bet · H901UbU26 · 2022-06-09 00:00:00 — In- och utpasseringskontroller vid högskoleprovet Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till en ny lag, lagen om in- och utpasseringskontroller vid högskoleprovet, och förslag till lag om ändring i lagen om ordningsvakter samt lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen. Syftet med förslaget är att förhindra fusk vid högskoleprovet genom användning av elektroniskt hjälpmedel. Den nya lagen innebär bl.a. att kontroll med kroppsvisitation av provdeltagare får utföras vid inpassering till eller utpassering från en lokal där högskoleprovet genomförs (in- och utpasseringskontroller). En provdeltagare som vägrar att genomgå en in- eller utpasseringskontroll ska nekas tillträde till den lokal som kontrollen avser under de återstående provpassen. En sådan provdeltagare ska inte heller få något resultat på provet, om det inte finns synnerliga skäl. Om det är fråga om en vägran att genomgå en utpasseringskontroll ska provdeltagaren dessutom stängas av från deltagande i provet av från tidpunkten för kontrollen, om det inte finns synnerliga skäl. Enligt förslaget får ordningsvakter förordnas att tjänstgöra vid in- och utpasseringskontroller enligt den nya lagen om in- och utpasseringskontroller vid högskoleprovet. Förslaget innebär också att uppgifter som hänför sig till planering eller andra förberedelser för in- och utpasseringskontroller enligt den nya lagen skyddas av sekretess. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Utskottet anser att bör avslå motionsyrkandena. I betänkandet finns fyra reservationer (M, SD, C, V, KD). Proposition 2021/22:155 In- och utpasseringskontroller vid högskoleprovet. Fem yrkanden i följdmotioner (M, SD, V, L). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Det bör införas kroppsvisitation för att motverka fusket på högskoleprovet En ny lag som reglerar kroppsvisitation ska införas Sekretess till skydd för kontrollerna vid högskoleprovet ska införas Behandlingen av personuppgifter är förenlig med EU:s dataskyddsförordning 1.Lagförslagen, punkt 1 (V) 2.In- och utpasseringskontroller, punkt 2 (M, C, KD) 3.In- och utpasseringskontroller, punkt 2 (SD) 4.Ny personalkategori, punkt 3 (SD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Regeringens lagförslag Bilaga 3 yttrande 2021/22:KU5y Utskottets förslag till riksdagsbeslut antar regeringens förslag till 1. lag om in- och utpasseringskontroller vid högskoleprovet, 2. lag om ändring i lagen (1980:578) om ordningsvakter, 3. lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Därmed bifaller proposition 2021/22:155 punkterna 1–3 och avslår motion 2021/22:4493 av m.fl. (V). Reservation 1 (V) 2021/22:4532 av m.fl. (L), 2021/22:4578 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2021/22:4616 av m.fl. (M). Reservation 2 (M, C, KD) Reservation 3 (SD) 2021/22:4578 av m.fl. (SD) yrkande 1. Reservation 4 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (S), (M), (SD), (S), (C), (M), (SD), (S), (KD), (SD), (MP), (S), Noria Manouchi (M) och (V). Ärendet och dess beredning Utskottet behandlar i betänkandet regeringens proposition 2021/22:155 In- och utpasseringskontroller vid högskoleprovet. Regeringen föreslår i propositionen att antar det förslag på en ny lag, lagen om in- och utpasseringskontroller vid högskoleprovet, samt de förslag på ändringar i lagen om ordningsvakter och i offentlighets- och sekretesslagen som lagts fram i propositionen. Regeringens lagförslag finns i bilaga 2. Med anledning av propositionen har fyra följdmotioner väckts. De behandlade förslagen finns i bilaga 1. har yttrat sig i ärendet och yttrandet finns i bilaga 3. Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att bedöma om vissa åtgärder bör vidtas i syfte att förhindra fusk vid högskoleprovet och ta ställning till bl.a. om ett krav på kroppsvisitation vid högskoleprovet i syfte att förhindra användningen av otillåtna hjälpmedel kan utgöra en godtagbar begränsning av regeringsformens skydd mot kroppsvisitation (dir. 2018:91). Utredningen, som antog namnet Utredningen om fusk vid högskoleprovet (U 2018:07), fick senare ytterligare uppdrag i tilläggsdirektiv (dir. 2018:91). Det första uppdraget redovisades i betänkandet Kontroller vid högskoleprovet – ett lagförslag om åtgärder mot fusk (SOU 2019:37). Betänkandet har remissbehandlats. Det andra uppdraget, som utredningen redovisade i slutbetänkandet Fusk vid antagning till högskoleutbildning – vad händer sen? (SOU 2019:50), bereds i . Under den fortsatta beredningen har Universitets- och högskolerådet (UHR), , , och de universitet och högskolor som biträder UHR vid genomförandet av högskoleprovet beretts tillfälle att yttra sig över ett utkast till lagrådsremiss som i sak överensstämmer med förslagen i propositionen. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över lagförslagen. Lagrådet lämnade förslagen utan erinran. I förhållande till det förslag som lämnades i lagrådsremissen har några språkliga och redaktionella ändringar gjorts. I propositionen föreslår regeringen en ny lag, lagen om in- och utpasseringskontroller vid högskoleprovet, ändringar i lagen (1980:578) om ordningsvakter samt ändringar i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Syftet med förslagen är att förhindra fusk vid högskoleprovet genom användning av elektroniskt hjälpmedel. Den nya lagen innebär bl.a. att kontroll med kroppsvisitation av provdeltagare får utföras vid inpassering till eller utpassering från en lokal där högskoleprovet genomförs (in- och utpasseringskontroller). En provdeltagare som vägrar att genomgå en in- eller utpasseringskontroll ska nekas tillträde till den lokal som kontrollen avser under de återstående provpassen. En sådan provdeltagare ska inte heller få något resultat på provet, om det inte finns synnerliga skäl. Om det är fråga om en vägran att genomgå en utpasseringskontroll ska provdeltagaren dessutom stängas av från deltagande i provet av från tidpunkten för kontrollen, om det inte finns synnerliga skäl. Lagen om ordningsvakter föreslås kompletteras med en bestämmelse om att ordningsvakter får förordnas att tjänstgöra vid in- och utpasseringskontroller enligt lagen om in- och utpasseringskontroller vid högskoleprovet. Regeringen föreslår även att det införs en ny bestämmelse i offentlighets- och sekretesslagen till skydd för uppgifter som hänför sig till planering eller andra förberedelser för in- och utpasseringskontroller enligt den nya lagen. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Betänkandet är disponerat så att utskottet inleder med att behandla regeringens lagförslag. Därefter behandlas en motion där motionärerna yrkar att ska avslå regeringens proposition. Slutligen behandlas motionsyrkanden som samtliga innehåller förslag på tillkännagivanden till regeringen i frågor som anknyter till propositionens lagförslag. Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till en ny lag, lagen om in- och utpasseringskontroller vid högskoleprovet. In- och utpasseringskontroller ska i lagen definieras som kontroller med kroppsvisitation av provdeltagare vid inpassering till eller utpassering från en lokal där högskoleprovet genomförs (in- och utpasseringskontroller). Ändamålet med sådana kontroller ska anges vara att motverka att fusk sker vid högskoleprovet genom användning av elektroniskt hjälpmedel. Med elektroniskt hjälpmedel ska avses elektronisk utrustning som kan lagra, sända eller ta emot information. Lagen ska i övrigt innehålla bestämmelser om hur sådana kontroller ska genomföras, konsekvenser av att en provdeltagare vägrar delta i en in- eller utpasseringskontroll, omhändertagande av elektroniska hjälpmedel som påträffas vid kontrollerna, bestämmelser om tystnadsplikt och bestämmelser om överklagande. antar även regeringens förslag till att lagen om ordningsvakter kompletteras med en bestämmelse om att ordningsvakter får förordnas att tjänstgöra vid in- och utpasseringskontroller enligt lagen om in- och utpasseringskontroller vid högskoleprovet. antar dessutom regeringens förslag till att det införs en ny bestämmelse i offentlighets- och sekretesslagen för att skydda uppgifter som hänför sig till planering eller andra förberedelser för in- och utpasseringskontroller enligt den nya lagen. Därmed avslår en motion som yrkar avslag på propositionen. Jämför reservation 1 (V). Högskoleprovet är ett viktigt urvalsinstrument och en andra chans att komma in på högskolan Regeringen framhåller i propositionen att högskoleprovet ger en andra chans till den som av något skäl inte har tillräckligt konkurrenskraftiga gymnasiebetyg för att kunna antas till sin önskade utbildning. Högskoleprovet är ett av de medel som används i arbetet mot social snedrekrytering till högskolestudier. På övergripande nivå finns strategiska överväganden bakom detta. ska vara en ledande kunskaps- och forskningsnation. Utbildning och forskning driver på samhällets förnyelse. Förutom att fler behöver utbilda sig är en högskoleutbildning också viktig för den enskilda individen genom att den bidrar till bildning, det demokratiska samtalet, och till enskilda individers personliga utveckling, samhällsengagemang och kritiska tänkande. Den bidrar också till att människors ställning på arbetsmarknaden stärks och att de får bättre förutsättningar att klara omställning och snabba förändringar i livsvillkor. Regeringen framhåller också att möjligheten att studera vidare oavsett bakgrund är en avgörande förutsättning för att utjämna olikheter i fördelningen av välfärd, inflytande och möjligheter att aktivt delta i samhället. Att komma in – eller att inte komma in – på en högskoleutbildning får därmed mycket stor betydelse för den enskilda individen. Regeringen anser att det är viktigt att förhindra den orättvisa som uppstår när vissa personer genom att betala kan fuska sig till en utbildningsplats som bekostas med skattemedel. Att vissa personer på det sättet tar plats på högskoleutbildningen går stick i stäv med ambitionen att socioekonomisk bakgrund inte ska ha någon betydelse för övergången till högskolestudier och att det är meriter snarare än plånboken som ska avgöra vem som kan påbörja en utbildning. Ett utbrett fusk motverkar också ambitionen att bredda rekryteringen till högskolan på ytterligare ett sätt. Högskoleprovet har länge varit och är en andra chans in i högskolan. Om fusket tillåts breda ut sig, och om det inte går att lita på att provet faktiskt rangordnar sökande utifrån meriter, finns det en risk att ungdomar med otillräckliga gymnasiebetyg men med goda förutsättningar att ändå klara högskoleutbildning avstår från provet och därmed också från högre studier. Fusk förekommer och hotar högskoleprovets legitimitet I propositionen anges att det förekommer att provdeltagare anlitar personer som med falsk legitimation skriver prover i hans eller hennes ställe, s.k. spökskrivare. Ny teknik och modern kommunikationsutrustning har emellertid möjliggjort andra sätt att fuska vid högskoleprovet. Det har framkommit att organiserat och kommersialiserat fusk på högskoleprovet har förekommit . I dessa fall har provdeltagare betalat stora summor pengar för ett provresultat som mer eller mindre garanterat dem en plats på önskad högskoleutbildning. En metod har gått ut på att provdeltagaren förses med en modifierad mobiltelefon och ett metallhalsband som vederbörande gömmer under kläderna samt mycket små trådlösa hörsnäckor som placeras inuti örat direkt mot trumhinnan. Metallhalsbandet är kopplat till ett batteri och skapar på så sätt ett elektromagnetiskt fält som driver hörsnäckorna. Vidare anges i propositionen att de som organiserar fusket på något sätt får tillgång till provfrågorna, tar reda på de korrekta svaren och läser upp dem för de fuskande provdeltagarna under pågående prov. Denna metod och liknande metoder möjliggör alltså ett långt mer omfattande fusk än t.ex. anlitande av spökskrivare. Metoden är enligt regeringen mycket svår att upptäcka under pågående prov och det är inte möjligt att kontrollera om provdeltagare har med sig t.ex. en dold mobiltelefon in i provlokalen. Regeringen framhåller att någon som fuskar sig till ett bra resultat på högskoleprovet gör det på någon annans bekostnad och det innebär att den som inte har fuskat går miste om utbildningsplatsen och därmed också framtidsutsikterna. Regeringen framhåller vidare att fusk vid högskoleprovet hotar provets legitimitet som urvalsinstrument till högskoleutbildning. Det faktum att personer genom fusk på högskoleprovet kan ha fått tillträde till utbildningar på högskolan kan vidare, tillsammans med uppgifter om t.ex. forskningsfusk, minska förtroendet för universitet och högskolor. Personer som har fuskat på högskoleprovet kan också enligt regeringen få tillgång till attraktiva utbildningar och därmed till attraktiva yrken, t.ex. legitimationsyrken. Att upprätthålla respekten och tilliten till systemet för tillträde till högskolan är således enligt regeringen ett led i att också upprätthålla respekten och tilliten till det som blir resultatet av det arbete som bedrivs inom universitet och högskolor. Tilliten till viktiga samhällsfunktioner hotas om inte fusket kan stoppas Regeringen framhåller att ett utbrett fusk vid högskoleprovet kan undergräva tilliten till universitet och högskolor och att högskolan åtnjuter stort förtroende är centralt. Samhället måste kunna lita på att forskningsresultat är riktiga och att personer inom olika yrkesområden kan utöva de yrken som högskoleutbildningen har förberett dem för. Av det skälet har universitet och högskolor i uppdrag att värna vetenskapens trovärdighet och god forskningssed. Vidare får en lärare vid högskolan vid sidan av sin anställning ha annan anställning eller andra uppdrag inom samma ämnesområde endast om läraren därigenom inte skadar allmänhetens förtroende för högskolan. För att ytterligare skydda förtroendet för verksamheten är en högskola också skyldig att utreda misstankar om oredlighet i forskning, konstnärlig forskning eller utvecklingsarbete vid högskolan. har regeringen vidtagit en rad åtgärder inom området. Det har bl.a. införts en ny lag om ansvar för god forskningssed och prövning av oredlighet i forskning, och en ny av oredlighet i forskning. Att förhindra fusk och brottlighet vid högskoleprovet är således en del i det pågående arbetet med att täppa till luckor i systemet i syfte att upprätthålla förtroendet för universitets- och högskolesektorn. Det är enligt regeringen därför viktigt att staten vidtar alla rimliga möjligheter för att motverka fusk även vid högskoleprovet. Förslag om flytt av ansvaret för genomförande av provet till Universitets- och högskolerådet ställde Universitets- och högskolerådet (UHR) in högskoleprovet. Skälet var smittspridningen av det virus som orsakar sjukdomen covid-19. Regeringen flyttade tillfälligt ansvaret för genomförandet av högskoleprovet från lärosätena till UHR och tillsatte en utredare som skulle fungera som nationell samordnare som skulle bistå UHR vid genomförandet av högskoleprovet och föreslå en framtida ansvarsfördelning när det gäller högskoleprovet (dir. 2020:92). Samordnaren lämnade sitt betänkande Högskoleprovets organisation och styrning (SOU 2021:72) där det bl.a. föreslås att ansvaret för genomförande av högskoleprovet ska flyttas permanent från lärosätena till UHR. Utredningens betänkande remitterades till och bereds inom . Högskoleprovet regleras inte i högskolelagen (1992:1434). I 4 kap. högskolelagen finns däremot bestämmelser om tillträde till högskoleutbildning. Där framgår att högskolorna ska ta emot de sökande som uppfyller behörighetskraven för studierna (1 §) och att ett urval ska göras bland de sökande om inte alla behöriga sökande till en utbildning kan tas emot (3 §). I 7 kap. högskoleförordningen (1993:100) regleras närmare hur urvalet ska göras. Huvudregeln är att minst en tredjedel av platserna ska fördelas på grundval av betyg, minst en tredjedel på grundval av resultat från högskoleprovet och högst en tredjedel på urvalsgrunder som en högskola inom vissa ramar får bestämma själv (13 §). Vidare anges att det för alla högskolor i ska finnas ett gemensamt högskoleprov och att ett provresultat är giltigt till utgången av det kalenderhalvår som infaller efter provtillfället (20 §). I samma paragraf anges att Universitets- och högskolerådet (UHR) ansvarar för att provet tas fram och beslutar om resultat på provet samt att de högskolor som ska använda provet som urvalsgrund ska bistå UHR vid genomförandet av provet. UHR får meddela ytterligare föreskrifter om högskoleprovet (22 §). UHR har meddelat föreskrifter om högskoleprovet (UHRFS 2015:3). Högskoleprovet genomförs vanligtvis , en och en . Ordningsregler för provet och sanktioner vid fusk För att förebygga att personer som skriver högskoleprovet fuskar finns det ordningsregler. Av UHR:s föreskrifter om högskoleprovet framgår bl.a. följande. Den som skriver högskoleprovet får bara använda blyertspenna, radergummi, överstrykningspenna och rak linjal. Inget hjälpmedel får vara sådant att det kan lagra, innehålla eller inhämta information (31 §). Provdeltagarna ska placera väskor och andra personliga tillhörigheter på anvisad plats. Mobiltelefon och annan otillåten teknisk utrustning ska vara avstängd under provet och förvaras på anvisad plats (33 §). Provdeltagare ska försäkra på heder och samvete att han eller hon lämnat svar utan att använda otillåtna hjälpmedel eller på annat sätt vilseleda vid högskoleprovet (35 a §). Konsekvensen för provdeltagare som bryter mot dessa föreskrifter är att de inte får något resultat på provet efter beslut av UHR (40 §). Vid misstankar om att brott har begåtts vid genomförandet av högskoleprovet ska lärosätet eller UHR göra en polisanmälan (41 §). Vidare anges i högskoleförordningen att den som genom användning av otillåtna hjälpmedel eller på annat sätt försöker vilseleda vid högskoleprovet ska stängas av från deltagande i provet av från tidpunkten för försöket. Beslut om avstängning fattas av UHR (7 kap. 21 a § högskoleförordningen). Dessutom finns det bestämmelser om osann försäkran och medhjälp till osann försäkran i 15 kap. 10 § och 23 kap. 4 § . Det innebär att om en provdeltagare i strid med sin försäkran ändå använt otillåtna hjälpmedel eller vilselett på annat sätt har han eller hon lämnat osann uppgift vid provet och kan dömas för osann försäkran. Straffskalan för osann försäkran är böter eller fängelse eller, om brottet är grovt, fängelse i högst . I bilagan till UHR:s föreskrifter finns utförliga instruktioner för hur provledarna ska agera innan, under och efter ett provpass. Sekretess för uppgifter i kunskapsprov Enligt offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), förkortad OSL, gäller sekretess för uppgift som ingår i eller utgör underlag för kunskapsprov eller psykologiskt prov under en myndighets överinseende, om det kan antas att syftet med provet motverkas om uppgiften röjs (17 kap. 4 §). Sekretess innebär ett förbud att röja en uppgift, vare sig det sker muntligen genom utlämnande av en allmän handling eller på något annat sätt (3 kap. 1 §). Detta förbud gäller för myndigheter och för en person som fått kännedom om uppgiften genom att för det allmännas räkning delta i en myndighetens verksamhet bl.a. på grund av anställning eller uppdrag hos myndigheten (2 kap. 1 §). Bestämmelser om ansvar för bl.a. den som bryter mot förbud enligt OSL att röja eller utnyttja uppgift finns i (14 kap. 2 § OSL). Vad avses med kroppsvisitation? Med kroppsvisitation avses en undersökning av en persons kläder eller av något som denne har med sig, t.ex. en handväska. Det anges i förarbetena till regeringsformen (prop. 1975/76:209 s.147). Enligt 28 kap. 11 § tredje stycket avses med kroppsvisitation en undersökning av kläder och annat som någon bär på sig samt av väskor, paket och andra föremål som någon har med sig. Detta innebär att man kan känna såväl utanpå kläderna som inuti fickor och liknande. Med uttrycket andra föremål avses föremål avsedda att förvara andra föremål i, t.ex. plånböcker, kartonger och fodral och även bagagelådor och barnvagnar. Det framgår av förarbetena till bestämmelsen (prop. 1993/94:24 s. 40–43 f.). Det avgörande är att det rör sig om ett föremål som den som ska undersökas har med sig. Regeringen förtydligar att reglerna för kroppsvisitation inte medger någon kontroll av själva kroppen. Med stöd av reglerna om kroppsvisitation är det således inte möjligt att med händerna t.ex. känna i en provdeltagares hårbotten eller undersöka en eventuell protes. Kroppsvisitation medger inte heller undersökning av kroppens håligheter, t.ex. att undersöka en provdeltagares hörselgångar eller munhåla. Regeringen klargör att även en undersökning med handhållen metalldetektor som förs nära kroppen eller väskor, paket och andra föremål som någon har med sig kan bedömas som en form av kroppsvisitation, dvs. det begrepp som används i 2 kap. 6 § första stycket regeringsformen (RF). Det finns skydd mot kroppsvisitation i grundlag och skyddet får endast begränsas genom lag Var och en är gentemot det allmänna skyddad mot kroppsvisitation. Det anges i 2 kap. 6 § första stycket i regeringsformen (RF) som är en av grundlagarna. Skyddet mot kroppsvisitation får endast begränsas genom lag (2 kap. 20 § första stycket 2 RF). En sådan begränsning får endast göras för att tillgodose ändamål som är godtagbara i ett demokratiskt samhälle. Begränsningen får aldrig gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till det ändamål som har föranlett den och inte heller sträcka sig så långt att den utgör ett hot mot den fria åsiktsbildningen såsom en av folkstyrelsens grundvalar. Begränsningen får inte göras enbart på grund av politisk, religiös, kulturell eller annan sådan åskådning (2 kap. 21 § RF). Enligt förarbetena innebär bestämmelsen att lagstiftaren noggrant ska redovisa sina syften, när en fri- och rättighetsinskränkande lag beslutas (prop. 1975/76:209 s. 153). Regeringen framhåller att det inte finns några bestämmelser som tar sikte på undersökning av provdeltagares kläder eller andra tillhörigheter i samband med högskoleprovet. En lag måste vara förenlig med krav Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna () gäller som lag i , se 1 § lagen (1994:1219) om den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. I 2 kap. 19 § RF anges att en lag eller annan föreskrift inte får meddelas i strid med åtaganden på grund av . Enligt artikel 8.1 har var och en rätt till respekt för sitt privat- och familjeliv, sitt hem och sin korrespondens. tillåter att de rättigheter som följer av artikeln inskränks, om inskränkningen sker med stöd av lag och om det i ett demokratiskt samhälle är nödvändigt med hänsyn till den nationella säkerheten, den allmänna säkerheten eller landets ekonomiska välstånd, till förebyggande av oordning eller brott, till skydd för hälsa eller moral eller till skydd för andra personers fri- och rättigheter (artikel 8.2 ). Det bör införas kroppsvisitation för att motverka fusket på högskoleprovet Ytterligare åtgärder krävs för att förhindra fusket Trots att åtgärder har vidtagits av regeringen och ansvariga myndigheter mot fusk som sker med elektroniska hjälpmedel har denna typ av fusk fortsatt. Ytterligare åtgärder bör införas för att motverka det fortsatta fusket med elektroniska hjälpmedel vid högskoleprovet. Skälen för regeringens bedömning I propositionen framhålls att regeringen liksom UHR har vidtagit flera olika åtgärder för att motverka fusk vid högskoleprovet. En bestämmelse om avstängning från högskoleprovet för den som försöker vilseleda vid provet har införts i högskoleförordningen.