bet · H901AU9 · 2022-03-24 00:00:00 — Sammanfattningsvis anser utskottet att de förändringar som genomförts, i fråga om både samhällsintroduktionen och samhällsorienteringen, bidrar till att asylsökande och nyanlända får bättre kunskap om hur det svenska samhället fungerar och vilka krav som ställs på deltagande och det egna ansvaret. Utskottet vill avslutningsvis understryka att ett ökat fokus på jämställdhet och mänskliga rättigheter i samhällsorienteringen väntas bidra till ökad jämställdhet i samhället. Utskottet kan därmed konstatera att det pågår ett aktivt arbete i linje med ovannämnda motionsförslag som därför får anses vara åtminstone delvis tillgodosedda. Motionsyrkandena bör därmed avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om nyanlända kvinnors etablering. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående arbete. Jämför reservation 26 (M), 27 (C), 28 (KD) och 29 (L) samt motivreservation 30 (SD). I partimotion 2021/22:4032 av m.fl. (M) framhåller motionärerna betydelsen av att utrikes födda kvinnor i ökad utsträckning deltar på arbetsmarknaden (yrkande 26). Att inte ha en egen försörjning innebär enligt motionärerna antingen ett bidragsberoende eller ett beroende av partnerns eller familjens inkomster, och det minskar kvinnors handlingsutrymme. Vidare ser motionärerna ett behov av att söka upp och etablera kontakt med hemmavarande kvinnor som inte är inskrivna hos Arbetsförmedlingen, trots att de saknar sysselsättning. Enligt en dansk modell vill motionärerna införa distriktsmödrar, här kallat jobbinspiratörer, som själva är invandrade kvinnor och som kan agera som förebilder och inspirera andra kvinnor till att få ett jobb (yrkande 32). I partimotion 2021/22:3666 vill m.fl. (C) ge utrikes födda kvinnor och män lika möjligheter att ta sig in på arbetsmarknaden (yrkande 22). Motionärerna pekar på behovet av att åtgärda brister i arbetsmarknadsetableringsprocessen, bl.a. att fler kvinnor än män avbryter processen, att kvinnor får färre möten och att kvinnor i lägre grad bedöms som matchningsbara. Motionärerna anser även att svenska myndigheter alltid ska ställa samma krav och förväntningar på kvinnor och män och att bidrag bör utbetalas till båda parterna i en parrelation (yrkande 23). Detta förslag och förslaget att ge utrikes födda kvinnor och män lika möjligheter att ta sig in på arbetsmarknaden finns även i kommittémotion 2021/22:3223 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkandena 7 och 8. För att stärka nyanlända kvinnors möjlighet att få arbete och bli ekonomiskt självständiga krävs det enligt m.fl. (KD) i kommittémotion 2021/22:4212 ett aktivt arbete under kvinnors föräldraledighet, bl.a. genom att införa kommunala mentorskapsprogram för att stärka integrationen (yrkande 26). Vidare föreslår motionärerna att det införs en obligatorisk individanpassad sfi med baby under föräldraledigheten (yrkande 10). Detta förslag finns även i kommittémotion 2021/22:4169 av m.fl. (KD) yrkande 8. I partimotion 2021/22:3965 av m.fl. (L) framhåller motionärerna att kvinnor och män ska mötas av samma förväntningar från samhällets sida (yrkande 7). I detta ligger bl.a. att både kvinnor och män ska ges rätt förutsättningar för att kunna försörja sig själva och stå på egna ben genom inträde på arbetsmarknaden. Motionärerna har invändningar mot att kvinnor blir nekade samma arbetsmarknadspolitiska insatser och möjligheter som ges till män. Vidare anser motionärerna att Arbetsförmedlingen, , och måste ha ett tydligt uppdrag att tidigarelägga nyanlända kvinnors inträde på arbetsmarknaden (yrkande 35). Regeringen anger att målet för integrationspolitiken är lika rättigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund. Regeringen anser att ett jämställdhetsperspektiv är centralt i genomförandet av integrationspolitiken. När det gäller läget på arbetsmarknaden gör regeringen bedömningen att det finns stora skillnader i arbetslöshet mellan utomeuropeiskt födda och den övriga befolkningen. Inte minst långtidsarbetslösheten bland utomeuropeiskt födda är ett ökande problem, liksom den låga sysselsättningsgraden bland utrikes födda kvinnor. Mot bakgrund av den stigande långtidsarbetslösheten föreslår regeringen bl.a. ett tillskott av medel för fler extratjänster och introduktionsjobb. Extratjänster och introduktionsjobb kan skapa arbetstillfällen, inte minst för utrikes födda kvinnor, och kan öka möjligheten till arbete. Dessa insatser ska riktas till dem som står längst från arbetsmarknaden och ha samhällsekonomiskt rimliga volymer. Dessa förslag inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv behandlade utskottet i betänkande 2021/22:AU2. När det gäller särskilt insatser för föräldralediga anför regeringen att insatser som bedrivs av kommuner i samverkan med civilsamhället kan utgöra ett viktigt komplement till statliga insatser som t.ex. Arbetsförmedlingens etableringsuppdrag. Regeringen föreslår inom utgiftsområde 13 en förstärkning av lokala insatser för etablering, statsbidrag enligt 37 a § förordningen (2010:1122) om statlig ersättning för insatser för vissa utlänningar, så att bl.a. en satsning på insatser för föräldralediga m.fl. kan fortsätta. Detta förslag behandlar utskottet i betänkande 2021/22:AU1. Arbetsförmedlingens arbete med jämställd etablering Arbetsförmedlingen har haft i uppdrag att bidra till att jämställdhetspolitiska mål ska uppnås. Då gjordes ett tillägg i myndighetens instruktion (SFS 2007:1030) om att verksamheten ska utformas så att den främjar mångfald och jämställdhet samt motverkar diskriminering i arbetslivet och en könsuppdelning på arbetsmarknaden. fick Arbetsförmedlingen ett förtydligat uppdrag att vidareutveckla styrningen av verksamheten så att ett jämställdhetsperspektiv genomgående införlivas i myndighetens beslutsfattande, på alla nivåer och i alla delar av de processer som påverkar kvinnor och män. Vidare fick myndigheten i uppdrag att bl.a. inom områdena subventionerade anställningar och etableringsprogrammet analysera och redovisa identifierade jämställdhetsproblem, egna åtgärder för att minska problemen samt övriga förslag till lösningar. I uppdraget ingick också att redovisa övriga vidtagna och planerade åtgärder för att kvinnor och män ska få likvärdig tillgång till stöd, särskilt bland utrikes födda, samt resultatet av dessa åtgärder. I sin återrapportering, Jämställdhetsintegrering på Arbetsförmedlingen 2022–2025, slår myndigheten fast att när det gäller styrningen ska bl.a. ordinarie processer för verksamhetsplanering, uppföljning och resultatredovisning tydligt integrera ett jämställdhetsperspektiv. Den grundläggande inriktningen för jämställdhetsarbetet är att inrikes och utrikes födda kvinnor och män ska ha likvärdig tillgång till arbetsmarknadspolitiska stöd samt ha samma möjligheter till arbete och utbildning efter avslutad insats. När det gäller jämställdhetsanalyser på respektive område visar det sig att kvinnor, både inrikes och utrikes födda, är underrepresenterade i de stöd som har analyserats. När det gäller resultaten efter avslutade insatser finns inte något enhetligt mönster, med undantag för att utrikes födda kvinnors resultat i vissa fall ligger lägre än övriga gruppers. Inom respektive analyserad verksamhet identifieras ett antal utvecklingsområden med konkreta åtgärder, exempelvis tydligare styrning och möjligheter till uppföljning i den operativa verksamheten, krav i upphandlingar och dialog med leverantörer, fördjupade analyser, utvecklade samarbeten, ökad kompetens samt riktade kommunikationsinsatser till kvinnor (dnr Af-2021/0051 7044). Enligt regleringsbrevet ska Arbetsförmedlingen fortsätta arbetet med jämställdhetsintegrering för åren 2022–2025. Ett jämställdhetsperspektiv ska genomgående införlivas i myndighetens beslutsfattande, på alla nivåer och i alla delar av de processer som påverkar kvinnor och män. Arbetsförmedlingen ska även lämna en beskrivning av arbetet med de åtgärder som myndigheten presenterat enligt ovanstående. Av beskrivningen ska framgå vilka handlingar som vidtagits, hur och när myndigheten avser att följa upp åtgärdspunkterna framöver och om ytterligare behov av åtgärder har identifierats. Uppdrag till om utrikes födda kvinnors inträde på arbetsmarknaden har regeringens uppdrag att ta fram förslag på insatser för att stärka möjligheterna för utrikes födda kvinnors inträde på arbetsmarknaden. Myndigheten ska utifrån befintlig kunskap föreslå insatser med fokus på samverkan mellan myndigheter och andra centrala aktörer, särskilt för att nå de utrikes födda kvinnor som inte deltar i etableringsåtgärder. I uppdragsbeskrivningen anger regeringen att det finns en stor grupp kvinnor som står utanför arbetsmarknaden och som inte nås av de etableringsstödjande aktörerna och insatserna och som exempelvis inte är inskrivna vid Arbetsförmedlingen eller deltar i sfi. Det bör enligt regeringen finnas möjligheter till utvidgad samverkan där goda exempel från bl.a. Arbetsförmedlingens satsning tillvaratas, som samverkan med aktörer som möter kvinnor utanför arbetsmarknaden stärks. Det kan t.ex. handla om civilsamhälle, öppen förskola, skola, hälso- och sjukvård och socialtjänst. Uppdraget ska redovisas till . Kommissionen för jämställda livsinkomster Kommissionen för jämställda livsinkomster har haft i uppdrag att lämna förslag som syftar till att långsiktigt öka den ekonomiska jämställdheten mellan kvinnor och män (dir. 2020:22). Inom ramen för sitt uppdrag har kommissionen utarbetat promemorian Arbetsförmedlingens arbete med jämställd arbetsmarknadsetablering – analys och bedömning av möjliga åtgärder. Promemorian visar på ett flertal brister i arbetsmarknadsetableringsprocessen för nyanlända kvinnor; bl.a. skrivs de in i etableringsprogrammet i mindre utsträckning än män. Det är dessutom så att kvinnor ses som matchningsbara i mindre utsträckning än män – vilket minskar deras möjligheter att få ta del av arbetsnära insatser. Det leder också till att kvinnor får mindre stöd och färre arbetsnära insatser och har färre möten med arbetsförmedlare än män. Vidare pekar promemorian på att stereotypa antaganden kan påverka hur arbetsförmedlarna förhåller sig till kvinnor respektive män i möten och kontakter. Utrikes födda kvinnor anvisas i högre grad än utrikes födda män till insatser med syftet att uppfylla aktivitetskraven, snarare än med syftet att insatsen ska leda till jobb. Utrikes födda män matchas i större utsträckning mot lediga arbeten eller hänvisas till arbetsmarknadsnära insatser än utrikes födda kvinnor. Nämnda promemoria återfinns som en bilaga till kommissionens delredovisning Kartläggning av hur offentliga stödåtgärder fördelas mellan kvinnor och män, samt översyn av myndigheters information och vägledning ur ett jämställdhetsperspektiv (Komm2021/00077/A 2020:01-1). I bilagan lyfter kommissionen fram rekommendationer på vad som kan göras för att åstadkomma en mer jämställd fördelning av stöd och resurser. Det handlar t.ex. om specifika insatser som leder till en minskad könsbias i arbetsförmedlarnas bedömningar, förändrade arbetssätt och förbättrad uppföljning. Förskola för fler barn I propositionen Förskola för fler barn lämnar regeringen förslag som syftar till att öka deltagandet i förskolan, vilket antas ge positiva effekter såväl för barns utveckling och lärande som för samhället. Förslagen antas även få positiva effekter för kvinnors möjligheter att etablera sig på arbetsmarknaden (prop. 2021/22:132). En utförligare redogörelse för detta förslag finns i avsnittet om Integrationskapacitet och utsatta områden. Uppföljning av nyanländas etablering med fokus på kvinnorna beslutade att göra en uppföljning om nyanlända invandrares etablering efter avslutat etableringsprogram med särskilt fokus på kvinnorna. Syftet med uppföljningen är att få en bild av de nyanländas arbetssituation efter avslutat etableringsprogram. Uppföljningen visar bl.a. att det totalt var ca 54 000 deltagare i etableringsprogrammet (kvinnor och män). Uppföljningen visar också att det generella mönster som påvisats av tidigare studier av nyanländas etablering inte brutits. Nyanlända kvinnor tar ännu inte del av insatser i lika stor utsträckning som nyanlända män och har överlag en långsammare progression än män. Det beror delvis på att arbetsmarknadsinriktade insatser i större utsträckning finns i manligt dominerade branscher. Motionsyrkanden om nyanlända kvinnors etablering behandlades av utskottet senast i betänkande 2020/21:AU9 Integration (s. 23 f.). Motionsyrkandena avstyrktes med hänvisning bl.a. till pågående reform- och förändringsarbete. biföll utskottets förslag till beslut (prot. 2020/21:107). Utrikes födda kvinnors alltför låga arbetskraftsdeltagande är enligt utskottet en tydlig integrations- och jämställdhetspolitisk utmaning. En grundläggande princip i ett jämställt samhälle är att kvinnor och män ska ha samma möjligheter till arbete och lika ansvar för sin egen försörjning. När det gäller arbetsmarknadsetableringsprocessen för nyanlända kvinnor är det för utskottet väl känt att det finns brister; bl.a. skrivs de in i etableringsprogrammet i mindre utsträckning än män. Och väl i programmet visar studier att kvinnor får mindre stöd och färre arbetsnära insatser och har färre möten med arbetsförmedlare än män. Utskottet noterar liksom regeringen att långtidsarbetslösheten bland utomeuropeiskt födda liksom den låga sysselsättningsgraden bland utrikes födda kvinnor är ett ökande problem. På ett övergripande plan kräver integration ett tydligt fokus på jämställdhet och jämställdhetsintegrering. Det är därför välkommet att regeringen i budgetpropositionen framhåller att jämställdhetsperspektivet är centralt i genomförandet av integrationspolitiken. I detta ligger självfallet att arbetskraftsdeltagandet och sysselsättningen måste öka, vilket också framhålls bl.a. i partimotion 2021/22:4032 (M) yrkande 26. Detta och närliggande förslag som framförs i partimotion 2021/22:3666 (C) yrkandena 22 och 23 och i kommittémotion 2021/22:3223 (C) yrkandena 7 och 8 om att ge utrikes födda kvinnor och män lika möjligheter att ta sig in på arbetsmarknaden och att svenska myndigheter alltid ska ställa samma krav och förväntningar på kvinnor och män har utskottet behandlat tidigare. Det gäller även vad som sägs i partimotion 2021/22:3965 (L) yrkande 7 om att kvinnor och män ska mötas av samma förväntningar från samhällets sida. Denna grundläggande inriktning håller utskottet givetvis med om och kan, liksom det gjort tidigare , konstatera att arbetet för att förbättra nyanlända kvinnors etablering behöver vara fortsatt prioriterat. Den som saknar arbete ska möta tydliga förväntningar men också ges goda möjligheter att komma i arbete. Utskottet anser att stödet till utrikes födda kvinnor med kort utbildning och de som har små barn behöver förbättras. I sammanhanget kan utskottet uppmärksamma den uppföljning av etableringsprogrammet med särskilt fokus på kvinnor som utskottet tagit initiativ till. Till de iakttagelser som här görs hör att de generella mönster som påvisats av tidigare studier av nyanländas etablering inte har brutits. Utskottet noterar att Arbetsförmedlingen enligt uppdrag från regeringen ska fortsätta arbetet med jämställdhetsintegrering; bl.a. ska ett jämställdhetsperspektiv införlivas i myndighetens beslutsfattande, på alla nivåer och i alla delar av de processer som påverkar kvinnor och män. Till grund för regeringens bedömning och den fortsatta myndighetensstyrningen ligger en omfattande återrapportering från Arbetsförmedlingen om arbetsmarknadsetableringsprocessen med särskilt fokus på utrikes födda kvinnor. På ett antal områden redovisas konkreta åtgärder som myndigheten nu ska jobba vidare med, exempelvis krav i upphandlingar och dialog med leverantörer, fördjupade analyser, utvecklade samarbeten, ökad kompetens samt riktade kommunikationsinsatser till kvinnor. Utskottet kan därmed konstatera att regeringen är aktiv och bedriver ett brett arbete för en mer jämställd etablering i linje med vad som efterfrågas i ovannämnda motioner. Därmed anser utskottet inte att det finns behov av att rikta något tillkännagivande till regeringen med anledning av motionsyrkandena, som därför bör avslås. Vidare vill utskottet i likhet med vad som sägs i partimotion 2021/22:4032 (M) yrkande 32 och kommittémotion 2021/22:4212 (KD) yrkande 26 lyfta fram vikten av aktiva insatser under och efter kvinnors föräldraledighet. Utskottet är medvetet om att etableringen i arbets- och samhällslivet tenderar att särskilt försenas för nyanlända kvinnor som är föräldralediga. Utskottet gör också bedömningen att insatser som riktar sig till föräldralediga stärker jämställdheten mellan kvinnor och män, då kvinnor i betydligt högre utsträckning än män tar ut föräldraledighet. Utskottet noterar till att börja med regeringens förslag att det ska bli obligatoriskt för hemkommunen att erbjuda förskola till barn som har bott i eller som har vårdnadshavare som har bott i . Lågt deltagande i förskolan försenar enligt utskottet utrikes födda kvinnors arbetsmarknadsetablering. Vidare noterar utskottet uppdrag att ta fram förslag på insatser för att stärka möjligheterna för utrikes födda kvinnors inträde på arbetsmarknaden. Utskottet vill i sammanhanget uppmärksamma att insatser som bedrivs av kommuner i samverkan med civilsamhället liksom arbetsintegrerande sociala företag kan utgöra ett viktigt komplement till statliga insatser. Utskottet vill även hänvisa till vad som nämnts ovan i frågan om regeringens styrning och Arbetsförmedlingens arbete med jämställd arbetsmarknadsetablering. Utskottet noterar också att närliggande frågeställningar varit föremål för överväganden av Kommissionen för jämställda livsinkomster, vars betänkande överlämnades till regeringen. Sammantaget ser utskottet inget behov av några åtgärder med anledning av vad som anförs i motionerna utan sätter sin tilltro till regeringens aktiva på arbete på området. Yrkandena bör därför avslås. När det gäller förslaget i partimotion 2021/22:3965 (L) yrkande 35 om att Arbetsförmedlingen, , och bör ha ett tydligt uppdrag att tidigarelägga nyanlända kvinnors inträde på arbetsmarknaden vill utskottet även här hänvisa till överväganden av Kommissionen för jämställda livsinkomster. Kommissionen har bl.a. genomfört en fördjupad granskning av ett antal myndigheter, bl.a. Arbetsförmedlingen och , vars verksamhet omfattar stöd till medborgare som har påverkan på individers livsinkomster. Utskottet noterar att kartläggningen visar på flera goda exempel, men också på att det återstår en hel del arbete för att nå en jämställd fördelning av statliga stödåtgärder och en jämställd information. Utskottet vill avvakta den pågående beredningen i av kommissionens slutbetänkande innan det kan bli aktuellt att ta initiativ i denna fråga. Yrkandet bör därför avslås. Avslutningsvis vill utskottet uppmärksamma att regeringen i budgetpropositionen föreslog en rad satsningar för att förstärka den aktiva arbetsmarknadspolitiken. Inte minst handlade det om extratjänster och introduktionsjobb, vilka har visat sig vara träffsäkra insatser för att stärka jobbchanserna för inte minst utrikes födda kvinnor. beslut att godkänna ett förslag från , i stället för regeringens förslag innebar bl.a. kraftigt minskade anslag till extratjänster och introduktionsjobb och således minskade jobbchanser inte minst för utrikes födda kvinnor. Eftersom extratjänster också fungerar som en väg in i viktiga välfärdsyrken där det råder brist på arbetskraft finns det risk för negativa konsekvenser även här. Utskottet beklagar dessa justeringar i regeringens budgetproposition. Civilsamhällets och näringslivets betydelse för integrationen Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden civilsamhällets och näringslivets betydelse för integrationen. Utskottet hänvisar bl.a. till budgetpropositionens resultatredovisning och pågående arbete. Jämför reservation 31 (C) och det särskilda yttrandet (KD). I partimotion 2021/22:3511 anser m.fl. (C) att det bör ses över hur mer resurser kan läggas på förebyggande arbete där företag ges möjlighet att använda innovativa metoder samt hur användandet av sociala utfallskontrakt kan intensifieras (yrkande 26). Enligt motionärerna är detta ett sätt att kanalisera engagemang från företag och civilsamhälle när det gäller arbetet med att förbättra situationen i utanförskapsskapsområden. I kommittémotion 2021/22:3223 av Alireza Akhondi m.fl. (C) uppmärksammas civilsamhällets betydelse för mottagandet av nyanlända invandrare, och motionärerna anser att en större del av integrationsprocessen bör ske i samverkan med civilsamhället (yrkande 10). I detta kan det t.ex. ingå att utreda hur statens tilldelning av resurser till civilsamhället kan fördelas för att skapa långsiktiga partnerskap till skillnad från dagens projektfinansieringsmodell. I motion 2021/22:1316 anser (S) att för att öka integrationen bör det övervägas insatser där sociala företag får ersättning för att i samverkan med andra aktörer genomföra bildningsinsatser för demokrati och historia. Politiken för det civila samhället Regeringens syn på det civila samhället framgår av propositionen En politik för det civila samhället (prop. 2009/10:55). Här beskrivs den principiella hållningen kring stöd till det civila samhället samt de generella villkor som gäller för statliga bidrag till det civila samhället. Omfattande villkor, eller mycket detaljerade villkor, skulle enligt regeringen kunna leda till en alltför hög grad av statlig styrning av det civila samhällets idéer och verksamhet. Regeringen betonade därför att det är av stor vikt att försöka säkerställa att statliga bidrag inte otillbörligen påverkar självständigheten och oberoendet för det civila samhällets organisationer. Det mål som beslutat om för politiken för det civila samhället är att villkoren för det civila samhället som en central del av demokratin ska förbättras. Detta ska ske i dialog med det civila samhällets organisationer, genom att bl.a. stärka förutsättningarna för det civila samhället att bidra till samhällsutvecklingen och välfärden som både röstbärare och opinionsbildare och med en mångfald verksamheter (prop. 2009/10:55, bet. 2009/10:KrU7, rskr. 2009/10:195). Utformningen av bidrag till civilsamhället Regeringen gav 2016 en utredare i uppdrag att undersöka hur statliga bidrag till stöd för det civila samhällets organisationer kan bli mer långsiktiga, förutsebara och enhetliga (Ku2016/01219/D). I departementspromemorian Långsiktigt stöd till det civila samhället föreslås det att bidrag till det civila samhället bör ges i form av ett minst tvåårigt beställningsbemyndigande för berörda anslag (Ds 2018:13). Av budgetpropositionens resultatredovisning framgår att cirka en femtedel av de statsbidrag som delas ut till det civila samhällets organisationer beviljas . Regeringen konstaterar att det är en något lägre andel än 2019, till stor del på grund av de särskilda stöd som fördelats med anledning av pandemin. 2021/22:1 utg.omr. 17 s. 162). Regeringens strategi för sociala företag Regeringen har tagit fram en samlad strategi för hur ska ta till vara den innovationskraft som finns hos den växande grupp sociala företag som har som mål att bidra till ett effektivt och mer hållbart samhälle (dnr N2018/00710/FF). Avsikten med insatserna är att skapa bättre förutsättningar för sociala företag att utvecklas och vara med och lösa samhällsutmaningar. Exempel på insatser som regeringen avser att genomföra inom området är bl.a. att utforska, testa och stärka kunskapen om alternativa former för samarbete med den offentliga sektorn. Syftet är att, utifrån gemensamma mål, åstadkomma sociala effekter i samhället, exempelvis genom sociala utfallskontrakt (social impact bonds) eller Idéburet offentligt partnerskap (IOP). och innovationspartner har tagit initiativ till ett kunskapscenter som ska stödja den offentliga sektorn med innovation och utveckling t.ex. genom sociala investeringar och sociala utfallskontrakt.