bet · H901FiU22 · 2022-04-05 00:00:00 — Finansiell stabilitet och finansmarknadsfrågor Utskottet föreslår att lägger regeringens skrivelse om verksamheten i () 2021 till handlingarna. Skrivelsen behandlar IMF:s arbete med frågor som rör finansiell och monetär stabilitet, övervakning och analys av den ekonomiska utvecklingen, institutionens utlåning och resurssituation samt inflytandet i och styrningen av institutionen. Skrivelsen ger också en god överblick över framtidsfrågor i IMF. Där så är relevant framgår även regeringens prioriteringar för institutionens verksamhet. Utskottet anser att IMF har en mycket viktig roll när det gäller att identifiera och uppmärksamma risker för den finansiella stabiliteten. Utskottet föreslår vidare att avslår samtliga här behandlade motionsyrkanden om finansmarknadsfrågor från allmänna motionstiden /22. Motionerna handlar bl.a. om makrotillsyn, bolånemarknaden och hushållens skuldsättning, struktur och konkurrens på bank- och finansmarknaden, hållbar finansmarknad, kontanthantering och betaltjänster, försäkringsrelaterade frågor, penningtvätt samt kreditupplysning och inkassoverksamhet. anordnade finansutskottet en öppen utfrågning om finansiell stabilitet på temat Sårbarheter och motståndskraft i ljuset av ökande skulder hos hushåll och kommersiella fastighetsföretag. I utfrågningen medverkade finansmarknadsminister , riksbankschef , generaldirektör och riksgäldsdirektör . Uppteckningar från utfrågningen ingår som en bilaga i betänkandet. I betänkandet finns 23 reservationer (M, SD, C, V, KD, L, MP) och ett särskilt yttrande (SD). Skrivelse 2021/22:87 Redovisning av verksamheten i . Ett hundratal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Makrotillsyn, bolånemarknaden och hushållens skuldsättning Struktur och konkurrens på bank- och finansmarknaden Penningtvätt och it-relaterad brottslighet som phishing 1.Makrotillsyn, bolånemarknaden och hushållens skuldsättning, punkt 2 (M) 2.Makrotillsyn, bolånemarknaden och hushållens skuldsättning, punkt 2 (SD) 3.Makrotillsyn, bolånemarknaden och hushållens skuldsättning, punkt 2 (C) 4.Makrotillsyn, bolånemarknaden och hushållens skuldsättning, punkt 2 (KD) 5.Makrotillsyn, bolånemarknaden och hushållens skuldsättning, punkt 2 (L) 6.Makrotillsyn, bolånemarknaden och hushållens skuldsättning, punkt 2 (MP) 7.Struktur och konkurrens på bank- och finansmarknaden, punkt 3 (M) 8.Struktur och konkurrens på bank- och finansmarknaden, punkt 3 (SD) 9.Struktur och konkurrens på bank- och finansmarknaden, punkt 3 (C) 10.Struktur och konkurrens på bank- och finansmarknaden, punkt 3 (V) 11.Hållbar finansmarknad, punkt 4 (V) 12.Hållbar finansmarknad, punkt 4 (MP) 13.Kontanthantering och betaltjänster, punkt 5 (C) 14.Kontanthantering och betaltjänster, punkt 5 (V) 15.Kontanthantering och betaltjänster, punkt 5 (KD) 16.Kontanthantering och betaltjänster, punkt 5 (L) 17.Kontanthantering och betaltjänster, punkt 5 (MP) 18.Penningtvätt och it-relaterad brottslighet som phishing, punkt 7 (C) 19.Penningtvätt och it-relaterad brottslighet som phishing, punkt 7 (KD) 20.Penningtvätt och it-relaterad brottslighet som phishing, punkt 7 (L) 21.Penningtvätt och it-relaterad brottslighet som phishing, punkt 7 (MP) 22.Kreditupplysning och inkassoverksamhet, punkt 8 (SD) 23.Kreditupplysning och inkassoverksamhet, punkt 8 (KD) Vissa försäkringsrelaterade frågor, punkt 6 (SD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 Bilaga 2 Öppen utfrågning om finansiell stabilitet Utskottets förslag till riksdagsbeslut lägger skrivelse 2021/22:87 till handlingarna. Makrotillsyn, bolånemarknaden och hushållens skuldsättning 2021/22:92 av (SD), 2021/22:242 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3, 2021/22:279 av och (båda SD), 2021/22:898 av (SD), 2021/22:1100 av (M), 2021/22:2174 av (M), 2021/22:2533 av m.fl. (SD) yrkandena 8 och 10–14, 2021/22:2538 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2021/22:2539 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3, 2021/22:3221 av m.fl. (C) yrkandena 11 och 13, 2021/22:3231 av m.fl. (C) yrkandena 6 och 7, 2021/22:3417 av (MP) yrkande 7, 2021/22:3708 av m.fl. (M) yrkandena 42 och 43, 2021/22:3768 av (M), 2021/22:3832 av (M) yrkande 2, 2021/22:3997 av m.fl. (L) yrkande 80, 2021/22:4073 av m.fl. (MP) och 2021/22:4222 av m.fl. (KD) yrkandena 3 och 55. Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (C) Reservation 4 (KD) Reservation 5 (L) Reservation 6 (MP) Struktur och konkurrens på bank- och finansmarknaden 2021/22:467 av m.fl. (V), 2021/22:1285 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2, 2021/22:1464 av Boriana (M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:1620 av Per Åsling och (båda C) yrkandena 1–3, 2021/22:1729 av (M) yrkande 1, 2021/22:1927 av (M), 2021/22:2099 av Per Åsling och (båda C), 2021/22:2325 av (L), 2021/22:2438 av (M), 2021/22:2533 av m.fl. (SD) yrkandena 6 och 7, 2021/22:2534 av m.fl. (SD) yrkande 17, 2021/22:2597 av m.fl. (V) yrkande 9, 2021/22:3231 av m.fl. (C) yrkande 19, 2021/22:3686 av m.fl. (C) yrkandena 5 och 6 samt 2021/22:3687 av m.fl. (M) yrkande 2. Reservation 7 (M) Reservation 8 (SD) Reservation 9 (C) Reservation 10 (V) 2021/22:978 av m.fl. (S) yrkande 2, 2021/22:3277 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 9 och 10 samt 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 10. Reservation 11 (V) Reservation 12 (MP) 2021/22:11 av (KD), 2021/22:48 av (SD), 2021/22:389 av och (båda SD), 2021/22:827 av och (båda S), 2021/22:1632 av (C), 2021/22:1855 av (M), 2021/22:1907 av (M), 2021/22:1967 av (M), 2021/22:2342 av (L), 2021/22:2600 av m.fl. (V) yrkande 14, 2021/22:2949 av (M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:3054 av (M), 2021/22:3227 av m.fl. (C) yrkandena 20, 34, 36 och 37, 2021/22:3232 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 8 och 9, 2021/22:3305 av (M), 2021/22:3583 av (M), 2021/22:3686 av m.fl. (C) yrkande 4, 2021/22:3980 av m.fl. (L) yrkande 4, 2021/22:4065 av m.fl. (MP) yrkande 48 och 2021/22:4164 av m.fl. (KD) yrkande 12. Reservation 13 (C) Reservation 14 (V) Reservation 15 (KD) Reservation 16 (L) Reservation 17 (MP) 2021/22:242 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2021/22:1597 av Per Åsling och (båda C), 2021/22:2064 av Kopparklint (M) och 2021/22:2533 av m.fl. (SD) yrkande 5. Penningtvätt och it-relaterad brottslighet som phishing 2021/22:204 av (C), 2021/22:1851 av (M), 2021/22:2559 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2021/22:3124 av (M), 2021/22:3245 av m.fl. (C) yrkande 19, 2021/22:3511 av m.fl. (C) yrkande 10, 2021/22:3883 av m.fl. (KD) yrkande 41, 2021/22:3974 av m.fl. (L) yrkande 65 och 2021/22:4074 av och (båda MP) yrkande 5. Reservation 18 (C) Reservation 19 (KD) Reservation 20 (L) Reservation 21 (MP) 2021/22:2533 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2021/22:3303 av (M) och 2021/22:4222 av m.fl. (KD) yrkande 57. Reservation 22 (SD) Reservation 23 (KD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (SD), (C), (V), (SD), (S), (KD), (S), (L), (SD), Boriana (M), (M), (S) och (MP). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlas inledningsvis regeringens skrivelse Redovisning av verksamheten i (skr. 2021/22:87). Skrivelsen behandlar Internationella valutafondens (IMF) arbete med frågor som rör finansiell stabilitet samt institutionens insatser och resurssituation. Vidare behandlas frågor som rör medlemsstaternas inflytande i och styrning av IMF. Skrivelsen innehåller även institutionens bedömningar av internationell ekonomisk och finansiell utveckling. Av skrivelsen framgår också regeringens prioriteringar för IMF:s verksamhet. Skrivelsen, som är den femte i ordningen, har tagits fram som svar på ett tillkännagivande från om behovet av en regelbunden skrivelse i vilken regeringen redovisar arbetet med frågor som rör finansiell stabilitet inom IMF och andra internationella finansiella institutioner där är medlem (se bet. 2016/17:FiU22 punkt 1, rskr. 2016/17:186). Regeringen redogör för arbetet inom IMF och för arbetet inom såväl IMF som andra internationella finansiella institutioner[1]. Inga motioner har inkommit med anledning av årets skrivelse. Därefter behandlas tematiskt ett hundratal motionsyrkanden om finansmarknadsfrågor från allmänna motionstiden . Motionerna handlar bl.a. om makrotillsyn, bolånemarknaden och hushållens skuldsättning, struktur och konkurrens på bank- och finansmarknaden, hållbar finansmarknad, kontanthantering och betaltjänster, försäkringsrelaterade frågor, penningtvätt samt kreditupplysning och inkassoverksamhet. Samtliga motionsförslag är i form av tillkännagivanden till regeringen. En förteckning över behandlade förslag finns i bilaga 1. En årlig öppen utfrågning med Finansiella stabilitetsrådet anordnar en årlig öppen utfrågning om finansiell stabilitet med Finansiella stabilitetsrådet, där företrädare för , , och regeringen ingår. Årets utfrågning hölls och handlade om finansiell stabilitet på temat Sårbarheter och motståndskraft i ekonomin i ljuset av ökande skulder hos hushåll och kommersiella fastighetsföretag. I utfrågningen medverkade finansmarknadsminister , riksbankschef , generaldirektör och riksgäldsdirektör . Uppteckningar från utfrågningen finns i bilaga 2. Utfrågningen publiceras även som en fristående publikation i rapportserien Rapporter från (2021/22:RFR3). Finansiella stabilitetsrådet träffas i normalfallet , men oftare när behov finns. Av protokollen från stabilitetsrådets möten framgår rådets diskussion om stabilitetsläget. Protokollen publiceras senast efter mötet på rådets webbplats[2]. Både och publicerar två stabilitetsrapporter . senaste rapport publicerades (Finansiell stabilitet 2021:2). senaste stabilitetsrapport publicerades (Stabiliteten i det finansiella systemet 2021:2). publicerar ingen särskild stabilitetsrapport, men prognoser och riskbedömningar för finansmarknaderna finns i statsupplåningsrapporterna som publiceras , den senaste (Statsupplåning – prognos och analys 2022:1). Utskottets förslag i korthet lägger regeringens skrivelse om verksamheten i () 2021 till handlingarna. Skrivelsen behandlar IMF:s arbete med frågor som rör finansiell och monetär stabilitet, övervakning och analys av den ekonomiska utvecklingen, institutionens utlåning och resurssituation samt inflytandet i och styrningen av institutionen. Skrivelsen ger också en god överblick över framtidsfrågor i IMF. Där så är relevant framgår även regeringens prioriteringar för institutionens verksamhet. Utskottet anser att IMF har en mycket viktig roll när det gäller att identifiera och uppmärksamma risker för den finansiella stabiliteten. I skrivelsen redovisar regeringen verksamheten inom () 2021. Skrivelsen behandlar institutionens arbete med frågor som rör finansiell och monetär stabilitet, övervakning och analys av den ekonomiska utvecklingen, institutionens utlåning och resurssituation samt inflytandet i och styrningen av institutionen. Skrivelsen är inriktad på frågor och insatser som har varit av särskild vikt för IMF . Där så är relevant redogörs för regeringens prioriteringar för institutionens arbete. Den internationella ekonomiska och finansiella utvecklingen I IMF:s prognos bedöms den globala BNP-tillväxten uppgå till 2021, efter en nedgång 2020. Skillnaderna i tillväxt mellan olika länder bedöms bli stora, vilket framför allt beror på olika tillgång till vaccin mot covid-19 och utrymme att vidta finanspolitiska stimulanser under krisen. Pandemin väntas påverka framför allt låginkomstländers tillväxt negativt, även på medellång sikt. bedöms BNP-tillväxten i de avancerade ekonomierna gå in i en lugnare fas jämfört med , vilket bl.a. förklaras av att de finanspolitiska stimulanserna trappas ned. Även för de flesta andra delar av världen bedömer IMF att tillväxten saktar in . Osäkerheterna beskrivs dock som mycket stora och riskerna för att utsikterna ska bli sämre än väntat dominerar på kort sikt. Riskerna är i huvudsak kopplade till pandemin. Till riskerna hör även mer långvariga utbudsproblem som kan leda till hög inflation . En sådan utveckling skulle kunna leda till en snabbare åtstramning av penningpolitiska stimulanser, framför allt i avancerade ekonomier, vilket i sin tur kan leda till finansiella obalanser, huvudsakligen i utvecklingsekonomier. De finansiella stabilitetsriskerna har under pandemin kunnat begränsas till följd av omfattande finans- och penningpolitiska stimulanser. De ekonomiska förhållandena för banker, hushåll och företag har enligt IMF överlag stabiliserats eller förbättrats . Under pandemin har bankerna visat god motståndskraft tack vare den reglering som tillkommit efter den globala finanskrisen –2009. Enligt IMF finns det dock förhöjda finansiella sårbarheter i ett antal sektorer som till viss del döljs på grund av stimulansåtgärder. IMF påpekar att det finns en utmaning i att upprätthålla stimulans- och stödåtgärder för att bidra till den ekonomiska återhämtningen och undvika att finansiella stabilitetsrisker växer fram på medellång sikt. har präglats av pandemin, och institutionen har presenterat tre övergripande prioriteringar: vaccinera, kalibrera och accelerera. De innebär följande: • IMF understryker vikten av att få ett slut på pandemin genom att göra vaccin tillgängligt för alla. • IMF uppmanar länder att fortsätta med välriktade finans- och penningpolitiska åtgärder tills det finns tydliga tecken på att krisen är över. Stödåtgärder bör anpassas till enskilda länders behov, finanspolitiska utrymme och återhämtningstakt. Vaksamhet behövs också så att inte höga skuldnivåer byggs upp. • Prioriteringen accelerera handlar om att hantera strukturella utmaningar. För att säkra motståndskraften mot framtida ekonomiska kriser och säkra långsiktig finansiell stabilitet är det enligt IMF avgörande att ta itu med de utmaningar som den globala ekonomin står inför, såsom klimatförändringar, snabb teknologisk omställning och växande klyftor inom och mellan länder. Inriktningen på IMF:s arbete Övervakning, utlåning och kapacitetsutveckling utgör de centrala delarna av IMF:s arbete. Institutionens övervakning syftar till att upprätthålla stabilitet och förebygga kriser i det internationella och finansiella systemet. avslutades en omfattande översyn av övervakningsarbetet. Syftet var bl.a. att institutionen bättre ska kunna integrera faktorer som digitalisering, klimatomställning och ojämlikhet. Framöver kommer IMF att använda sig av nya tekniker, data och samarbeten med andra institutioner för att kunna erbjuda en mer riktad, relevant och välinformerad rådgivning. Översynen omfattade även institutionens utvärderingar av länders finansiella sektorer. Framöver kommer institutionen att stärka denna typ av utvärderingar genom att bl.a. integrera klimat- och cyberrisker, och även bättre samordna utvärderingarna med de s.k. artikel IV-konsultationerna. Regeringens prioriteringar: Regeringen anser att IMF fyller en viktig funktion genom att institutionen, med en hög grad av integritet och oberoende, utvärderar och lämnar rekommendationer om såväl enskilda länders ekonomiska politik som den globala ekonomins utveckling. Nästan samtliga världens länder är representerade i institutionen och dess styrelse är därför ett lämpligt forum för att utvärdera och diskutera länders ekonomiska politik. Det är viktigt att IMF ständigt anpassar sin verksamhet och kompetens att hantera förändringar och utmaningar i världsekonomin. Regeringen anser vidare att det är angeläget att institutionen integrerar klimathänsyn och klimatrisker i sin finansiella övervakning. IMF:s bedömning av ekonomi IMF:s senaste granskning av ekonomi, en artikel IV-konsultation genomfördes . Institutionen framhöll att klarat krisen bättre än många andra europeiska länder, inte minst tack vare betydande buffertar och generellt starka ekonomiska förutsättningar. Enligt IMF har de kraftfulla stödåtgärderna genomförts och varit lämpliga. De har bidragit till att avvärja en finansiell kris och stabiliserat marknaderna. Ökningen av arbetslösheten, särskilt bland unga och utrikes födda har dock varit större i än i flera av de länder som drabbats av en djupare lågkonjunktur. IMF bedömde att finanspolitiken även fortsättningsvis bör stödja ekonomin och bidra till återhämtningen. Det framhölls som viktigt att inte återgå till överskottsmålet för . När återhämtningen fått fäste bör stödåtgärderna försiktigt och gradvis dras tillbaka. Institutionen bedömde dessutom att det på medellång sikt finns utrymme för ökade offentliga utgifter för att nå klimatmål och målet om inkluderande tillväxt. IMF ansåg att penningpolitiken vid behov ytterligare bör kunna stödja återhämtningen men konstaterade att dess effektivitet förmodligen är avtagande. Institutionen ansåg att den penningpolitiska inriktningen under krisen har varit lämplig och att utökningen av köp av tillgångar bidragit till att stödja ekonomin och stabilisera marknaderna. Åtgärder av detta slag bidrar dock oundvikligen till en uppbyggnad av sårbarheter på grund av lägre riskprissättning. Institutionen ansåg att fokus framöver borde vara på finanspolitiska åtgärder men att också bör vara beredd att vid behov komplettera finanspolitiken. Lagändringar och insatser på området för att bekämpa penningtvätt och finansiering av terrorism välkomnades. IMF bedömde att bankernas exponeringar mot den kommersiella fastighetssektorn och hushållens höga skuldsättning utgör sårbarheter. Enligt IMF bör datainsamlingen förbättras och institutionen välkomnade därför regeringens utredning om statistik över hushållens tillgångar och skulder (dir. 2021:4). Institutionen rekommenderade att datainsamlingen i fråga om kommersiella fastigheter bör förbättras. IMF framhöll att det är mycket viktigt att strukturella utmaningar hanteras. Sysselsättningsmöjligheterna för unga och utrikes födda bör förbättras. IMF lämnade även rekommendationer för den svenska bostadsmarknaden, bl.a. införandet av ett marknadsbaserat hyressystem i kombination med passande nivåer på bostadsbidrag, att byggreglerna bör förenklas och en gradvis höjning av fastighetsskatten. Regeringens överväganden: Regeringen delar IMF:s bedömning att generellt starka ekonomiska förutsättningar har bidragit till att klarat hanteringen av de ekonomiska konsekvenserna av spridningen av covid-19 väl i jämförelse med andra länder. Regeringen delar även institutionens bedömning att finanspolitiken även fortsättningsvis bör stödja ekonomin och bidra till återhämtningen. Regeringen anser i likhet med IMF att den kommersiella fastighetssektorn och hushållens skuldsättning kan utgöra risker för den finansiella stabiliteten och att det kan behövas mer detaljerade data för att bl.a. bättre kunna analysera riskerna. Regeringen delar även bedömningen att det finns stora utmaningar på den svenska bostadsmarknaden. Det finns ett stort intresse av att bygga hyresbostäder med relativt låga hyror i stora delar av landet. Det största behovet av ett ökat utbud av bostäder finns dock framför allt i storstadsområdena. En av regeringens viktigaste åtgärder har därför varit att återinföra och effektivisera investeringsstödet för nybyggnation av hyresbostäder och bostäder för studerande. Stödet har stimulerat en hög byggtakt av hyresbostäder till relativt lägre hyror. I och med beslut om statens budget avvecklas emellertid stödet /22. Regeringen konstaterar dock att ansökningar om investeringsstöd som inkom före ändå kommer att kunna beviljas. Regeringen fortsätter arbetet med regelförenklingar och effektivisering av samhällsbyggnadsprocessen. Utredningen om ett nytt regelverk för bygglov (SOU 2021:47), som innehåller förslag till ett enklare, effektivare och mer ändamålsenligt regelverk bereds . Regeringen delar bedömningen att utformningen av skattesystemet är central för bostadsmarknadens funktionssätt. Det är dock viktigt att upprätthålla stabilitet och förutsägbarhet för så viktiga beslut som köp av bostäder. Enligt regeringen måste behovet av åtgärder på skatteområdet ses ur ett långsiktigt perspektiv och hanteras varsamt. hade IMF utestående lån på ca , varav utgjordes av subventionerade lån till låginkomstländer. Till följd av spridningen av covid-19 har efterfrågan på lån från IMF varit hög. I takt med att den akuta fasen av pandemin övergått i en ekonomisk återhämtnings- och uppbyggnadsfas har många länder övergått från s.k. nödlån till IMF:s låneprogram med längre löptid och reformvillkor. fattades beslut om nya eller utökade låneprogram för 28 länder. Jämfört med 2020 minskade IMF:s totala utestående lån 2021. Utlåningen skedde i första hand i form av subventionerad utlåning till låginkomstländer genom IMF:s fond Poverty Reduction and Growth Trust (PRGT). godkände IMF en tillfällig höjning av taket för hur mycket länder kan låna från fonden. IMF bedömer att låginkomstländer kommer att efterfråga ytterligare finansiellt stöd från institutionen och har därför efterfrågat ytterligare resurser från ekonomiskt starka medlemsländer. Vid slutet av 2020 hade 16 länder, inklusive , åtagit sig att ställa ut ytterligare medel i form av lån eller bidrag till fonden, eller till den nya fonden Resilience and Sustainability Trust (RST). beslutade IMF även om bidrag på till skuldlättnader för 30 låginkomstländer. Efter beslut i IMF:s högsta beslutande organ genomfördes en tilldelning av särskilda dragningsrätter (SDR) på totalt , motsvarande , till institutionens medlemsländer. SDR kan växlas till konventionell valuta och de kan hjälpa länder med svaga valutareserver och begränsad tillgång till internationella kapitalmarknader att minska sitt beroende av dyr upplåning. Tilldelningen av dragningsrätter fördelas i proportion till respektive lands ägarandel i IMF, vilket innebar att tillföll tillväxtekonomier och låginkomstländer. För att ytterligare stärka effekten av tilldelningen har det diskuterats hur avancerade ekonomier som inte har behov av sina SDR på frivillig basis ska kunna låna ut sina dragningsrätter till mer sårbara länder. I samband med gavs bl.a. stöd till att inrätta en ny fond som möjliggör vidareutlåning av SDR. Syftet med fonden skulle vara att stötta utsatta länder med långsiktig finansiering för att hantera utmaningar som klimatförändringar och pandemier vilka kan ge upphov till problem med betalningsbalansen. Utformningen av fonden och andra alternativ för utlåning av SDR kommer att fortsätta att diskuteras . Regeringens prioriteringar: Regeringen anser att IMF genom att stötta sina medlemsländer har spelat en viktig roll i hanteringen av de ekonomiska effekterna av pandemin. Låginkomstländer har drabbats särskilt hårt och det har varit motiverat att öka utlåningen till dessa länder. Det är viktigt att IMF även fortsättningsvis ger stöd, i samarbete med andra institutioner och inom ramen för sitt mandat, för ekonomisk återhämtning i dessa länder. Tilldelningen av SDR har inneburit ett viktigt likviditetstillskott för många länder. Regeringen välkomnar IMF:s arbete med att ta fram förslag på hur SDR kan vidareutlånas för att stötta sårbara länder. Vid utformningen av den nya fonden bör IMF undvika överlappning med andra aktörers projekt och utlåning. Exempel på sådana aktörer är multilaterala utvecklingsbanker och klimatfonder. Det är vidare viktigt att lån ställs ut med lämpliga reformvillkor. Under räkenskapsåret –gick av institutionens budget till kapacitetsutveckling i form av tekniskt stöd och kapacitetsutveckling. Sida bidrar till IMF:s arbete med kapacitetsutveckling i låginkomstländer och vissa medelinkomstländer. Inom ramen för en del av Sidas stöd bidrar även med teknisk kompetens. ingick Sida och IMF en partnerskapsöverenskommelse för att skapa förutsättningar för ett mer utvecklat samarbete. IMF:s ordinarie resurser uppgår till motsvarande och består av dels permanenta, dels temporära resurser. De permanenta resurserna består av s.k. kvotresurser och de temporära resurserna av bilaterala lån och nya lånearrangemang, de s.k. NAB-lånen[3], från vissa medlemsländer. Utlåningskapaciteten uppgår till ca , eftersom en del av resurserna avsätts till en buffert och då vissa ekonomiskt svagare länders kvotresurser inte används för utlåning.