bet · H901SfU17 · 2022-05-09 00:00:00 — I yrkande 11 anger motionärerna att myndigheten, som bör utföra ett omfattande analysarbete och utveckla metoder för att upptäcka brottslighet, även bör kunna använda AI i detta arbete. I yrkande 12 anges att myndigheten bör få möjlighet att kontrollera identiteten. Det svenska välfärdssystemet bygger på heder och samvete och är därför mycket utsatt för missbruk och fusk. I yrkande 21 föreslås att bidragsbrottslagen bör ses över och att antalet bidrag och myndigheter som omfattas av lagen ska utökas ytterligare. Straffskalorna bör också ses över igen. I yrkande 22 anges att formerna för hur kommunerna bör åläggas att arbeta mer aktivt med att anmäla bidragsbrott bör utredas. I yrkande 23 anges att berörda myndigheter bör styras på ett sådant sätt att motverkandet av felaktiga utbetalningar prioriteras högre än vad som är fallet . I yrkande 25 anges att regeringen bör undersöka hur ett standardiserat intyg med uppgifter om arbetsförhållanden skulle kunna se ut. Det kan motverka det omfattande missbruket av fiktiva anställningar som ger kriminella möjlighet kan tillskansa sig lönestöd som en grundförsörjning. I yrkande 28 föreslår motionärerna att regeringen ska utreda myndigheters möjligheter att i högre grad än vad som tillåts enligt 110 kap. 31 § SFB inhämta kontoutdrag från banker och andra penninginrättningar. I kommittémotion 2021/22:4190 anger m.fl. (KD) i yrkande 46 att förslagen i betänkandet SOU 2020:35 om en ny myndighet för att motverka välfärdsbrottslighet bör införas. I partimotion 2021/22:3965 begär m.fl. (L) i yrkande 58 att det införs en anmälningsskyldighet till polisen för samtliga bidragsgivande myndigheter i bidragsbrottslagen när det finns en misstanke om bidragsfusk. I kommittémotion 2021/22:3974 av m.fl. (L) begärs i yrkande 30 ett tillkännagivande om att utreda en samordnad utbetalning från statliga och kommunala trygghetssystem. m.fl. (L) begär i kommittémotion 2021/22:3984 i yrkande 6 i denna del att ett demokrativillkor införs för regionala och kommunala bidrag. Ett särskilt uppdrag bör ges till extremism att granska offentlig bidragsgivning och stödja myndigheter, kommuner och regioner i granskningen av organisationer som söker bidrag. I kommittémotion 2021/22:4001 begär m.fl. (L) i yrkande 20 i denna del att bl.a. handläggare på får bättre lagstöd för att upptäcka och förhindra fusk. För att ge ett robustare skydd mot ekonomisk brottslighet bör alla utbetalningar från de statliga trygghetssystemen till enskilda göras via ett och samma statliga transaktionskonto. I ett senare skede bör även utbetalningar från kommuner integreras i systemet. I motion 2021/22:4074 yrkande 4 anger och (båda MP) att arbetet mot välfärdsbrott bör stärkas och att fler aktörer som t.ex. kommuner bör arbeta brottsförebyggande. I motion 2021/2:2698 anger m.fl. (S) att det bör övervägas på vilket sätt kommunerna kan inordnas i den myndighetsgemensamma satsningen mot organiserad välfärdsbrottslighet. I motion 2021/22:3342 framför m.fl. (S) i yrkandena 1 och 2 att det bör inrättas en ny enhet på för utredning av brott enligt bidragsbrottslagen motsvarande den modell som redan finns på . I kommittémotion 2021/22:3838 anger m.fl. (M) i yrkande 2 att och övriga myndigheter bör ges större befogenheter att dela information med varandra och använda den information och kunskap som de har, för att öka och effektivisera sitt samarbete. I motion 2021/22:3823 anger (M) att myndigheter, liksom , bör kunna dela information med varandra för att upptäcka bidragsfusk. Samma motionär framhåller i motion 2021/22:3833 att den som ansöker om bidrag också ska godkänna att informationen delas med berörda myndigheter. I kommittémotion 2021/22:2385 anger m.fl. (SD) i yrkande 4 att det behövs tydligare nationella riktlinjer för att stoppa bidragsfusk. Regeringen bör vidare ta fram bättre förutsättningar för samverkan och utbyte av personuppgifter mellan myndigheter som , , Inspektionen för vård och omsorg och . I motion 2021/22:1005 begär (SD) väsentligt skärpt kontroll och att myndigheter ska kunna använda sig av samkörning av uppgifter (yrkandena 1 och 2). I kommittémotion 2021/22:4184 framhåller m.fl. (KD) i yrkande 8 att fler uppgifter bör delas. Allmänheten har rätt att förvänta sig att myndigheterna kan dela information för att motverka brott mot välfärdssystemen. m.fl. (L) begär i kommittémotion 2021/22:3984 yrkande 6 i denna del att informationsdelningen mellan myndigheter bör ökas för att skapa förutsättningar att utreda bidragsfusk. Regeringen bör utan dröjsmål lägga fram förslag till lagstiftning. I kommittémotion 2021/22:4001 begär m.fl. (L) i yrkande 20 i denna del att ska få bättre lagstöd för att upptäcka och förhindra fusk. Informationsdelningen mellan och andra myndigheter bör öka. Felaktiga utbetalningar och missbruk av välfärdssystemen minskar förtroendet för välfärdssystemen och äventyrar den grundläggande legitimiteten för välfärdspolitiken. Denna legitimitet är förutsättningen för att upprätthålla och utveckla vårt välfärdssamhälle och upprätthålla viljan till solidarisk skatte- och avgiftsfinansiering. Betydande belopp betalas ut felaktigt från välfärdssystemen . För att förhindra och upptäcka felaktiga utbetalningar och förebygga brottslighet riktad mot välfärdssystemen är det viktigt att kontrollerna av utbetalningar från välfärdssystemen stärks. Bidragsbrottslagen (2007:612) omfattar numera alla offentliga bidrag, ersättningar och lån för personligt ändamål som beslutas av , , , , länsarbetsnämnderna, kommunerna och arbetslöshetskassorna. Det straffrättsliga skyddet för välfärdssystemen har stärkts, t.ex. har maximistraffet för grovt bidragsbrott skärpts. Lagen om underrättelseskyldighet vid felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen har utvidgats på samma sätt och omfattar dessutom pensioner. Underrättelseskyldigheten omfattar numera också kommunerna (prop. 2018/19:132, bet. 2019/20:SfU8, rskr. 2019/20:13). lämnas uppgifter på individnivå i arbetsgivardeklarationen till . Uppgifterna behandlas i beskattningsdatabas. har åtkomst till uppgifter i beskattningsdatabas i ärenden om bestämmande av sjukpenninggrundande inkomst, beräkning av bostadsbidrag och i ärenden om betalningsskyldighet för underhållsstöd. I utredningsbetänkandet Träffsäkert – införande av månadsuppgifter i bostadsbidraget och underhållsstödet (SOU 2021:101) föreslås att ska få direktåtkomst till beskattningsdatabasen även i fråga om ärenden som rör beräkning av underhållsstöd fr.o.m. . Efter förslag i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 10, bet. 2020/21:SfU1, rskr. 2020/21:148) tillfördes resurser för att intensifiera arbetet med att värna legitimiteten i välfärdssystemen och effektivt motverka felaktiga utbetalningar och bidragsbrott. tillsatte regeringen en utredning för att bekämpa bidragsbrott mot välfärdssystemen, dvs. mot , , , och Arbetsförmedlingen (dir. 2021:39). Utredningen ska se över och lämna förslag på hur förmågan att förebygga och bekämpa bidragsbrott mot de utbetalande myndigheterna kan stärkas. Utredningen ska bl.a. kartlägga behov, identifiera förbättringsområden för effektiv hantering av bidragsbrott och analysera och redogöra för hur samverkan mellan myndigheter bör utformas i arbetet med att förebygga och utreda bidragsbrott Uppdraget ska slutredovisas . En delredovisning ska göras . är den största utbetalande myndigheten, och en majoritet av anmälningarna om brott mot välfärden kommer från . Utredningens delredovisning kommer därför att fokusera på . Eftersom brister i folkbokföringen kan få allvarliga konsekvenser i form av identitetsrelaterad brottslighet och felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen har regeringen beslutat om en lagrådsremiss med förslag om att ge fler verktyg för att stärka kontrollen och kvaliteten i folkbokföringen. Regeringen har därefter i proposition 2021/22:217 Stärkt kontroll och kvalitet i folkbokföringen föreslagit åtgärder för att stärka identitetskontroller vid flytt till och att ska få utökade möjligheter att göra kontrollbesök. Lagändringarna föreslås träda i kraft respektive 2023. Utredningen om samordning av statliga utbetalningar från välfärdssystemen har i utredningsbetänkande SOU 2020:35 föreslagit att en ny myndighet ska inrättas. Myndighetens uppgift skulle vara att förebygga, förhindra och upptäcka felaktiga utbetalningar från de statliga välfärdssystemen. Utredningen har även föreslagit att den nya myndigheten ska administrera ett system med transaktionskonto för utbetalningar. Förslagen bereds i . Regeringen har beslutat att ge en särskild utredare i uppdrag att genomföra bildandet av den nya myndigheten, kallad . Myndigheten, som enligt direktiven ska förebygga, förhindra och upptäcka felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen, ska även ta över ansvaret för att betala ut vissa förmåner och stöd från de statliga välfärdssystemen, t.ex. sjukpenning, bostadsbidrag och pensioner. Myndigheten ska också genomföra systemövergripande dataanalyser och granskningar. Utredaren ska vidta de åtgärder som krävs för att myndigheten, som ska vara lokaliserad till , ska kunna inleda sin verksamhet (dir. 2022:8). beräknas få medel avsedda för inrättandet av en ny myndighet för systemövergripande kontroller. Utskottet konstaterar att utredningen inte föreslagit att kommunerna ska anslutas till den nya myndigheten. Enligt utredningen är kunskapen om felaktiga utbetalningar från den kommunala välfärden lägre än kunskapen om felaktiga utbetalningar inom den statliga välfärden. Utredningens bedömning är vidare att myndigheten inte bör ta ansvaret för att driva in beslutade återkrav. Utskottet kan således konstatera att en rad åtgärder har vidtagits . Ett gemensamt utbetalningssystem för offentliga bidrag som administreras av en ny myndighet kommer att ge en bättre överblick över de samlade bidragen, på både individnivå och samhällsnivå, och förhindra bidragsbrott och bidragsfusk. Utskottet anser att resultatet av den utredning för att bekämpa bidragsbrott mot välfärdssystemen som tillsattes och inrättandet av den nya myndigheten borde kunna ge förutsättningar för att komma till rätta med en stor del av bidragsbrottsligheten. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2021/22:4033 (M) yrkande 38, 2021/22:3838 (M) yrkandena 1 och 3, 2021/22:1135 M) yrkande 2, 2021/22:1437 (M), 2021/22:1486 (M), 2021/22:1487 (M) yrkandena 1–3, 2021/22:3635 (M) yrkande 9, 2021/22:3301 (M) yrkande 3, 2021/22:3835 (M), 2021/22:2734 (M), 2021/22:2381 (SD) yrkande 30, 2021/22:2385 (SD) yrkandena 1, 2 och 5, 2021/22:2928 (SD), 2021/22:396 (SD), 2021/22:4184 (KD) yrkandena 5–7, 9–12, 21–23, 25 och 28, 2021/22:4190 (KD) yrkande 46, 2021/22:3965 (L) yrkande 58, 2021/22:3984 (L) yrkande 6 i denna del, 2021/22:4001 (L) yrkande 20 i denna del, 2021/22:4074 (MP) yrkande 4, 2021/22:2698 (S) och 2021/22:3342 (S) yrkandena 1 och 2. Även motionerna 2021/22:4033 (M) yrkande 37, 2021/22:2385 (SD) yrkande 3, 2021/22:4184 (KD) yrkandena 1 och 2 och 2021/22:3974 (L) yrkande 30, som får anses tillgodosedda, avstyrks med det anförda. Vad därefter gäller förslaget om att ska vara skyldig att underrätta försäkringsbolag är det utskottets uppfattning att det inte kan vara skyldighet att underrätta försäkringsbolag om att utbetalningar av ersättning till en försäkrad har upphört eller minskats. Det borde vara den försäkrades skyldighet att göra detta. Försäkringsbolaget bör vara skyldigt att informera den försäkrade om den skyldigheten. Motion 2021/22:2742 (M) avstyrks därmed. Utredningen om samordning av statliga utbetalningar från välfärdssystemen föreslår i SOU 2020:35, förutom inrättandet av en ny myndighet för utbetalningskontroll, att myndigheter och vissa andra aktörer ska vara skyldiga att lämna uppgifter till myndigheten i dess verksamhet med att upptäcka och förhindra felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen. Utredningen föreslår att uppgiftsskyldigheten ska regleras i en särskild lag. För att myndigheten effektivt ska kunna upptäcka och förhindra felaktiga utbetalningar behövs enligt utredningen en omfattande informationsöverföring till myndigheten. För att detta ska vara möjligt anser utredningen att sekretessbrytande uppgiftsskyldigheter bör införas. Förslagen i denna del bereds i . Om utredningens förslag om informationsöverföring genomförs torde, såvitt utskottet kan se, de önskemål om bättre informationsöverföring mellan myndigheter som framförts i huvudsak kunna anses bli tillgodosedda. Utskottet ser positivt på utredningens förslag men anser att och övriga myndigheter redan nu bör ges större befogenheter att dela information med varandra och använda den information och kunskap som de har för att öka och effektivisera sitt samarbete, och framför allt för att skapa förutsättningar att utreda bidragsfusk. Utskottet instämmer således i uppfattningen att allmänheten har rätt att förvänta sig att myndigheterna kan dela information för att motverka brott mot välfärdssystemen. Utskottet föreslår därför att ställer sig bakom det utskottet nu anfört och tillkännager detta för regeringen. Motionerna 2021/22:3838 (M) yrkande 2, 2021/22:2385 (SD) yrkande 4, 2021/22:4184 (KD) yrkande 8, 2021/22:3984 (L) yrkande 6 i denna del och 2021/22:4001 (L) yrkande 20 i denna del tillstyrks därmed. I den mån motionerna 2021/22:3823 (M), 2021/22:3833 (M) och 2021/22:1005 (SD) inte kan anses tillgodosedda med vad utskottet anfört avstyrks motionsyrkandena. Socialförsäkringen, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2384 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 3 samt 2021/22:139 av (SD), 2021/22:969 av (S), 2021/22:2595 av m.fl. (V) yrkandena 1, 2 och 17, 2021/22:3521 av (C) yrkande 1, 2021/22:3673 av (C) yrkandena 5 och 6, 2021/22:3720 av och (båda S), 2021/22:3911 av m.fl. (C) yrkande 10 och 2021/22:4213 av m.fl. (KD) yrkandena 2, 3, 5 och 7. Övergångsbestämmelserna som reglerar skiftet från handikappersättning till merkostnadsersättning bör förlängas för att undvika glapp i utbetalningarna. Eftersom fler väljer att stanna kvar längre i arbetslivet bör den övre åldersgränsen för ersättning till vuxna med funktionsnedsättning bli mer flexibel och justeras uppåt. Socialförsäkringen, punkt 1 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3911 av m.fl. (C) yrkande 10 och 2021/22:139 av (SD), 2021/22:969 av (S), 2021/22:2384 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 3, 2021/22:2595 av m.fl. (V) yrkandena 1, 2 och 17, 2021/22:3521 av (C) yrkande 1, 2021/22:3673 av (C) yrkandena 5 och 6, 2021/22:3720 av och (båda S) och 2021/22:4213 av m.fl. (KD) yrkandena 2, 3, 5 och 7. är det vanligt att den är . Eftersom sjukskrivningstiderna bör förkortas bör det införas en rekommendation om en kortare första sjukskrivningstid, förslagsvis , och om fler deltidssjukskrivningar än heltidssjukskrivningar. Socialförsäkringen, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2595 av m.fl. (V) yrkandena 1, 2 och 17 samt 2021/22:139 av (SD), 2021/22:969 av (S), 2021/22:2384 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 3, 2021/22:3521 av (C) yrkande 1, 2021/22:3673 av (C) yrkandena 5 och 6, 2021/22:3720 av och (båda S), 2021/22:3911 av m.fl. (C) yrkande 10 och 2021/22:4213 av m.fl. (KD) yrkandena 2, 3, 5 och 7. En kriskommission bör tillsättas för att se över arbete och styrning av sjukförsäkringen, ge upprättelse åt dem som drabbats av den myndighetsutövning som brustit och lämna förslag om förbättringar inom sjukförsäkringen. Syftet med sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessen bör vara att individen ska återfå arbetsförmågan och därmed kunna återgå i, eller kunna söka, arbete samt att ge ekonomisk trygghet under processen. Förslagen i utredningsbetänkandet Tillsammans för en välfungerande sjukskrivning- och rehabiliteringsprocess (SOU 2020:24) bör således införas, kompletterade med formuleringen om ekonomisk trygghet. Vidare bör fler försäkrade få möjlighet att driva sina socialförsäkrings-ärenden rättsligt. Socialförsäkringen, punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4213 av m.fl. (KD) yrkandena 2, 3, 5 och 7 samt 2021/22:139 av (SD), 2021/22:969 av (S), 2021/22:2384 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 3, 2021/22:2595 av m.fl. (V) yrkandena 1, 2 och 17, 2021/22:3521 av (C) yrkande 1, 2021/22:3673 av (C) yrkandena 5 och 6, 2021/22:3720 av och (båda S) och 2021/22:3911 av m.fl. (C) yrkande 10. Socialförsäkringarna bör utformas så att de ger ekonomisk trygghet under livets olika skeden. Försäkringarna ska vara obligatoriska och solidariskt finansierade via det offentliga, men utrymme bör även ges för kompletterande lösningar. Vidare bör det förebyggande arbetet för att minska antalet sjukskrivningar ses i ett bredare perspektiv. Det räcker inte att fokusera på arbetsplatsen och de problem som kan uppstå där. Reglerna bör förenklas för att bättre passa både företagande och familjeliv, och det finns behov av ökad kunskap om det moderna arbetslivets villkor och hur det påverkar familjeliv, personlig hälsa och barns välbefinnande. Målet för socialförsäkringen bör vara att den enskilde stimuleras att delta i åtgärder som leder till en så god hälsa som möjligt och till snabb återgång till arbetslivet efter sjukdom eller skada. Försäkrade bör få en god tillgång till rehabilitering och annat nödvändigt stöd. Utredning om villkor för tillgång till välfärden, punkt 2 (M, SD) av (M), i (M), (SD), (M), (SD), (M) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2379 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2021/22:2552 av i m.fl. (SD) yrkande 38, 2021/22:3704 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2021/22:3840 av m.fl. (M) yrkandena 44 och 45 samt 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkandena 5 och 33. Regeringen bör genomföra en större utredning om välfärdssystemen när det gäller krav för försäkrade att kvalificera sig till bidrag och andra sociala förmåner. En successiv kvalificering till välfärden, utöver etableringser-sättningen, stärker drivkrafterna till arbete och integration samt minskar den ekonomiska belastningen på systemen. Det bör därför införas ytterligare krav på kvalificering till välfärden genom arbete, permanent uppehållstillstånd och medborgarskap. kan den sammantagna nivån på bidrag och ersättningar innebära att det inte lönar sig tillräckligt att börja jobba i stället för att leva på bidrag. Utredningen bör därför även inkludera utformningen av reformer av ett bidragssystem som innebär att det ska löna sig att arbeta, för att förhindra långvarigt bidragsberoende för dem som kan arbeta. I annat fall bör ersättningarna begränsas till en grundläggande generell trygghet. Vidare bör reglerna för när EU-migranter kvalificerar sig till de sociala trygghetssystemen stramas upp. Det är t.ex. inte rimligt att den som arbetar i och är medborgare i ett annat land kan få mellanskillnaden mellan barnbidrag i och barnbidrag i hemlandet för barn som bor i hemlandet tillsammans med den andre föräldern. Kvalificering till välfärden i övrigt, punkt 3 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2379 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2021/22:2550 av m.fl. (SD) yrkande 7 och 2021/22:241 av och (båda SD) yrkande 1, 2021/22:800 av (SD) yrkande 2, 2021/22:1436 av Boriana (M), 2021/22:1452 av Boriana (M), 2021/22:3223 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 3, 2021/22:3325 av m.fl. (M) yrkande 7, 2021/22:3516 av m.fl. (C) yrkande 3, 2021/22:3827 av (M) yrkandena 1 och 5, 2021/22:3911 av m.fl. (C) yrkande 5, 2021/22:4184 av m.fl. (KD) yrkande 30, 2021/22:4210 av m.fl. (KD) yrkande 47 och 2021/22:4213 av m.fl. (KD) yrkande 25. För att få tillgång till större delen av välfärden, inklusive sjukvård, försörjningsstöd och garantipension, räcker det att vara bosatt i . En utlänning som beviljats uppehållstillstånd här får i princip tillgång till välfärdssystemen direkt. Det är inte rimligt och därför bör den svenska välfärden begränsas till svenska medborgare. Utlänningar ska endast få rätt till svensk välfärd om de kvalificerat sig genom arbete. Eftersom kostnaderna för socialförsäkringen har ökat kraftigt det senaste årtiondet bör kostnadsutvecklingen baserad på medborgarskap kartläggas och analyseras. Kvalificering till välfärden i övrigt, punkt 3 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3223 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 3, 2021/22:3516 av m.fl. (C) yrkande 3 och 2021/22:3911 av m.fl. (C) yrkande 5 och 2021/22:241 av och (båda SD) yrkande 1, 2021/22:800 av (SD) yrkande 2, 2021/22:1436 av Boriana (M), 2021/22:1452 av Boriana (M), 2021/22:2379 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2021/22:2550 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2021/22:3325 av m.fl. (M) yrkande 7, 2021/22:3827 av (M) yrkandena 1 och 5, 2021/22:4184 av m.fl. (KD) yrkande 30, 2021/22:4210 av m.fl. (KD) yrkande 47 och 2021/22:4213 av m.fl. (KD) yrkande 25. har ett av världens mest generösa socialförsäkringssystem som trösklarna in till den svenska arbetsmarknaden är höga. Detta leder i sin tur till ett utbrett utanförskap bland utrikes födda. Av det skälet bör möjligheten att kvalificera sig in i delar av socialförsäkringssystemet ses över och kopplingen mellan arbete och rätt till olika förmåner stärkas. Anmälningsskyldighet, punkt 4 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:241 av och (båda SD) yrkande 3, 2021/22:2383 av m.fl. (SD) yrkande 9 och 2021/22:2385 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2021/22:241 av och (båda SD) yrkande 2 och 2021/22:3985 av m.fl. (L) yrkande 39. Regeringen bör ta fram konkreta förslag på skärpta rutiner för att stoppa felaktiga utbetalningar till andra länder och det bör tillsättas en utredning för att stärka myndigheternas arbete mot felaktiga betalningar av pensioner utomlands. Systemet för utlandsbetalningar från pensionsmyndigheten har vissa brister vid t.ex. dödsfall utomlands. Det har visat sig att t.ex. släktingar har kunnat kvittera ut pension trots att pensionstagaren avlidit. Anmälningsskyldighet, punkt 4 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3985 av m.fl. (L) yrkande 39 och 2021/22:241 av och (båda SD) yrkandena 2 och 3, 2021/22:2383 av m.fl. (SD) yrkande 9 och 2021/22:2385 av m.fl. (SD) yrkande 6. Att bryta det hedersrelaterade förtrycket är en av vår tids största frihetsfrågor. En del i detta är att hindra att barn förs ut ur landet. När så sker måste och dra in alla bidrag till vårdnadshavarna som är lagligt möjliga att dra in. Alla offentliga bidrag till vårdnadshavarna bör således dras in när ett barn förs ut ur landet. Vård av närstående, punkt 5 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2384 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2021/22:4170 av m.fl. (KD) yrkande 27 och 2021/22:4213 av m.fl. (KD) yrkande 18.