bet · H901TU19 · 2022-06-14 00:00:00 — I propositionen föreslår regeringen att det ska införas bemyndiganden för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om avstängning från prov på transportområdet. Regeringen föreslår vidare att avstängningsbeslut ska kunna överklagas till allmän förvaltningsdomstol. I propositionen redovisas att ett par remissinstanser anser att beslut om avstängning från prov på transportområdet inte ska kunna överklagas. En sådan ordning skulle enligt regeringen motsvara vad som gäller i fråga om beslut om avstängning från högskoleprovet (se 7 kap. 21 § andra stycket och 12 kap. 6 § högskoleförordningen [1993:100]). I propositionen framhålls att en sådan ordning skulle framstå som avvikande på transportområdet. Ett beslut om avstängning innebär i praktiken att någon hindras från att skaffa t.ex. ett körkort. Ett beslut får därmed enligt regeringen i praktiken samma konsekvenser som att någon nekas körkortstillstånd eller får sitt körkort återkallat med en viss spärrtid. Sådana beslut kan överklagas. I propositionen föreslås därför att beslut om avstängning från prov på transportområdet ska kunna överklagas till allmän förvaltningsdomstol. I propositionen anför regeringen att det är angeläget att de närmast berörda myndigheterna arbetar med informationsinsatser för att undvika att körkortsaspiranter av okunskap agerar på ett sådant sätt att de blir avstängda. Insatserna riktas lämpligtvis mot de målgrupper där behovet av information är störst, exempelvis ungdomar och personer med begränsade kunskaper i det svenska språket. I Transportstyrelsens rapport betonas att det är möjligt för allmänheten att söka efter godkända trafikutbildare via Transportstyrelsens hemsida, där nästan alla uppges vara listade. Transportstyrelsen har som ambition att alla ska vara med, men för att publicera uppgifter om trafikutbildare krävs deras samtycke. Den som hittar utbildare som inte är listade där kan kontakta Transportstyrelsen för att få besked om huruvida de har tillstånd. I rapporten diskuteras behovet av en satsning på att se till att de som har beviljats körkortstillstånd får och tar till sig information om att trafikskolor ska ha tillstånd och hur man kontrollerar det. Transportstyrelsen lyfter i sin rapport fram att det behövs omfattande kommunikationsinsatser så att alla berörda är medvetna om vad som gäller och vad konsekvenserna kan bli om man bryter mot reglerna. I rapporten betonas att det krävs en aktiv strategi för att nå de relevanta målgrupperna på ett sätt som de kan ta till sig. Transportstyrelsen konstaterar att nyanlända och andra som inte behärskar svenska är utsatta grupper som kan vara svåra att nå med konventionella informationsinsatser. Det är enligt Transportstyrelsen mer troligt att de kontaktas av illegala utbildare som erbjuder sina tjänster, som ibland även innefattar fusk. I rapporten konstateras att det är en utmaning att hitta lämpliga kanaler för att nå illegala utbildare och påverka dem. Polisens direktåtkomst till Transportstyrelsens uppgifter I promemoria Effektivare inhämtning av utländska körkortsuppgifter för lämnades förslag om att Transportstyrelsen ska kunna medge direktåtkomst till de uppgifter som Transportstyrelsen har tillgång till genom det europeiska nätverket för informationsdelning, Resper. beslutade regeringen om en ändring i vägtrafikdataförordningen som ger polisen tillgång till utländska körkortsuppgifter direkt från Transportstyrelsen. Syftet är att förenkla och effektivisera systemet vid kontrollerna av utländska körkortsuppgifter. Tillståndsprövning för dubbelkommandon i privatbilar beslutade om ett tillkännagivande till regeringen som bl.a. innebar att möjligheten att införa tillståndsplikt för innehav av fordon med dubbelkommando borde ses över (bet. 2018/19:TU7, rskr. 2018/19:165). gav regeringen i uppdrag att föreslå åtgärder mot fusk vid förarprov och illegal utbildningsverksamhet och myndigheten redovisade därefter uppdraget . I rapporten föreslås ett samlat paket med åtgärder i syfte att motverka fusk vid förarprov och illegal utbildningsverksamhet. Det konstateras att det finns ett antal fordon med dubbelkommando som inte är kopplade till en trafikutbildare med tillstånd. När det gäller frågan om förbud mot dubbelkommando framförs att det är ett förslag som Transportstyrelsen har övervägt, men där man har kommit fram till att inte lämna några förslag. Transportstyrelsens bedömning är att det är osannolikt att ett förbud skulle öka trafiksäkerheten och stävja problemet med illegal förarutbildning. Dessutom skulle det enligt Transportstyrelsen förmodligen krävas ny speciallagstiftning om ett sådant förbud skulle genomföras eftersom det varken hör hemma i trafikskolelagen som reglerar kraven för tillståndspliktig verksamhet, eller i fordonsförordningen och tillhörande föreskrifter som reglerar vad fordon ska ha för utrustning utifrån trafiksäkerhets- och miljöhänsyn. Utskottet delar regeringens bedömning att det är angeläget att vidta åtgärder mot fusk vid förarprov och mot illegal utbildning inom transportområdet. Utskottet konstaterar att förslagen i regeringens proposition syftar till att stävja den illegala utbildningsverksamheten och att förbättra trafiksäkerheten. Regeringen föreslår att föreskrifter om avstängning från prov ska få meddelas, att illegal utbildningsverksamhet ska straffbeläggas i större utsträckning, att befintliga straffbestämmelser ska skärpas och att den som övningskör ska vara skyldig att medföra en identitetshandling. Regeringens förslag innebär att ändringar behöver göras i körkortslagen, lagen om trafikskolor, lagen om yrkesförarkompetens, lagen om utbildning till förare av mopeder, snöskotrar och terränghjulingar, yrkestrafiklagen och taxitrafiklagen. Utskottet anser att regeringens lagförslag är väl avvägda. Insatser mot fusk vid förarprov och mot illegala trafikskolor När det gäller motioner om illegal utbildningsverksamhet vill utskottet betona att det finns flera allvarliga problem med illegal utbildningsverksamhet. Utskottet välkomnar därför regeringens förslag för att motverka sådan verksamhet. Utskottet välkomnar vidare att myndigheterna redan har vidtagit en rad åtgärder för att minska möjligheterna att fuska vid förarprov och för att fusk ska ge kännbara konsekvenser. Det finns ett motionsförslag om att avstängningsbeslut inte ska kunna överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Utskottet har noterat att ett par remissinstanser i regeringens proposition anser att beslut om avstängning från prov på transportområdet inte ska kunna överklagas. Utskottet konstaterar att ett beslut om avstängning i praktiken innebär att någon hindras från att skaffa t.ex. ett körkort. Ett beslutet får därmed i praktiken samma konsekvenser som att någon nekas körkortstillstånd eller får sitt körkort återkallat med en viss spärrtid, och sådana beslut kan överklagas. Utskottet anser därför, i likhet med vad som föreslås i regeringens proposition, att beslut om avstängning från prov på transportområdet ska kunna överklagas till allmän förvaltningsdomstol. När det gäller frågan om Polisens direktåtkomst till Transportstyrelsens uppgifter kan utskottet konstatera att regeringen beslutade om en ändring i vägtrafikdataförordningen (2019:382) som ger polisen tillgång till utländska körkortsuppgifter direkt från Transportstyrelsen. Syftet är att förenkla och effektivisera systemet vid kontrollerna av utländska körkortsuppgifter. När det gäller motionsförslaget om att Transportstyrelsen ska se över och förbättra sin information till konsumenterna delar utskottet regeringens syn att det är angeläget att de närmast berörda myndigheterna arbetar med informationsinsatser för att undvika att körkortsaspiranter av okunskap agerar på ett sådant sätt att de blir avstängda. Utskottet vill särskilt peka på behovet av att rikta kommunikationsinsatserna mot de målgrupper där behovet av information är störst, exempelvis ungdomar och personer med begränsade kunskaper i det svenska språket. I Transportstyrelsens rapport diskuteras behovet av en satsning på att se till att de som beviljats körkortstillstånd får och tar till sig information om att trafikskolor ska ha tillstånd och hur man kontrollerar det. Transportstyrelsen lyfter i sin rapport fram att det behövs omfattande kommunikationsinsatser så att alla berörda är medvetna om vad som gäller och vad konsekvenserna kan bli om man bryter mot reglerna. I rapporten konstateras att det är en utmaning att hitta lämpliga kanaler för att nå illegala utbildare och påverka dem. Utskottet utgår från att detta är frågor som kommer att uppmärksammas även i fortsättningen. När det gäller motionsförslagen om sänkt antal körkortselever som en privatperson kan handleda vill utskottet påminna om att regeringen och Transportstyrelsen har beslutat om vissa förändringar i förarutbildningen, bl.a. en begränsning av antalet elever per handledare. kan man få handledarskap för maximalt fem elever . När det gäller motionsförslaget om en särskild färg på registreringsskyltar för trafikskolebilar vill utskottet hänvisa till Transportstyrelsens rapport . Där redovisar myndigheten bl.a. sitt ställningstagande att övningsbilar som används av godkända trafikskolor inte ska få en särskild färg på registreringsskyltarna. Transportstyrelsen gör bedömningen att de som medvetet väljer illegala utbildare, kanske av ekonomiska skäl, inte kommer att välja en annan utbildare bara för att det införs en ny skylttyp. De som är omedvetna om att de har anlitat en illegal utbildare har andra möjligheter att identifiera vilka utbildare som är godkända, varför en ny skyltfärg inte skulle få avgörande betydelse. Det är därför svårt att motivera de merkostnader införandet av en ny skyltfärg skulle innebära. När det slutligen gäller motionsförslaget om att införa en trafiklärarlegitimation gör Transportstyrelsen bedömningen att en fysisk legitimation inte skulle vara det mest tillförlitliga sättet att identifiera godkända trafiklärare. En sådan förutsätter nämligen att kunden dels vet vad den innebär, dels kan granska och skilja den från en falsk trafiklärarlegitimation. Därtill behöver kunden säkerställa att legitimationen är giltig och tillhör rätt person. Hanteringen av en trafiklärarlegitimation vid Transportstyrelsen skulle dessutom vara förenad med en kostnad som kommer att belasta trafiklärarna. Mot den bakgrunden är utskottet inte berett att vidta någon åtgärd. När det gäller motionsförslagen om tillståndsprövning för dubbelkommando i privatbilar konstaterar utskottet att Transportstyrelsen i sin rapport framförde att frågan om förbud mot dubbelkommando är ett förslag som Transportstyrelsen har övervägt men där man har kommit fram till att inte lämna några förslag. Transportstyrelsens bedömning är att det är osannolikt att ett förbud skulle öka trafiksäkerheten och stävja problemet med illegal förarutbildning. Utskottet ser mot den bakgrunden inget behov av att vidta någon åtgärd med anledning av motionsförslagen. Mot denna bakgrund anser utskottet att bör anta regeringens lagförslag med en viss redaktionell ändring som framgår av utskottets förslag till riksdagsbeslut. Utskottet finner vidare ingen grund för att vidta någon åtgärd med anledning av motionsyrkandena och avstyrker därmed motionerna 2021/22:53 (SD) yrkandena 1 och 2, 2021/22:342 (SD) yrkande 7, 2021/22:447 (V) yrkande 4, 2021/22:1455 (M), 2021/22:2968 (SD) yrkandena 88 och 91, 2021/22:3757 (M) yrkande 34, 2021/22:3879 (KD) yrkandena 27 och 28, 2021/22:4528 (M) samt 2021/22:4622 (C) yrkandena 1–3. Vissa andra frågor om förarutbildning och förarprov Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om vissa specifika frågor om förarutbildning och förarprov. Utskottet betonar betydelsen av hög kvalitet i förarutbildningen och att denna innebär en smidig process för körkortstagaren. Utskottet lyfter fram att det har gjorts en översyn av förarutbildningssystemet och att vissa förändringar redan har genomförts. Utskottet finner att nuvarande regelverk är ändamålsenligt men att det kan vara angeläget att fortsätta arbetet med att se över förarutbildningens komponenter. Jämför reservation 31 (M), 32 (SD) och 33 (KD). I kommittémotion 2021/22:3757 framhåller m.fl. (M) behovet av harmoniserade krav för körkort inom hela EU (yrkande 16). Enligt motionärerna skulle detta skapa förutsägbarhet och trygghet för förare och säkerställa den fria marknadens krav på rättvisa villkor och fri rörlighet. Motionärerna lyfter även fram behovet av att se över och förenkla konverteringen från automatkörkort till manuellt körkort (yrkande 19). Motionärerna föreslår att regeringen utreder en modell där körskolor kan uppdatera körkort för att minska köerna till uppkörning och förenkla för människor utan att ge avkall på trafiksäkerheten. Dessutom lyfter motionärerna fram behovet av en översyn av körkortsutbildningen i syfte att förenkla reglerna (yrkande 35). Motionärerna menar att det behövs en generell översyn med uppdrag att förenkla regelverken och minska kraven utan att ge avkall på krav på nödvändiga färdigheter. Vidare menar motionärerna att det behövs förenklade krav på motorcykelkörkort inom EU (yrkande 37). De konstaterar att dagens regelverk innebär att varje nivå av motorcykelkörning kopplat till kubik kräver ett nytt körkort och en ny uppkörning, varför regeringen aktivt bör arbeta inom EU för en förenkling i denna del. Dessutom bör körskolor ges större möjlighet att påverka vilken elev som ska köra upp på förbokade tider utifrån bedömd lämplighet (yrkande 44). Motionärerna påminner om att köerna till uppkörning för körkort är långa, bl.a. eftersom många kör upp innan de har tillräckliga kunskaper. Slutligen menar motionärerna att giltighetstiden för godkänt teoriprov bör förlängas (yrkande 45). De menar att regeringen bör utreda förutsättningarna för en sådan förändring för att öka transparensen och minska köer och onödig byråkrati. I kommittémotion 2021/22:2968 understryker m.fl. (SD) vikten av att i tidig ålder och i en tidig fas av olika körkortsutbildningar öka medvetenheten om beteende i trafiken (yrkande 86). Motionärerna menar att aggressiv körning blir allt vanligare och att höga hastigheter, omkörning trots mötande trafik samt ignorerande av stoppskyltar och trafikljus sällan leder till någon åtgärd. Motionärerna menar vidare att det bör införas fler obligatoriska moment i körkortsutbildningen (yrkande 89). För s.k. privatister bör fler obligatoriska utbildningsmoment ligga hos trafikskolorna. Vidare menar motionärerna att trafikskolor bör ha förtur till uppkörningstider (yrkande 90). Motionärerna menar att alltför många som utbildar sig privat bokar uppkörningstider hos utan att vara klara med sin utbildning. I kommittémotion 2021/22:3879 yrkande 26 anför m.fl. (KD) att giltighetstiden för godkänt kunskapsprov eller körprov för körkortsbehörighet B bör permanentas . Motionärerna menar att det blir allt svårare att ta körkort med B-behörighet och att systemet borde vara mer flexibelt och hänsynstagande till ungdomars livssituation. Vidare menar motionärerna att det bör tillsättas en parlamentarisk utredning för att göra en totalöversyn av körkortsutbildningen (yrkande 29). Dessutom bör det finnas alkolås på alla nya fordon som används i körkortsutbildning (yrkande 30). Motionärerna menar att detta är viktigt för att säkra trafiknykterheten. I motion 2021/22:511 föreslår (M) att utses till pilotlän för att sätta nya utarbetade rutiner, samarbeten och tider i verket samt utvärdera dessa för att möjliggöra för fler att ta körkort. Motionären menar att det för att människor i så stor utsträckning som möjligt ska kunna göra sig anställningsbara och kunna ta sig till och från sitt arbete krävs en översyn av systemet samt en framtagen åtgärdsplan för utökat antal platser, ökad flexibilitet kring provtillfällen samt en förlängd giltighetstid för teoriprovet. I motion 2021/22:1374 tar (M) upp frågan om förlängd giltighetstid för kunskapsprov för körkort. Motionären uppmärksammar de långa köerna för att få tid för uppkörning. I motion 2021/22:899 pekar (SD) på behovet av att modernisera regelverket för uppkörning på motorcykel. Motionären menar att det ska räcka med en uppkörning för tung/mellantung motorcykel i stället för dagens två uppkörningar, att momentet med krypfart ska tas bort från uppkörningen och att det ska ses över om uppkörningen kan brytas upp i två delar. I motion 2021/22:3518 yrkande 6 anför (C) att regelverket bör ändras för att möjliggöra viss övningskörning för motorcykelkörkort. Motionären pekar bl.a. på att den tidsödande krypkörningsträningen borde kunna ske utan att handledaren måste stå bredvid och att det borde vara tillåtet att ta sig till och från den plats som används som övningsplats om föraren har B-körkort. Den rättsliga ramen för körkortslagstiftningen i och andra stater inom EES utgörs av och rådets direktiv /126/EG av om körkort ändrat genom direktiven /113/EG, 2011/94/EU, 2012/36/EU, 2013/22/EU, 2013/47/EU, 2014/85/EU, (EU) 2015/653 och (EU) 2016/1106, det s.k. tredje körkortsdirektivet. Direktivet anger bl.a. vilka kunskapskrav och åldersgränser som gäller för vilken kategori av motorfordon. Reglerna i direktivet är minimikrav som alla medlemsstater måste införliva i den nationella lagstiftningen. Det innebär att varje medlemsland får införa hårdare krav men inte lindrigare. Genom beslut antog regeringens förslag till lagändringar för att genomföra det tredje körkortsdirektivet (prop. 2011/12:25, bet. 2011/12:TU4, rskr. 2011/12:80). har valt att enbart tillämpa minimireglerna för motorcyklar. Kommissionen planerar att omarbeta körkortsdirektivet (2006/126/EC). Samrådet löpte ut , och kommissionen planerar att publicera en omarbetning . Kommissionen anger att syftet med omarbetningen är att öka trafiksäkerheten och underlätta den fria rörligheten, bl.a. genom digitala körkort. Översynen ska också bidra till att nå målen i för smart och hållbar mobilitet . förarprovsstatistik visar att andelen godkända prov minskar. genomfördes totalt ca 302 000 körprov för B-körkort, vilket kan jämföras med 312 000 körprov och 249 000 körprov . Av dessa blev godkända (av de trafikskoleanmälda och av de privatanmälda). genomfördes totalt ca 427 000 kunskapsprov för B‑körkort, vilket kan jämföras med ca 349 000 . blev godkända (av de trafikskoleanmälda och av de privatanmälda). minskade andelen unga vuxna som tar körkort från till , för att därefter ligga mellan . Enligt information från () har andelen unga vuxna i åldern 18–som tar B-körkort ökat något , och enligt uppgift från är det nu som tar körkort. EU:s medlemsstater ska enligt det tredje körkortsdirektivet vidta de åtgärder som är nödvändiga för att säkerställa att den som ansöker om körkort har de kunskaper och den förmåga samt uppvisar det beteende som krävs för att få framföra ett motorfordon. För detta ändamål ska det finnas ett förarprov som består av ett kunskapsprov och därefter ett körprov. Kunskapsprovet ska innehålla frågor om de punkter som tas upp i direktivet. Varje medlemsstat ska enligt direktivet själv fastställa frågornas innehåll. Kunskapsprovet och körprovet görs hos Förarprov. Med förarutbildningssystemet avses den process som en blivande förare möter från ansökan om körkortstillstånd tills prövotiden har avslutats efter utfärdat körkort. Förarutbildningen i består av olika delar och moment där teori och praktik varvas. Vidare ska utbildningen vara anpassad till vilken typ av fordon (behörighet) som avses. I förarutbildningen ingår bl.a. en obligatorisk riskutbildning som omfattar två delar (dels om alkohol, andra droger, trötthet och riskfyllda beteenden i övrigt, dels om hastighet, säkerhet och körning under särskilda förhållanden). I förarutbildningen är flera aktörer inblandade som har olika roller, däribland Transportstyrelsen, introduktionsutbildare, privata utbildare och handledare, trafikskolor, riskutbildare och Förarprov. I förarutbildningen kan privat teoriutbildning och övningskörning kombineras med teorilektioner och körning på trafikskola. föreslog utskottet ett tillkännagivande till regeringen dels om behovet av en generell översyn av förarutbildningen, dels om att antalet tillstånd en handledare kan ha bör begränsas till tio stycken och att möjligheten att införa tillståndsplikt för innehav av fordon med dubbelkommando bör ses över (bet. 2018/19:TU7). Utskottet anförde att förarutbildningen bör kunna förenklas utan att det får en negativ påverkan på trafiksäkerheten. Utskottet menade att exempelvis ett system med att ”släcka tvåan” borde övervägas. Det skulle innebära att elever som har gjort en mindre miss på körprovet ska kunna få möjlighet att få just det momentet prövat och godkänt vid utvalda trafikskolor – och därmed slippa göra om hela provet. Utskottet framhöll också att det är angeläget med kraftfulla åtgärder för att stävja förekomsten av illegal utbildning. Illegala trafikskolor som bedriver verksamhet utan tillstånd är enligt utskottet ett alltmer utbrett och allvarligt problem. Det handlar om brottslig verksamhet som slår undan benen för dem i branschen som gör rätt för sig. Verksamheten med s.k. svarta körskolor leder till osund konkurrens och får negativa konsekvenser för elevernas kunskaper. Oaktat att utskottet förutsatte att regeringen kontinuerligt vidtar de löpande åtgärder som behövs för att förbättra förarutbildningssystemet ansåg utskottet att regeringen behöver ta ett helhetsgrepp och tillsätta en utredning av hela förarutbildningen för att få en större effektivitet och genomlysning av de olika moment som ingår. Utskottet framförde att en sådan utredning bör ha politiskt beslutade direktiv och underströk att även frågan om åtgärder mot olagliga trafikskolor ska behandlas i en sådan övergripande utredning. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2018/19:165). tillkännagivande bereds vidare av regeringen och ärendet är ännu inte slutbehandlat. Regeringen framhåller i skrivelse 2021/22:75 att och Transportstyrelsen har genomfört en översyn av förarutbildningen och överlämnade en rapport med förslag om ett nytt förarutbildningssystem för personbil. Översynen genomfördes i samverkan med olika intressenter. De problem som myndigheterna hade som mål att åtgärda var bl.a. att det legat för mycket fokus på att ta körkort i stället för att skaffa sig utbildning för att bli en trafiksäker och risk- och miljömedveten förare, att många blivande förare är otillräckligt utbildade men tror sig kunna tillräckligt, att det saknas utbildningsmöjligheter för vissa grupper samt att det finns problem med olaglig förarutbildning. Därtill inbegrep översynen hur digitala möjligheter ska kunna tas till vara samt möjligheten att ta del av andra länders förarutbildning. I slutrapporten presenterades ett antal förslag på åtgärder för att förnya utbildningssystemet; bl.a. föreslogs fler obligatoriska inslag och förändrade villkor för proven. Den som genomgår förarutbildningen måste ha ett godkänt och giltigt kunskapsprov när han eller hon ska göra sitt körprov. Körkortstagaren bokar själv sitt prov i tjänsten Boka prov på . beslutade Transportstyrelsen om nya regler om förarprov i syfte att förbättra förarutbildningen för behörighet B. De nya reglerna innebär att det ställs krav på blivande förare att de ska ha klarat teoriprovet innan de får göra körprovet. Det gäller alla körkortsbehörigheter. Kravet att kunskapsprovet ska vara godkänt har införts för att öka blivande förares möjligheter att lyckas med körprovet. erfarenheter visar att den som har förstått de teoretiska delarna, och fått godkänt på teoriprovet, har ökade möjligheter att också lyckas med körprovet. förlängs giltighetstiden för ett godkänt teoriprov för behörighet B från . Kunskapsprovets giltighetstid för övriga behörigheter förändras inte. Syftet med att förlänga giltighetstiden från för godkänt kunskapsprov är att elever ska få mer tid för utbildning om körprovet underkänns.