bet · H901KrU2 · 2022-02-23 00:00:00 — Utskottet anser inte att regeringens beredning av och Utredningen om granskning av stöd till civilsamhällets betänkanden samt granskning bör föregripas, och avstyrker därför motionerna 2021/22:3365 yrkande 9 (M), 2021/22:3372 yrkande 4 (M), 2021/22:3789 yrkande 2 (M) och 2021/22:4033 yrkande 19 (M). Bidrag till organisationer bildade på etnisk grund Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att avskaffa offentliga bidrag till organisationer bildade på etnisk grund. Jämför reservation 8 (M) och 9 (SD). m.fl. (M) anser i partimotion 2021/22:4033 yrkande 18 att föreningsbidrag till etniskt definierade föreningar bör avskaffas. Motionärerna påtalar att personer med liknande etnisk bakgrund givetvis med egna medel ska kunna bilda sina egna föreningar, men att de statliga bidragen bör inrikta sig på verksamheteter som tydligt främjar integration, snarare än att samla människor enbart på grundval av att de delar en viss etnicitet. Liknande synpunkter framförs i kommittémotion 2021/22:3365 yrkande 10 av m.fl. (M). I kommittémotion 2021/22:2463 yrkande 10 av i m.fl. (SD) framhåller motionärerna att statsbidraget till organisationer bildade på etnisk grund bör avvecklas och att andra typer av statsbidrag inte ska kunna tilldelas motsvarande typer av etniska invandrarorganisationer. Motionärerna påtalar att stöd till etniska invandrarorganisationer underblåser och förvärrar de redan mycket allvarliga problem som finns med bl.a. segregation och parallella samhällsstrukturer. Liknande förslag lämnas i kommittémotion 2021/22:3704 yrkande 13 av m.fl. (SD). Motionärerna anser att stödet till riksorganisationer bildade på etnisk grund ska avvecklas men att undantag ska göras för nationella minoriteter. Bidrag till organisationer bildade på etnisk grund regleras i förordningen (2008:63) om statsbidrag till organisationer bildade på etnisk grund. Syftet med statsbidraget är att stärka organisationernas egna initiativ och verksamheter som rör kultur, språk, identitet och delaktighet i samhället. I förordningen anges bl.a. som villkor för bidraget att medlemmarna till övervägande del ska ha utländsk bakgrund, att organisationen bedriver sin verksamhet i , att organisationen är riksomfattande och har minst 1 000 betalande medlemmar anslutna till lokalföreningar eller avdelningar samt att organisationen har en demokratisk uppbyggnad och bedriver en verksamhet som inte strider mot demokratins idéer. Frågor om bidrag prövas av Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF). uppgick dessa bidrag till och söktes av 64 organisationer, där 47 organisationer beviljades bidrag. Statsrådet angav i sitt svar på fråga 2020/21:864 följande: har frågat […] vilka åtgärder ministern vidtar för att säkerställa att statliga bidrag till etniska organisationer inte underminerar anpassning och bidrar till ytterligare segregation i det svenska samhället. […] Jag vill börja med att vara tydlig med att integrationspolitik inte handlar om anpassning. Det mål för integrationspolitiken som har beslutat om är lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund. Vad gäller statsbidraget till organisationer bildade på etnisk grund syftar statsbidraget till att stärka organisationernas egna initiativ och verksamheter som rör kultur, språk, identitet och delaktighet i samhället. Statsbidraget är förenat med villkor, bland annat att organisationen har en demokratisk uppbyggnad och bedriver en verksamhet som inte strider mot demokratins idéer. Det finns därtill tydliga regleringar i förordningen om återbetalning och återkrav som bidragsmottagaren har att förhålla sig till och som den utbetalande myndigheten ska tillämpa om mottagaren bland annat lämnar oriktiga uppgifter eller på annat sätt förorsakat att bidraget har lämnats felaktigt. För mig och för regeringen är det en självklarhet att offentliga bidragsmedel endast ska gå till verksamheter som är förenliga med samhällets grundläggande värderingar, så som de formuleras i grundlagen och i de internationella konventionerna om mänskliga rättigheter. Det är anledningen till att de förordningar som styr bidragsgivningen till det civila samhällets organisationer innehåller demokrativillkor. […] Regeringen avser återkomma med förslag om ett nytt demokrativillkor. Vi vet att orsakerna till segregationen i vårt samhälle beror på sociala och ekonomiska skillnader. Stora inkomstskillnader är en orsak till ökande segregation. som alla inkomstgrupper i har fått bättre ekonomi under , har de socioekonomiska skillnaderna och klyftorna i vuxit och i kombination med utvecklingen på bostadsmarknaden också segregationen. Avslutningsvis vill jag understryka att de åtgärder som kommer att vidtas är de som nämnts kopplade till demokrativillkorsutredningen. Därutöver håller jag inte med om att statsbidraget till organisationer bildade på etnisk grund underminerar integrationen eller bidrar till segregation. Utskottet delar bedömningen att statsbidraget till organisationer bildade på etnisk grund inte underminerar integrationen eller bidrar till segregation, utan i stället är viktigt för att stärka organisationernas egna initiativ och verksamheter som rör kultur, språk, identitet och delaktighet i samhället. Med hänsyn till detta avstyrker utskottet motionerna 2021/22:2463 (SD) yrkande 10, 2021/22:3365 (M) yrkande 10, 2021/22:3704 (SD) yrkande 13 och 2021/22:4033 (M) yrkande 18. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om coronaviruset med hänvisning till att de till viss del är tillgodosedda. Jämför reservation 10 (C). m.fl. (C) påtalar i kommittémotion 2021/22:3581 yrkande 1 att coronaviruset har fått stora effekter på civilsamhället, och anser att det behöver göras en översyn av de effekter det har fått och vilka åtgärder som krävs för att säkra ett starkt civilsamhälle även framöver. Acko Ankarberg och (båda KD) framhåller i motion 2021/22:3797 yrkande 2 vikten av att fortsatt förbättra stödet till det civila samhället efter pandemin så att deras viktiga arbete kan återstarta i normal omfattning på bästa sätt. Regeringen beslutade att tillsätta en kommission med uppdrag att utvärdera regeringens, förvaltningsmyndigheternas, regionernas och kommunernas åtgärder för att begränsa spridningen av det virus som orsakar sjukdomen covid-19 och spridningens effekter. Kommissionen, som antagit namnet , överlämnade ett första delbetänkande, Äldreomsorgen under pandemin (SOU 2020:80), och sitt andra delbetänkande, under pandemin (SOU 2021:89). Kommissionen gör i det sistnämnda betänkandet bedömningen att civilsamhället har varit och är en viktig resurs under pandemin och att det offentliga i nästa kris måste ta bättre vara på den kompetens och erfarenhet som finns i civilsamhällets organisationer. Uppdraget ska slutredovisas . På Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågors (MUCF) webbplats anges bl.a. följande: Pandemin har satt sina spår även i det civila samhället. Föreningars möjlighet att bedriva verksamhet har förändrats liksom möjligheten att bedriva påverkansarbete. Det ger negativa konsekvenser för ekonomin och risken att tappa medlemmar är stor. har pandemin visat att många ideella föreningar står starkt. Det är viktigt för vår framtida demokrati. För att stötta civilsamhället har MUCF bl.a. ett informationsuppdrag som handlar om att – Öka kunskapen hos offentliga aktörer om civilsamhällets möjligheter att verka under pandemin – Öka kunskapen hos civilsamhället om hur de kan verka under pandemin. Bland annat samlas information om regeringens stödpaket och vilka andra bidrag och stöd som civilsamhället kan ha nytta av att känna till. MUCF har regeringens uppdrag att följa upp villkoren för det civila samhället och hur dessa utvecklas . MUCF lämnade rapporten av utmaningar – uppföljning av ideella föreningars villkor. Rapporten bygger på en enkätundersökning som genomfördes bland ideella föreningar . Rapporten undersökte villkor och förutsättningar för föreningarna . I rapporten anges bl.a. följande: har vi levt med en pandemi och dess konsekvenser som ritat om kartan för hur vi lever våra liv. Detta gäller i högsta grad även det civila samhället som tvingats ställa in eller ställa om stora delar av sin verksamhet. Resultaten visar å ena sidan att föreningarna har drabbats av pandemin i mycket stor utsträckning. Det är många föreningar som uppger att pandemin har haft negativa konsekvenser, bland annat för deras möjligheter att bedriva verksamhet och för deras möjligheter att bedriva påverkansarbete. Flera föreningar uppger också att ekonomin påverkats negativt och det är många föreningar som har tagit del av olika offentliga stödåtgärder. Det finns resultat som tyder på att de ideella föreningarna står starka under krisen. Det är till exempel inte fler som funderar på att lägga ner verksamheten jämfört . En majoritet av föreningarna tror sig också ha goda möjligheter att bedriva och utveckla verksamheten . Med det sagt är myndighetens bild att olika typer av föreningar har påverkats på olika sätt. På kort sikt anser myndigheten att det framförallt är viktigt med en god dialog mellan offentliga aktörer och det civila samhället. Detta så att en god förståelse för varje organisations unika förutsättningar kan uppnås. Det är inte minst viktigt för att offentliga bidrag och insatser ska kunna bidra till att lösa verkliga problem i det civila samhället. Det finns också anledning att från det offentligas sida utvärdera hur samarbetet med det civila samhället har fungerat under pandemin. Med lärdom från bland annat flyktingvågen 2015 vet vi hur mycket det civila samhället kan vara med och bidra när hela samhället står inför en krissituation. En förutsättning för ett sådant bidrag är dock en god dialog, och ett gott samarbete, med offentliga aktörer. På lite ser myndigheten även med viss oro på det faktum att många föreningar uppger att de tappat medlemmar som en konsekvens av pandemin. Det riskerar att bland annat försämra det civila samhällets möjligheter att agera röstbärare och demokratiskola. Med anledning av covid-19-pandemin har särskilda medel tilldelats det civila samhällets organisationer. var det ca , ca och har betalats ut. Dessa särskilda medel avser stöd som uttryckligen avsatts till civilsamhället. De extra medlen till idrotten har exkluderats. Utöver dessa finns ytterligare stöd relaterade till pandemin som i olika delar gått till civilsamhället, t.ex. folkbildningen. Även flera av regeringens stödåtgärder för företag och arbetsgivare har kommit civilsamhällets organisationer till del. Vidare kan nämnas att regeringen i en extra ändringsbudget föreslog ett förstärkt stöd till det civila samhället för att mildra effekterna av pandemin (prop. 2021/22:113). Förslaget innebär ett tillfälligt stöd på till civilsamhällets barn- och ungdomsorganisationer. Även särskilda insatser på föreslås till organisationer i civilsamhället som arbetar med särskilt utsatta grupper. räknar med att fatta beslut . I budgetpropositionen (bet. 2021/22:1 utg.omr. 17) anges att det i fanns 32 fasta forum för samråd med det civila samhällets organisationer. Utöver dessa fasta forum anordnade 129 möten för samråd med det civila samhällets organisationer i specifika frågor. Med anledning av pandemin har arrangerat ett 30-tal större dialogmöten med deltagande från en stor bredd av civilsamhällets organisationer. Utskottet noterar att såväl som MUCF har tittat på konsekvenserna för civilsamhället med anledning av pandemin och dragit vissa slutsatser, bl.a. hur civilsamhället kan vara en viktig resurs men också uppmärksammat frågor som bör tas om hand för att stötta civilsamhället. MUCF påtalar vikten av en god dialog mellan offentliga aktörer och det civila samhället. Detta är något som utskottet också vill framhålla och konstaterar att har arrangerat ett 30-tal större dialogmöten med deltagande från en stor bredd av civilsamhällets organisationer med anledning av pandemin. Utskottet noterar att det civila samhället tilldelats extra medel under pandemin och anser att motionsyrkandena till viss del får anses tillgodosedda och inte bör föranleda någon åtgärd från sida. Motionsyrkandena /22:3581 (C) yrkande 1 och 2021/22:3797 (KD) yrkande 2 avstyrkas. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om begränsat stöd till trossamfund med hänvisning till att regeringens beredning inte bör föregripas. Jämför reservation 11 (SD). m.fl. (SD) anser i kommittémotion 2021/22:2465 yrkande 3 att det statliga stödet enbart ska ses som ett komplement till samfundens finansiering genom medlemsavgifter och att stödet inte ska kunna vara en huvudsaklig inkomstkälla. Det statliga stödet till trossamfunden består av ett statsbidrag som fördelas av Myndigheten för stöd till trossamfund och av en statlig hjälp med att ta in medlemsavgifter genom , s.k. statlig avgiftshjälp. är det regeringen som prövar vilka trossamfund som ska ha rätt att ta emot statsbidrag. Rådet för beslut om statsbidrag till trossamfund, vid Myndigheten för stöd till trossamfund, prövar därefter frågor om statsbidrag till de trossamfund som regeringen har bedömt som statsbidragsberättigade. Statsbidraget består, precis som övrigt statligt stöd till civilsamhället, av organisationsbidrag, verksamhetsbidrag och projektbidrag. Organisations-bidraget fördelas till alla bidragsberättigade trossamfund i form av ett basstöd. Bidraget beräknas utifrån antalet s.k. betjänade, vilket motsvarar trossamfundets medlemmar och regelbundna deltagare. Bidraget får inte överstiga egeninsatsen inom trossamfundet och församlingarna. Vid bedömning av storleken på trossamfundets egeninsats får trossamfundet tillgodoräkna sig ekonomiskt stöd i form av kollekter och andra kontanta gåvor, medlemsavgifter, intäkter från försäljning, servering m.m. i anslutning till församlingens verksamhet. Stöd från länder utanför EU får inte räknas med i egeninsatsen. Egeninsatsen kontrolleras enligt Myndigheten för stöd till trossamfund vid regelbundna, återkommande tillfällen. Verksamhetsbidraget ges i form av stöd till andlig vård inom sjukvården. Ett mindre bidrag utgår också till teologiska högskolor och seminarier. Projektbidrag ges i huvudsak som stöd till ny- och ombyggnation och inköp av gudstjänstlokaler, även för anpassningar för personer med funktionsnedsättning och säkerhetshöjande åtgärder. Utredningen om översyn av statens stöd till trossamfund har lämnat betänkandet Statens stöd till trossamfund i ett mångreligiöst (SOU 2018:18). Betänkandet bereds inom och regeringen avser att lämna en proposition . Utskottet anser inte att regeringens beredning av betänkandet Statens stöd till trossamfund i ett mångreligiöst , som tar upp frågor om statens stöd till trossamfunden, bör föregripas. Utskottet avstyrker därmed motion 2021/22:2465 (SD) yrkande 3. Motivet till det statliga stödet till trossamfund Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om motivet till det statliga stödet till trossamfund med hänvisning till att regeringens beredning inte bör föregripas. Jämför reservation 12 (SD). m.fl. (SD) påtalar i kommittémotion 2021/22:2465 yrkande 1 att kopplingen mellan stödet till trossamfunden och religionsfriheten inte är självklar och att religionsfriheten således inte är ett huvudsakligt skäl för staten att stötta trossamfunden. Motionärerna anger att ett av skälen till att staten stöttar trossamfunden i är för att verksamheten anses samhällsnyttig. I betänkandet Statens stöd till trossamfund i ett mångreligiöst (SOU 2018:18) anges följande: Det ursprungliga motivet till att statens stöd till andra trossamfund än inrättades 1971 var att man ville förbättra förutsättningarna för de ekonomiskt svaga trossamfunden att hålla lokaler samt erbjuda religiös service. I förarbetena till lagen (1999:932) om stöd till trossamfund ändrades dock stödmotivet och det angavs i stället att ”Det främsta stödmotivet är att trossamfund liksom många andra typer av frivilligorganisationer generellt sett är samhällsnyttiga och av det skälet värda att stödjas” (prop. 1998/99:124 s. 60). Även om trossamfunden generellt sett kan anses vara samhällsnyttiga anser utredningen att detta inte kan vara det främsta motivet till att staten ger ett särskilt stöd till trossamfunden. Om samhällsnyttan vore det huvudsakliga skälet till att stödja trossamfund skulle det vara mer lämpligt att trossamfunden tar emot stöd i egenskap av civilsamhällsorganisationer och inte genom den särskilda ordning som enbart gäller för trossamfund. Utredningen anser i stället att religionsfriheten ska ses som det huvudsakliga motivet till stödet. Utredningen gjorde därmed följande bedömning: Religionsfriheten ska ses som det huvudsakliga motivet till varför staten ger ett stöd till trossamfunden. Det statliga stödet ger olika trossamfund likartade förutsättningar för en religiös verksamhet och ger alla människor, oavsett religiös bakgrund, samma grundläggande möjligheter att utöva sin religion i . Ett ytterligare motiv till att stödja trossamfunden är värdet av den samhällsnyttiga verksamhet som de kan utföra. Stödet skapar dessutom förutsättningar för en dialog mellan trossamfunden och staten och kan bidra till en demokratisk utveckling inom trossamfunden. Regeringen avser att överlämna en proposition som rör statens stöd till trossamfund och demokrativillkor. Som framgår ovan tas frågan om motivet till varför staten ger stöd till trossamfund upp i betänkandet Statens stöd till trossamfund i ett mångreligiöst . Utskottet anser inte att regeringens beredning av betänkandet bör föregripas och avstyrker därmed motion 2021/22:2465 (SD) yrkande 1. Revisorskrav för trossamfund som får utländsk finansiering och för trossamfund som brustit när det gäller demokrativillkoren Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om revisorskrav för vissa trossamfund med hänvisning till att regeringens och beredning inte bör föregripas. Jämför reservation 13 (M). m.fl. (M) anser i kommittémotion 2021/22:3372 yrkande 5 att det bör utredas om tillsynsmyndigheten bör tillsätta en revisor i trossamfund som får utländsk finansiering. Motionärerna påtalar att det inte sällan kommer ett motkrav där den mottagande församlingen eller trossamfundet står i tacksamhetsskuld till den betalande aktören. Exempelvis kan detta visa sig i att den givande aktören har inflytande över tillsättning av religiösa ledare eller inbjudningar av föreläsare. I samma motion yrkande 6 anser motionärerna att det bör utredas om ett revisorskrav bör införas för trossamfund som har brustit i uppfyllandet av demokrativillkoren, så att staten kan följa upp den framtida efterlevnaden på ett överblickbart sätt. Utredningen om personuppgiftsbehandling i ärenden om stöd till det civila samhället, som antagit namnet Utredningen om granskning av stöd till civilsamhället, fick som framgått ovan tilläggsdirektiv att kartlägga behovet av och förutsättningarna för att inrätta en stödfunktion som på ett rättssäkert sätt skulle kunna bistå med samråd för fördjupade granskningar vid bidragsgivning och av annan offentligt finansierad verksamhet samt lämna nödvändiga författningsförslag. Uppdraget redovisades i betänkandet Rätt mottagare – granskning och integritet (SOU 2021:99). Utredaren föreslår att ett särskilt stöd inrättas under Center mot våldsbejakande extremism (CVE). CVE ska kunna bidra med expertkunskap vid bedömningar av civilsamhällesorganisationer som vill ha offentliga bidrag. Betänkandena bereds inom . ska genomföra en granskning av statens bidragsgivning till civilsamhällets organisationer, bl.a. Myndigheten för stöd till trossamfund. Granskningen ska svara på om statens bidragsgivning till civilsamhällets organisationer är effektiv. Resultatet av granskningen ska presenteras . Utskottet konstaterar att Utredningen om granskning av stöd till civilsamhället har föreslagit att ett särskilt stöd inrättas under Center mot våldsbejakande extremism som ska kunna bidra med expertkunskap vid bedömningar av civilsamhällesorganisationer som vill ha offentliga bidrag, samt att genomför en granskning av statens bidragsgivning till bl.a. trossamfunden för att se om den är effektiv. Utskottet anser inte att regeringens beredning av utredningens förslag och granskning bör föregripas. Utskottet avstyrker därmed motion 2021/22:3372 (M) yrkandena 5 och 6. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motionsförslag som beretts i förenklad ordning. Jämför särskilt yttrande 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (KD) och 5 (L). har motionsyrkanden om samma eller i huvudsak samma frågor som tas upp i bilaga 2 behandlats (bet. 2018/19:KrU15, bet. 2019/20:KrU8 och bet. 2020/21:KrU5). avslog motions-yrkandena i enlighet med utskottens förslag. Utskottet avstyrker motionsförslagen i bilaga 2 med hänvisning till detta. Det civila samhällets viktiga roll, punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4162 av m.fl. (KD) yrkande 10 och 2021/22:3985 av m.fl. (L) yrkande 17 och 2021/22:4065 av m.fl. (MP) yrkande 22. Det är i det civila samhället som grunden läggs för demokrati, medmänsklighet och ett fungerande samhälle. politik strävar därför efter att stärka det civila samhället och därmed de mellanmänskliga kontakterna. Civilsamhällets gemenskaper – hjälporganisationer, trossamfund, idrottsklubbar och sociala företag utgör en oerhört viktig del av vårt samhälle. Runt om i gör människor frivilliga insatser som betyder mycket för vår gemensamma välfärd. Under pandemin har volontärarbete betytt och betyder skillnaden mellan ett hårt eller varmt samhälle. För oss kristdemokrater är civilsamhället en av samhällets grundbultar. Civilsamhällets gemenskaper är med och bär upp samhället. Jag vill betona att är den politiska röst som tydligast har agerat för ett starkt civilsamhälle och vi vill ge bra förutsättningar för civilsamhället att arbeta. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Det civila samhällets viktiga roll, punkt 1 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3985 av m.fl. (L) yrkande 17 och 2021/22:4065 av m.fl. (MP) yrkande 22 och 2021/22:4162 av m.fl. (KD) yrkande 10. För att nå framgång med att bryta den hedersrelaterade maktutövningen anser jag att det är avgörande att hämta stöd i den kraft som finns i människors eget engagemang. Människor som tar ställning och som engagerar sig för att bryta hedersförtrycket där de bor och verkar måste ha samhällets fulla stöd och uppbackning. Medmänniskors ideella engagemang genom civilsamhället har stor betydelse på två sätt i detta sammanhang. För det första finns det många som inriktar sin kraft direkt på arbetet mot alla former av hedersrelaterat våld och förtryck. Det finns ett växande civilsamhälle av människor som själva upplevt följderna av hederstänkande och som vill bidra till att bryta hedersstrukturer och ge stöd till utsatta. De organisationer som arbetar med hedersfrågor måste få ökat stöd. För det andra har det civila samhället en mycket stor betydelse för att skapa andningshål i vardagen för den som lever i en hederskontext. Detta gäller generellt, men särskilt för barn och unga. När unga möts i en idrottsklubb, en scoutkår, en musikverksamhet eller något annat föreningssammanhang får de en chans att hitta en och därmed växa som människor. Familjer som utövar hedersrelaterad kontroll över sina barns liv vill ofta isolera dem från impulser från det omgivande samhället. Därför är det mycket viktigt att i barn- och ungdomsverksamheten göra särskilda satsningar på att nå ut till flickor och pojkar från miljöer präglade av hederstänkande.