bet · H901KU20 · 2022-06-07 00:00:00 — Detta utesluter enligt utskottet inte att statsråd i debatter och andra politiska sammanhang uttrycker sig tillspetsat och polemiskt. Utskottet granskade bl.a. utrikesminister uttalande om export av krigsmateriel (bet. 2020/21:KU10 s. 304 f.). Uttalandet avsåg bl.a. huruvida exporterar krigsmateriel till länder som deltar i pågående strider och klassificeringen av vissa produkter som krigsmateriel. Som svar på utskottets frågor anförde bl.a. att utrikesministern var felinformerad när hon uttalade att vissa produkter utgjorde krigsmateriel. När det gällde uttalandet om att det inte förekommer svensk krigsmaterielexport till länder som är i pågående strider anfördes att det gjordes i samband med att utrikesministern beskrev det svenska regelverket för export av krigsmateriel. Enligt riktlinjerna bör export av krigsmateriel inte beviljas till en stat som befinner sig i väpnad konflikt med en annan stat. Det är dock enligt svarspromemorian inte att likställa med ett absolut exportförbud. Utskottet konstaterade att delar av utrikesministerns uttalande var felaktiga och upprepade att det är en självklar utgångspunkt att statsråds uttalanden ska vara korrekta. Utskottet har genom en skrivelse som sänts till begärt svar på vissa frågor. Som svar överlämnades en promemoria som upprättats inom (bilaga A4.17.2). I promemorian anförs att utrikesministerns uttalande grundade sig på att inget av de utförseltillstånd för nya krigsmaterielexportaffärer som hade beviljats avsåg länder som deltog med en militär styrka i . ISP:s redogörelse för krigsmaterielexporten lämnades till regeringen . Informationen om krigsmaterielexporten 2020 var därmed inte känd för utrikesministern för uttalandet. Som utskottet har konstaterat har statsråd i likhet med andra medborgare rätt att göra uttalanden i olika sammanhang. Statsråd kan med hänsyn till sin speciella ställning emellertid behöva ta särskilda hänsyn. Som utskottet också vid ett flertal tidigare tillfällen har uttalat är det en självklar utgångspunkt att statsråds uttalanden ska vara korrekta. Av granskningen har framkommit att tillstånd har beviljats för export av krigsmateriel till länder som deltar i stridigheterna i . Utrikesministerns uttalande var därmed inte korrekt. 4.18 Utrikesministerns agerande i samband med ett telefonsamtal I en anmälan till (dnr 2501-2020/21), bilaga A4.18.1, begärs det att granskar utrikesminister agerande och styrning av , med anledning av en begäran i ett e-postmeddelande om ett telefonsamtal med utrikesministern. Till grund för granskningen har legat bl.a. promemorior som upprättats inom , bilaga A4.18.2–3. En bilaga till en av promemoriorna är försedd med sekretessmarkering. Utskottet har hållit en utfrågning med utrikesminister , bilaga B9. Vid ett telefonsamtal som funnits tillgängligt på Youtube talade utrikesminister med två personer som uppgav sig företräda den ryska oppositionen, den ena som , hustru till , och den andra som Navalnyjs stabschef . Det inträffade har uppmärksammats av olika massmedier, bl.a. i en artikel som publicerades på webbplats . De två personerna var, enligt , två personer som är misstänkta för att samarbeta med den ryska regimen. Till ska () presstjänst ha meddelat att samtalet ägde rum efter en officiell förfrågan och att gärna ville ha kontakt med : För utrikesministern är det viktigt att vara öppen för kontakt och dialog med civilsamhällesrepresentanter från olika länder. Det är olyckligt att den öppenheten utnyttjas på det här sättet. har rutiner för att förbereda utrikesministerns samtal, dessa har följts men var dessvärre inte tillräckliga i det här fallet. I en artikel som publicerades på uppges att telefonsamtalet föregåtts av ett e-postmeddelande till UD från de två personer som uppgav sig vara och . I e-postmeddelandet ber de två personerna om ett samtal med . Meddelandet riktar sig till sekreterare, vilken vidarebefordrade meddelandet till chefen för enheten för och på UD, som svarade de två personerna, allt enligt artikeln på . Enligt artikeln ska chefen för enheten för och på UD ha kontaktat de två personerna via e-post, stämt telefonträff och under telefonsamtalet pratat med mannen om när samtalet med ministern skulle ske. Enligt enhetschefen är det bara han som hade kontakt med mannen personligen. Svar på skriftliga frågor Med anledning av en skriftlig fråga (2020/21:3402) svarade utrikesministern följande : har frågat vilka åtgärder jag avser vidta för att säkerställa att jag inte deltar i samtal som hålls under falska premisser, samt att UD:s rutiner är tillräckliga för att undvika detta. hade jag ett samtal med två personer som uppgav sig vara , företrädare för organisation, och , fru. Samtalet skedde på deras initiativ. Det har senare visat sig att samtalet skedde under falska premisser och att mina samtalsparter inte var de som de utgav sig för att vara. har rutiner för att förbereda mina samtal. Dessa har följts i förberedelserna för samtalet men var dessvärre inte tillräckliga i det här fallet. För mig är det viktigt att vara öppen för kontakt och dialog med civilsamhällesrepresentanter från olika länder. Det är olyckligt att den öppenheten utnyttjas på det här sättet. Med anledning av en skriftlig fråga (2020/21:3447) svarade utrikesministern följande : har frågat mig vad jag baserar uttalandet att relationerna mellan och inte har försämrats på, och vilka åtgärder jag kommer vidta i syfte att förbättra rutiner så att något liknande inte sker igen. Jag besvarade en liknande fråga från . Jag konstaterade att har rutiner för att förbereda mina samtal, som följdes i förberedelserna inför samtalet som ägde rum . Dessvärre var rutinerna inte tillräckliga i det här fallet. arbetar kontinuerligt med att förbättra sitt arbetssätt och sina rutiner, inklusive rutinerna för att förbereda mina samtal. och EU:s relationer med är och kommer att förbli komplicerade så länge fortsätter att agera på ett sätt som utmanar våra intressen och värderingar. Långsiktighet och principfasthet är nödvändigt för att hantera utmaningarna och möjligheterna i vår relation med , både i kontakt med officiella företrädare samt med civilsamhället och den politiska oppositionen. Sekretess gäller för uppgift som rör förbindelser med en annan stat eller i övrigt rör annan stat, mellanfolklig organisation, myndighet, medborgare eller juridisk person i annan stat eller statslös, om det kan antas att det stör mellanfolkliga förbindelser eller på annat sätt skadar landet om uppgiften röjs; det framgår av 15 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Utskottet har genom skrivelser som sänts till begärt viss information. Som svar överlämnades och promemorior som upprättats inom (bilaga A4.18.2–3). Av svarspromemoriorna framgår i huvudsak följande. för telefonsamtalet gällde, liksom , att utrikesministerns samtal förbereddes av ansvarig enhet inom UD. Även berörd utlandsmyndighet kan vid behov vara delaktiga i förberedelsearbetet. Hur det närmare går till beror på vem motparten är, vad samtalet är tänkt att handla om samt var och hur det ska äga rum. En verifiering av motparten sker innan ett samtal äger rum. Att välja en lämplig motpart på rätt nivå och göra överväganden rörande informationssäkerheten utifrån samtalets förväntade innehåll och rådande hotbild är typiskt sett sådant som ingår i förberedelsearbetet. Det aktuella telefonsamtalet förbereddes i enlighet med dessa rutiner. Det inträffade föranledde att rutinen för motpartsverifiering förtydligades och nedtecknades . När säkerhetshotbild och säkerhetsincidenter utvärderas, sker också uppföljning av risken för kommunikation under falsk identitet. Om det behövs görs i samband med detta även en uppdatering av rutinen för motpartsverifiering. Under det aktuella samtalet röjde utrikesministern inte några uppgifter som omfattades av sekretess enligt offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Utskottet höll en utfrågning (delvis sluten) med utrikesminister (bilaga B9). Vid utfrågningen anförde i huvudsak följande. Inga sekretessbelagda uppgifter röjdes vid samtalet. Under samtalet uttryckte stöd till det ryska civilsamhället och alla som verkar för demokratisk förändring i landet. tog även upp tidigare kända svenska ståndpunkter; hon berörde ingenting som hon inte varit tydlig med tidigare. samtal förbereds av den ansvariga enheten i . Om det finns behov av det kan även utlandsmyndigheter vara delaktiga i förberedelsearbetet. Samtalsförberedelserna anpassas efter vem motparten är, vad samtalet är tänkt att handla om samt var och hur det ska äga rum. Vissa moment ingår typiskt sett i arbetet. Det handlar bl.a. om att välja en lämplig motpart på rätt nivå, göra överväganden rörande informationssäkerheten utifrån samtalets förväntade innehåll och den rådande hotbilden. Att motparten är den han eller hon utger sig för att vara ingår som en naturlig del av det senare arbete. för samtalet genomfördes kontroller av motparten enligt gällande praxis. Trots att man följde de rutiner som fanns för att kontrollera samtal var det inte tillräckligt i detta fall. Med anledning av det inträffade har befintliga rutiner förtydligats och nedtecknats. Kompletterande utbildning har också skett av ett antal nyckelaktörer. Den förtydligade rutinen nedtecknades . Utskottet, som noterar att rutinen för motpartsverifiering har förtydligats och nedtecknats efter den aktuella incidenten, vill framhålla betydelsen av väl fungerande rutiner av detta slag för att undvika liknande händelser . Granskningen ger inte anledning till något ytterligare uttalande av utskottet. [1] Taxonomin är ett verktyg för att nå EU:s klimatmål och målsättningarna inom EU:s gröna tillväxtstrategi. Syftet med taxonomin är att hjälpa investerare att identifiera och jämföra miljömässigt hållbara investeringar genom ett gemensamt klassificeringssystem för miljömässigt hållbara ekonomiska verksamheter, se förordning 2020/852 av om inrättande av en ram för att underlätta hållbara investeringar och om ändring av förordning (EU) 2019/2088. [2] Taxonomin är ett verktyg för att nå EU:s klimatmål och målsättningarna inom EU:s gröna tillväxtstrategi. Syftet med taxonomin är att hjälpa investerare att identifiera och jämföra miljömässigt hållbara investeringar genom ett gemensamt klassificeringssystem för miljömässigt hållbara ekonomiska verksamheter, se förordning 2020/852 av om inrättande av en ram för att underlätta hållbara investeringar och om ändring av förordning (EU) 2019/2088. [3] Namnet på departementet var tidigare Miljö- och , men bytte departementet namn till och energifrågorna flyttades till Infrastrukturdepartementet. I ärendet används konsekvent endast . [4] Den nuvarande förvaltningslagen trädde i kraft och ersatte då den tidigare förvaltningslagen (1986:223). Den tidigare lagen hade bestämmelser om skyndsam handläggning som i huvudsak motsvarar 9 § lag. [5] i en blogg på webbplatsen som kallas Försvarsmakten kommenterar. På webbplatsen anges att Försvarsmakten kommenterar är ett sätt för kommunikationsdirektören eller annan chef i Försvarsmakten att friare kunna komplettera det som skrivs och sägs om Försvarsmakten. Vidare anges att kommunikationsdirektören är Försvarsmaktens talesperson. Det innebär att det som skrivs på den bloggen är Försvarsmaktens uppfattning i de principiella ställningstaganden som berörs. [6] Resolution av rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar i rådet, församlade i rådet av om en uppförandekod för företagsbeskattning (EUT C 2/2, 6.1.98). [7] Rådets slutsatser av Inrättande av uppförandekodgruppen (företagsbeskattning) (98/C 99/01). [8] och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 av om allmänhetens tillgång till , rådets och kommissionens handlingar. [9]Sjukpenningtalet är antalet nettodagar som personer 16–i genomsnitt har sjuk- eller rehabiliteringspenning. [10] presenterade regeringen ett åtgärdsprogram som syftade till att göra sjukförsäkringen tryggare, effektivare och mer förutsägbar. I åtgärdsprogrammet formulerade regeringen ett nytt mål för sjukförsäkringen: Sjukpenningtalet skulle uppgå till vid utgången av 2020. Bakgrunden till regeringens mål kan spåras till den parlamentariska socialförsäkringsutredningen som i sitt betänkande lyfte fram behovet av att stärka försäkringstillämpningen för att åstadkomma en stabil sjukfrånvaro (SOU 2015:21). [11] är integrations- och migrationsminister. [12] för anmälan var det aktuella regeringsärendet alltjämt föremål för beredning. Granskningen omfattar inte det beslut som regeringen sedermera kom att fatta . [13] är integrations- och migrationsminister.