bet · H901TU7 · 2022-02-04 00:00:00 — När det gäller motionsförslag om ägarbyten av fordon utgår utskottet från att den behöriga myndigheten hanterar dessa frågor på ett tillfredsställande sätt. Med hänvisning till redan genomförda insatser och pågående arbete finner inte utskottet att det finns anledning att ta något initiativ med anledning av de olika motionsförslagen om fordonsmålvakter. Motionerna 2021/22:550 (M), 2021/22:730 (S), 2021/22:942 (S), 2021/22:1136 (M) yrkandena 1–3, 2021/22:1496 (M) yrkandena 1–4, 2021/22:2535 (SD) yrkandena 4–7, 2021/22:2968 (SD) yrkandena 79 och 98, 2021/22:3231 (C) yrkande 17, 2021/22:3390 (L) yrkandena 1 i denna del och 2, 2021/22:3656 (C) yrkandena 2–4, 2021/22:3757 (M) yrkande 43, 2021/22:3879 (KD) yrkandena 31–33 och 2021/22:4190 (KD) yrkande 36 avstyrks. Bestämmelser om vissa fordonstyper Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om bestämmelser om vissa fordonstyper. Utskottet påminner bl.a. om gällande regelverk. Jämför reservation 58 (SD) och 59 (MP). I kommittémotion 2021/22:2968 anför m.fl. (SD) att en utökad möjlighet att framföra terrängfordon på allmän väg bör utredas (yrkande 54). Motionärerna menar att det bör finnas möjligheter som underlättar människors vardag och företagande, men som inte nämnvärt påverkar trafiksäkerhet eller miljö. Vidare menar motionärerna att regelverket för lätta lastbilar bör ses över (yrkande 75). Motionärerna uppmärksammar att s.k. lättlastare (3,5-tonsfordon) har blivit vanligare och att regelverket bör anpassas till EU:s mobilitetspaket för att öka säkerheten på vägarna. I motion 2021/22:3413 föreslår (MP) att Euro 5-kraven även ska appliceras på mopedbilar samt att avgas- och säkerhetskraven harmoniseras mellan mopeder, motorcyklar och mopedbilar. Motionären uppmärksammar att mopeder och motorcyklar ska vara typgodkända enligt avgas- och säkerhetskraven i Euro 5; mopedbilar är undantagna från dessa regler. Trafikförordningen (1998:1276) innehåller bestämmelser som gäller alla trafikanter. Bestämmelserna gäller trafik på väg och i terräng. I 5 kap. trafikförordningen finns särskilda bestämmelser om trafik med terrängfordon och terrängsläp på väg. Av 5 kap. 1 § framgår att terrängfordon inte får föras på allmän väg. Detta gäller dock inte om det är fråga om att korsa allmän väg (”kortaste lämpliga sträcka”) eller om terrängförhållandena gör det nödvändigt att färdas på en sådan väg (5 kap. 2 §). Tung terrängvagn på hjul får enligt 5 kap. 6 § färdas på allmän väg. Terrängfordon som förs på allmän väg eller enskild väg som inte endast trafikeras i ringa omfattning får inte föras med högre hastighet än (5 kap. 5 §). fattade den dåvarande regeringen beslut om att tillsätta en utredning som skulle lämna förslag om modernisering av lagstiftningen och hur terrängkörningen i kan bli hållbar. Sedan regelverket infördes har användningen av terrängfordon ökat markant – från 30 000 fordon till över 300 000. Enligt regeringen underlättar möjligheten att använda snöskoter och andra fordon i terrängen det dagliga livet för många och bidrar till många arbetstillfällen, men terrängkörning kan även orsaka buller, störningar och skador på marken. Utredningen lämnade sitt betänkande (SOU 2019:67) till regeringen. I utredningen konstateras att fyrhjulingar är terrängfordon som kan vara av olika fordonstyper beroende på vad fordonen registrerats som, t.ex. terränghjuling, motorcykel, moped, traktor a eller traktor b. Det är fordonets registrering som avgör om det får föras på allmän väg eller inte. Utredningen konstaterade att en fyrhjuling registrerad som terränghjuling inte får föras på allmän väg, utan bara i terräng och på enskild väg med ringa trafik. De övriga fordonstyperna får föras på all väg och i terräng under de förutsättningar som föreskrivs i terrängkörningslagstiftningen. En fyrhjuling är avsedd att vara ett arbetsredskap och används på så sätt t.ex. i jord- och skogsbruk, i rennäringen och av kraftbolag. Utredningens förslag skickades på remiss och bereds inom (). Regelverket för lätta lastbilar Lastbilar delas in i lätta och tunga lastbilar. En lätt lastbil har en totalvikt på högst , medan en tung lastbil har en totalvikt som överstiger . En lätt lastbil kan framföras av den som har körkort med behörighet B, dvs. den behörighet som gäller för personbilar. En tung lastbil får köra högst på motorväg eller motortrafikled och på annan väg eller om lastbilen har släp. En lätt lastbil får köra i den hastighet som gäller för vägen. Den som vill bedriva yrkesmässig trafik på väg måste ha ett yrkestrafiktillstånd. Att utföra godstransporter med lastbil är ett ansvarsfullt arbete som enligt Transportstyrelsen ställer höga krav på kunskap och skicklighet. Därför krävs också en särskild yrkesförarkompetens för att få utföra sådana transporter. De bestämmelser och de begränsningar som gäller för olika typer av fordon som är tillåtna i anges i lagen (2001:559) om vägtrafikdefinitioner och i förordningen (2001:651) om vägtrafikdefinitioner. Begränsningarna kan exempelvis handla om vikt eller hastighet för olika fordonskategorier. Bestämmelserna återspeglar i stora delar det som fastställs i EU:s övergripande lagstiftning på fordonsområdet. Kompletterande bestämmelser om krav på fordon finns i fordonslagen (2002:574) och i fordonsförordningen (2009:211). Transportstyrelsen får utfärda föreskrifter om eller i enskilda fall medge undantag som avses i 4 § lagen om vägtrafikdefinitioner. Föreskrifter om undantag får dock utfärdas endast om det finns särskilda skäl och det kan ske utan fara för trafiksäkerheten. Mobilitetspaketet är de ändringar i EU:s trafiktillstånds- och godsförordningar och EU:s förordningar om kör- och vilotider och färdskrivare som antogs samt ett direktiv som antogs vid samma tillfälle med särskilda regler för utstationering av förare i vägtransportsektorn och kontroll av vägarbetstidsdirektivet. Regeringen remitterade förslag på hur mobilitetspaketet ska införas i svensk lagstiftning. framförde infrastrukturministern i en interpellationsdebatt (ip. 2020/21:104) att det är regeringens utgångspunkt att man måste öka kontrollverksamheten. För att öka kontrollen och skapa rättvisa konkurrensvillkor för transportnäringen har regeringen enligt statsrådet arbetat hårt för att få igenom mobilitetspaketet. De nya reglerna innebär att de fördelar användandet av lätta fordon har fasas ut. Statsrådet betonade bl.a. att man börjar se en ökad ordning och reda i transportsektorn. Alla nya bilar – personbilar, lätta lastbilar och tunga fordon (över ) – klassas efter avgasutsläpp. Nya bilar som registreras ska uppfylla krav som följer av EU-bestämmelser. De klassas i utsläppsklass Euro 5 respektive Euro 6. Som komplement kan de även klassas som el, hybrid eller laddhybrid om de är utrustade med sådan teknik. Transportstyrelsen ansvarar för regler om avgaser och buller från fordon och arbetsmaskiner samt för bestämmelser om drivmedel. Utsläppsklasserna regleras i genom avgasreningslagen (2011:318) för fordon som registreras första gången från . Äldre fordon klassas i miljöklass enligt den upphävda lagen (2001:1080) om motorfordons avgasrening och motorbränslen. Klassningen är i båda fallen kopplad till EU-bestämmelserna om avgasutsläpp. skärptes EU-kraven för avgasutsläpp för motorcyklar och mopeder. ska en ny motorcykel eller moped uppfylla nya Euro 5-nivån. För att en ny motorcykel eller moped ska få registreras i måste den enligt Transportstyrelsen uppfylla vissa avgaskrav, s.k. utsläppsklasser eller euroklasser. Avgaskraven skärps stegvis. berördes nya motorcyklar och mopeder med lägre utsläppsklass än Euro 5. Dessa skulle registreras och tas i trafik . För trial- och enduromotorcyklar, trehjulig moped för gods samt fyrhjulig moped med karosseri och max tre dörrar samt max effekt gäller sista datum för registrering . Eldrivna fordon berörs inte av kraven på Euro 5. Motionsyrkanden om särskilda bestämmelser för vissa fordonstyper behandlades senast i utskottets betänkande 2020/21:TU9 Väg- och fordonsfrågor. Utskottet påminde bl.a. om gällande regelverk och föreslog att skulle avslå yrkandena. biföll utskottets förslag. När det gäller motionsförslag om lätta lastbilar menar utskottet att regelverket framstår som väl avvägt och finner inga skäl att vidta någon åtgärd i frågan. Utskottet vill betona att det är ett ansvarsfullt arbete att utföra godstransporter med lastbil, som ställer höga krav på kunskap och skicklighet. Det är viktigt att fortsätta följa utvecklingen av de lätta lastbilarnas inverkan på trafiksäkerheten. När det gäller motionsförslag om att utreda möjligheten att framföra terrängfordon på allmän väg hänvisar utskottet till att regeringen fattade beslut om att tillsätta en utredning som skulle lämna förslag om modernisering av lagstiftningen och hur terrängkörningen i kan bli hållbar. Utskottet har tagit del av att utredningens förslag har remissbehandlats och bereds inom . Utskottet anser därför inte heller att det finns anledning att vidta några åtgärder med anledning av motionsförslaget om terrängfordon. När det gäller motionsförslag om Euro 5-kraven konstaterar utskottet att de skärpta EU-kraven för avgasutsläpp hanteras av Transportstyrelsen. Mot ovanstående bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2021/22:2968 (SD) yrkandena 54 och 75 samt 2021/22:3413 (MP). Historiska fordon och motorhobbyn Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om äldre fordon och motorhobbyn samt om regler för ombyggda fordon. Utskottet framhåller att äldre fordon har ett kulturhistoriskt värde och att motorhobbyn är av stor betydelse i samhället. Utskottet hänvisar till att behöriga myndigheter arbetar vidare med dessa frågor och finner inte skäl att vidta någon åtgärd. Jämför reservation 60 (M, SD), 61 (C) och 62 (SD). I kommittémotion 2021/22:3751 påtalar m.fl. (M) behovet av att aktivt verka för att underlätta import av veteranbilar (yrkande 1). Vidare menar motionärerna att förutsättningen för förenklade regler och harmoniserade avgifter för det rullande kulturarvet bör utredas (yrkande 3). Dessutom behövs en förenkling av tillståndsprövning i samband med veteranbilsträffar och motorevenemang (yrkande 4). Motionärerna uppmärksammar bl.a. problem med administrativa regler vid tillståndsprövning för uppvisning av fordon samt vid upplåtande och användning av markområden. I kommittémotion 2021/22:2968 betonar m.fl. (SD) behovet av skydd för veteranbilshobbyn (yrkande 59). Motionärerna framhåller att motorhobbyn är en viktig del i samhället och att den inte får ödeläggas av godtyckliga beslut från myndigheter. Motionärerna efterfrågar vidare en översyn av reglerna för ombyggda fordon (yrkande 60). Motionärerna menar att reglerna måste moderniseras för att underlätta för besiktningsorgan och fordonsägare och för att säkerställa att fordonen är besiktigade och i omodifierat skick. Dessutom efterfrågas en översyn av dokumentationskraven för historiska fordon (yrkande 100). Motionärerna betonar att det kan vara ett problem för ägare att kunna uppvisa ett tillverkarintyg när registreringsbevis saknas. I motion 2021/22:165 menar (M) att det behövs en strategi för att säkerställa tillgång till bränsle för historiska fordon. Motionären konstaterar att i takt med att bensin och diesel fasas ut uppstår det problem för äldre historiska fordon som inte kan köras på nya varianter av bränslen. I motion 2021/22:171 anför och (båda M) att regeringen bör se över lagar och regler för att trygga framtiden för det rullande kulturarvet. Motionärerna anser att importörer av utländska veteranfordon har hanterats märkligt av olika myndigheter. I motion 2021/22:841 anför m.fl. (M) att äldre fordon under vissa omständigheter bör undantas från krav på ursprungshandlingar vid registrering. Motionärerna konstaterar att skälen till att ursprungshandlingar för ett fordon har försvunnit kan vara många och föreslår en översyn med syftet att finna en lösning på problemet så att inte det kulturarv som fordonen står för går förlorat för kommande generationer på grund av bristande dokumentation. I motion 2021/22:3113 anför (M) att tillståndsprövningen för uppvisning av fordon vid evenemang bör ses över. Motionären menar att det bör ställas tydliga krav på säkerhet och trygghet på vägarna men att föreskrifter i vissa fall kan försvåra motorträffar i stället för att hitta konstruktiva sätt att både kunna uppfylla högt ställda säkerhetskrav och möjliggöra arrangemang. I motion 2021/22:3114 framför (M) att det oproportionella för civilsamhällets intressen när det gäller t.ex. föreskrifter, regler och administrering hos länsstyrelserna behöver ses över (yrkande 1). Motionären pekar på att nuvarande regler är krångliga och otidsenliga och anför att Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd bör förändras för att underlätta för dem som förvaltar det rullande kulturarvet (yrkande 2). Motionären betonar att krångliga och otidsenliga föreskrifter som försvårar och ställer till det för civilsamhälles motorentusiaster behöver ses över (yrkande 3). Det rullande kulturarvet möts enligt motionären inte sällan av krav från samhället som inte enbart är försvårande utan också direkt hindrande. I motion 2021/22:393 tar (SD) upp frågor om trafiksäkerhet kopplat till motorutövande (yrkande 2). Motionären menar att ett aktivt motorutövande bidrar till bättre förare i trafiken och att motorsporten måste hållas levande. Vidare uppmärksammar motionären veteranfordonshobbyn (yrkande 4). Han framhåller att den engagerar många människor, varför det är angeläget att bl.a. förenkla import av veteranbilar och reservdelar, se till att det finns tillgång på bränslen som fungerar i äldre fordon och införa en särskild registreringsform för hobbyfordon. Dessutom lyfter motionären fram motorhobby för ungdomar (yrkande 5). Han betonar bl.a. att det är av stor vikt att fånga ungdomars teknikintresse för att även framgent ska vara en högteknologisk kunskapsnation. I motion 2021/22:691 tar och (båda SD) upp frågan om privatimport av veteranbilar och delar till dessa. Motionärerna menar att det skyndsamt behöver utredas vad som har gått fel och vilka åtgärder som behöver vidtas för att import av renoveringsobjekt alternativt reservdelsbilar ska kunna genomföras, i synnerhet för att motsvarande försvårande av sådan import inte ska upprepas. I motion 2021/22:3025 anför och (båda SD) att det bör utredas vad som behöver åtgärdas i lagar och regler för att importen av gamla bilar för restaurering eller användande av reservdelar inte ska försvåras eller hindras. I motion 2021/22:1218 begär Per Lodenius och Per Åsling (båda C) en uppföljning av hur Transportstyrelsen genomför dokumentkontrollen och hur fordons ursprung säkert fastställs med stöd av dokument samt en översyn av om förordningen (2019:383) bör ändras för att tydliggöra omfattning och begränsning vid ursprungskontrollen. Motionärerna menar att komplexiteten i dagens lagstiftning ofta utgör hinder för bevarande, användande och utveckling av det fordonshistoriska kulturarvet. () har konstaterat att begreppet historiska fordon rymmer en stor mängd olika slags fordon och att det är ett mångfasetterat kulturarv som framför allt berättar det moderna samhällets historia. Civilsamhällets organisationer spelar, i både nationellt och internationellt perspektiv, en betydande roll för de insatser som görs för att bevara och använda det rörliga kulturarvet. Verksamheten kännetecknas av en stark medborgerlig förankring med ett mycket omfattande ideellt arbete som i huvudsak finansieras av olika föreningar och medlemmarna själva. De ideella krafter som bevarar äldre transportmedel gör det i hög grad med den uttalade ambitionen att fordonen ska hållas fortsatt rörliga. Dåvarande kultur- och demokratiminister framförde i en interpellationsdebatt (ip. 2020/21:870) att det är viktigt att vi har ett levande kulturarv och kulturliv i hela landet och underströk att det är av stor betydelse att det rörliga kulturarvet bevaras, används och utvecklas. Statsrådet betonade att den folkrörelse som har vuxit fram kring det rörliga kulturarvet samlar människor över hela landet och bidrar till en betydelsefull och aktiv fritid. För att det rörliga kulturarvet ska kunna användas och utvecklas krävs inte bara goda möjligheter till fysiskt bevarande utan också att de historiska transportmedlen även fortsatt kan framföras. Regeringen ser frågan om bevarandet av det rörliga kulturarvet som angelägen, inte minst mot bakgrund av det utbredda engagemang som finns i det civila samhället för denna del av vårt gemensamma kulturarv. Statsrådet framförde att hon är öppen för att överväga om det finns ytterligare insatser som kan behöva göras för att främja det rörliga kulturarvet. Hon nämnde att det kan handla om lagstiftning, främjandefrågor, dialog och kunskapslyft och om att försöka identifiera var det finns olika typer av utmaningar. I syfte att främja bevarandet av det rörliga kulturarvet gav regeringen i uppdrag att , i samverkan med bl.a. Statens maritima och transporthistoriska museer samt det civila samhällets organisationer, verka för ökad kunskap och kunskapsspridning om historiska transportmedel. Vidare beslutade regeringen att kan lämna bidrag om högst till insatser som syftar till att stärka bevarandet av historiska transportmedel. Ett stort antal personer och föreningar är engagerade i frågor om historiska fordon på ideell folkrörelsebasis. Som exempel kan nämnas att () består av 200 klubbar med tillsammans över 100 000 medlemmar. MHRF verkar för att motorhistoriskt intressanta äldre fordon används, restaureras och bevaras . Dåvarande miljö- och klimatminister betonade i en interpellationsdebatt (ip. 2020/21:873) vikten av att hitta en väg framåt för att på alla sätt göra det möjligt att utöva motorhobbyn och värna det kulturarv som fordonen utgör. Statsrådet framförde att det är en stor hobby och en stor verksamhet med ett stort antal kreativa och hantverksskickliga människor som gör någonting som är mycket imponerande. Import och registrering av historiska fordon Det importeras mellan 5 000 och 6 000 veteranbilar till . Lagen (2019:370) om fordons registrering och användning innehåller bestämmelser om registrering av motordrivna fordon och släpfordon hos Transportstyrelsen i vägtrafikregistret. Det handlar om registrering som förutsättning för rätten att använda fordon och undantag från registreringsplikten. Enligt förordningen (2019:383) om fordons registrering och användning ska Transportstyrelsen göra en ursprungskontroll av ett fordon efter ansökan av fordonets ägare. Transportstyrelsens föreskrifter (TSFS 2015:63) om registrering av fordon m.m. i vägtrafikregistret innehåller bl.a. bestämmelser om ursprungskontroll. Transportstyrelsen får begära in en kompletterande utredning om fordonets identitet. En kompletterande utredning ska bestå av en bedömning om att fordonet fysiskt har kontrollerats för att fastställa dess identitet, av , trafikförsäkringsbolag eller jämförligt organ som har tillgång till information som gör det möjligt att fastställa att ett fordon har en viss identitet. Av utredningen ska det framgå att den som har kontrollerat fordonet har nödvändiga kunskaper för att på ett rättssäkert sätt identifiera fordon och göra en bedömning om identifieringen, och det ska finnas en detaljerad redogörelse för vad som har gjorts för att kontrollera fordonets identitet. Infrastrukturministern konstaterade i sitt svar på fråga 2020/21:2636 att Transportstyrelsen har uppmärksammats på att ursprungskontrollen av äldre och historiska fordon inte är ändamålsenlig. Därför arbetar myndigheten nu med att förändra och förtydliga föreskrifterna om ursprungskontroll, bl.a. med avseende på historiska fordon. Statsrådet framförde att han förutsätter att Transportstyrelsen har en dialog med civilsamhället, t.ex. motorhistoriska intresseorganisationer, under arbetet med förändrade föreskrifter. I sina svar på de skriftliga frågorna 2020/21:3469 och 2020/21:3470 framförde dåvarande miljö- och klimatminister att utifrån kultur- och motorhistorisk synpunkt är det av intresse att fordon som utgör del av det motorhistoriska kulturarvet tillvaratas, renoveras och underhålls. Import och export av begagnade bilar som inte är trafikdugliga och i gott skick eller som kräver mer än mindre reparationer för att bli trafikdugliga, kan enligt statsrådet falla under avfallslagstiftningen och regler för gränsöverskridande transporter av avfall. Detta regleras genom EU-lagstiftning. Reglerna om gränsöverskridande transporter av avfall syftar i första hand till att skydda människor och miljö från felaktig eller bristande hantering av avfall. I lagstiftningen finns ett undantag för veteranfordon, som under vissa förutsättningar kan importeras även om de annars skulle kunna klassas som avfall. Det handlar bl.a. om att fordonet ska ha en viss ålder, vara i ursprungligt skick utan omfattande förändringar samt hanteras på ett miljöanpassat och förnuftigt sätt. Statsrådet konstaterade att det således finns ett regelverk som möjliggör import av veteranbilar. Han konstaterade i en interpellationsdebatt (ip. 2020/21:873) att gränsöverskridande transporter av avfall regleras genom EU-förordningen om transport av avfall som också genomför – en global konvention om kontrollen av transporter över nationsgränser och hantering av avfall – samt om avfallstransporter. Vad som ska klassas som avfall är reglerat på EU-nivå. Det är som ansvarar för att vägleda om hur EU:s avfallslagstiftning bör tolkas. publicerade en vägledning om gränsöverskridande transporter av veteranfordon och historiska fordon. Syftet med vägledningen är att förtydliga vad som krävs av den som anordnar eller utför en gränsöverskridande transport av veteranfordon och historiska fordon för att undantaget för veteranbilar ska anses vara uppfyllt så att fordonet inte klassas som avfall. Det pågår nu ett arbete med att revidera vägledningen efter att det har framförts synpunkter om att den är otydlig i vissa avseenden. Bränsle för historiska fordon Dåvarande miljö- och klimatministern betonade i en interpellationsdebatt (ip. 2020/21:873) att det kommer att finnas bränsle till veteranbilar även . Statsrådet hänvisade till den utredning som har tagit fram förslag och som konstaterar att det kommer att finnas fossila bränslen kvar efter 2040 för t.ex. veteranbilar som inte kan tankas med förnybara bränslen. Tillstånd för uppvisning av fordon vid evenemang I 2 kap. 8 § ordningslagen (1993:1617) finns det bestämmelser om tillstånd till offentlig tillställning som avser tävling eller uppvisning med motordrivna fordon. Transportstyrelsen har beslutat nya föreskrifter och allmänna råd (TSFS 2018:2) om tävling eller uppvisning med motordrivna fordon på väg med syfte att förbättra säkerheten för deltagare och åskådare samt minimera olägenheterna för utomstående i samband med tävling eller uppvisning med motordrivna fordon på väg. Föreskrifterna gäller tillstånd enligt 3 kap. 84 § trafikförordningen (1998:1276) att anordna tävling eller uppvisning med motordrivna fordon på väg. Ansökan om tillstånd till tävling eller uppvisning ska sändas till i det län där tävlingen eller uppvisningen ska starta. Ansökan ska, om det inte finns särskilda skäl för det, ha inkommit till senast tävlingen eller uppvisningen ska äga rum. I Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd har ansökningsförfarandet förenklats genom att de allmänna råden ger viss vägledning om vad som ska ingå i en ansökan om tävling eller uppvisning med motorfordon på väg och om arrangemanget behöver tillstånd eller inte. Motionsyrkanden om äldre fordon och motorhobbyn behandlades senast i utskottets betänkande 2020/21:TU9 Väg- och fordonsfrågor. Utskottet hänvisade bl.a. till det arbete som bedrivs inom området och föreslog att skulle avslå yrkandena. biföll utskottets förslag. Äldre fordon och motorhobbyn