma belopp för återuppbyggnad kommer kostnaderna för alla flyktingar som lämnat . prognos för del ligger bara på 80 000 människor , men osäkerheten är å andra sidan flera . är som bekant kritiska mot förda invandringspolitik. Vi anser att invandringen har varit långt större än vad har förmått assimilera i sin befolkning. Följderna har varit mycket tydliga, inte minst i de kravaller som har drabbat . Vi vill ha en politik för att människor i möjligaste mån ska stanna i sina närområden och kunna återvända när den aktuella krisen har lättat. I fråga om är det dock annorlunda. Närområdet är , och vi är i närområdet. Även om vi inte är närmaste geografiska eller kulturella granne är det vårt det handlar om, och vi måste ta emot en rimlig del av flyktingarna. Det är i sammanhanget värt att notera att , som tidigare fått utstå så mycket spe för sin kritiska hållning till EU:s invandringspolitik, nu faktiskt rosas i för sin beredvillighet att hjälpa ett grannland. EU tillämpar ett speciellt regelverk för flyktingar från : massflyktsdirektivet. För att vårt mottagande ska fungera bra den här gången måste vi följa det. Där står det tydligt att de flyende ska ha ett giltigt pass eller id. Som ni vet brukar siffran som kommer till som flyktingar utan pass eller id vara . Vi uppmanar regeringen att hålla ordning på detta, så att inte hamnar i en situation som 2015, när oproportionerligt många kom just till för att inte ställde tillräckliga krav på identifiering. Detta bör inte vara något problem i fallet . I vårbudgeten anslår regeringen 9,8 miljarder till mottagande av flyktingar från . Regeringen avser i enlighet med riktlinjer att ta stora delar av dessa pengar från biståndsbudgeten. Från sida stöder vi detta - inte som allmän princip men i det aktuella fallet . Beloppet ska kunna användas för att hjälpa flyktingar från men även till stöd för försvar och dess återuppbyggnad. De tragiska händelserna i kanske kan föra det goda med sig att vi ser över vår biståndspolitik. En grundläggande del av biståndet bör vara att bistå med katastrofhjälp vid sådant som krig eller jordbävningar, ofta genom FN-organisationer som Programme eller . Vi noterar att regeringen inte avser att minska denna del av biståndet - alltså katastrofbiståndet - även om pengar nu omdisponeras till . Vi gör där samma bedömning som regeringen. Förutom stöd via FN, och ibland via EU, kan välja att gå in i närmare samarbeten med enskilda biståndsländer. Mottagare av sådant svenskt bistånd bör tydligt visa att de respekterar rättsstatens principer och kvinnors och olika minoriteters rättigheter, inklusive kristnas rättigheter och säkerhet. I fråga om länder där vi inte har skäl att lita på regeringen i sådana här viktiga frågor bör biståndet begränsas till grundläggande humanitär hjälp, i huvudsak via FN. Vad gäller demokrati bör det främsta påtryckningsmedlet vara att kräva att lagen ska styra - inte despoterna. Det spelar ingen roll om ett land utger sig för att vara demokratiskt om dess ledare kan befalla att oppositionsledare ska dömas till fängelse för godtyckligt valda brott och få godtyckligt valda straff. Jag tror att ni förstår vilka länder i vårt närområde som passar in på den beskrivningen. Rättsstaten är en förutsättning för att demokrati ska kunna finnas på riktigt. Långt innan var en demokrati var vi i stolta över att vara en rättsstat. I Fänrik sägner beskriver hur Savolax och landshövding vägrar att låta den ryska befälhavaren använda svenska soldaters hustrur som gisslan för att deras män ska lägga ned vapnen och gå hem igen. Wibelius ska ha lagt handen på lag och konstaterat att lagen kan straffa en person som utför brott men inte personens närstående och hustru. Den ryske befälhavaren föll till föga och inställde åtgärden; det här ska vara ett historiskt faktum. Varken eller var demokratier 1809. Skillnaden var att i gällde lagen över makthavarna; så var det inte i . Min poäng är - kanske något långsökt - att vi om vi vill främja demokrati först och främst måste kräva likhet inför lagen. Detta bör vi kräva även hos dem som får svenskt bistånd. Lag måste gå före makt. Där dessa villkor inte uppfylls bör vi i vara väldigt restriktiva med bilateralt bistånd, och vi bör ställa stora krav på länder som vi går in i ett närmare samarbete med. Man kan också dra lärdomar av . största mottagare har varit . Landet fick hela 14 miljarder av svenska skattebetalares pengar. Flera analyser har därefter indikerat att biståndet gjorde den förra regimen så korrumperad att befolkningens minskade förtroende för den underlättade talibanernas återkomst. Vi lade 20 miljarder men bidrog till en katastrof. I måste vi lära oss av det här. Det får inte finnas mottagarländer där svenskt bistånd faktiskt hotar stabiliteten genom att göda korruption. Det finns inte obegränsade skattepengar. Vi har många, och allt fler, eftersatta områden här hemma - vägar, järnvägar, brottsbekämpning, pensioner, vård och omsorg är bara några. ska även i fortsättningen vara en del av det internationella utvecklingssamarbetet, men vi behöver inte springa före på det sätt vi har gjort . Vår möjlighet att påverka andra givarländers generositet kanske faktiskt ökar om vi ligger i en klunga tillsammans med andra givarländer. bistånd måste vara effektivt. Vi bör ge bidrag till färre internationella organisationer och fonder. Vi bör dela upp mottagarländer mellan givarländer, så att varje givarlands kompetens utnyttjas så bra som möjligt. Bland svenska specialiteter talas det till exempel mycket om att plantera mer träd för att hindra ökenspridning, att skydda grundvatten och att lagra koldioxid. Här har väldigt stor kompetens. Likaså behöver stora delar av världen fossilfri el, och även där har vi stor kompetens. Mer av biståndet behöver gå till att skapa infrastruktur som tillgång till el och vägar om fattiga länder ska kunna bli mer än bara leverantörer av enkla råvaror som andra länder får processa och tjäna pengar på. Därför vill vi ha ett effektivare bistånd. Vi står bakom alla våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag som sagt bifall endast till reservation 16. Jag vet inte hur man ska klara av att beskriva behoven i världen just nu och allt det som behöver göra tillsammans med likasinnade länder, vänner, allierade och resten av den fria världen för att kunna möta dessa behov. Men vi får göra ett försök. Det är ju precis detta vi debatterar . ska jag och mina kolleger klara av att beskriva hur det svenska bidraget till utvecklingspolitiken och en hållbar utveckling i världen kan förstärkas. Liksom många andra känner jag att det är nödvändigt att börja med anfallskrig i och de effekter som det omoraliska och olagliga angreppet får, för de är stora. Jag är innerligt stolt över det bidrag och det bistånd som har kunnat ge till folk, ekonomiskt, humanitärt och också militärt. Men det är viktigt att vi inte tror att vi är färdiga . Vi måste fråga oss hur vi kan vi stötta mer: Hur kan vi lindra nöden, och hur kan vi stärka dem som just nu kämpar för sin frihet och för de ideal som vi i och hela det fria håller allra högst? Jag tror också att det är vårt ansvar att säga till dem som kämpar att den dagen som segern är vunnen och de kan lägga ned vapnen och återvända till era vanliga liv ska vi också finnas där för att hjälpa dem att återuppbygga och bygga ett bättre - ett som tar sin rättmätiga plats bland fria länder på samma villkor som resten av vår kontinent. Det har i den här kammaren från centerpartister, liksom från till exempel ledande tyska politiker, talats om behovet av en ny Marshallplan. Jag vill återupprepa min övertygelse om att det är precis vad vi behöver se. Vi behöver en situation där vi tillsammans enas om att i samförstånd och i samarbete stötta det ukrainska folket att återuppbygga sitt land. Men, herr talman, det är ju inte så att behoven stannar vid det ukrainska folkets behov. När vi blickar ut över världen ser vi tyvärr att behoven är större än på mycket . Kriget bidrar till en begynnande livsmedelskris i ett läge när vi redan har miljontals människor som lever på svältgränsen, inte minst på . Det drabbar en värld som redan vacklar efter coronapandemin och dess konsekvenser, där hundratals miljoner människor riskerar att halka tillbaka ned i fattigdom för att ekonomin har stått stilla, för att handeln har stannat av och för att man inte har kunnat göra det som jag tror är de flesta människors enkla önskan: att bidra till att bygga ett bättre liv för en själv, ens familj och ens lokalsamhälle. Det är viktigt att vi håller ögonen på återuppbyggnaden efter pandemin på samma vis som vi måste fokusera på återuppbyggnaden efter kriget. Det är heller inte den enda konflikt som härjar i världen just . Från till och lever människor med krig, med förtryck och med övergrepp. Behoven är större än på mycket . Det är nog ingen nyhet att jag egentligen inte gillar att bara prata om omfattningen av det svenska biståndet. Jag tycker inte att enprocentsmålet är något som förtjänar att debatteras i all evinnerlighet, utan det viktiga är ju vad vi gör med pengarna. Men tyvärr är vi ett läge där man inte kan låta bli att tala om detta, för vi har partier i riksdag som vill skära ned kraftigt på biståndet som behoven i världen är större än på mycket . Vi har tyvärr också en regering som, trots att behoven är större än under rekordåret för avräkningar, 2015, markerar att man vill dra ned det svenska biståndet med upp till en femtedel och använda pengarna till avräkningar. Detta är inte otillåtet - det är fullt tillåtet enligt Dacs regelverk - men man kan fråga sig om det inte är ytterst oklokt i det här läget. Jag vill vädja till dem som lyssnar på den här debatten: Fundera på om det är rimligt att vi plockar bort en femtedel av ekonomiska bidrag till fred, frihet och stabilitet i världen i ett läge när behovet av detta stöd är större än på mycket länge! Håll igen på avräkningarna! Jag vet att politik är prioriteringar, men det betyder inte alltid att man måste göra de hårdaste prioriteringarna och att det är de som har de största behoven som ska betala när resurser behövs på många platser. Jag tror att vi klarar av att också stötta folk och dem som flyr utan att göra historiskt stora avräkningar på biståndet. Med detta sagt vill jag ta av de få minuter jag har för att också beskriva vad vill att den svenska utvecklingspolitiken ska vara. Och notera att jag inte bara säger "biståndspolitiken". Det rena humanitära biståndet är en viktig del, men detta handlar också om de medel vi avsätter för att tillsammans med näringslivet, civilsamhället och privata krafter kunna bidra till en hållbar utveckling. Det är mycket större än , och om vi använder det klokt skulle det kunna vara större än av bni. Kolla på vad vi lyckas göra med garantiverksamheten! Kolla på vad vi lyckas göra i klimatprojekt från svensk sida när vi krokar arm med andra! Där mångfaldigas varje biståndskrona vi lägger in, och vi får utvecklingsresultat - något som faktiskt skapar bättre samhällen och bättre liv för dem som vi samverkar med. Detta, herr talman, är precis vad svensk bistånds- och utvecklingspolitik borde vara. Från sida vill vi fokusera på de områden där vi kan göra störst skillnad. Det kommer inte alltid att vara lätt. Som sagt: Behoven är stora och breda. Men vi måste kunna säga vad det är som vi bidrar allra mest med och vad det är som ingen annan är villig att ta upp. Det är till exempel något vi skulle kunna göra genom att utveckla den feministiska utrikespolitiken. Var har vi de projekt där vi bidrar mest till ökad jämställdhet och till att ge kvinnor mer makt och bättre livsförutsättningar? Vi borde fokusera mer på demokrati och rättsstatsuppbyggnad, för vi vet att dessa två saker går hand i hand. Vi vet också att de är en förutsättning för ökad jämställdhet, för hållbar tillväxt och för att bygga hållbara samhällen socialt, ekonomiskt och ekologiskt. Vi måste också fokusera på hur vi faktiskt lyfter folk ut ur fattigdom. Just nu ser vi en enorm trend med negativ fattigdomsutveckling. Vi måste tillbaka till den situation som var före pandemin, där frihandeln och den ökade ekonomiska friheten bidrog till att lyfta människor ur fattigdom helt enkelt för att de byggde sig bättre liv. Vi måste göra allt vi kan för att förstärka den positiva trenden på samma sätt som vi behöver göra med demokratispåret. Vi ser en auktoritär trend i världen som också hänger ihop med krig i , med aggressiva utrikespolitik och med ökade och oftast negativa inflytande i världen. Där måste kunna kroka arm med andra fria länder för att få till stånd en ny demokratiseringsvåg. Vi vill också stärka fokuset på det bilaterala biståndet. Alltför ofta har vi slentrianmässigt förstärkt det multilaterala biståndet. Vi har låtit någon annan ta hand om våra pengar i stället för att göra det själva. Det finns mycket mer jag skulle vilja säga. Men jag vill ta upp två saker som rör just det här betänkandet innan jag avslutar. Det första är biståndet i . Vi menar att detta självklart bör vara en del av den breda översynen av Afghanistanpolitik. Det handlar om såväl den militära fredsbevarande insatsen som biståndet och alla andra kontakter vi har haft med . Det är en helhet som hänger samman, och de ska utvärderas gemensamt. Det andra är att jag helt kort yrkar bifall till vår reservation 10 under punkt 2, som rör just de förbättringar, effektiviseringar och ambitionshöjningar vi vill se i den svenska utvecklingspolitiken. Jag yrkar bifall till reservation nummer 11. Även om enbart bistånd inte räcker till för att få till en rättvis värld där alla människor får de mänskliga rättigheterna tillgodosedda är biståndet oerhört viktigt för att komma en bit på vägen att nå målen med Agenda 2030. Det är dessutom vår skyldighet som ett land som delvis byggt sina rikedomar på andra länders bekostnad att stötta låg- och medelinkomstländers utveckling mot mer rättvisa och välmående länder såsom . Redan före pandemin såg vi hur länder började röra sig i alltmer konservativ, patriarkal och auktoritär riktning och hur människor fick allt svårare att få sina mänskliga rättigheter tillgodosedda. Efter en period med förbättringar i världen började antalet fattiga och hungriga att öka likaväl som antalet flyktingar med allt som ett liv på flykt innebär i form av minskade inkomster, sämre hälsa, färre barn i utbildning och fler flickor som gifts bort. Allt detta förstärktes under pandemin, och vi har fått otaliga rapporter om hur människors fri- och rättigheter inskränktes, hur fler kvinnor och flickor utsattes för våld och sexuella övergrepp, hur inkomsterna minskade kraftigt och hur tillgången till skola och vård försämrades. Detta skedde i alla länder men drabbade de allra fattigaste mycket hårdare. Sedan anföll har läget förvärrats än mer. Befolkningen i har drabbats fruktansvärt av bombningar, skjutningar och sexuellt våld som vapen. är båda länderna stora exportörer av vissa råvaror, vilket bland annat kommer att leda till livsmedelskriser i främst och . Ovanpå detta har vi klimatförändringar som orsakar försämringar i världen, och försämringarna kommer att eskalera i snabb takt om vi inte på allvar tar tag i klimatkrisen. Biståndet är viktigt och gör skillnad. Varje gång under de jag varit riksdagsledamot och debatterat bistånd har jag sagt att är duktigt på bistånd. Detta har även bekräftats varje gång jag har träffat andra länders parlament och organisationer och människor som mottagit vårt bistånd. Det har också bekräftats av olika undersökningar, såsom den av OECD-Dac 2019. I varje debatt har jag även sagt att jag stolt står bakom att av bni ska avsättas till att nå en rättvis värld där alla får sina mänskliga rättigheter tillgodosedda. har jag bland annat lyft vikten av att ytterligare additionella medel till klimatbistånd ska budgeteras i enlighet med . Dessutom måste regeringen i målkonflikter låta Agenda 2030 väga tyngre än att använda bistånd till att exempelvis hindra flyktingar att ta sig från till EU-länder eller kräva att ska ta emot dem inte gett uppehållstillstånd. Jag har även lyft vikten av att se allt bistånd ur ett feministiskt perspektiv och att av biståndet ska gå till sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, både i det humanitära biståndet och i utvecklingsbiståndet. Inte minst har jag även yrkat att ska verka för att stryka skrivningar i OECD-Dacs regelverk som tillåter att biståndspengar används för skuldavskrivningar, utländska studenter vid högskolor i givarländerna och flyktingmottagande. Tyvärr har regeringen inte hörsammat detta, och står vi här med regeringens beslut om skamligt höga avräkningar. kommer att bli det land i som tar störst andel av utvecklingsbiståndet till kostnader för flyktingmottagande. är alltså det största mottagarlandet för utvecklingsbistånd från : ! Detta sker trots att vi i har sagt att biståndet ska gå till världens allra fattigaste länder och trots att vi i internationella överenskommelser enats om att biståndet ska utgå från mottagarnas behov och prioriteringar, att vi har ett ömsesidigt ansvar för genomförande och resultat och, inte minst, att biståndet ska vara transparent. Både vi i och civilsamhällesorganisationer har kritiserat regeringens brist på transparens när det gäller just avräkningarna för flyktingmottagande. Och ser att vi har haft rätt i vår kritik: Regeringen har gått från att i höstbudgeten beräkna kostnaden till per person i mottagningssystemet till . Dessutom har regeringen alltid prognostiserat antalet flyktingar högre än det sedan faktiskt blivit. Detta sker i när behovet av en rättvis, jämlik och jämställd värld är större . Detta sker i när vår solidaritet behövs som allra mest. För oss i är det självklart att vi ska ta emot flyktingar från , och precis som vi vänsterpartister alltid ställt upp konkret för flyktingar som kommer till kommer vi att göra det för dem som kommer från . Vi anser att det är osolidariskt och osmakligt att ta flera miljarder från tidigare aviserade anslag när regeringen ger skatteavdrag för att människor med pengar inte ska behöva betala fullt pris för att få sina Armaniskjortor tvättade eller få toaletten spolad i sommarstugan - speciellt inte när finansministern själv slagit fast att svensk ekonomi är motståndskraftig tack vare starka offentliga finanser. Dessa avräkningar kommer att få förödande konsekvenser för de allra mest behövande i världen men även för anseende i biståndsvärlden. Från att ha varit ett land att lita på kommer vi alltså att bryta en massa ingångna avtal och dessutom legitimera att även andra länder minskar på sitt bistånd. har jag svårare att vara stolt över svensk biståndspolitik. Jag yrkar bifall till reservation 12 under punkt 2. ska ha ett generöst och effektivt bistånd. står upp för enprocentsmålet. bör även verka för att andra länder höjer sina biståndsnivåer. Världen har pandemi en situation där utvecklingen backat . Fler människor svälter, fler omyndiga flickor har tagits ur skolan, gifts bort och fött barn, fler länder har utnyttjat pandemin till att göra allvarliga inskränkningar på medborgerliga fri- och rättigheter. Till detta kommer effekterna av folkrättsvidriga anfallskrig i . Förutom de stora humanitära behov som uppstår i krigets spår är en av världens största livsmedelsproducenter, och kriget kommer att medföra kraftigt minskad tillgång till spannmål och matolja. Vi har redan sett priserna höjas här i . Än värre är situationen i där tvingades dra in matbiståndet till 8 miljoner människor. Att den socialdemokratiska regeringen i denna situation beslutat att en femtedel av biståndet ska användas i ger helt fel signaler om vad internationell solidaritet innebär. När dessutom nedskärningarna ska göras under pågående budgetår ges ingen möjlighet att omfördela för att mildra de negativa konsekvenserna. Biståndsorganisationerna beskriver hur nedskärningarna kommer att förvärra de humanitära katastroferna i , , och andra länder. Det kommer också att drabba stödet till civilsamhällesorganisationer, människorättsförsvarare och miljöaktivister. Allt detta riskerar att göra en osäker värld ännu osäkrare och driva ännu fler människor på flykt på grund av svält men också på grund av det krympande demokratiska utrymme som blir följden om vårt stöd plötsligt uteblir. Att till råga på allt göra detta genom ett regleringsbrev till Sida, så att vi inte ens kan ställa frågan för avgörande i kammare, är rent ut sagt fegt av den socialdemokratiska regeringen. Det krävs nytänkande i biståndspolitiken. Myndigheter och organisationer måste stärkas för att upprätthålla en hög kvalitet i att följa upp biståndsinsatser. Behoven i världen är stora, och medel ska inte gå förlorade på grund av dålig kontroll, dålig insyn eller korruption. och omvärlden måste i högre grad bidra till att hjälpa människor på flykt. I många fall förvandlas tillfälliga flyktingläger till långsiktiga boenden där det är stora humanitära behov. måste bidra till nya sätt att möta människors nöd och utsatthet. Barn måste ha rätt till undervisning även i flyktingläger. Vatten, mat och sanitet får inte saknas. Flyktingar behöver få möjlighet att integreras i lokalsamhällena genom utbildning och arbete. Ingen ska tvingas vara flykting i generation efter generation. Demokratin är på tillbakagång. Runt om i världen trycks det civila samhället, oppositionspolitiker, journalister och jurister tillbaka. Utrymmet för de mänskliga rättigheterna minskar, och detta riskerar att resultera i en ännu mer osäker värld.