bet · H901KrU4 · 2022-02-23 00:00:00 — Konstarterna och kulturskaparnas villkor Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden, främst med hänvisning till pågående arbete. Motionsyrkandena handlar om kulturskaparnas villkor, kulturdonationer, svensk film, musik, litteraturstöd, bibliotek, samiska språk och samisk kultur. I betänkandet finns 18 reservationer (M, SD, C, V, KD, L, MP) och sju särskilda yttranden (M, SD, C, V, KD, L, MP). 70 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Samiska språk och språkcentrum Motioner som bereds förenklat 1.Kulturskaparnas villkor, punkt 1 (M, C) 2.Kulturskaparnas villkor, punkt 1 (SD) 3.Kulturskaparnas villkor, punkt 1 (KD) 4.Kulturskaparnas villkor, punkt 1 (MP) 5.Kulturdonationer, punkt 2 (SD) 6.Produktionsincitament för svensk film, punkt 3 (M) 7.Produktionsincitament för svensk film, punkt 3 (MP) 8.Den konstnärliga friheten, punkt 4 (M) 9.Den konstnärliga friheten, punkt 4 (SD) 10.Musik, punkt 5 (L) 11.Litteraturstöd m.m., punkt 6 (V) 12.Bibliotek, punkt 7 (SD) 13.Bibliotek, punkt 7 (L) 14.Samiska språk och språkcentrum, punkt 8 (M) 15.Samiska språk och språkcentrum, punkt 8 (SD) 16.Samiska språk och språkcentrum, punkt 8 (V) 17.Samiska språk och språkcentrum, punkt 8 (MP) 18.Samisk nationalscen, punkt 9 (M, V) 1.Motioner som bereds förenklat, punkt 11 (M) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 11 (SD) 3.Motioner som bereds förenklat, punkt 11 (C) 4.Motioner som bereds förenklat, punkt 11 (V) 5.Motioner som bereds förenklat, punkt 11 (KD) 6.Motioner som bereds förenklat, punkt 11 (L) 7.Motioner som bereds förenklat, punkt 11 (MP) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2021/22:2470 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2021/22:3374 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 8, 2021/22:4118 av m.fl. (MP) yrkandena 11 och 12 samt 2021/22:4162 av m.fl. (KD) yrkandena 19 och 24. Reservation 1 (M, C) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (KD) Reservation 4 (MP) 2021/22:2470 av m.fl. (SD) yrkande 4. Reservation 5 (SD) Produktionsincitament för svensk film 2021/22:3366 av m.fl. (M) yrkande 4, 2021/22:4020 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2021/22:4118 av m.fl. (MP) yrkande 9. Reservation 6 (M) Reservation 7 (MP) 2021/22:2503 av i m.fl. (SD) yrkande 11 och 2021/22:3366 av m.fl. (M) yrkande 5. Reservation 8 (M) Reservation 9 (SD) 2021/22:4003 av m.fl. (L) yrkande 11. Reservation 10 (L) 2021/22:2592 av m.fl. (V) yrkandena 3 och 5. Reservation 11 (V) 2021/22:2505 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2021/22:4003 av m.fl. (L) yrkande 7. Reservation 12 (SD) Reservation 13 (L) Samiska språk och språkcentrum 2021/22:2474 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 4, 2021/22:2601 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 7, 2021/22:3369 av m.fl. (M) yrkande 1, 2021/22:3792 av m.fl. (M) yrkande 14 och 2021/22:4109 av och (båda MP) yrkande 9. Reservation 14 (M) Reservation 15 (SD) Reservation 16 (V) Reservation 17 (MP) 2021/22:3369 av m.fl. (M) yrkande 4. Reservation 18 (M, V) 2021/22:3353 av och (båda KD). Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (L), (V), (M), Lawen Redar (S), (S), (M), (SD), (S), (C), (M), (SD), (KD), (S), i (SD), (MP), (M) och (S). I betänkandet behandlar utskottet 70 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /22. Motionsyrkandena handlar om kulturskaparnas villkor, svensk film, musik, litteraturstöd, samiska språk och samisk kultur. Av dessa behandlas 44 yrkanden i förenklad form eftersom de tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . Förslagen i motionerna finns i bilaga 1. Motionsförslag som bereds förenklat finns även i bilaga 2. informerade kulturminister , representanter från och Stiftelsen utskottet om aktuella frågor. informerade utskottet om sin verksamhet. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att stärka kulturskapares villkor och om att genomföra reformer för egenföretagare i kulturbranschen, om ramavtalet för konstnärers ersättning för medverkan vid utställningar, det s.k. , och om scenkonstallianserna. Jämför reservation 1 (M, C), 2 (SD), 3 (KD) och 4 (MP). Arbetet för att stärka konstnärers villkor I kommittémotion 2021/22:3374 av m.fl. (M) yrkande 2 framhålls att administration och onödig byråkrati för kulturutövarna bör minska. En översyn av myndighetsstrukturerna inom kultursektorn bör göras för att minska rapportskyldigheter och annan byråkrati för kulturutövarna. Enligt kommittémotion 2021/22:2470 av m.fl. (SD) yrkande 3 bör regeringen tillsätta en utredning om frilansares arbetsvillkor som ser över branschens situation och tar fram förslag på olika lösningar så att kulturbranschen och scenkonsten står sig starkare inför nästa kris. Kulturarbetare bör ha ett skyddsnät liksom resten av samhället. I motion 2021/22:4118 av m.fl. (MP) yrkande 11 om att stärka kulturskapares villkor och genomföra reformer för egenföretagare i kulturbranschen anförs att den konstnärliga utvecklingen är beroende av att professionella konstnärer och kulturskapare har möjlighet att arbeta under rimliga villkor i hela landet. Kulturlivet måste i högre utsträckning fungera som en trygg arbetsmarknad. Enligt kommittémotion 2021/22:4162 av m.fl. (KD) yrkande 24 om att stärka det konstnärliga företagandet skiljer sig konstnärernas arbetsmarknad från situationen inom de flesta andra yrken. Om fast arbete är det vanliga på arbetsmarknaden i stort, är arbeten inom kultursektorn oftast tillfälliga och arbetslösheten är hög. Enligt kommittémotion 2021/22:4162 av m.fl. (KD) yrkande 19 fungerar det s.k. , ramavtalet för konstnärers ersättning för medverkan vid utställningar, bra men behöver utvecklas. Det är bindande för staten men det är också många kommuner som tillämpar avtalet. Fler kommuner bör involveras. Enligt kommittémotion 2021/22:3374 av m.fl. (M) yrkande 8 behöver scenkonstalliansernas långsiktiga förutsättningar att utöka sin verksamhet och anpassa den till den moderna tidens krav kontinuerligt förbättras. En tidigare utredning visade att det finns utrymme för utveckling. I motion 2021/22:4118 av m.fl. (MP) yrkande 12 om att stärka scenkonstallianserna och utöka de yrkeskategorier som omfattas av stödet anförs att detta stöd har bidragit till att allianserna har kunnat verka för att öka frilansande scenkonstnärers sociala och ekonomiska trygghet, avlasta arbetslöshetskassan, utveckla matchning och förmedling samt stimulera den konstnärliga utvecklingen. Arbetet för att stärka konstnärers villkor I regeringens skrivelse Politik för konstnärers villkor (skr. 2020/21:109, bet. 2020/21:KrU9) lämnas en redovisning av arbetet för att stärka konstnärers villkor. Det finns ett flertal statliga ersättningar som syftar till att ge konstnärer betalt för utfört arbete men också stöd i form av bidrag och andra insatser som ska öka möjligheterna för konstnärer att fördjupa och utveckla sitt konstnärskap. Flera insatser syftar till att stärka konstnärernas arbetsmarknad och trygghet, t.ex. stödet till de s.k. scenkonstallianserna på teater-, dans- och musikområdena. Ett annat exempel är stödet till centrumbildningarna som samlar drygt 10 000 professionella konstnärer inom olika konstområden i och som bl.a. har en uppdragsförmedlande roll. Staten stöder centrumbildningarna via . har regeringens uppdrag att med utgångspunkt i de nationella kulturpolitiska målen verka för kulturens utveckling och tillgänglighet genom att fördela och följa upp statliga bidrag och genom andra främjande åtgärder. Enligt Statens kulturråds regleringsbrev ska myndigheten i enlighet med de nationella kulturpolitiska målen värna den konstnärliga friheten. Myndigheten ska vidare redovisa vilka åtgärder myndigheten har vidtagit för att säkra den konstnärliga friheten inom ramen för bidragsgivningen. ska även redovisa hur myndigheten arbetar med att främja förutsättningarna för kulturella och kreativa näringar, nationellt och internationellt, samt göra en bedömning av resultatet av dessa insatser. Den statliga myndighet som främst är ansvarig för genomförandet av regeringens konstnärspolitik är . Myndigheten har till uppgift att främja konstnärers möjligheter att utveckla sitt konstnärskap och att verka för konstnärlig utveckling genom att fördela statliga stipendier och andra statliga bidrag och ersättningar samt genom andra främjande åtgärder. Myndigheten ska även främja nyskapande kultur genom bidragsgivning och andra åtgärder. Bidrag fördelas bl.a. i form av arbetsstipendier, projektbidrag, långtidsstipendier och bidrag för internationellt kulturutbyte. Vid myndigheten bedrivs även residensverksamhet. ska också analysera och sprida kunskap om konstnärers sociala och ekonomiska villkor samt löpande bevaka trygghetssystemens utformning och tillämpning i förhållande till konstnärlig verksamhet. Vidare bedriver myndigheten inom ramen för sitt uppdrag en betydande verksamhet på det internationella området för att främja konstnärligt utbyte och utveckling. har också bevakningsansvar och analysuppdrag för utövare och skapande konstnärer inom samtliga konstarter. ska enligt regleringsbrev värna den konstnärliga friheten och redovisa vilka åtgärder myndigheten vidtar för att säkra den konstnärliga friheten inom ramen för bidragsgivningen. har enligt regleringsbrevet även i uppdrag att utveckla och medverka i insatser för att främja konstnärers villkor inom de kulturella och kreativa näringarna vilket bl.a. innebär att följa och informera om konstnärers företagande. Nämnden ska vidare återrapportera resultatet av arbetet med bevakning och analys av konstnärernas ekonomiska och sociala situation i förhållande till konstnärlig verksamhet. Av budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 17) framgår att tillsammans med Myndigheten för kulturanalys arbetade med att utveckla metoder för att på årlig basis kunna följa och analysera konstnärers inkomster och företagande. har också tagit fram publikationen Företagsplanering för konstnärligt yrkesverksamma. Regeringen överlämnade skrivelse 2019/20:6 med anledning av om regeringens styrning av kulturområdets institutioner till (RiR 2019:10). granskning avser regeringens styrning av myndigheter, stiftelser och statliga bolag inom kulturområdet –2018. motivering för granskningen är att kulturområdet jämfört med andra politikområden utmärker sig med många små myndigheter och en ovanlig mångfald av verksamhetsformer. Därutöver karakteriseras kulturområdet av en stark autonominorm, den s.k. principen om armlängds avstånd, som skulle kunna skapa utmaningar om regeringen anser att verksamheten behöver styras nära och intensivt. Utskottet delade regeringens bedömning att styrningen inom kulturområdet är komplex utifrån dess bredd i verksamhets- och finansieringsformer och att styrningen är tillräckligt anpassad till institutionernas olika verksamhetsformer. Utskottet har fått information om att även genomför en granskning av krisstöden på kulturområdet under pandemin. Rapporten kommer att redovisas senast . har ingåtts mellan staten och , Föreningen och Industriformgivare, och Föreningen och syftar till att skapa bättre förutsättningar för bild- och formkonstnärer att få betalt för utfört arbete. Det är ett ramavtal som bestämmer ekonomisk ersättning till konstnärer för att ställa ut verk som konstnären äger. gäller för statliga institutioner men principerna är även vägledande för samtliga utställningsarrangörer som tar emot offentligt stöd. har regeringens uppdrag att göra allmänt känt och tillämpat och redovisade myndigheten en uppföljning av hur avtalet används av statliga och andra aktörer. I uppföljningen föreslogs att avtalet uppdateras och att informationsinsatserna om avtalet utökas samt att ökade resurser förs över från statliga, regionala och kommunala aktörer till utställningsarrangörer som tillämpar . Det föreslås även att en samlande intresseorganisation utvecklas. Regeringen har aviserat att den avser att ge Myndigheten för kulturanalys i uppdrag att följa upp efterlevnaden av avtalet och analysera om det har utvecklats en branschpraxis på området. , Dansalliansen och Musikalliansen inrättades –2008. Modellen erbjuder en villkorad grundanställning för frilansande utövare inom respektive område. De anställda skådespelarna, dansarna och musikerna tar tjänstledigt från respektive scenkonstallians när de arbetar och återvänder mellan sina olika uppdrag och allianserna betalar ut lön till scenkonstnärerna när de saknar engagemang. Genom sin anställning får de möjlighet att vid behov vara sjukskrivna eller föräldralediga samt ta semester och allianserna betalar in pensionspremier för de anställda. Verksamheterna bygger på att arbetsmarknadens parter har träffat särskilda kollektivavtal inom respektive område. Kraven för att bli anställd i scenkonstallianserna är högt ställda och bygger på mångårig yrkesförankring i branschen. Syftet med allianserna är bl.a. att öka frilansande scenkonstnärers sociala och ekonomiska trygghet, avlasta arbetslöshetskassan, utveckla matchning och förmedling samt stimulera den konstnärliga utvecklingen. Under covid-19-pandemin har regeringen bedömt att allianserna har blivit alltmer betydelsefulla och att det finns stora vinster att göra genom att stärka stödet till allianserna (skr. 2020/21:109). Enligt budgetpropositionen fördelades till scenkonstallianserna på teater-, dans- och musikområdet och de hade sammanlagt drygt 400 anställda. Alliansverksamheterna erhöll krisstöd på sammanlagt för att mildra pandemins ekonomiska konsekvenser. regleringsbrev för har scenkonstallianserna tillförts totalt , vilket är en ökning med . redovisades betänkandet Ett förbättrat trygghetssystem för företagare – enklare och mer förutsägbart (SOU 2021:98). I uppdraget har ingått att utreda hur sjukpenninggrundande inkomst ska fastställas för företagare med inkomst av näringsverksamhet från enskild firma, handelsbolag eller från en europeisk ekonomisk intressegruppering (dir. 2020:71). Dagens regelverk är enligt direktiven inte fullt anpassat till aktuella förhållanden på arbetsmarknaden med en stor variation av anställnings- och uppdragsformer. Utredningsdirektivet hänvisade till att det i utredningen – oavsett villkor (SOU 2018:23) väckts frågor om utformningen av företagares trygghetssystem då kulturskapare i hög utsträckning är egenföretagare och särskilt berörda av dessa frågor. Utredningens förslag bereds i . Enligt utredningsbetänkandet har flera utredningar som berör företagare pågått parallellt med utredningens uppdrag; bl.a. bereds delbetänkandet Enklare skatteregler för enskilda näringsidkare (SOU 2020:50), betänkandena Mikroföretagarkonto – schabloniserad inkomstskatt för de minsta företagen (SOU 2021:55) och Ett nytt regelverk för arbetslöshetsförsäkringen (SOU 2020:37) i . I utredningsbetänkandet Från kris till kraft (SOU 2021:77) som lämnades till regeringen föreslås insatser som stärker förutsättningarna för kulturens återstart och utveckling under och efter covid-19-pandemin och som ska möjliggöra ett starkt, hållbart och oberoende kulturliv i alla delar av . Betänkandet bereds i . ställde sig bakom regeringens förslag i budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 17, bet. 2021/22:KrU1, rskr. 2021/22:81–85) att förstärka anslaget 1:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete med för stimulansstöd till kulturområdet, för att stärka kulturlivets internationalisering samt för att förstärka det statliga stödet till de nationella minoritetsspråken och nationella minoriteters kultur. Pandemin har enligt regeringen synliggjort konstnärers utsatta ekonomiska och sociala situation och ytterligare försämrat situationen. För att stimulera en återstart och förbättra konstnärernas villkor behövs förstärkningar av såväl stipendie- och bidragsgivning som ersättningar till konstnärer för utfört arbete. Därefter har ökad smittspridning, återinförda restriktioner och skärpta allmänna råd lett till dels proposition 2021/22:86 Extra ändringsbudget – Ersättningar på sjukförsäkringsområdet, stöd till företag, medel för testning och smittspårning samt andra åtgärder med anledning av coronaviruset, dels proposition 2021/22:89 Extra ändringsbudget – Fler åtgärder på skatteområdet med anledning av coronaviruset. Vid riksdagsbehandlingen (bet. 2021/22:FiU16, rskr. 2021/22:137–142) behandlades två utskottsinitiativ, ett om ökade anslag inom utgiftsområde 17 och ett tillkännagivande om kriterier för att få del av evenemangsstödet. godkände förslag om ändrade utgiftsramar samt ändrade och nya anslag enligt utskottets förslag, vilket innebär att ytterligare anslogs till anslag inom utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Av detta belopp anslogs på anslaget 1:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete, på anslaget 2:1 Bidrag till vissa scenkonstinstitutioner och på anslaget 5:2 Ersättningar och bidrag till konstnärer. ställde sig också bakom det som utskottet anfört om att regeringen skyndsamt bör vidta åtgärder när det gäller evenemangsstödet så att aktörer kan få det snabbare och fler kan få del av det och säkerställa att det finns en tydligare förutsägbarhet när det gäller möjligheten för specifika evenemang att ta del av stödet. och ska enligt regleringsbreven följa upp de krisstöd som myndigheterna fördelat med anledning av spridningen av sjukdomen covid-19. Uppföljningen ska även innefatta en analys av myndigheternas bidragsgivning och vilka slutsatser som kan dras av denna. Uppdragen ska redovisas i samband med budgetunderlaget . ska även göra en uppföljning av de stimulansstöd som myndigheten fördelat med syftet att stimulera kulturens återstart efter pandemin. Arbetet för att stärka konstnärers villkor Som utskottet har redovisat ovan finns ett flertal statliga ersättningar som syftar till att ge konstnärer betalt för utfört arbete, men också stöd i form av bidrag och andra insatser som ska öka möjligheterna för konstnärer att fördjupa och utveckla sitt konstnärskap. har till uppgift att analysera och sprida kunskap om konstnärers sociala och ekonomiska villkor och löpande bevaka trygghetssystemens utformning och tillämpning i förhållande till konstnärlig verksamhet. Nämnden ska enligt sitt regleringsbrev utveckla och medverka i insatser för att främja konstnärers villkor inom de kulturella och kreativa näringarna vilket bl.a. innebär att följa och informera om konstnärers företagande. Nämnden ska vidare återrapportera resultatet av arbetet med bevakning och analys av konstnärernas ekonomiska och sociala situation i förhållande till konstnärlig verksamhet. Vidare ska resultaten av kunskapsspridning och rådgivningsfunktion i frågor som rör de generella trygghetssystemen redovisas. När det gäller frågan om en översyn av myndighetsstrukturerna inom kulturområdet noterade utskottet vid riksdagsbehandlingen av granskning av regeringens styrning av myndigheter inom kulturområdet att inga målkonflikter hade uppstått under den aktuella granskningsperioden och att styrningen var tillräckligt anpassad till institutionernas olika verksamhetsformer. Som framgår ovan övervägs också flera utredningar av regeringen som berör och har till syfte att förenkla och stärka företagares villkor. Utskottet avstyrker motionerna 2021/22:2470 (SD) yrkande 3, 2021/22:3374 (M) yrkande 2, 2021/22:4118 (MP) yrkande 11 och 2021/22:4162 (KD) yrkande 24 i avvaktan på resultatet av pågående utredningar och överväganden. Utskottet konstaterar att regeringen har uttalat att det finns ett starkt stöd för bland berörda intressenter och att avtalet har stor betydelse för konstnärers möjlighet att få betalt för utfört arbete (skr. 2020/21:109). Vidare kommer Myndigheten för kulturanalys enligt uppgift att få i uppdrag att följa upp efterlevnaden av avtalet. Utskottet avstyrker motion 2021/22:4162 (KD) yrkande 19 i avvaktan på resultatet av den aviserade utredningen. Som anförts ovan har regeringen bedömt att allianserna under covid-19-pandemin har blivit alltmer betydelsefulla och att det finns stora vinster att göra genom att stärka stödet till allianserna (skr. 2020/21:109). Regeringen har tillfört scenkonstallianserna ytterligare medel jämfört med . Utskottet avstyrker motionerna 2021/22:3374 (M) yrkande 8 och 2021/22:4118 (MP) yrkande 12. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om att öka icke-offentliga aktörers deltagande i finansieringen av kulturlivet. Jämför reservation 5 (SD). Enligt kommittémotion 2021/22:2470 av m.fl. (SD) yrkande 4 bör det utredas hur incitamentsstrukturerna kan förbättras för att öka icke-offentliga aktörers deltagande i finansieringen av kulturlivet. Kulturen behöver ofta ha en finansiär i ryggen, och genom en mångfald av finansiärer och aktörer kan fler idéer komma till uttryck inom kulturlivet. behöver få till en kulturförändring inom näringslivet och bland kapitalstarka personer för att få dem att i högre grad delta i finansiering av det svenska kulturlivet. Kulturminister redovisade svar på fråga 2021/22:411 av (M) om hon är beredd att initiera tillsättandet av en utredning för att förutsättningslöst utreda en bredare finansiering av kulturen och civilsamhällets aktörer i syfte att värna och möjliggöra en mångfald av finansiärer. Hon anförde följande: Krisen vi har befunnit oss i under pandemin är långt ifrån över. Det mänskliga behovet av att mötas, att tillsammans uppleva eller utöva kultur träder fram i kristid. Kulturen utgör en källa till kunskap och bildning som den bidrar till känslan av tillhörighet och stimulerar den sociala sammanhållningen. Offentliga medel står för stabilitet i finansieringen av kulturen och kulturinstitutioner och möjliggör långsiktig planering. Men endast offentliga medel har svårt att täcka alla behov, särskilt för den extra kraft som krävs för återuppbyggnad av kulturlivet i hela landet. har få möjligheter till breddad finansiering jämfört med andra länder utanför EU men också inom EU där frågan också är högaktuell. Ämnet är komplext och inbegriper flera olika perspektiv, lagar och regelverk bl.a. skattelagstiftning. betänkande Från kris till kraft lägger fram förslag i riktningen att kunna bredda finansieringen av kultur för dess oberoende och mångfald. Betänkandet är nu ute på remiss. Med bredare bas av finansieringskällor ser vi också potentiella effekter som ett bredare engagemang och större delaktighet i kulturlivet och kulturarvet som i sin tur kan bidra till förståelse och ansvarstagande. Det kan vara av intresse att titta på förutsättningarna för att underlätta för det privata näringslivet och allmänheten att ekonomiskt bidra till konst och kultur, liksom möjligheterna för kulturlivets aktörer att ta emot privat finansiering. Alternativa finansieringskällor ger kulturlivet möjlighet till ökad finansiering, men också ökat oberoende och större mångfald i kulturen i och med att kulturaktörer blir mindre beroende av enskilda finansieringskällor. Vad gäller civilsamhället är det viktigt att det finns goda möjligheter för det civila samhällets organisationer att upprätthålla en hög grad av självfinansiering. Någon utredning för att utreda civilsamhällets finansiering är dock inte aktuell just . Jag delar dock bilden med att frågan om bredare finansiering av kultursektorn med fördel skulle kunna belysas ytterligare. Som framgår ovan anser det ansvariga statsrådet att frågan om en bredare finansiering av kultursektorn kan belysas ytterligare. Utskottet avstyrker motion 2021/22:2470 (SD) yrkande 4 i avvaktan på resultatet av de överväganden av frågan om bredare finansieringsformer av kultursektorn som kan komma att göras. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om produktionsincitament till svensk film och om den politiska styrningen av svensk film. Jämför reservation 6 (M), 7 (MP), 8 (M) och 9 (SD).