bet · H901FiU32 · 2022-05-12 00:00:00 — Sekretess ska gälla i andra ärenden enligt EU-förordningen – för uppgifter om affärs- eller driftförhållanden hos den som ärendet avser, om det kan antas att den enskilde lider skada om uppgiften röjs – för uppgifter om ekonomiska eller personliga förhållanden för annan som har trätt i affärsförbindelse eller liknande förbindelse med den som ärendet avser. För uppgifter i en allmän handling ska sekretessen gälla i högst . Regeringen föreslår att sekretess ska gälla i ärenden om förebyggande statligt stöd till en central motpart eller statligt stöd till en central motpart under resolution till dess ärendet har slutförts – för uppgifter om affärs- eller driftförhållanden hos den som ärendet avser – för uppgifter om ekonomiska eller personliga förhållanden för annan som har trätt i affärsförbindelse eller liknande förbindelse med den som ärendet avser. I ett avslutat ärende ska sekretess gälla – för uppgifter om affärs- eller driftförhållanden hos den som ärendet avser, om det kan antas att den enskilde lider skada om uppgiften röjs – för uppgifter om ekonomiska eller personliga förhållanden för annan som har trätt i affärsförbindelse eller liknande förbindelse med den som ärendet avser. Sekretess ska inte gälla beslut i ett sådant ärende. För uppgift i en allmän handling i ett sådant ärende ska sekretessen gälla i högst . Får en myndighet, i ett ärende om statligt stöd till en central motpart, en uppgift som är sekretessreglerad i verksamhet eller upplåningsverksamhet från eller , ska sekretessbestämmelsen bli tillämplig på uppgiften även i ärendet. Sekretessen ska dock inte gälla om uppgiften ingår i ett beslut av den mottagande myndigheten. Tystnadsplikten ska i pågående ärenden om statligt stöd till en central motpart ha företräde framför meddelarfriheten. I avslutade sådana ärenden ska tystnadsplikten ha företräde framför meddelarfriheten för uppgifter om ekonomiska eller personliga förhållanden för annan som har trätt i affärsförbindelse eller liknande förbindelse med den som ärendet avser. Regeringen bedömer att gällande rätt tillgodoser möjligheterna att göra undantag från sekretessen i enlighet med EU-förordningen. Det krävs därför inte några lagstiftningsåtgärder i denna del. Tystnadsplikt för deltagare i myndigheternas verksamhet i fråga om statligt stöd Regeringen föreslår att den som deltar eller har deltagit i myndigheternas verksamhet i fråga om statligt stöd till en central motpart, och som inte omfattas av sekretessen i det allmännas verksamhet, inte obehörigen ska få röja eller utnyttja vad han eller hon genom sitt deltagande fått veta om en enskilds affärs- eller driftförhållanden eller andra ekonomiska eller personliga förhållanden eller planering och förberedelser för eller hantering av fredstida krissituationer. Regeringen föreslår att inom ska den del av myndigheten som inte bedriver verksamhet enligt den nya kompletteringslagen vara uppgiftsskyldig gentemot den del av myndigheten som bedriver den verksamheten. Uppgiftsskyldigheten ska vara sekretessbrytande. Enligt regeringen ger gällande rätt i övrigt tillräckliga förutsättningar för att garantera sekretessen och informationsutbytet inom myndigheter och andra organ som deltar i resolutionsprocessen. Regeringen föreslår vidare att , , stödmyndigheten och ska samarbeta och utbyta information med varandra i frågor som rör statligt stöd till en central motpart. , stödmyndigheten och ska också samarbeta och utbyta information med varandra och med motsvarande myndigheter i länder inom EES i frågor som rör finansiering av resolutionsåtgärder enligt den nya kompletteringslagen. ska lämna regeringen de uppgifter som regeringen behöver i fråga om finansiering av resolutionsåtgärder enligt kompletteringslagen. och ska på eller stödmyndighetens begäran lämna de uppgifter som respektive myndighet behöver för sin verksamhet som rör statligt stöd till en central motpart. ska lämna de uppgifter som rör genomförda likviditetsstödjande åtgärder även till stödmyndigheten enligt kompletteringslagen och som myndigheten behöver för sin verksamhet. En central motpart ska lämna de uppgifter till regeringen, och stödmyndigheten som de behöver för sin verksamhet enligt kompletteringslagen. ska underrätta ifall en central motpart inte fullgör sina skyldigheter enligt ett avtal om förebyggande statligt stöd som ingåtts mellan staten och den centrala motparten eller dess ägare. Regeringen bedömer att svenska myndigheters informationsutbyte med myndigheter i länder inom EES enligt EU-förordningen kan komma till stånd inom ramen för gällande rätt. Den omständigheten att vissa bestämmelser om återhämtningsplaner i EU-förordningen börjar tillämpas tidigare än flertalet andra bestämmelser i förordningen medför inte något behov av lagstiftningsåtgärder. Regeringen föreslår att sekretess inte ska hindra att lämnar sekretessbelagda uppgifter i ett tillsynsärende till en enskild som deltar i resolutionsförfarandet, om denne behöver uppgifterna för att planera eller vidta en resolutionsåtgärd. ska ha motsvarande möjlighet att bryta sekretessen i sina ärenden enligt EU-förordningen. Sekretess ska inte hindra att en uppgift lämnas till en enskild som deltar i ett ärende om statligt stöd till en central motpart om denne behöver uppgiften för att planera eller vidta en stödåtgärd. Sekretess i ett ärende om statligt stöd till en central motpart under resolution ska inte hindra att en uppgift lämnas ut till en konkursförvaltare eller till en likvidator enligt det som föreskrivs i den nya kompletteringslagen. Informationsutbyte med myndigheter i tredjeland Regeringen bedömer att svenska myndigheters informationsutbyte med myndigheter i tredjeland kan komma till stånd inom ramen för gällande rätt. Hinder mot exklusiva åtgärder Regeringen föreslår att som resolution pågår ska utmätning eller annan verkställighet enligt utsökningsbalken inte få ske mot den centrala motparten. som resolution pågår ska handräckning inte få vidtas och beslut om kvarstad eller betalningssäkring inte få meddelas mot den centrala motparten. Information och samråd med anställda under resolution Regeringen bedömer att när resolutionsverktygen tillämpas eller resolutionsbefogenheterna utövas på ett sätt som berör de anställda, bör informera och samråda med representanter för de anställda. Kallelse till extra bolagsstämma vid kapitalökning Regeringen föreslår att om har förelagt en central motpart att emittera nya aktier i syfte att kunna använda förlustfördelningsverktyget i EU-förordningen, ska kallelse till extra bolagsstämma för att pröva en fråga om ökning av aktiekapitalet få utfärdas senare än vad som annars gäller för kallelse till extra bolagsstämma. En sådan kallelse ska dock inte få utfärdas senare än före stämman. Bestämmelser om aktieägares initiativrätt och tidpunkt för tillhandahållande av aktiebok i avstämningsbolag ska inte tillämpas när kallelser utfärdas i dessa fall. Följdändringar i annan EU-lagstiftning Regeringen föreslår att när resolutionsverktyg, resolutionsbefogenheter och resolutionsmekanismer tillämpas ska aktiebolagslagen och lagen om offentliga uppköpserbjudanden på aktiemarknaden inte tillämpas i de delar som de motsvarar reglerna i vissa bolagsrättsliga direktiv om – skydd för minoritetsaktieägare – budplikt och skäligt pris – krav med avseende på utnyttjande av vissa aktieägarrättigheter i börsnoterade företag – samordning av de skyddsåtgärder som krävs i bolagsmännens och tredje mans intressen när det gäller att bilda ett aktiebolag och att bevara och ändra dess kapital – gränsöverskridande ombildningar och fusion av aktiebolag. Regeringen föreslår att lagen om resolution inte ska tillämpas när ett företag som omfattas av den lagens tillämpningsområde också är en central motpart som är auktoriserad enligt EU:s förordning om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister. I lagen om resolution ska det införas en upplysningsbestämmelse om att EU-förordningen och den nya kompletteringslagen är tillämpliga på en sådan central motpart. Regeringen bedömer att det inte krävs några kompletterande lagstiftningsåtgärder till bestämmelserna i om att reglerna i säkerhetsdirektivet om verkställighet av avtal om finansiellt säkerhetsställande, förfoganderätt över finansiella säkerheter som omfattas av ett avtal om finansiell säkerhet samt erkännande av avtal om finansiell äganderättsöverföring och av slutavräkningsklausuler inte ska tillämpas på vissa slags restriktioner som kan åläggas enligt EU-förordningen. Verkställighet och överklagande av beslut Regeringen föreslår att och ska få bestämma att beslut om krisförebyggande åtgärder enligt EU-förordningen eller föreläggande som meddelats med stöd av EU-förordningen ska gälla . Regeringen föreslår att beslut enligt den nya kompletteringslagen ska få överklagas till allmän förvaltningsdomstol. beslut om att, för stabilitetsfondens räkning, ingå avtal om finansiering ska dock inte få överklagas. Prövningstillstånd ska krävas vid överklagande till kammarrätten. Regeringens och stödmyndighetens beslut enligt kompletteringslagen ska inte få överklagas. Regeringen föreslår att den nya kompletteringslagen och de ändringar som görs i andra lagar ska träda i kraft . Äldre föreskrifter ska gälla för överträdelser som har ägt rum före ikraftträdandet. Det har inte väckts någon motion med anledning av propositionen. Bland lagförslagen i propositionen återfinns ett förslag till ändring i lagen (2022:000) om riksbank. Denna lag har inte trätt i kraft. Regeringen har i proposition 2021/22:41 En ny riksbankslag överlämnat ett förslag till ny riksbankslag och föreslagit att den ska träda i kraft . Detta förslag bereds av , och förväntas besluta om förslaget . För att uppnå en lagteknisk samordning av förslagen har finansutskottet överlämnat det nämnda lagförslaget till när det gäller beredningen av beslut om att anta förslaget. har dock gjort den sakliga behandlingen av detta förslag och tillstyrker förslaget. Det sagda innebär att utskottet anser att bör godta det som utskottet nu har anfört om den föreslagna ändringen i lagen (2022:000) om riksbank. När det gäller övriga lagförslag i propositionen anser finansutskottet att bör anta dessa. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2021/22:169 Kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om återhämtning och resolution av centrala motparter: 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag med kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om återhämtning och resolution av centrala motparter. 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i förmånsrättslagen (1970:979). 3.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1988:1385) om riksbank. 4.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229). 5.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2007:528) om värdepappersmarknaden. 6.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). 7.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2015:1016) om resolution. 8.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2015:1017) om förebyggande statligt stöd till kreditinstitut. 9.1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2022:000) om riksbank. Behandlingen av 9.1 avser godtagande av lagförslaget. Behandlingen av det lagtekniska antagandet sker i annat sammanhang.