bet · H901SoU25 · 2022-06-14 00:00:00 — bör såväl medvetenheten som kunskapen om lustgas öka, riskgrupper identifieras och det förebyggande arbetet mot att använda lustgas i berusningssyfte utvecklas. Regeringen bedömer även att det kan finnas skäl att se över lagstiftningen inom området. Insatser inom skolan, elevhälsan och ungdomsmottagningarna m.m. I kommittémotion 2021/22:4629 av m.fl. (V) yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör ge en lämplig myndighet i uppdrag att ta fram nationella riktlinjer i syfte att stärka samverkan mellan barn- och skolhälsovården samt skola och socialtjänst. I kommittémotion 2021/22:4630 av m.fl. (L) yrkande 9 föreslås ett tillkännagivande om ungdomsmottagningarna roll i att förebygga beroende hos unga människor. I motion 2021/22:4604 av (MP) yrkande 7 föreslås ett tillkännagivande om ett uppdrag till att ta fram material till skolor som vill arbeta med preventiva insatser i fråga om spel. Andra förebyggande insatser för att minska barns och ungas bruk av alkohol och narkotika I kommittémotion 2021/22:4629 av m.fl. (V) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör ta fram nationella evidensbaserade metoder för målgruppen unga i riskzon. I kommittémotion 2021/22:4631 av m.fl. (KD) yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om vikten av att metoden Krogar mot Knark och flera effektiva preventiva metoder inom ANDTS-området bör tillgängliggöras över hela landet. I yrkande 12 föreslås ett tillkännagivande om en solidarisk och restriktiv alkoholpolitik och ett starkt preventivt arbete riktat mot barn och unga. I kommittémotion 2021/22:4630 av m.fl. (L) yrkande 15 föreslås ett tillkännagivande om aggressiv alkoholreklam. I motion 2021/22:4604 av (MP) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om alkoholreklam. Regeringen bör enligt motionären återkomma med förslag som i första hand skyddar barn och unga från alkoholreklam, men även med förslag på hur ett stopp för alkoholreklam kan införas. Alkoholreklam i sociala medier m.m. gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att föreslå hur framför allt barn och unga på ett bättre sätt kan skyddas från marknadsföring av alkohol via digitala medier. Utredningen om vissa alkohol- och marknadsföringsfrågor överlämnade sitt slutbetänkande Alkoholreklam i sociala medier m.m. (SOU 2017:113) till regeringen . Betänkandet bereds i och regeringen avser att återkomma till i frågan. En svensk narkotikapolitik anpassad till nutidens och framtidens utmaningar Som framgår ovan har regeringen gett en särskild utredare i uppdrag att föreslå hur en fortsatt restriktiv narkotikapolitik kan kombineras med ett effektivt narkotikaförebyggande arbete, en god missbruks- och beroendevård som innehåller insatser för skademinimering samt insatser för att ingen ska dö till följd av läkemedels- och narkotikaförgiftningar (S 2022:01, dir. 2022:24). Syftet med utredningen är att säkerställa att narkotikapolitiken är förenlig med kraven på evidensbaserad vård, beprövad erfarenhet och skademinimering samt att den utvecklas och anpassas till nutidens och framtidens utmaningar. Utredaren ska bl.a. göra följande: – Föreslå vilka insatser som bör vidtas på nationell, regional och lokal nivå för att stärka det narkotikaförebyggande arbetet i . – Föreslå ett särskilt program för att förebygga barns och ungas användning av narkotika. – Föreslå hur vård- och stödinsatser kan utvecklas för att skapa en god och jämlik kvalitet utifrån brukarnas och patienternas behov och erfarenheter och analysera om särskild vård- och stödverksamhet ska utformas för barn och unga. – Föreslå om och i så fall hur vård- och stödinsatser kan erbjudas på ett mer systematiskt sätt till personer som döms för ringa narkotikabrott. – Föreslå hur samverkan kan stärkas så att vårdkedjorna håller ihop när Statens institutionsstyrelses (SiS) eller Kriminalvårdens ansvar upphör, bl.a. samverkan kring personer som återkommande döms för narkotikabrott eller blir tvångsomhändertagna enligt lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall, förkortad LVM. – Föreslå åtgärder för att stärka samverkan mellan hälso- och sjukvården, och för att säkerställa att personer med skadligt bruk eller beroende får adekvata insatser. – Undersöka hur befintliga skadereducerande insatser, inklusive läkemedelsassisterad behandling vid opioidberoende (LARO) och sprututbytesverksamheten, kan utvecklas och införas i större utsträckning samt bli mer jämlika, jämställda och tillgängliga i hela landet. – Föreslå ett nationellt program för att minska antalet dödsfall till följd av läkemedels- och narkotikaförgiftningar. – Undersöka erfarenheter från länder som har infört systemet med generisk klassificering av nya psykoaktiva substanser. – Föreslå en modell för en ändamålsenlig uppföljning av missbruks- och beroendevården, vilken även ska inkludera uppföljning av användningen av naloxonläkemedel, samt hur uppföljningen ska utvecklas . En delredovisning ska lämnas när det gäller deluppdraget att analysera om andra yrkesgrupper än hälso- och sjukvårdspersonal, och i så fall vilka, ska kunna ge naloxon mot opioidöverdoser samt vid behov lämna författningsförslag för hur det bör regleras. Uppdraget i övrigt ska redovisas . Krogar mot Knark (KMK) är en metod som bygger på samverkan, utbildning och effektiv tillsyn (). Visionen är att branschen och myndigheter tillsammans skapar en trygg och säker krogmiljö fri från narkotika för såväl gäster som personal. Ansvaret för det lokala arbetet ligger på respektive kommun som själva styr och driver samverkan mellan krog, tillstånd och polis. Varje enskild kommun lokalanpassar arbetet så att det fungerar i just deras kommun. Motionsyrkanden om att förebygga barns och ungas användning av ANDTS behandlades senast i betänkande 2020/21:SoU25. Motionsyrkandena avstyrktes (s. 38–39). biföll utskottets förslag (prot. 2020/21:141, rskr. 2020/21:375). noterar i sitt yttrande bl.a. att regeringen anför att barn- och ungdomshälsovården bör bli mer sammanhållen, förebyggande och hälsofrämjande. Utskottet delar regeringens bedömning om betydelsen av ett tidigt främjande och förebyggande arbete, t.ex. genom samverkan kring insatser riktade till föräldrar, förskola och skola samt fritids- och föreningsverksamhet. Utskottet anser att socialutskottet bör avstyrka motionerna 2021/22:4604 (MP) yrkande 7, 2021/22:4629 (V) yrkandena 2 och 3, 2021/22:4630 (L) yrkande 9 och 2021/22:4631 (KD) yrkande 12. Liksom kulturutskottet delar socialutskottet regeringens bedömning om betydelsen av ett tidigt främjande och förebyggande arbete, t.ex. genom samverkan kring insatser riktade till föräldrar, förskola och skola samt fritids- och föreningsverksamhet. En annan viktig verksamhet är ungdomsmottagningarna, inklusive de digitala ungdomsmottagningarna Umo och Youmo. Vidare delar utskottet regeringens bedömning att har viktiga uppgifter inom det förebyggande arbetet när det gäller skadligt bruk och beroende. Utskottet noterar att regeringen, för att uppnå en mer likvärdig vård för barn och unga som innefattar förebyggande och hälsofrämjande insatser, beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att se över förutsättningarna för en mer sammanhållen god och nära vård för barn och unga (dir. 2019:93). Utredningens huvudbetänkande Börja med barnen! – En sammanhållen god och nära vård för barn och unga (SOU 2021:34) överlämnades till regeringen . Betänkandet bereds inom . delar kulturutskottets bedömning att det inte finns skäl för tillkännagivanden enligt motionerna 2021/22:4604 (MP) yrkande 7, 2021/22:4629 (V) yrkande 3 och 2021/22:4630 (L) yrkande 9. Motionsyrkandena bör avslås. Vidare anser socialutskottet liksom regeringen att insatser för att förebygga att barn och unga bl.a. börjar använda narkotika eller debuterar tidigt med alkohol bör ges en högre prioritet. Som nämnts ovan är samverkan mellan olika aktörer av stor vikt. En effektiv och strategiskt utformad tillsyn som säkerställer att åldersgränserna upprätthålls är även en viktig del av det samlade preventiva arbetet. Utskottet noterar att regeringen bl.a. har gett i uppdrag att ta fram en utbildning riktad till kommunala alkoholhandläggare (/05130). Uppdraget ska redovisas till regeringen () . Utskottet noterar även att betänkandet Alkoholreklam i sociala medier m.m. (SOU 2017:113) bereds inom . När det gäller det narkotikaförebyggande arbetet noterar utskottet att regeringen har gett en särskild utredare i uppdrag att föreslå hur en fortsatt restriktiv narkotikapolitik kan kombineras med ett effektivt narkotikaförebyggande arbete, en god missbruks- och beroendevård samt insatser för att ingen ska dö till följd av läkemedels- och narkotikaförgiftningar (dir. 2022:24). I uppdraget ingår bl.a. att föreslå vilka insatser som bör vidtas på nationell, regional och lokal nivå för att stärka det narkotikaförebyggande arbetet i samt att föreslå ett särskilt program för att förebygga barns och ungas användning av narkotika. Uppdraget ska slutredovisas till regeringen () . Utskottet välkomnar uppdraget. anser inte att behöver ta några initiativ med anledning av motionerna 2021/22:4604 (MP) yrkande 2, 2021/22:4629 (V) yrkande 2, 2021/22:4630 (L) yrkande 15 och 2021/22:4631 (KD) yrkandena 3 och 12. Motionsyrkandena bör avslås. Mål 4 – Antalet personer som utvecklar skadligt bruk eller beroende av alkohol, narkotika, dopningsmedel, tobaks- och nikotinprodukter och spel om pengar ska minska Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om riktlinjer för riskkonsumtion och kunskap om riskbruk och skadligt bruk av alkohol för anställda inom vård och omsorg. Jämför reservation 31 (KD) och 32 (KD, L). Regeringen bedömer att förebyggande arbete och tidiga insatser för att motverka skadligt bruk och beroende av ANDTS bör förstärkas och utvecklas. Regeringen anför att förutsättningarna för en god hälsa påverkas bl.a. av individens livsvillkor, levnadsvanor och egna val. Individers levnadsvanor skiljer sig åt beroende på deras sociala miljö, utbildningsnivå och ekonomiska förutsättningar. En central utgångspunkt i folkhälsoarbetet är att människors livsvillkor och levnadsvanor går att påverka politiskt. Hälsa är alltså inte enbart en fråga för den enskilda individen, utan en fråga för samhället i stort. Levnadsvanor är ett centralt område för att uppnå en god och jämlik hälsa. Insatser som riktar sig mot de faktorer som leder till de vanligaste folksjukdomarna och hälsoproblemen bör prioriteras, och insatserna bör vara såväl generella som riktade mot specifika problem, grupper eller individer. Genom förebyggande arbete och tidiga insatser kan antalet personer som utvecklar skadligt bruk eller beroende av alkohol, narkotika, dopning, tobaks- och nikotinprodukter samt spel om pengar minska. Förebyggande arbete och tidiga insatser för att motverka skadligt bruk och beroende av ANDTS bör därför fortsätta att förstärkas och utvecklas. I skrivelsen anges utöver prioriterade insatsområden även centrala aktörer för respektive insatsområde. Främjande och förebyggande insatser och stöd bör tillgängliggöras Genom att tidigt upptäcka och ge stöd för att förändra skadliga och riskabla levnadsvanor kan samhället bidra till att förhindra att individer, familjer och andra närstående skadas men också till en mer hållbar samhällsutveckling. Viktiga arenor för förebyggande och främjande arbete samt tidig upptäckt och rådgivning är enligt regeringen t.ex. den kommunala respektive den regionala hälso- och sjukvården, äldreomsorgen, företagshälsovården, elevhälsan, studenthälsan och tandvården. Även om framsteg har gjorts har det förebyggande och främjande arbetet och de tidiga insatserna ännu inte en självklar ställning i dessa verksamheter, och förändringstakten varierar stort mellan olika sektorer. bör därför det hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande arbetet och arbetet med tidiga interventioner vid riskbruk eller skadligt bruk av alkohol, narkotika, dopning, tobaks- och nikotinprodukter samt spel om pengar utvecklas. Det är t.ex. viktigt att verksamheterna har tillräcklig kunskap och känner sig trygga med att ställa frågor om alkohol, narkotika, dopning, tobaks- och nikotinprodukter samt spel om pengar och använder sig av de metoder som framgår i nationella riktlinjer. Följsamheten till riktlinjerna behöver öka i verksamheterna, inte minst inom den kommunala hälso- och sjukvården och . I det fortsatta arbetet bör enligt regeringen högriskgrupper uppmärksammas särskilt. Det rör t.ex. patienter som får narkotikaklassade läkemedel utskrivna men också äldre som har en ökad sårbarhet för t.ex. akuta skador av alkohol. Medvetenheten om kopplingen mellan riskbruk och skadligt bruk av alkohol, narkotika, dopning, tobaks- och nikotinprodukter samt spel om pengar samt andra bakomliggande faktorer såsom utsatthet för våld och sexuellt våld, somatisk sjukdom eller psykisk ohälsa bör även öka. Förutom hälso- och sjukvården utgör ungdomsmottagningar och elevhälsan viktiga arenor för att fånga upp barn och unga i riskzon, liksom studenthälsan för att nå unga vuxna och företagshälsovården för att nå den del av befolkningen som är i arbete. I syfte att stärka den nära vården har regeringen ingått årliga överenskommelser med Kommuner och Regioner (SKR). fördelas totalt ca för att utveckla den nära vården och dess personal (S2022/00607). Inom ramen för överenskommelsen ingår bl.a. insatser för att utveckla hälsofrämjande och förebyggande arbetssätt och tidiga insatser samt för att stärka samverkan mellan hälso- och sjukvården respektive , skolan och dess elevhälsa, företagshälsovården och den specialiserade vården samt samverkan med aktörer inom det civila samhället och genom samordningsförbunden. En annan viktig insats är enligt regeringen tidigt stöd och rådgivning via internet och telefon vid skadligt bruk, riskbruk eller beroende av ANDTS. Regeringen har gett i uppdrag att genomföra en kartläggning av rådgivning och stöd via telefon och webb inom narkotika- och dopningsområdet (S2021/08111). I uppdraget ingår att kartlägga befintligt stöd och att bedöma om det bör kompletteras av ett nationellt tillgängligt och rådgivande stöd som vänder sig till både användare av narkotika och dopning samt anhöriga och närstående. ska i så fall föreslå hur ett sådant nationellt stöd bör organiseras. Uppdraget ska redovisas till regeringen () . Redovisningen kommer att ligga till grund för eventuella utvecklingsinsatser inom området. Forskningen inom folkhälsa och ANDTS-prevention bör stärkas Enligt regeringen bör kunskapen om preventiva åtgärder och deras effekter på folkhälsan öka och forskningen inom området stärkas . I detta syfte har regeringen gett för hälsa, arbetsliv och välfärd (Forte) i uppdrag att genomföra en satsning på forskning om bruk, riskbruk och missbruk inom ANDTS-området. Inom ramen för Fortes anslag avsätts –2023 för forskning om prevention och folkhälsa. Satsningen ska bidra till ökad kunskap om verkningsfulla metoder och öka kunskapen om i vilken mån de insatser som görs bidrar till bättre folkhälsa. Statistiken avseende narkotika och dopning bör förbättras Regeringen har gett i uppdrag att genomföra insatser som syftar till att utveckla och förbättra tillgången på data för att möjliggöra en ändamålsenlig uppföljning och analys av utvecklingen av dopning och narkotika (S2021/05130). I uppdraget ingår att i samverkan med andra relevanta myndigheter och organisationer se över befintliga, men även nya, datakällor och indikatorer och lämna förslag på hur utvecklingen av dopning och narkotika, inklusive dopningsbruk och narkotikabruk, långsiktigt kan följas upp på nationell nivå. Uppdraget ska redovisas till regeringen () . Redovisningen kommer att ligga till grund för eventuella utvecklingsinsatser inom området. Förutsättningarna för tandvården att arbeta med prevention av alkohol, narkotika och tobaks- och nikotinprodukter bör öka Enligt regeringen bör tandvårdens förutsättningar att arbeta med prevention av alkohol, narkotika och tobaks- och nikotinprodukter öka . Till stöd för tandvårdens arbete med bl.a. prevention avser att publicera uppdaterade nationella riktlinjer för tandvården . I syfte att bidra till riktlinjernas spridning i verksamheterna har regeringen gett i uppdrag att utveckla och genomföra insatser för att bidra till att riktlinjerna genomförs (S2021/08111). Uppdraget ska redovisas till regeringen () . Redovisningen kommer att ligga till grund för eventuella utvecklingsinsatser inom området. Arbetet med att förebygga och åtgärda ANDTS-relaterad ohälsa i arbetslivet bör fortsätta Regeringen anför att arbetet med att förebygga och åtgärda ANDTS-relaterad ohälsa i arbetslivet bör fortsätta . Även om alkohol, globalt sett, är den största riskfaktorn för ohälsa och för tidig död bland personer i arbetsför ålder kan det även finnas skäl att uppmärksamma bruket av narkotika och andra substanser, såsom dopningsmedel. Både erfarenheter och studier visar att narkotika och dopningsmedel förekommer även i arbetslivet och är särskilt koncentrerat till vissa branscher, t.ex. serveringsställen och gymanläggningar. kan det därför finnas anledning att särskilt fokusera på narkotikaprevention inom arbetslivet. I kommittémotion 2021/22:4631 av m.fl. (KD) yrkande 11 föreslås ett tillkännagivande om att ge i uppdrag åt att se över riktlinjer för riskkonsumtion. Kunskap om riskbruk och skadligt bruk av alkohol för personal inom vård och omsorg I kommittémotion 2021/22:4631 av m.fl. (KD) yrkande 13 föreslås ett tillkännagivande om att stärka förutsättningarna för att anställda inom hälso- och sjukvården samt äldreomsorgen har kunskap om alkoholens negativa effekter på hälsan och rutiner för att identifiera och agera vid misstanke om eller upptäckt av riskbruk eller skadligt bruk av alkohol. I kommittémotion 2021/22:4630 av m.fl. (L) yrkande 16 föreslås ett tillkännagivande om riskbruket av alkohol bland årsrika kvinnor. Det behövs enligt motionärerna ett äldreperspektiv på alkoholprevention inom vården och omsorgen. Det behövs också mer kunskap om denna åldersgrupp. nationella riktlinjer för prevention och behandling vid ohälsosamma levnadsvanor har tagit fram Nationella riktlinjer för prevention och behandling vid ohälsosamma levnadsvanor – Stöd för styrning och ledning (2018). Syftet med riktlinjerna är dels att stimulera användandet av vetenskapligt utvärderade och effektiva åtgärder inom detta område, dels att de ska vara ett underlag för öppna och systematiska prioriteringar inom hälso- och sjukvården. Riktlinjerna riktar sig till politiker, chefstjänstemän och verksamhetschefer. Andra viktiga mottagare är yrkesverksamma inom hälso- och sjukvården. De nationella riktlinjerna ger rekommendationer om åtgärder vid ohälsosamma levnadsvanor. Rekommendationerna omfattar åtgärder för att stödja personer i fråga om att förändra levnadsvanor som bl.a. tobaksbruk och riskbruk av alkohol i syfte att förbättra hälsan samt förebygga och behandla sjukdom. Med riskbruk av alkohol avses enligt riktlinjer en hög genomsnittlig konsumtion av alkohol eller intensivkonsumtion av alkohol minst en gång . Riskbruk definieras som mer än 14 standardglas för män och mer än 9 standardglas för kvinnor, eller minst 5 standardglas för män respektive 4 för kvinnor vid samma tillfälle. Ett standardglas är ett mått som motsvarar exempelvis starköl, 12–vin eller knappt 4 centiliter sprit. Riktlinjerna betonar särskilt vikten av åtgärder för att stödja riskgrupper i fråga om att förändra ohälsosamma levnadsvanor. De riskgrupper som rekommendationerna fokuserar på inkluderar vuxna med särskild risk (t.ex. på grund av sjukdom eller social sårbarhet), vuxna som ska genomgå en operation, barn och unga samt gravida. Stöd i arbetet med levnadsvanor har tagit fram stödmaterial (t.ex. webbutbildningar, filmer och broschyrer samt forskningsrapporter om riskbruk av alkohol, otillräcklig fysisk aktivitet, ohälsosamma matvanor och tobaksbruk) som utgår från rekommendationerna i riktlinjerna och som ska fungera som ett stöd i det sjukdomsförebyggande arbetet i hälso- och sjukvården. Motionsyrkanden om riktlinjer för riskkonsumtion och kunskap om riskbruk och missbruk inom vården och omsorgen behandlades senast i betänkande 2020/21:SoU25. Motionsyrkandena avstyrktes (s. 43). biföll utskottets förslag (prot. 2020/21:141, rskr. 2020/21:375). nationella riktlinjer för prevention och behandling vid ohälsosamma levnadsvanor ger rekommendationer om åtgärder för att stödja personer i fråga om att förändra levnadsvanor – bl.a. riskbruk av alkohol. Dessa riktlinjer är av stor vikt för att stimulera användandet av vetenskapligt utvärderade och effektiva åtgärder inom detta område. Det är enligt utskottet inte nödvändigt för att ta något initiativ med anledning av motion 2021/22:4631 (KD) yrkande 11. Motionsyrkandet bör avslås. Utskottet delar regeringens bedömning att samhället genom att tidigt upptäcka och ge stöd för att förändra skadliga och riskabla levnadsvanor kan bidra till att förhindra att individer, familjer och andra närstående skadas men också till en mer hållbar samhällsutveckling. Viktiga arenor för förebyggande och främjande arbete samt tidig upptäckt och rådgivning är bl.a. den kommunala respektive den regionala hälso- och sjukvården samt äldreomsorgen. Utskottet anser, liksom regeringen, att följsamheten till riktlinjerna behöver öka i verksamheterna, inte minst inom den kommunala hälso- och sjukvården och , och att högriskgrupper bör uppmärksammas särskilt i det fortsatta arbetet. Det rör t.ex. äldre som har en ökad sårbarhet för t.ex. akuta skador av alkohol. Vidare välkomnar utskottet att regeringen har gett Forte i uppdrag att genomföra en satsning på forskning om bruk, riskbruk och missbruk inom ANDTS-området. Satsningen ska bidra till ökad kunskap om verkningsfulla metoder och öka kunskapen om i vilken mån de insatser som görs bidrar till bättre folkhälsa. Utskottet anser inte att behöver ta några initiativ med anledning av motionerna 2021/22:4630 (L) yrkande 16 och 2021/22:4631 (KD) yrkande 13. Motionsyrkandena bör avslås. Mål 5 – Personer med skadligt bruk eller beroende ska utifrån sina förutsättningar och behov ha tillgång till vård och stöd av god kvalitet Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om vård och behandling av skadligt bruk och beroendesjukdom inom kriminalvården och tillkännager detta för regeringen. avslår motionsyrkanden om övriga frågor om beroendevård m.m., sprututbytesverksamhet och försöksverksamhet med injektionsrum. Jämför reservation 33 (S, MP), 34 (V), 35 (L), 36 (MP), 37 (V, L), 38 (C, L) och 39 (MP). Regeringen bedömer att personer med skadligt bruk eller beroende, utifrån sina individuella förutsättningar och behov, bör få tillgång till vård och stöd av god kvalitet. Behandling för skadligt bruk eller beroende bör ges samordnat med behandling för andra psykiatriska tillstånd. Insatser till personer med skadligt bruk eller beroende bör ha ett större fokus på att förstärka och vidmakthålla hälsa. Patienters, brukares och anhörigas och närståendes inflytande bör stärkas, och stigmatiseringen av personer med skadligt bruk eller beroende bör minska. Alla patienter och brukare, oavsett diagnos eller tillstånd, ska mötas med respekt och få en god vård och omsorg. I skrivelsen anges utöver prioriterade insatsområden även centrala aktörer för respektive insatsområde. Insatserna vid skadligt bruk eller beroende bör bli mer samordnade och det hälsofrämjande arbetet stärkas För att möta individers olika behov omfattar beroendevården ett brett spektrum av åtgärder som läkemedelsbehandling, psykosocial behandling och sociala stödinsatser som t.ex. boendestöd och sysselsättning. Både och hälso- och sjukvården har därmed viktiga uppgifter att fylla som ska värderas likvärdigt och samordnas i ett välfungerande vård- och stödsystem som utgår från individens olika behov och önskemål.