bet · H901SkU15 · 2022-04-07 00:00:00 — Till exempel infördes en skatt på flygresor för att kompensera för att flygets bränsle inte är beskattat, systemet för tjänstebilar ändrades så att de smutsiga bilarna nu beskattas hårdare, ett bränslebyte inleddes som innebär att allt mindre av den bensin och diesel som säljs i är fossil och viktiga förändringar av EU:s utsläppshandelssystem drevs igenom, vilket har lett till ett högre pris på utsläppsrätter. Arbetet måste fortsätta med siktet på att avveckla alla fossila subventioner. Energiskatt, punkt 1 – motiveringen (V) av (V). ska vara ett föregångsland i klimatomställningen. bör vara ett fossilfritt samhälle . Den ekonomiska politiken måste anpassas till de ramar som klimatet och våra ekosystem sätter upp. Jag och mitt parti vill fasa ut fossilberoendet och satsa på energieffektivisering och förnybar energi. Jag vill bl.a. fasa ut klimatskadliga subventioner skyndsamt och istället lägga pengarna på att bygga ett hållbarare . subventionerar användning av fossila bränslen med . Det motverkar omställningen till ett fossilfritt samhälle och minskar det ekonomiska utrymmet för staten att istället ge människor klimatsmarta alternativ. bör anta en handlingsplan för hur återstående klimatskadliga subventioner kan avvecklas i närtid med hänsyn till ekonomiskt utsatta grupper och regioner. Jag anser även att energiskatteavdraget för datorhallar ska slopas. Jag avstyrker därför de motioner som behandlas under denna punkt men jag menar också att regeringens politik är långt ifrån tillräcklig för att möta klimatkrisen. Nedsatt elskatt för tunga fordon, punkt 2 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3637 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2021/22:3198 av m.fl. (V) yrkande 5 och 2021/22:3663 av m.fl. (C) yrkande 11. Skillnaden i energiskatt mellan olika fordonstyper som drivs på el bör minska. Att det finns nedsättningar av energiskatten för vissa typer av elanvändning men inte för annan, liknande användning, skapar en orättvisa. Exempel på detta är att spårbunden trafik som drivs på el har nedsatt elskatt, medan eldrivna fordon som inte är spårbundna, såsom elbussar och ellastbilar, inte har det. Även större skepp inom den yrkesmässiga sjöfarten har lägre skatt på . Dessa skillnader bör tas bort genom att elbussar och ellastbilar liksom batteridrivna fartyg och elhybrider också ges lägre skatt. Nedsatt elskatt för tunga fordon, punkt 2 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3663 av m.fl. (C) yrkande 11 och 2021/22:3198 av m.fl. (V) yrkande 5 och 2021/22:3637 av m.fl. (M) yrkande 7. Regeringen bör låta utreda energiskatten på kollektivtrafik som går på el, exempelvis båtar och bussar. Jag vill ytterligare främja elburen kollektivtrafik och anser därför att skatten på el till kollektivtrafik ska sänkas. Kollektivtrafiken ökar kvinnors tillgång till samhället. Att upprätthålla en fungerande miniminivå i kollektivtrafiken blir därför viktigt sett ur ett jämställdhetsperspektiv. Vi vet att av kvinnorna och av männen reser kollektivt. Åtgärder som sänkt skatt på el till kollektivtrafiken bidrar därmed till ett mer jämställt samhälle. Nedsatt elskatt för tunga fordon, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3198 av m.fl. (V) yrkande 5 och 2021/22:3637 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2021/22:3663 av m.fl. (C) yrkande 11. undantas i eldrivna kollektivfordon såsom tåg, tunnelbana och spårvagn från energiskatt. Elektrifierade bussar omfattas däremot inte av denna skattebefrielse. Möjligheterna för regeringen att låta elbussar omfattas av samma befrielse från energiskatt som elfordon på räls finns redan i energiskattedirektivet (2003/96/EG). har bekräftat detta och godkänner att medlemsstater inför skattebefrielse för elbussar. Regeringen bör med hänsyn till elbussars bidrag till bättre klimat, mindre luftföroreningar och minskat buller skyndsamt utnyttja den här möjligheten. Regeringen hävdar att elbussar redan stöds genom den s.k. elbusspremien. Det är en välkommen satsning, men jag vill påminna om att den dels är tidsbegränsad till 2023, dels endast är ett stöd för inköp av bussar, inte för driften. På samma sätt som annan eldriven kollektivtrafik på räls är undantagen energibeskattning anser jag att även elbussarna ska vara det. I budgetförslag infördes en sådan ordning. Vidare har EU inlett en översyn och revidering av energiskattedirektivet som förväntas vara klar . Artikel 15.1 e i direktivet stipulerar att medlemsstaterna får tillämpa skattebefrielse för energiprodukter och elektricitet som används för person- och godstrafik på järnväg, med tunnelbana, med spårvagn eller med trådbuss. Regeringen bör i den pågående processen agera för att formuleringarna ändras. Regeringen bör utreda hur elbussar och eldrivna kollektivtrafikfartyg kan undantas från energiskatt och verka för att elektrifierade bussar och därmed all utsläppsfri kollektivtrafik gynnas oavsett transportslag i . Skatt på drivmedel m.m., punkt 3 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3637 av m.fl. (M) yrkande 2, 2021/22:1070 av (M), 2021/22:1082 av (M), 2021/22:1679 av (M), 2021/22:1934 av (M), 2021/22:1971 av (M), 2021/22:2451 av m.fl. (SD) yrkande 21 och 2021/22:3621 av (M) samt 2021/22:1084 av (M), 2021/22:1132 av (M) yrkande 2, 2021/22:1977 av (M), 2021/22:2454 av m.fl. (SD) yrkande 24, 2021/22:2838 av (M), 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkande 74, 2021/22:3685 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 2, 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkandena 17 och 21 samt 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 29. Regeringens miljö- och klimatpolitik är brett kritiserad av experter och forskare. Flera av regeringens största miljö- och klimatpolitiska åtgärder lägger en alltför stor börda på hushåll och företag i form av olika avgifter och skattehöjningar, som de inte ger önskat resultat. har mycket höga drivmedelsskatter och därtill höga fordonsskatter. är ett land med långa avstånd där många behöver bilen för att få vardagen att fungera och för att företag och service ska finnas även där människor bor glesare. Skatten på bensin och diesel behöver sänkas – särskilt mot bakgrund av hur regeringen har höjt skatterna på drivmedel . Skatt på drivmedel m.m., punkt 3 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2451 av m.fl. (SD) yrkande 21, 2021/22:2454 av m.fl. (SD) yrkande 24 och 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkandena 17 och 21, 2021/22:1084 av (M) och 2021/22:1977 av (M) samt 2021/22:1070 av (M), 2021/22:1082 av (M), 2021/22:1132 av (M) yrkande 2, 2021/22:1679 av (M), 2021/22:1934 av (M), 2021/22:1971 av (M), 2021/22:2838 av (M), 2021/22:3621 av (M), 2021/22:3637 av m.fl. (M) yrkande 2, 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkande 74, 2021/22:3685 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 2 och 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 29. Skatten på bränsle för privatbilism har länge saknat motstycke i . Den som tankat bensin eller diesel har betalat mer än 100 procents påslag och skatten har räknats upp per automatik. Ett förslag om att 2022 pausa indexeringen av drivmedelsskatten behandlades i skatteutskottet. Det gäller ett regeringsförslag som utgör en del av januariöverenskommelsen. Det återstår att se hur förslaget utfaller. Strävan bör vara att skatten på bränsle sänks. är det viktigt att staten uppmuntrar till tekniska framsteg inom inhemsk biobränsleproduktion. är de svenska bränsleskatterna höga, vilket är ett resultat av både höga nominella skattebelopp och en överindexering. har i en internationell jämförelse höga skatter på drivmedel, som är ett land med stora avstånd. De höga drivmedelsskatterna har en negativ inverkan på svensk konkurrenskraft såväl internationellt som inhemskt. Att tillämpa en automatisk uppräkning av skatter utan att det föregås av ett riksdagsbeslut är dessutom inte rätt beslutsordning. Vi behöver se till att bränsleskatterna ligger på en rimlig nivå, och ett led i detta vore att påbörja en omvändning av skattepolitiken på detta område. För att ge bättre förutsättningar för hushåll och företag, för fler jobb och en ekonomisk utveckling i hela , menar vi att skatten på bensin och diesel därför behöver sänkas. Vi förespråkar därför ett avskaffande av BNP-indexeringen och KPI-indexeringen på bränsle. Svenska bönder konkurrerar på samma europeiska marknad som sina grannar i , och vi anser att det är rimligt att skattenivån för olika insatsvaror är densamma. Skatten på diesel för jord- och skogsbruket behöver därför sänkas till samma nivå som i . Detta är en relativt billig, men viktig, reform som vi tror kommer att leda till att fler svenska lantbruk kan fortsätta vara verksamma och utvecklas. En dieselskattesänkning för jordbruket är troligen nästan klimatneutral i ett större perspektiv, eftersom efterfrågan på klimatvänligt, förnybart drivmedel i samhället i stort och i världen kommer att vida överstiga utbudet . Vissa, dåliga förnybara drivmedel har visat sig leda till större klimatbelastning är fossila alternativ, genom avskogning av tropikerna. Lägre bränslekostnad underlättar även övergången från användning av kemiska preparat till mekaniska jordbruksåtgärder, t.ex. vid ogräsbekämpning och blastdödning i potatisodlingar. Skatt på drivmedel m.m., punkt 3 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkande 74 och 2021/22:3685 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 2 och 2021/22:1070 av (M), 2021/22:1082 av (M), 2021/22:1084 av (M), 2021/22:1132 av (M) yrkande 2, 2021/22:1679 av (M), 2021/22:1934 av (M), 2021/22:1971 av (M), 2021/22:1977 av (M), 2021/22:2451 av m.fl. (SD) yrkande 21, 2021/22:2454 av m.fl. (SD) yrkande 24, 2021/22:2838 av (M), 2021/22:3621 av (M), 2021/22:3637 av m.fl. (M) yrkande 2, 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkandena 17 och 21 samt 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 29. Det finns skäl att se över det nuvarande skattesystemet i transportsektorn för att internaliseringsgraden av de miljöeffekter transporterna medför tydligare ska återspegla de faktiska problemen och de geografiska förutsättningarna i landet. Detta kan vara ytterligare ett sätt att väga in glesbygdens skilda förutsättningar i transportsektorns skattesystem. En skatteväxling inom transportsektorn behöver utredas. Skatter och avgifter i transportsektorn behöver ses över i en bred översyn för att möjliggöra omställningen till hållbara transporter och möjligheten att leva och verka i hela landet. Utgångspunkter i denna översyn bör vara att skattesystemet differentieras efter klimatnytta och de olika geografiska förutsättningar som råder i . Jag anser att det är angeläget vid den kommande översynen av energiskattedirektivet att ändra så att alternativa drivmedel beskattas som sin fossila motsvarighet sett till energiinnehåll snarare än volym, vilket skulle premiera användning av biodrivmedel med låg energitäthet. Skatt på drivmedel m.m., punkt 3 (L) av Gulan Avci (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 29 och 2021/22:1070 av (M), 2021/22:1082 av (M), 2021/22:1084 av (M), 2021/22:1132 av (M) yrkande 2, 2021/22:1679 av (M), 2021/22:1934 av (M), 2021/22:1971 av (M), 2021/22:1977 av (M), 2021/22:2451 av m.fl. (SD) yrkande 21, 2021/22:2454 av m.fl. (SD) yrkande 24, 2021/22:2838 av (M), 2021/22:3621 av (M), 2021/22:3637 av m.fl. (M) yrkande 2, 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkande 74, 2021/22:3685 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 2 och 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkandena 17 och 21. Reduktionsplikten är en övergångslösning som gör det möjligt att sänka utsläppen snabbare än fordonsflottan hinner bytas ut. måste användningen av bränslen minska i transportsektorn till förmån för eldrift. Det gäller särskilt de lätta vägtransporterna. Den mängd biodrivmedel som kan produceras hållbart är begränsad. Biodrivmedlen behöver prioriteras till de sektorer som är svåra att elektrifiera. Att frigöra biodrivmedel är därmed ett starkt skäl till att driva på elektrifieringsarbetet för vägfordonen. Reduktionsplikten uppfylls uteslutande med olika former av bränslen av biologiskt ursprung. Liberalerna har dock krävt, och fått igenom, ett teknikneutralt regelverk där även elektrobränslen producerade från infångad koldioxid och vätgas räknas in i reduktionsplikten, oavsett vilket fossilfritt kraftslag elen som användes för att producera dem kom från. Reduktionsplikten innebär att utsläppen från fordonens drivmedel minskar. Därmed ska koldioxidbeskattningen av de utblandade bränslena minska successivt. Koldioxidskatten ska vara styrande och den ska strikt utgå från utsläppen. är det inte möjligt för att både ha ett reduktionspliktssystem och justera koldioxidskatten så att den kopplar till de faktiska utsläppen då EU inte tillåter de dubbla styrmedel det skulle innebära. Detta måste ändras. Beskattning av biodrivmedel, punkt 4 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3436 av m.fl. (M) yrkande 39, 2021/22:2825 av (M) yrkande 2 och 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkande 71 och 2021/22:96 av (SD), 2021/22:962 av (S), 2021/22:2455 av m.fl. (SD) yrkande 26 och 2021/22:3663 av m.fl. (C) yrkande 10. För att användningen av biobränslen ska göra riktig klimatnytta är det viktigt med hållbarhetskrav och krav på spårbarhet, så att bränslebytet inte leder till att det svenska transportsektorsmålet nås på bekostnad av att utsläppen från sämre reglerade sektorer ökar. Därför är det bra att antagit nya hålbarhetskriterier. har särskilt goda möjligheter att producera hållbara biodrivmedel från grödor, skog och avfall. Trots det importerar vi lejonparten av de biodrivmedel som används . Det beror bl.a. på oförutsägbara regler för förnybara bränslen på EU-nivå. verkar för att förbättra förutsättningarna långsiktigt för hållbara biodrivmedel. När ses över som en del i den gröna given måste en skattenedsättning, som inte bygger på undantag, tillåtas för både grödbaserade biodrivmedel och andra generationens biodrivmedel som är hållbart producerade. Beskattning av biodrivmedel, punkt 4 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2455 av m.fl. (SD) yrkande 26, 2021/22:96 av (SD) och 2021/22:962 av (S), 2021/22:2825 av (M) yrkande 2, 2021/22:3436 av m.fl. (M) yrkande 39, 2021/22:3663 av m.fl. (C) yrkande 10 och 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkande 71. införde en oerhört ambitiös reduktionsplikt. Reduktionsnivån när det kommer till diesel uppgår till , vilket kraftigt ökar så väl importen som priset på bränslet. Reduktionsplikten som princip är bra, men den behöver begränsas kraftigt. Det dubbla styrmedlet i form av nedsättning av skatt på höginblandade biodrivmedel bör avskaffas. Mot bakgrund av biodrivmedlens plats på marknaden bör reduktionsplikten inte överstiga för bensin och för diesel. En sådan reduktionsplikt skulle bibehålla en marknad för bra biodrivmedel, som dåliga biodrivmedel, som exempelvis palmoljebaserade bränslen, skulle kunna fasas ut från den svenska marknaden utan kraftiga prisökningar som följd. Beskattning av biodrivmedel, punkt 4 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3663 av m.fl. (C) yrkande 10 och 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkande 71, 2021/22:2825 av (M) yrkande 2 och 2021/22:3436 av m.fl. (M) yrkande 39 och 2021/22:96 av (SD), 2021/22:962 av (S) och 2021/22:2455 av m.fl. (SD) yrkande 26. Skattenedsättningen på höginblandade biodrivmedel är ett avgörande verktyg för att stärka konkurrenskraften för förnybara drivmedel gentemot fossila. Det är därför ett prioriterat arbete att fortsätter att driva på inom EU för att det ska vara möjligt att fortsätta befria dessa förnybara drivmedel från koldioxidskatt, så att dessa kan fortsätta att vara viktiga delar av klimatomställningen av den svenska fordonsflottan. Subventioner till fossila bränslen bör fasas ut så att de bär sina fulla miljökostnader. EU måste också sluta använda det fossila som norm när statsstödsregler beräknas. ska vara klimatneutralitet så att det är möjligt att beskatta fossila bränslen mer än förnybara utan att det anses vara ett brott mot regelverket. Här måste ta strid med för att skapa hållbara spelregler, så att det blir möjligt att med nationella styrmedel nå de klimatmål som EU enats om. Vidare är det angeläget vid den kommande översynen av energiskattedirektivet att ändra så att alternativa drivmedel beskattas som sin fossila motsvarighet sett till energiinnehåll snarare än volym, vilket skulle premiera användning av biodrivmedel med låg energitäthet. Vägskatt, punkt 5 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2432 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2021/22:2968 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkande 14 och 2021/22:18 av (MP), 2021/22:1091 av (M), 2021/22:2028 av och (båda M), 2021/22:3203 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 16, 2021/22:3214 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2021/22:3879 av m.fl. (KD) yrkande 11. På flera områden har det introducerats punktskatter på transporter och resor som sammantaget haft negativ effekt på svensk ekonomi. Punktskatterna har ofta motiverats av miljöpolitiska skäl, men har i praktiken främst blivit fiskala skatter som används för att finansiera kostnader uppkomna till följd av misslyckad politik på andra kritiska samhällsområden. Dessutom sker inte beskattning av faktiska utsläpp och den tar inte heller alltid hänsyn till miljöteknisk utveckling. Tillförlitliga och kostnadseffektiva transporter är nödvändiga för att stärka företagens konkurrenskraft och tillväxt i hela landet. Utan fungerande transporter kan företag inte leverera varor till sina kunder och leverantörer. Därför utgör regeringens signaler om införande av kilometerskatt, kraftigt försämrade reseavdrag och införande av flygskatt exempel på glesbygdsfientliga förslag som om de realiseras kommer att slå hårt mot boende och företag i glesbygd. Vi säger nej till planerna på att införa någon form av skatt på avstånd, dvs. en skatt som betalas av åkerierna för varje avverkad kilometer. Skatten skulle innebära nådastöten för många svenska åkerier som i vissa fall kan få en fördubbling av skattetrycket. Oavsett benämning på den nya skatten blir konsekvenserna negativa och medför ökade kostnader för medborgare och företag. Vi vill i stället se över transportbeskattningen i sin helhet. Vägskatt, punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3203 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 16 och 2021/22:3214 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2021/22:18 av (MP), 2021/22:1091 av (M), 2021/22:2028 av och (båda M), 2021/22:2432 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2021/22:2968 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2021/22:3879 av m.fl. (KD) yrkande 11 och 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkande 14. Den tunga lastbilstrafiken betalar inte för den påverkan den har genom sina externa kostnader för samhället i form av t.ex. miljö- och klimatpåverkan och slitage på vägarna. I samarbete med tog den föregående regeringen fram promemorian En ny inriktning för beskattning av tung lastbilstrafik, som remitterades 2018. I promemorian föreslås att beskattningen ändras från en tidsbaserad till en avståndsbaserad beskattning för tung lastbilstrafik. Inriktningen på promemorian syftar till att lastbilstrafiken i högre grad ska betala för sina externa kostnader, i större utsträckning bidra till att finansiera infrastruktur samt jämna ut konkurrensförhållandena mellan svensk och utländsk lastbilstrafik som kör i . Regeringen har inte kommit med ett förslag om vägslitageavgift, utan har tillsatt ytterligare en utredning, Nytt miljöstyrande system för godstransporter på väg, som enligt plan ska avrapporteras . Jag anser att skatten bör differentieras geografiskt dels utifrån tätorts- och landsbygdskörning, dels utifrån områden där det finns respektive saknas alternativ till vägtransporter. Remissinstanserna har bl.a. i sina yttranden tagit ställning till att skatten bör differentieras så att den avspeglar utsläpp med hänsyn till vad som är möjligt enligt Eurovinjettdirektivet. Det omförhandlade direktivet ger medlemsländerna möjlighet att genomföra miljö- och klimatstyrande vägavgifter, och regeringen bör använda denna möjlighet att genomföra ett nytt styrmedel för ett hållbart transportsystem. En vägslitageskatt innebär en prissättning av godstransporter på väg. Detta kommer enligt promemorian att leda till att en viss andel av transporterna flyttar över till alternativa trafikslag som sjöfart och järnväg. Framför allt gäller det transporter över , som är utsatta för konkurrens från andra trafikslag. Hur stor överflyttningen blir beror delvis på skattenivåer men också på tillgängliga alternativ. Om möjligheterna att transportera gods via järnväg eller sjöfart är goda så ökar priskänsligheten för vägslitageskatten och därmed överflyttningen. har förespråkat en avståndsbaserad skatt på tunga lastbilar som ska vara möjlig att differentiera på ett träffsäkert sätt. Förutom den klimatnytta en sådan beskattning skulle kunna medföra ser vi stora vinster med att svenska och utländska lastbilar skulle kunna beskattas på lika villkor och att myndigheter skulle ges bättre möjligheter, genom ett automatiserat avläsningsbart system, att upptäcka den illegala lastbilstrafiken. Regeringen bör skyndsamt återkomma med förslag på avståndsbaserad vägslitageskatt på tung lastbilstrafik. Vägskatt, punkt 5 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3879 av m.fl. (KD) yrkande 11 och 2021/22:18 av (MP), 2021/22:1091 av (M), 2021/22:2028 av och (båda M), 2021/22:2432 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2021/22:2968 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2021/22:3203 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 16, 2021/22:3214 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkande 14. beskattas vägtrafikens negativa klimat- och miljöpåverkan samt vägslitage huvudsakligen när bränslet tankas. Priset tas ut direkt vid bränslepumpen. En nackdel med detta system är att kostnaden blir olika för olika fordon beroende på var de tankar sin diesel. Det snedvrider särskilt konkurrensen för tung trafik där den som tankat diesel i ett annat land, där drivmedelspriset är lägre, får en lägre körkostnad per mil på de svenska vägarna. Den nuvarande beskattningsmodellen bör ersättas med en ny fordons- och bränslebeskattning som tar hänsyn till vilken miljöbelastning fordonets körande har i hela trafiksystemet.