bet · H901SfU15 · 2022-04-04 00:00:00 — om neddragningar hos 2017–2020 Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena och lägger regeringens skrivelse till handlingarna. har i rapporten ställa om i en föränderlig omvärld –neddragningarna hos 2017–2020 (RiR 2021:24) granskat om omställning har styrts och genomförts på ett ändamålsenligt sätt. samlade bedömning är att omställningen inte till fullo har genomförts på ett ändamålsenligt sätt. Nedläggningen av asylboenden har i huvudsak fungerat men personalneddragningarna samt avvecklingen av tillgångar och lös egendom har inte till alla delar genomförts effektivt med hänsyn till verksamhetens behov och hushållning med statens resurser. bedömer att omställning har haft en negativ inverkan på myndighetens förmåga att nå uppsatta mål. För att minska risken för kompetensförlust, avbruten verksamhetsutveckling och försämrad produktivitet i samband med omställningar rekommenderar regeringen att iaktta försiktighet med att initiera snabba besparingar i statlig verksamhet på basis av förväntade men osäkra effektiviseringar. Regeringen instämmer i bedömning men anser att det är viktigt att regeringen ställer krav på att verksamheter som finansieras med skattemedel bedrivs så ändamålsenligt och effektivt som möjligt och att anslagen anpassas till det. Regeringen, som anser att det fanns grund för att räkna med en bättre produktivitetsutveckling än vad som blev fallet, avser att i regleringsbrev fortsätta att styra myndigheten mot en högre effektivitet samt följa myndighetens omställning och effektivisering genom en tät dialog. Regeringen rekommenderas vidare att överväga att införa nya stödfunktioner för avveckling av statliga tillgångar och att säkerställa tydlig reglering och rutiner för myndigheternas avveckling av utrustning som kan innehålla sekretessbelagd eller integritetskänslig information. Regeringen, som hänvisar till myndigheternas eget ansvar i dessa fall, anser inte att några särskilda åtgärder behöver vidtas. I betänkandet finns fyra reservationer (M, SD, V, KD, MP). Skrivelse 2021/22:82 om neddragningarna hos 2017–2020. Sju yrkanden i följdmotioner. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Neddragningarna hos 2017–2020 1.Regeringens styrning och uppföljning, punkt 1 (M, SD, KD) 2.Kompetensförsörjning, punkt 2 (SD, KD) 3.Uppföljning av säkerhetsarbete, punkt 3 (M, SD, KD) 4.Utredning av övriga konsekvenser av omställning, punkt 4 (V, MP) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Regeringens styrning och uppföljning 2021/22:4391 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2021/22:4392 av m.fl. (M) yrkande 1. Reservation 1 (M, SD, KD) 2021/22:4391 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2021/22:4393 av m.fl. (KD) yrkande 1. Reservation 2 (SD, KD) 2021/22:4392 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2021/22:4393 av m.fl. (KD) yrkande 2. Reservation 3 (M, SD, KD) Utredning av övriga konsekvenser av omställning 2021/22:4383 av m.fl. (V). Reservation 4 (V, MP) lägger skrivelse 2021/22:82 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), i (M), (SD), (S), (V), (M), (S), i (SD), (MP), (M), (S), (SD), (C), (L) och (KD). I detta betänkande behandlar utskottet regeringens skrivelse 2021/22:82 om neddragningarna hos 2017–2020 och sju motionsyrkanden som väckts med anledning av regeringens skrivelse. Yrkandena återfinns i bilagan. har granskat om omställningen av –2020 har styrts och genomförts på ett ändamålsenligt sätt. Granskningen har redovisats i rapporten ställa om i en föränderlig omvärld – neddragningarna hos 2017–2020 (RiR 2021:24). Riksrevisor med medarbetare presenterade granskningsrapporten vid utskottets sammanträde . Neddragningarna hos 2017–2020 Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden bl.a. om styrning och uppföljning, kompetensförsörjning och regler om säkerhet och lägger regeringens skrivelse till handlingarna. Jämför reservation 1 (M, SD, KD), 2 (SD, KD), 3 (M, SD, KD) och 4 (V, MP). –2016 växte för att kunna omhänderta den stora ökningen av asylsökande med behov av boendeplatser. –2020 ställde myndigheten om för att i stället hantera ett minskat behov inom mottagningssystemet och minskade anslag. konstaterar att omställning har inneburit de senaste decenniernas största och snabbaste neddragningar i svensk statsförvaltning och att den har medfört utmaningar för vad gäller såväl kompetens- och lokalförsörjning som myndighetens förmåga att utföra sitt uppdrag och nå uppsatta mål. samlade bedömning är att omställning inte till fullo har genomförts på ett ändamålsenligt sätt. Nedläggningen av asylboenden har i huvudsak fungerat, men personalneddragningarna samt avvecklingen av tillgångar och lös egendom har inte till alla delar genomförts effektivt med hänsyn till verksamhetens behov och hushållning med statens resurser. bedömer även att omställning har haft negativ inverkan på myndighetens förmåga att nå uppsatta mål. Enligt har flera mål vad gäller ärendebalanser, handläggningstider, service och tillgänglighet inte nåtts och en viktig förklaring till det är att produktiviteten inte ökade på det sätt som myndighetsledningen och regeringen förväntade sig. anser att både ledning och regeringen har överskattat myndighetens förmåga att öka produktiviteten under omställningen, och produktivitetsökningen har uteblivit delvis på grund av just de besparingar som motiverats utifrån förväntningar om framtida effektiviseringar. Vidare anser att omställningen innebar att utvecklingsprojekt som syftade till att effektivisera verksamheten inte kunde genomföras . Exempelvis pausades införandet av en digital process för asylhandläggningen, vilken när den infördes resulterade i ökad produktivitet. Omställningen påverkade enligt även myndighetens förmåga att tillhandahålla god tillgänglighet och service. användes mindre än hälften av avsatta medel för planerade investeringar, bland dessa investeringar ingick ett projekt för en integrerad kundtjänstmodell. bedömer också att personalneddragningarna inte har genomförts ändamålsenligt. Kompetensförsörjningen har under omställningen inte kunnat säkras tillräckligt väl och personalomsättningen har varit högre än planerat. Det har inneburit att medarbetare som inte omfattats av omställningen, och som hade behövts i verksamheten, har sagt upp sig självmant. Det uppstod behov av nyrekrytering lokalt trots ett allmänt rekryteringsstopp med anledning av omställningen. bedömer att bristerna i kompetensförsörjningen till viss del kan förklaras av den initiala avsaknaden av en samlad strategisk syn på kompetensbehov och bristande samordning. Sammantaget bedöms bristerna ha inverkat negativt på den samlade kompetensförsörjningen och bidragit till långa handläggningstider inom framför allt tillståndsärenden. noterar att har dragit lärdom av erfarenheterna och utvecklat en mer strategisk kompetens försörjning. bedömer att avvecklingen av lokaler i huvudsak har fungerat, men att avvecklingen av tillgångar delvis har brustit. har även funnit brister i interna styrning och kontroll, vilka inneburit ökad risk för oegentligheter vid avveckling av anläggningstillgångar och lös egendom. Utrangerade tillgångar har inte kunnat spåras och underlag som bekräftar att överlåtelse av tillgångar skett har saknats. Exempelvis har ett stort antal datorer utrangerats utan lämplig dokumentation. Konsekvensen är att det inte går att utesluta att oegentligheter har förekommit. Eftersom utrustningen skulle kunna innehålla sekretessbelagd eller integritetskänslig information ser detta som en särskilt allvarlig brist. Enligt bedömning kan vaga regler och avsaknad av centrala statliga stödfunktioner ha bidragit till försämrad hushållning av statlig egendom. De ekonomiadministrativa regelverken är utformade för att fungera för all statlig verksamhet och innehåller få bestämmelser som avser avveckling. Reglerna kan därför upplevas som vaga och svårtolkade. När det gäller att nå verksamhetsmålen anser att det försvårats eftersom regeringen under pågående neddragningar har gett nya uppdrag och infört ny lagstiftning, vilket försvårat myndighetens möjlighet att nå dessa mål. Bland annat genomfördes flera lagändringar som kan ha bidragit till uteblivna effektiviseringar . Granskningen visar att företrädare från och upplevt dialogen mellan regeringen och som god. lämnar följande rekommendationer till regeringen: – Iaktta försiktighet med att initiera snabba besparingar i statlig verksamhet på basis av förväntade men osäkra effektiviseringar. Detta för att minska risken för kompetensförlust, avbruten verksamhetsutveckling och försämrad produktivitet i samband med omställningar. – Överväg att införa nya stödfunktioner för avveckling av statliga tillgångar. – Säkerställ tydlig reglering och rutiner för myndigheternas avveckling av utrustning som kan innehålla sekretessbelagd eller integritetskänslig information. Regeringen delar uppfattning att det är viktigt att vara försiktig med att initiera snabba besparingar på basis av förväntade men osäkra effektiviseringar men anser att det är viktigt att regeringen ställer krav på att verksamheter som finansieras med skattemedel bedrivs så ändamålsenligt och effektivt som möjligt och att anslagen anpassas till det. Enligt regeringen fanns det grund för att räkna med en bättre produktivitetsutveckling –2020 än vad som realiserades. I budgetpropositionen har föreslagna besparingar fördelats enligt en trappa för att skapa en långsiktig planeringshorisont för myndighetens fortsatta omställning. Regeringen kommer att i regleringsbrev fortsätta att styra myndigheten mot att uppnå en högre effektivisering samt följa myndighetens omställning genom en tät dialog. När det gäller nya stödfunktioner för avveckling av statliga tillgångar delar inte regeringen uppfattning eftersom bl.a. omställning och avveckling som är initierade av en myndighet måste hanteras av myndigheten själv. Vidare anser regeringen att varje myndighet ansvarar för att egna informationshanteringssystem uppfyller grundläggande och särskilda säkerhetskrav. Regeringen har därför inte för avsikt att införa nya stödfunktioner för avveckling av statliga tillgångar. Det finns inte heller behov av tydligare reglering och rutiner från regeringens sida för myndigheternas avveckling av utrustning som kan innehålla sekretessbelagd eller integritetskänslig information. Regeringen har vidtagit följande åtgärder med anledning av iakttagelser. har både under och efter granskning arbetat med att förbättra interna rutiner där bister har identifierats när det gäller avveckling av så väl statliga tillgångar som utrustning. har regeringen i sin styrning av fokuserat på att förbättra både den strategiska styrningen och ekonomistyrningen. Statskontoret fick i uppdrag att analysera genomförandet av den organisation som sjösatte . I uppdraget ingick att kartlägga och bedöma om ansvarsfördelningen, den interna styrningen och stödet till verksamheten motsvarade syftet med den nya organisationen. För att förbättra ekonomistyrningen, med fokus på förbättrad prognoskapacitet, fick () i uppdrag att analysera och bedöma ekonomiadministrativa processer, rutiner och prognoser. beslutades att en överdirektör skulle placeras på för att avlasta och utgöra ett viktigt stöd för generaldirektören i arbetet med att förbättra och effektivisera verksamheten. Statskontoret fick i uppdrag att följa upp organisation som gäller fr.o.m. . Regeringen bedömer att prognoserna numera är mer träffsäkra och ändamålsenliga. Även budgetunderlag har utvecklats och utgör i större utsträckning underlag för regeringens medelstilldelning. Därtill bedömer regeringen, i likhet med , att myndigheten nu har förbättrat både den strategiska och den ekonomiska styrningen och att myndigheten är bättre för eventuella framtida upp- eller nedgångar i verksamheten. Regeringen kommer i regleringsbrevet att fortsätta att styra myndigheten mot att uppnå en högre effektivitet inom verksamheten. ska förkorta kötiderna för öppna ärenden och öka andelen beslut som fattas inom författningsstyrd tid. Därtill ska myndigheten förbättra sin tillgänglighet och service för de sökande och andra berörda. I och med denna skrivelse anser regeringen att granskningsrapporten är slutbehandlad. m.fl. (M) begär i kommittémotion 2021/22:4392 yrkande 1 att regeringen ser över och skärper sin styrning och uppföljning av verksamhet. Med tanke på den goda dialogen mellan regeringen och som beskrivs i rapporten torde det för regeringen ha funnits förutsättningar för att sätta in åtgärder för att åtminstone minska diskrepansen mellan målsättningar för produktivitet och budget. Motionärerna anser således att det finns skäl att ifrågasätta regeringens styrning och uppföljning av . I yrkande 2 begär motionärerna en uppföljning av tillämpning och efterlevnad av säkerhetsskyddsrelaterade regler och myndighetens egna styrdokument på området. Av framgår att det inte gått att spåra vad som hänt med lös egendom såsom it-utrustning och mobiltelefoner trots att utrustningen kunnat innehålla sekretessbelagd eller integritetskänslig information. m.fl. (SD) begär i kommittémotion 2021/22:4391 yrkande 1 att regeringen förbättrar målstyrningen och förhindrar tvära kast i regelverken om migration. Den kris som genomgått tyder på att det är en chockartad minskning av anslagen som myndigheten fått nya uppdrag och lagstiftningen ändrats, som är orsaken till den misslyckade omställningen med uteblivna produktivitetsökningar. I yrkande 2 begärs att kompetensförsörjningen hos tryggas. Eftersom myndighetens omställning har medfört ett stort bortfall av kompetens och erfarenhet måste regeringen ge tydliga direktiv till om att prioritera och trygga kompetensförsörjningen. m.fl. (V) föreslår i kommittémotion 2021/22:4383 att regeringen utreder neddragningarna hos . De uppföljningar som genomförts har inte beaktat konsekvenserna för människor som berörts av beslut och verksamhet. Inte heller konsekvenserna för myndighetens medarbetare eller för samhället i stort har undersökts. Regeringen bör därför genomföra en bred utredning med denna inriktning. m.fl. begär i kommittémotion 2021/22:4393 yrkande 1 att kompetensförsörjning prioriteras. En konsekvens av omställning är personalneddragningar och förlorad kompetens. Detta har fått negativa effekter på produktiviteten, rättssäkerheten och kontrollen över vilka som har rätt att befinna sig i landet. I yrkande 2 begär motionärerna en översyn av regeringens arbetssätt när det handlar om att stödja myndigheterna i deras säkerhetsarbete. Av framgår att avvecklingen av tillgångar har brustit. Bland annat har det inte gått att spåra vad som hänt med t.ex. it-utrustning och mobiltelefoner, vilket innebär att känsliga uppgifter kan ha hamnat i fel händer. Motionärerna anser att regeringen kan göra mer för att underlätta för myndigheter att på ett effektivt och korrekt sätt avveckla tillgångar. har granskat neddragningarna hos 2017–2020. Utskottet delar uppfattning att det är viktigt att vara försiktig med att initiera snabba besparingar på förväntade men osäkra effektiviseringar, inte minst på grund av risken för förlust av kompetens. Även verksamhetsutvecklingen och produktiviteten riskerar att försämras. analys visar att målen om minskade ärendebalanser och förkortade handläggningstider väsentligen hade nåtts om produktiviteten hade ökat på det sätt som myndigheten och regeringen förväntade sig. Utskottet, som noterar att regeringen anser att det fanns grund för att räkna med en bättre produktivitetsutveckling, kan dock konstatera att så inte blev fallet. I vart fall berodde det delvis på att förvaltningsanslag 2020, som bl.a. bekostar personal och administrativa lokaler, minskade med mer än en tredjedel jämfört med . Även myndighetens förmåga att tillhandahålla god tillgänglighet och service påverkades av omställningen. En försvårande omständighet var enligt att regeringen under pågående omställning gav nya uppdrag och att ny lagstiftning infördes. Utskottet instämmer således i slutsats att omställningen inte genomföres på ett ändamålsenligt sätt. Utskottet noterar dock att både och regeringen anser att numera är bättre för framtida upp- eller nedgångar och att budgetunderlaget har utvecklats liksom den strategiska och ekonomiska styrningen. Utskottet delar däremot inte bedömning och rekommendation att regeringen bör överväga att införa nya stödfunktioner för avveckling av statliga tillgångar. Utskottet anser liksom regeringen att bl.a. omställning och avveckling som initierats av en myndighet även måste hanteras av myndigheten. När det gäller rekommendationen om avveckling av utrustning som kan innehålla sekretessbelagd eller integritetskänslig information framhåller regeringen att varje myndighet ansvarar för att egna system för informationshantering uppfyller grundläggande och särskilda säkerhetskrav. Utskottet delar denna uppfattning. Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att det inte finns skäl för att rikta ett tillkännagivande till regeringen med anledning av motionerna 2021/22:4392 (M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:4391 (SD) yrkandena 1 och 2, 2021/22:4383 (V) och 2021/22:4393 (KD) yrkandena 1 och 2. Motionerna avstyrks därför. Utskottet föreslår att lägger regeringens skrivelse till handlingarna. Regeringens styrning och uppföljning, punkt 1 (M, SD, KD) av (M), i (M), (SD), (M), i (SD), (M), (SD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4391 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2021/22:4392 av m.fl. (M) yrkande 1. Den kris som genomgått tyder på att det är en chockartad minskning av anslagen, som myndigheten fått nya uppdrag och lagstiftningen ändrats, som är orsaken till den misslyckade omställningen med uteblivna produktivitetsökningar. Emellertid beskriver att dialogen mellan regeringen och upplevts som god. Det borde med andra ord ha funnits förutsättningar för regeringen att sätta in åtgärder för att åtminstone minska diskrepansen mellan målsättningar för produktivitet och budget. Det finns således skäl att ifrågasätta regeringens styrning och uppföljning av . Regeringen bör därför skärpa sin styrning och uppföljning av verksamhet. Kompetensförsörjning, punkt 2 (SD, KD) av (SD), i (SD), (SD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4391 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2021/22:4393 av m.fl. (KD) yrkande 1. En konsekvens av omställning är kraftiga personalneddragningar och förlorad kompetens. Detta har fått negativa effekter på produktiviteten, rättssäkerheten och kontrollen över vilka som har rätt att befinna sig i landet. Regeringen måste därför ge tydliga direktiv till om att trygga och prioritera kompetensförsörjningen både . Uppföljning av säkerhetsarbete, punkt 3 (M, SD, KD) av (M), i (M), (SD), (M), i (SD), (M), (SD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4392 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2021/22:4393 av m.fl. (KD) yrkande 2. Det är en allvarlig brist att det inte har gått att spåra vad som hänt med t.ex. datorer och mobiltelefoner när i samband med omställningen avvecklat tillgångar trots att utrustningen kunnat innehålla sekretessbelagd eller integritetskänslig information. Regeringen måste därför se över både sitt eget arbetssätt och tillämpning och efterlevnad av säkerhetsskyddsrelaterade regler samt myndighetens egna styrdokument på området. Utredning av övriga konsekvenser av omställning, punkt 4 (V, MP) av (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4383 av m.fl. (V). De uppföljningar som genomförts av omställning har inte beaktat konsekvenserna för de som berörts av myndighetens beslut och verksamhet, exempelvis de som befunnit sig i mottagningsverksamheten. Inte heller konsekvenserna för myndighetens medarbetare eller för samhället i stort har undersökts. Regeringen bör därför genomföra en bred utredning av neddragningarna hos med denna inriktning. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2021/22:82 om neddragningarna hos 2017–2020. 2021/22:4383 av m.fl. (V): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda neddragningarna hos enligt beskrivningen i motionen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4391 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbättra målstyrningen och förhindra tvära kast i regelverken om migration och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att trygga kompetensförsörjningen hos och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4392 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen behöver se över och skärpa sin styrning och uppföljning av verksamhet och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om uppföljning av tillämpning och efterlevnad av säkerhetsskyddsrelaterade regler och myndighetens egna styrdokument på området och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4393 av m.fl. (KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att prioritera kompetensförsörjning och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av regeringens arbetssätt när det kommer till att stödja myndigheterna i deras säkerhetsarbete och tillkännager detta för regeringen. om ned-dragningar hos 2017-2020 Och varmt välkomna, alla elever på åhörarläktaren! Det är inte ofta vi har en så stor publik när vi ska debattera i socialförsäkringsutskottet. Det brukar vara ett tomt hav framför en, herr talman, förutom ens kollegor från utskottet. Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 1. I takt med ett minskat mottagande av asylsökande och minskade anslag har fått göra kraftiga neddragningar . visar att de kraftiga neddragningarna i och med kraftigt minskade anslag har lett till att myndigheten inte nått sina uppsatta mål. Från sida är vi kritiska till att kraftigt minskade anslag har lett till att inte nått de uppsatta målen. Det visar på att regeringen brustit i sin styrning och uppföljning av myndigheten. Kraftigt minskade anslag har lett till att behövt genomgå en kraftig omställning. Vid en kraftig omställning kan det bli oro bland medarbetarna. Detta visas tydligt av att man inte har kunnat behålla kompetent personal. Bra personal har lämnat myndigheten, antingen till andra myndigheter eller till näringslivet. När det uppstår oro på en så viktig myndighet som är det otroligt viktigt att erfarenheterna från flyktingkrisen inte upprepas. När man gör en snabb omläggning på grund av kraftigt minskade anslag får det konsekvenser för de ärenden som hanterar. En asylsökande söker ju inte bara ett tillfälligt skydd. Ett tillfälligt uppehållstillstånd ska övergå till ett permanent uppehållstillstånd. Har det gått enligt nuvarande lagstiftning och man har levt ett hederligt liv kommer personen att söka medborgarskap. Ett ärende kan alltså leda till flera ärenden . En annan kritik som vi delar med handlar om de brister haft i sin interna styrning och kontroll när det gäller att spåra lös egendom. Under den här stora omställningen har inte bara behövt göra personalneddragningar; man har också behövt avveckla lokaler och tillgångar. Man har behövt flytta mellan lokaler och slå ihop verksamheter. Mitt i all denna omflyttning har det förekommit att man inte vet vad som hänt med lös egendom som mobiltelefoner och datorer. Man har inte kunnat spåra om de har stulits, försvunnit eller finns kvar i verksamheten. Man vet inte, helt enkelt.