bet · H901FöU8 · 2022-03-24 00:00:00 — Försvarsberedningen konstaterade vidare att värnpliktiga under grund- och repetitionsutbildning kan användas för beredskap och operationer i syfte att skapa tillgängliga förband i fredstid. Med ökade grundutbildningsvolymer och förlängd grundutbildningstid ansåg Försvarsberedningen att denna möjlighet bör användas. När det gäller operativt militärt stöd mellan och beskrev regeringen i proposition 2019/20:110 att en väpnad styrka typiskt sett består av personal och utrustning från myndigheten . Begreppet innebär inte någon begränsning till någon särskild personalkategori inom Försvarsmakten och omfattar enligt regeringen t.ex. såväl anställd personal som värnpliktiga som i övrigt uppfyller kriterierna för att utgöra en väpnad styrka. Huruvida det i det enskilda fallet rör sig om en väpnad styrka i regeringsformens, och därmed i den föreslagna lagens, mening är regeringens sak att avgöra i det enskilda fallet. Det försämrade säkerhetsläget efter den ryska invasionen av har ökat behovet av att stärka den svenska försvarsförmågan. Försvaret behöver växa ytterligare. Tillgång till personal är en av de största utmaningarna för Försvarsmaktens tillväxt, och åtgärder för att underlätta rekrytering och bemanning av organisationen är därför av stor vikt. Utskottet konstaterar att Försvarsmakten bedriver ett omfattande arbete för att organisationen ska växa i enlighet med försvarsbeslutet och att regeringen och myndigheten har bedömt att utvecklingen går åt rätt håll, vilket är positivt. finns det obalanser , exempelvis inom officersförsörjningen, som behöver åtgärdas på samma gång som tillväxten nu behöver öka i takt och omfattning. Med tanke på den omfattande uppgiften och utmaningen i detta anser utskottet att det är utomordentligt viktigt att Försvarsmakten fortsätter arbetet med att utveckla villkor, anställningsformer och andra incitament. I linje med detta är det också välkommet att regeringen ser över ersättningsnivåerna till officersaspiranterna, som bör ha en skälig ersättning. Utskottet har tidigare framhållit att det i första hand är Försvarsmakten som inom ramen för den delegerade statliga arbetsgivarpolitiken ska utforma rekryteringen för att nå ut till så många som möjligt för att i förlängningen lägga grunden för att rekrytera och behålla personal. Utskottet vidhåller den uppfattningen och utgår från att Försvarsmakten kontinuerligt överväger vilka åtgärder som är ändamålsenliga för att bemanna organisationen i linje med de beslut som fattas av och regeringen. Vidare anser utskottet, i likhet med tidigare ställningstaganden, att Försvarsmaktens grundorganisation utgör en helhet och ser inte att det nu finns skäl att ompröva delar av organisationen. Utskottet noterar att regeringen har bedömt att officersutbildningen bör ses över och att uppdrag i fråga om detta har getts till Försvarsmakten och Försvarshögskolan. Mot bakgrund av det som anförts ovan ser utskottet inte anledning att tillstyrka motionsyrkanden om rekrytering och personalförsörjning i Försvarsmakten. Utskottet avstyrker därför motionerna 2021/22:4039 (M) yrkande 9, 2021/22:3641 (M) yrkandena 6, 9, 10 och 13, 2021/22:2531 (SD) yrkandena 10–13, 15 och 16, 2021/22:3233 (C) yrkandena 22 och 23 och 2021/22:3908 (KD) yrkande 15. När det gäller tillgängligheten till värnpliktig personal konstaterar utskottet att förutsättningar finns för att använda värnpliktiga för beredskap och operationer i syfte att skapa tillgängliga förband i fredstid. Utskottet ser inte skäl att vidta fler åtgärder och avstyrker därför motion 2021/22:3641 (M) yrkande 7. I fråga om personalförsörjning vid stora kriser och civilt försvar anser utskottet i likhet med motionärerna att en översyn bör omfatta en bredare hotbild, hybridhot och fredstida kriser, vilket utskottet också uttalade i betänkande 2020/21:FöU4. Utskottet noterar att regeringen har gett MSB ett uppdrag som ska redovisas och som ska ligga till grund för regeringens fortsatta överväganden. Eftersom utskottet inte ser anledning att föregripa översynen avstyrks i motion 2021/22:3216 (C) yrkande 19. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om medinflytande för totalförsvarspliktiga och tillkännager det för regeringen. avslår övriga motionsförslag. Jämför reservation 6 (M), 7 (C) och 8 (V). m.fl. (M) betonar i kommittémotion 2021/22:3641 yrkande 19 vikten av ett proaktivt jämställdhetsarbete och god organisationskultur inom Försvarsmakten. m.fl. (V) föreslår i kommittémotion 2021/22:449 att Försvarsmakten ska ges i uppdrag att återkomma med en plan för hur en jämn könsfördelning ska uppnås inom organisationens olika nivåer till (yrkande 20). Motionärerna föreslår också att Försvarsmakten ska ges i uppdrag att genomföra en årlig jämställdhetskartläggning (yrkande 21). I partimotion 2021/22:3666 av m.fl. (C) anför motionärerna i yrkande 119 att en jämställd försvarsmakt är ett försvar för alla som bor i . • att det långsiktiga målet för andelen värnpliktiga 2030 ska vara kvinnor (yrkande 120) • att förbanden ska ges större möjligheter att till önska jämställda grupper och underrepresenterat kön på vissa befattningar som ett sätt att få optimalt fungerande grupper utifrån förbandens egna behov (yrkande 121) • att förbanden ska ha en medinflytandeofficer som blir en länk mellan värnpliktiga och förbandschefen (yrkande 122) • att alla förband och garnisoner ska inrätta en oberoende visselblåsarfunktion med ett oberoende utredningsstöd som ska användas när det kommer in anmälningar om ovälkommet beteende (yrkande 123) • att obligatoriska och standardiserade utbildningar om jämställdhet, värdegrund och medinflytande återkommande ska genomföras vid förbanden, för personal och värnpliktiga (yrkande 124) • att utbildning i jämställdhet, värdegrund och medinflytande ges återkommande (yrkande 125) • att försvarsmaktsledningen regelbundet följer upp och utvärderar förbanden när det gäller deras jämställdhets- och likabehandlingsarbete (yrkande 126) • att Försvarsmakten utvecklar vad som är meriterande i karriärvägen inom myndigheten. Exempelvis bör den som haft en organisation för likabehandling och jämställdhet och som har lyft, tagit tag i och kommit till rätta med problem vid förbanden gynnas för det vid kommande anställningar (yrkande 127) • att soldater som är kvinnor ska kunna genomföra övningar och strid med utrustning och skydd som inte hämmar deras rörelser och begränsar deras eller gruppens förmåga till strid (yrkande 128). Samma motionsyrkanden som i partimotion 2021/22:3666 återkommer i kommittémotion 2021/22:3233 av m.fl. (C) yrkandena 11–20. I kommittémotion 2021/22:450 av m.fl. (V) föreslår motionärerna att regeringen ska ändra förordningen om medinflytande för totalförsvarspliktiga i syfte att garantera oberoende från Försvarsmakten. Plikttjänstgöring är en speciell typ av tjänstgöring. Det faktum att människor kan tvingas in i verksamheten kräver ett särskilt ansvar för att skapa goda förhållanden för demokratiskt inflytande och möjligheter till reell påverkan. Motionärerna beskriver att saknar möjlighet att arbeta självständigt och inte har haft nödvändiga kansliresurser till sitt förfogande. är en del av Försvarsmakten. Ett sådant beroendeförhållande hindrar rådet från att bedriva en självständig verksamhet enligt motionärerna. oberoende från Försvarsmakten handlar ytterst om legitimiteten i ett system byggt på plikt, där folkförankringen ska garanteras och vårdas på alla nivåer. Bakgrund och tidigare beredning I betänkande 2021/21:FöU4 delade utskottet regeringens uppfattning om vikten av ett systematiskt utvecklingsarbete för att Försvarsmakten ska vara en jämställd och jämlik organisation. Utskottet noterade att myndigheten fortsatte att vidta åtgärder för att öka andelen kvinnor och att regeringen hade gett flera av myndigheterna på försvarsområdet uppgifter för att bidra till att öka jämställdheten. Utskottet uttryckte vidare att motverkandet och hanteringen av sexuella trakasserier och kränkningar var en central fråga, och noterade att Försvarsmakten hade fortsatt att utveckla arbetet med att omhänderta kränkande särbehandling, trakasserier och sexuella trakasserier och att myndigheten som led i detta bl.a. har inrättat ett centralt verksamhetsstöd och tillsatt flera befattningar. Utskottet avsåg att fortsätta följa resultatet av regeringens och myndigheternas arbete men såg inte skäl att vidta några åtgärder, och avstyrkte därför olika motionsförslag om Försvarsmaktens jämställdhetsarbete. I betänkande 2019/20:FöU8 anförde utskottet att Försvarsmakten har många utmaningar att hantera för att möta kraven på tillväxt, och utskottet välkomnade Försvarsmaktens målsättning att vidareutveckla åtgärder inom attraktion, rekrytering och förmåga att behålla kvinnor i personalstyrkan. Utskottet välkomnade att Försvarsmakten hade fastställt kvantitativa mål för fördelningen mellan kvinnor och män –2027 och att myndigheten redovisat avsikten att fortsätta att intensifiera de lokala åtgärderna för att öka andelen kvinnor. Utskottet avsåg att fortsätta följa regeringens och myndigheternas arbete men såg inte skäl till att vidta några ytterligare åtgärder, varför motionsyrkanden om jämställdhetsarbetet avstyrktes. Detta anfördes också i betänkande 2018/19:FöU8, då utskottet avstyrkte motionsyrkanden om bl.a. en jämställdhetskartläggning av Försvarsmakten. Även i betänkande 2017/18:FöU8 uttalade utskottet att man avsåg att noga följa Försvarsmaktens arbete med att bl.a. hantera kränkningar och sexuella trakasserier, men utskottet var inte berett att vidta ytterligare åtgärder. behandlade utskottet ett motionsyrkande om medinflytande för totalförsvarspliktiga i betänkande 2020/21:FöU8. Utskottet ansåg att plikttjänstgöringens speciella karaktär förpliktar och utgick från att regeringen vidtar nödvändiga åtgärder för att främja goda utbildningsförhållanden och säkerställa att Försvarsmakten i praktiken garanterar medinflytande för totalförsvarspliktiga på det sätt som förordningen föreskriver. Utskottet såg dock inte skäl att vidta ytterligare åtgärder och avstyrkte därför motionsförslaget om medinflytande för totalförsvarspliktiga. Enligt förordningen (2017:1249) om medinflytande för totalförsvarspliktiga utövar dessa medinflytande i syfte att utveckla verksamheten i enlighet med utbildningens mål och i syfte att i övrigt främja goda utbildningsförhållanden. Innan den som totalförsvarsplikten fullgörs hos fattar beslut i en fråga av vikt, ska de totalförsvarspliktiga som direkt berörs av beslutet ges tillfälle att lämna synpunkter. Inriktning och uppdrag på jämställdhetsområdet I totalförsvarspropositionen beskrev regeringen att ett fortsatt aktivt arbete bör bedrivas för att öka antalet kvinnor på alla nivåer i Försvarsmakten och att myndigheten ska bedriva ett systematiskt utvecklingsarbete för att vara en jämställd och jämlik organisation. Regeringen tog upp vikten av välavvägda befattningskrav och att Försvarsmakten bl.a. ställer krav på att den materiel och utrustning som anskaffas är ändamålsenligt utformad för hela rekryteringsbasen. I budgetpropositionen redogjorde regeringen för att andelen kvinnor hade ökat något i vissa personalkategorier men att andelen kvinnor i militära befattningar är låg och att andelen kvinnor som gör värnplikt fortfarande inte når Försvarsmaktens målsättningar. Regeringen bedömde att det var viktigt att fortsätta det aktiva arbetet för att öka andelen kvinnor liksom det systematiska utvecklingsarbetet för att vara en jämställd och jämlik organisation, och avsåg att fortsätta följa Försvarsmaktens arbete. I regleringsbrevet gav regeringen ett fortsatt uppdrag till Försvarsmakten att redovisa resultaten av de åtgärder myndigheten vidtagit i fråga om jämställdhetsintegrering för att myndighetens verksamhet ska bidra till att uppnå målen för jämställdhetspolitiken. Motsvarande uppdrag har funnits i myndighetens tidigare regleringsbrev. Myndigheten har vidare enligt förordningen (2007:1266) med instruktion för Försvarsmakten till uppgift att integrera ett jämställdhetsperspektiv i verksamheten och verka i enlighet med FN:s säkerhetsrådsresolutioner och 1820 om kvinnor, fred och säkerhet. Försvarsmakten ingår i regeringens utvecklingsprogram för jämställdhetsintegrering i myndigheter (JiM) som syftar till att stärka myndigheternas arbete med jämställdhetsintegrering för att uppnå de jämställdhetspolitiska målen. I fråga om materiel har enligt förordningen (2007:854) med instruktion för i uppgift att när det är relevant i sin verksamhet säkerställa att de varor och tjänster som myndigheten upphandlar är ändamålsenligt utformade för kvinnor och män. I förordningen (2010:1472) med instruktion för Totalförsvarets plikt- och prövningsverk anges att urvalstesterna ska vara utformade så att de främjar en jämställd rekrytering. Försvarsmaktens redovisning av jämställdhetsarbetet i årsredovisningen I årsredovisningen anges att andelen kvinnor som påbörjade grundutbildning med värnplikt uppgick till , vilket är en ökning jämfört med och en ökning jämfört med . Försvarsmaktens mål är att andelen kvinnor ska uppgå till . Andelen kvinnor som påbörjade officersprogrammet och specialistofficersutbildningen uppgick till respektive , vilket även det är ökningar jämfört med föregående år. För officersprogrammet innebär det att Försvarsmaktens mål uppnåddes. Att andelen kvinnor som genomför grundutbildning ökar har enligt Försvarsmakten påtaglig betydelse för att i förlängningen kunna påverka personalsammansättningen i militära personalkategorier. Försvarsmakten redovisar att antalet kvinnor ökat i de militära personalkategorierna men att andelsförhållandet mellan kvinnor och män har en viss trögrörlighet, eftersom även antalet män fortsätter att öka. Inom militära personalkategorier ökade andelen kvinnor något i kategorierna kontinuerligt respektive tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän (GSS/K och GSS/T) samt kontinuerligt tjänstgörande officerare (/K). Inom kategorin specialistofficerare (/K) låg andelen kvinnor i nivå med föregående år. Andelen kvinnor inom dessa tjänster uppgick inom GSS/K, inom GSS/T, inom OFF/K och inom SO/K. Försvarsmakten redovisar att ett långsiktigt arbete pågår för att öka andelen kvinnor på alla nivåer och att man bl.a. har arbetat med aktiviteter inom rekrytering och personalutveckling. Man bedömer också att arbetet med jämställdhetsintegrering har fortsatt utvecklas i positiv riktning och anger att ambitionsnivån höjdes och fler chefer involverades i arbetet. Myndigheten bedömer dock att det fortfarande finns utmaningar med att integrera ett jämställdhetsperspektiv i verksamhetens berednings- och beslutsprocesser och att arbete kvarstår på området. Myndigheten anger att flera indikatorer pekar på att huvuddelen av de anställda uppfattar arbetsmiljön som god, t.ex. att sjuktalen generellt sett är låga, att huvuddelen av medarbetarna har högt förtroende för sin närmaste chef och att förbandsandan upplevs vara stark. är en erfarenhet att Försvarsmakten behöver fortsätta utveckla sin förmåga att förebygga oönskade beteenden och bättre, med olika utbildningsinsatser, kunna möta olika chefsnivåers behov av kunskaper och förmågor. Arbetet för att förebygga och hantera ärenden av ovälkommet beteende har fortskridit och Försvarsmakten anger att framsteg har gjorts när det gäller ett mer systematiskt arbete och enhetlig hantering. Projektet ovälkommet beteende, som har gjorts till en permanent funktion vid myndigheten, har genomfört utbildningsinsatser och arbetat för att säkerställa tillräckliga utredningsresurser genom uppbyggnad av ett nätverk och utbildning i utredningsmetodik. Försvarsmakten genomförde inte någon medarbetarundersökning , vilket innebär att siffror saknas på upplevelser av ovälkommet beteende jämfört med föregående år. Medarbetarundersökningen som gjordes 2020 visade att upplevelser av ovälkommet beteende då hade ökat något jämfört med . När det gäller materiel redovisar Försvarsmakten att myndigheten arbetar för att den materiel som anskaffas ska passa både män och kvinnor och att man fortsatt att arbeta enligt en s.k. HFI-process (Human Factors Integration) inom ramen för anskaffningsprocessen med . Jämställdhetsperspektiv tillämpas under hela anskaffningsprocessen. Resultatet är bl.a. att det kommer att anskaffas uniformer i fler storlekar . Utgångspunkten är att anskaffa en uniform för kvinnor respektive män i stället för som tidigare en unisexuniform, vilken i princip varit utformad för män i traditionella mansstorlekar. I budgetunderlaget redovisar Försvarsmakten att myndigheten har reviderat de interna måltalen för andelen kvinnor i militära personalkategorier för perioderna 2022–2025 respektive 2025–2028. Jämfört med de tidigare fastställda målen har de nya målen justerats nedåt för alla kategorier utom OFF/K. Försvarsmakten anger att de nya måltalen är vad myndigheten bedömer vara realistiskt. Utskottet anser att det är angeläget att Försvarsmakten fortsätter att bedriva ett aktivt arbete för att bli en mer en jämställd organisation. I när försvaret ska växa är det viktigt att nå hela rekryteringsbasen i befolkningen för att kunna anställa de mest lämpade och för att åstadkomma en tillräcklig och effektiv personalförsörjning. En jämställd organisation bidrar också till det militära försvarets legitimitet, trovärdighet och folkförankring. Trots att utvecklingen går i positiv riktning, med en ökande andel kvinnor som genomför grundutbildning med värnplikt och med fler anställda kvinnor i vissa personalkategorier, är andelen kvinnor fortfarande låg på militära befattningar inom Försvarsmakten. Myndigheten har sänkt de kvantitativa målen . Utskottet uppfattar att justeringen har gjorts utifrån vad myndigheten bedömer som realistiskt och utgår från att de lägre satta målen inte innebär att Försvarsmaktens arbete för att öka andelen och antalet kvinnor avstannar eller minskar i omfattning när försvaret har stora personalbehov. Utskottet noterar att regeringen har gett myndigheterna fortsatta uppdrag på jämställdhetsområdet och att myndigheterna arbetar med att se till att personlig utrustning och materiel blir ändamålsenligt utformade och säkra för såväl kvinnor som män, vilket utskottet ser positivt på. I likhet med tidigare anser utskottet att det är centralt att Försvarsmakten fortsätter att utveckla arbetet med att motverka och hantera trakasserier och kränkningar. Utskottet ser positivt på att Försvarsmakten vidtagit åtgärder och välkomnar myndighetens avsikt att fortsätta utveckla förmågan att förebygga oönskade beteenden och genom utbildningsinsatser möta behov av kunskaper och förmågor. Utskottet lägger stor vikt vid att arbetet på jämställdhetsområdet fortsätter, inte minst mot bakgrund av att allt fler unga kvinnor och män med stöd av lagen om totalförsvarsplikt mönstras och skrivs in för militär grundutbildning. Mot bakgrund av det pågående arbetet ser utskottet inte skäl att vidta några åtgärder inom området och avstyrker motionerna 2021/22:3641 (M) yrkande 19, 2021/22:3666 (C) yrkandena 119–128, 2021/22:3233 (C) yrkandena 11–20 och 2021/22:449 (V) yrkandena 20 och 21. Ett framtida svenskt försvar ska bygga på en allmän och könsneutral värnplikt. En stark folklig förankring och en bred rekryteringsbas är en förutsättning för försvaret, och plikttjänstgöring är en mycket speciell typ av tjänstgöring. Utskottet framhåller att det faktum att människor kan tvingas in i verksamheten kräver ett särskilt ansvar för att skapa goda förhållanden för demokratiskt inflytande och möjligheter till reell påverkan. saknar möjlighet att arbeta självständigt och har inte haft nödvändiga kansliresurser till sitt förfogande. är en del av Försvarsmakten. Ett sådant beroendeförhållande hindrar rådet från att bedriva en självständig verksamhet. De praktiska fördelar det kan föra med sig att vara en del av en större organisation blir sekundära om inte möjligheten till ett faktiskt oberoende garanteras. Den nuvarande modellen kräver att Försvarsmakten håller största möjliga avstånd till verksamhet, någonting som visat sig vara svårt i praktiken. oberoende från Försvarsmakten handlar ytterst om legitimiteten i ett system byggt på plikt. Utskottet anser därför att regeringen bör vidta de åtgärder som krävs för att garantera oberoende från Försvarsmakten. Detta bör tillkännage för regeringen. Därmed tillstyrker utskottet motion 2021/22:450 (V). Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om frivilligorganisationer. Jämför reservation 9 (SD) och 10 (M, L). m.fl. (SD) anför i kommittémotion 2021/22:2531 yrkande 30 att de frivilliga försvarsorganisationerna är viktiga för att kunna rekrytera personal till totalförsvaret, inte minst genom sin ungdomsverksamhet. Motionärerna föreslår att de frivilliga försvarsorganisationernas möjlighet att i större utsträckning bidra till det civila och militära försvaret ska utredas och att en översyn ska göras av det frivilliga försvarets finansieringsmodell. De anser också att ytterligare medel behöver tillföras verksamheten och att deltagandet i frivilligorganisationerna bör uppmuntras. m.fl. (L) föreslår i kommittémotion 2021/22:3384 att regeringen snabbt ska agera för en ordning som möjliggör för Försvarsmakten att ge bidrag till för det stöd som organisationen ger till värnpliktiga. Motionärerna beskriver att Försvarsmakten har möjlighet att avtala om bidrag för organisationens stöd till utlandsveteraner och deras anhöriga men att det inte finns någon motsvarande möjlighet när det gäller den verksamhet som soldathemmen bedriver till stöd för värnpliktiga och som med ökande värnpliktsvolymer får en allt större omfattning. m.fl. (KD) anför i kommittémotion 2021/22:3908 yrkande 34 att de frivilliga försvarsorganisationerna bör ges förutsättningar att utvecklas och stärkas i sitt arbete inom ramen för totalförsvaret. Bakgrund och tidigare beredning I betänkande 2020/21:FöU4 uttryckte utskottet att de frivilliga försvarsorganisationerna bidrar med folkförankring, förstärkningsresurser och försvarsvilja i totalförsvaret. Utskottet välkomnade regeringens inriktning att deras möjligheter att bidra till totalförsvarets förmåga bör säkerställas långsiktigt, och man delade regeringens uppfattning att bidraget till organisationerna kommer att behöva öka ytterligare inte minst för att säkerställa en långsiktigt hållbar organisatorisk struktur för de frivilliga försvarsorganisationernas verksamhet. Även i betänkande 2021/22:FöU6 framhöll utskottet de frivilliga försvarsorganisationernas viktiga roll. Enligt anslagsändamålet som bestämt för anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap får anslaget bl.a. användas för stöd till frivilliga försvarsorganisationer och för stöd till veteransoldat- och anhörigorganisationer. är enligt organisationens stadgar en sammanslutning av lokala soldathemsföreningar eller stiftelser som på grund bedriver soldathemsverksamhet, öppen för alla. Förbundet verkar för nordiskt samarbete och internationella kontakter. På sin webbplats beskriver organisationen att man erbjuder stöd till soldater, veteraner och deras anhöriga. familje- och veteranstöd är enligt organisationen ett centralt åtagande som äger rum genom avtal med Försvarsmakten. Av totalförsvarspropositionen framgår att regeringen anser att de frivilliga försvarsorganisationernas möjligheter att bidra till totalförsvarets förmåga bör säkerställas långsiktigt och att planeringen för totalförsvaret och det civila försvaret bör innehålla ett utvecklat frivilligperspektiv. Regeringen anger också att man under den senaste försvarsbeslutsperioden successivt har ökat det bidrag som Försvarsmakten respektive MSB får nyttja för uppdragsersättning till de frivilliga försvarsorganisationerna, vilket har möjliggjort mer utbildning och utveckling för organisationerna.