bet · H901KrU6 · 2022-04-25 00:00:00 — Utskottet föreslår ett tillkännagivande till regeringen med anledning av motionsyrkanden om identifiering, repatriering och restitution av samiska föremål. Regeringen bör utreda de juridiska, ekonomiska och praktiska förutsättningarna för att nå ett sammanhållet regelverk för identifiering och återbördande av samiska föremål och kvarlevor. Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden, främst med hänvisning till pågående arbete och genomförda insatser. Motionerna handlar bl.a. om förutsättningar för museisektorns verksamhet, skydd för utländska kulturföremål, immateriella kulturarv samt kulturmiljövärden i samhällsbyggnadsprocesser. I betänkandet finns 20 reservationer (S, M, SD, C, V, KD, L, MP) och två särskilda yttranden (M, L). Cirka 120 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Identifiering, repatriering och restitution av samiska kvarlevor och föremål Synliggörande av nationella minoriteters kulturarv Förutsättningar för museisektorns verksamhet Statliga insatser till stöd för vissa verksamheter Skydd för utländska kulturföremål Märkning av kulturhistoriskt värdefulla svenska matprodukter Kostnadsansvar vid arkeologiska utgrävningar Motionsyrkanden som bereds förenklat 1.Identifiering, repatriering och restitution av samiska kvarlevor och föremål, punkt 1 (S) 2.Synliggörande av nationella minoriteters kulturarv, punkt 2 (SD) 3.Synliggörande av nationella minoriteters kulturarv, punkt 2 (V) 4.Synliggörande av nationella minoriteters kulturarv, punkt 2 (MP) 5.Förutsättningar för museisektorns verksamhet, punkt 3 (M) 6.Förutsättningar för museisektorns verksamhet, punkt 3 (SD) 7.Förutsättningar för museisektorns verksamhet, punkt 3 (V) 8.Statliga insatser till stöd för vissa verksamheter, punkt 4 (M) 9.Statliga insatser till stöd för vissa verksamheter, punkt 4 (C) 10.Hågkomst, punkt 5 (C) 11.Hågkomst, punkt 5 (L) 12.Skydd för utländska kulturföremål, punkt 6 (M) 13.Skydd för utländska kulturföremål, punkt 6 (L) 14.Immateriellt kulturarv, punkt 7 (SD) 15.Märkning av kulturhistoriskt värdefulla svenska matprodukter, punkt 8 (SD) 16.Reglering av metallsökare, punkt 9 (C) 17.Kostnadsansvar vid arkeologiska utgrävningar, punkt 10 (M) 18.Kostnadsansvar vid arkeologiska utgrävningar, punkt 10 (KD) 19.Kostnadsansvar vid arkeologiska utgrävningar, punkt 10 (L) 20.Kulturmiljövärden i samhällsbyggnadsprocesser, punkt 11 (SD) 1.Motionsyrkanden som bereds förenklat, punkt 12 (M) 2.Motionsyrkanden som bereds förenklat, punkt 12 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Utskottets förslag till riksdagsbeslut Identifiering, repatriering och restitution av samiska kvarlevor och föremål ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör utreda de juridiska, ekonomiska och praktiska förutsättningarna för att nå ett sammanhållet regelverk för identifiering och återbördande av samiska föremål och kvarlevor och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2601 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 5, 2021/22:3217 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 8, 2021/22:3369 av m.fl. (M) yrkande 3, 2021/22:3792 av m.fl. (M) yrkande 13, 2021/22:4003 av m.fl. (L) yrkande 12, 2021/22:4109 av och (båda MP) yrkande 3 och 2021/22:4162 av m.fl. (KD) yrkande 8 och 2021/22:3355 av (KD) yrkande 11. Reservation 1 (S) Synliggörande av nationella minoriteters kulturarv 2021/22:2474 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2021/22:2498 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2021/22:3196 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 6 och 2021/22:4109 av och (båda MP) yrkande 11. Reservation 2 (SD) Reservation 3 (V) Reservation 4 (MP) Förutsättningar för museisektorns verksamhet 2021/22:2476 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 3 och 6, 2021/22:3196 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 1–3 och 9 samt 2021/22:3374 av m.fl. (M) yrkandena 10 och 12. Reservation 5 (M) Reservation 6 (SD) Reservation 7 (V) Statliga insatser till stöd för vissa verksamheter 2021/22:99 av och (båda SD), 2021/22:180 av i (SD), 2021/22:663 av (SD), 2021/22:1031 av (KD), 2021/22:1278 av (S), 2021/22:1613 av och (båda C) yrkande 1, 2021/22:1771 av och (båda S), 2021/22:2058 av Kopparklint och (båda M), 2021/22:2706 av (M) yrkandena 1–3, 2021/22:2916 av (SD), 2021/22:3022 av m.fl. (SD) yrkande 11 och 2021/22:4117 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2. Reservation 8 (M) Reservation 9 (C) 2021/22:1032 av (KD), 2021/22:1695 av (S), 2021/22:3217 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 7, 2021/22:3965 av m.fl. (L) yrkande 51 och 2021/22:4206 av Axel (MP). Reservation 10 (C) Reservation 11 (L) Skydd för utländska kulturföremål 2021/22:3374 av m.fl. (M) yrkande 15 och 2021/22:4003 av m.fl. (L) yrkande 14. Reservation 12 (M) Reservation 13 (L) 2021/22:2498 av m.fl. (SD) yrkande 1. Reservation 14 (SD) Märkning av kulturhistoriskt värdefulla svenska matprodukter 2021/22:2479 av m.fl. (SD) yrkande 5 och 2021/22:2534 av m.fl. (SD) yrkande 11. Reservation 15 (SD) 2021/22:681 av och (båda SD), 2021/22:1329 av (S) och 2021/22:3526 av m.fl. (C) yrkande 20. Reservation 16 (C) Kostnadsansvar vid arkeologiska utgrävningar 2021/22:1034 av (KD), 2021/22:2628 av (M), 2021/22:2826 av (M) yrkande 1, 2021/22:3374 av m.fl. (M) yrkande 11, 2021/22:3708 av m.fl. (M) yrkande 29, 2021/22:3997 av m.fl. (L) yrkande 42 och 2021/22:4222 av m.fl. (KD) yrkande 63. Reservation 17 (M) Reservation 18 (KD) Reservation 19 (L) 2021/22:694 av (SD), 2021/22:2448 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2021/22:2495 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3 och 2021/22:2826 av (M) yrkande 2. Reservation 20 (SD) Motionsyrkanden som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (L), (V), (M), Lawen Redar (S), (S), (SD), (S), (C), (M), (SD), (S), (KD), (S), (MP), (SD), (M) och (M). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet 116 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /22 om bl.a. repatriering av samiska kvarlevor, förutsättningar för museisektorns verksamhet, skydd för utländska kulturföremål samt reglering av metallsökare. Utskottet förslår att 53 yrkanden bereds i förenklad form eftersom de tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . En förteckning över de behandlade förslagen finns i bilaga 1. Motionsförslag som bereds i förenklad form finns i bilaga 2. Utredningen om återstart för kulturen (Ku 2020:03) informerade utskottet om förslagen i betänkandet Från kris till kraft – Återstart för kulturen (SOU 2021:77). Utskottet fick även information från Föreningen och . presenterade sin granskning Operation Rädda branschen – statens krisstöd till idrott och kultur under Coronapandemin (RiR 2022:7). informerade Riksantikvarien utskottet om bl.a. arbetet med kulturarv. beslutade om nationella kulturpolitiska mål (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145). Målen är att kulturen ska vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft med yttrandefriheten som grund, att alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet och att kreativitet, mångfald och konstnärlig kvalitet ska prägla samhällets utveckling. För att uppnå målen ska kulturpolitiken – främja allas möjlighet till kulturupplevelser, bildning och till att utveckla sina skapande förmågor – främja kvalitet och konstnärlig förnyelse – främja ett levande kulturarv som bevaras, används och utvecklas – främja internationellt och interkulturellt utbyte och samverkan – särskilt uppmärksamma barns och ungas rätt till kultur. Följande prioriteringar för en förnyad kulturarvspolitik (prop. 2016/17:116, bet. 2016/17:KrU9, rskr. 2016/17:281) har utarbetats för att det offentliga kulturarvsarbetet ska kunna vidareutvecklas och kulturarvets värden komma hela samhället till del: • Det gemensamma kulturarvet blir en angelägenhet för alla. • Det offentliga samtalet vidgas och fördjupas. • Medskapande och engagemang främjas. Nationella mål för kulturmiljöområdet I enlighet med de nationella mål för kulturmiljöarbetet som antog 2013 (prop. 2012/13:96, bet. 2012/13:KrU9, rskr. 2012/13:273) ska det statliga kulturmiljöarbetet främja – ett hållbart samhälle med en mångfald av kulturmiljöer som bevaras, används och utvecklas – människors delaktighet i kulturmiljöarbetet och möjlighet att förstå och ta ansvar för kulturmiljön – ett inkluderande samhälle med kulturmiljön som gemensam källa till kunskap, bildning och upplevelser – en helhetssyn på förvaltningen av landskapet som innebär att kulturmiljön tas till vara i samhällsutvecklingen. Nationella mål för gestaltad livsmiljö antog följande nationella arkitektur-, form- och designpolitiska mål: Arkitektur, form och design ska bidra till ett hållbart, jämlikt och mindre segregerat samhälle med omsorgsfullt gestaltade livs-miljöer, där alla ges goda förutsättningar att påverka utvecklingen av den gemensamma miljön. Detta ska uppnås genom att – hållbarhet och kvalitet inte underställs kortsiktiga ekonomiska överväganden – kunskap om arkitektur, form och design utvecklas och sprids – det offentliga agerar förebildligt – estetiska, konstnärliga och kulturhistoriska värden tas till vara och utvecklas – miljöer gestaltas för att vara tillgängliga för alla – samarbete och samverkan utvecklas, inom landet och internationellt. Det nationella målet ska vara styrande för statens initiativ när det gäller arbetet med gestaltade livsmiljöer, arkitektur, form och design och kan vara vägledande för kommuner och landsting (numera regioner). Målet kompletterar andra nationella mål som berör den gestaltade livsmiljön (prop. 2017/18:110, bet. 2017/18:CKrU1, rskr. 2017/18:316). Museilagen (2017:563) trädde i kraft med det huvudsakliga syftet att stärka museernas oberoende och status som kunskapsinstitutioner (prop. 2016/17:116, bet. 2016/17:KrU9, rskr. 2016/17:281). Museilagen innehåller bestämmelser om det allmänna museiväsendet, dvs. museer som drivs av staten, regioner och kommunerna samt t.ex. stiftelsemuseer vars styrelser i huvudsak utses av det allmänna. Lagen definierar ett museum som en institution som är öppen för allmänheten och som förvärvar, bevarar, undersöker, förmedlar och ställer ut materiella och immateriella vittnesbörd om människan och människans omvärld. Samtliga verksamhetsdelar ska vara uppfyllda för att en institution ska betraktas som ett museum. Lagen utgår från att det övergripande ändamålet för museerna i det allmänna museiväsendet är att främja kunskap, kulturupplevelser och fri åsiktsbildning. Allmänna utgångspunkter för museernas arbete med samlingsförvaltning, kunskapsuppbyggnad och publik verksamhet anges i lagen. Kultursamverkansmodellen tillämpas för fördelning av statliga medel till regional och lokal kulturverksamhet. uppgår anslaget 1:6 Bidrag till regional kulturverksamhet till . Medlen får användas till regionala och lokala kulturverksamheter inom följande områden: – professionell teater-, dans-, och musikverksamhet – museiverksamhet och museernas kulturmiljöarbete – biblioteks-, läs- och litteraturfrämjande verksamhet – professionell bild- och formverksamhet – regional enskild arkivverksamhet – främjande av hemslöjd. Regeringen aviserade en översyn av kultursamverkansmodellen utifrån de stora samhällsförändringar som regeringen bedömer har skett sedan modellen infördes . Regeringen refererar till att behoven har accelererat under coronapandemin samt att kritik riktats mot modellen, bl.a. om otillräcklig samordning mellan modellens aktörer[1]. Identifiering, repatriering och restitution av samiska kvarlevor och föremål Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om identifiering, repatriering och restitution av samiska kvarlevor och föremål och tillkännager detta för regeringen. Jämför reservation 1 (S). Nooshi Dadgostar m.fl. (V) vill i partimotion 2021/22:2601 yrkande 5 att regeringen vidtar åtgärder för att intensifiera identifiering och repatriering av samiska kvarlevor. Motionärerna hänvisar till beslut att kräva en fullständig identifiering av allt samiskt skelettmaterial i statliga samlingar tillsammans med repatriering och att etiska råd behöver få ökade resurser för arbetet. m.fl. (M) lyfter i kommittémotion 2021/22:3369 yrkande 3 frågan om repatriering av samiska kvarlevor. Motionärerna ser det som en del i försoningsarbetet med det samiska folket och menar att det är viktigt att staten skyndar på återlämnandet av samiska kvarlevor och ceremoniella föremål genom att ta ett större ansvar för processerna, både rättsligt, administrativt och finansiellt. m.fl. (M) har ett likalydande förslag i kommittémotion 2021/22:3792 yrkande 13. I kommittémotion 2021/22:3217 yrkande 8 lyfter Per Schöldberg m.fl. (C) frågan om repatriering av samiska kvarlevor. Motionärerna refererar bl.a. till ett yttrande 2020 från i , och kristna råd till för mänskliga rättigheter om vikten av att svenska staten utformar ett sammanhållet regelverk och en nationell finansiering av repatriering av samiska kvarlevor. m.fl. (KD) har ett liknande förslag i kommittémotion 2021/22:4162 yrkande 8. I kommittémotion 2021/22:4003 yrkande 12 föreslår m.fl. (L) att samiska kvarlevor och samiska ceremoniella föremål återbördas. Motionärerna vill att frågan ges hög prioritet och att de juridiska, praktiska och ekonomiska förutsättningarna reds ut samt att en arbetsplan utarbetas. I motion 2021/22:4109 yrkande 3 vill och (MP) göra det lättare att återbörda samiska kvarlevor och offergåvor. Motionärerna lyfter bl.a. fram att ekonomiska resurser är ett stort problem vid repatriering och att det är orimligt att det samiska folket ska behöva finansiera det som staten tidigare tagit ifrån dem. I motion 2021/22:3355 yrkande 11 vill (KD) att de samiska samlingar som finns inom de statliga museerna överförs till det Ájtte – Svenskt Fjäll- och Samemuseum. Motionären menar att på så sätt är samlingarna kvar i statlig ägo men det blir det samiska museet som ansvarar för att visa samlingarna på Ájtte samt genom vandringsutställningar. Bakgrund och pågående arbete I enlighet med regeringens bedömning i propositionen Kulturarvspolitik (prop. 2016/17:116) fick () i sitt regleringsbrev i uppdrag att utarbeta en vägledning för identifiering och repatriering eller restitution av föremål i museernas samlingar där det kan finnas särskilda etiska skäl för återlämnande. Uppdraget genomfördes i samråd med de centrala museerna samt . RAÄ redovisade uppdraget med två rapporter som samlar professionell praxis för hantering av mänskliga kvarlevor i museisamlingar utifrån olika forskningsperspektiv och etiska frågeställningar. Rapporterna utgår från mänskliga kvarlevor som införlivats i museisamlingar genom arkeologiska undersökningar, medicinsk forskning, etnografisk eller etnologisk insamling samt legal och illegal handel, plundring, upptäcktsresor eller donationer. Syftet är att ge stöd till museerna i deras arbete med att ta fram egna styrdokument och rutiner i ärenden om identifiering, restitution och repatriering. RAÄ arrangerade 2021 den årliga konferensen i samarbete med bl.a. Ájtte – Svenskt Fjäll och Samemuseum. RAÄ bedömer i sin årsredovisning att konferensen bidrog till att synliggöra museerna i norra , särskilt i frågor om förvaltning och utveckling av samiska museisamlingar. På Urfolkens dag skedde den hittills största repatrieringsceremonin i historia vid Gammplatsen i . Regeringen fattade vidare beslut om att ska lämna över en samisk kvarleva till och det pågår beredning inom av ett ärende om repatriering av ett skelett från universitetsmuseet vid till . Stiftelsen – Svenskt Fjäll- och Samemuseum har enligt regeringsbeslut tilldelats för att arrangera en konferens som samlar berörda aktörer på nationell, regional och lokal nivå om repatriering och återbegravning av samiska mänskliga kvarlevor. Vid behandlingen av regeringens proposition Kulturarvspolitik bedömde utskottet att det är mycket angeläget att den svenska praktiken för repatriering och restitution är föredömlig sett ur ett internationellt perspektiv (prop. 2016/17:116, bet. 2016/17:KrU9). RAÄ har , i samarbete med berörda aktörer, utarbetat vägledningar för hantering av föremål i museernas samlingar där det kan finnas etiska skäl för återlämnande. En del återlämnande har även skett och utskottet noterar att olika konferenser samlar berörda tillsammans med expertis för att komma vidare i dessa frågor. Utskottet menar dock att mer behöver göras för att hantering av repatriering och restitution ska kunna anses vara föredömlig ur ett internationellt perspektiv. Staten bör, som en del i försoningsarbetet med det samiska folket, skynda på återlämnandet av samiska kvarlevor genom att ta ett större ansvar för de rättsliga, ekonomiska och administrativa processerna. Det är även viktigt att statliga samlingar inventeras eftersom mänskliga kvarlevor och vissa föremål införlivades i samlingarna när synsätten på vad som var legitima sätt att förvärva föremål var annorlunda än . Regeringen bör utreda de juridiska, ekonomiska och praktiska förutsättningarna för att nå ett sammanhållet regelverk för identifiering och återbördande av samiska föremål och kvarlevor. Utskottet föreslår att ställer sig bakom det som utskottet anfört och tillkännager detta för regeringen. Utskottet tillstyrker därmed motionerna 2021/22:2601 (V) yrkande 5, 2021/22:3217 (C) yrkande 8, 2021/22:3369 (M) yrkande 3, 2021/22:3792 (M) yrkande 13, 2021/22:4003 (L) yrkande 12, 2021/22:4109 (MP) yrkande 3 och 2021/22:4162 (KD) yrkande 8. Motion 2021/22:3355 (KD) yrkande 11 bör delvis bifallas. Synliggörande av nationella minoriteters kulturarv Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att på olika sätt synliggöra de nationella minoriteternas kulturarv. Utskottet hänvisar framförallt till gjorda insatser och pågående arbete. Jämför reservation 2 (SD), 3 (V) och 4 (MP). Nooshi Dadgostar m.fl. (V) vill i partimotion 2021/22:3196 yrkande 6 att regeringen vidtar åtgärder för att säkerställa att både de språk och de berättelser som fanns och de som tillkommit senare får samma självklara utrymme när folkminnena ska nedtecknas och dokumenteras. Motionärerna refererar till att den s.k. svenskheten är något relativt modernt där nationalistiska strävanden efter att bygga enspråkiga stater i en mångkulturell värld dock har inneburit förtryck av minoriteter. I kommittémotion 2021/22:2474 yrkande 1 vill m.fl. (SD) att regeringen utreder möjligheten att ytterligare tillgängliggöra kulturarv som tillhör de nationella minoriteterna. Motionärerna för fram samhällets skyldighet att värna och vårda de nationella minoriteternas historiska, kulturella och språkliga variationer. Även m.fl. (SD) vill i kommittémotion 2021/22:2498 yrkande 2 se en förstärkning av insamlingen och bevarandet av de estlandssvenska, finlandssvenska, tornedalsfinska och samiska immateriella kulturarven. I motion 2021/22:4109 yrkande 11 vill och (båda MP) synliggöra Sápmi. Motionärerna menar att det samiska behöver få större plats i det offentliga rummet. Regeringen redovisar i budgetpropositionen insatser inom kulturområdet . Samiskt språkcentrum har fortsatt att arbeta med metodutveckling och stimulansåtgärder för att främja och stimulera ökad användning av samiskan. (Isof) har fördelat ca till språkrevitaliserande projekt med inriktning på barn och ungdomar respektive överföring av språk mellan generationer. () har fördelat verksamhetsbidrag och projektbidrag om ca till nationella minoriteters organisationer med inriktning på verksamhet som bedöms vara av nationell kulturpolitisk betydelse respektive barn- och ungdomsverksamhet. Stiftelsen () har inrättat två nya stöd för att främja tillgången till film för barn och ungdom på de nationella minoritetsspråken. SFI, och () har lanserat tio kortfilmer om de nationella minoriteterna (prop. 2021/22:1 utg. omr. 1 s. 80). konstaterade i årsredovisningen att söktrycket från de nationella minoriteterna ökar och att tillgängliga medel inte motsvarar söktrycket. Anslaget 1:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete ökades med för att bl.a. förstärka det statliga stödet till de nationella minoritetsspråken och nationella minoriteters kultur. Anslaget ökade även med till Sámi Giellagáldu – samiska språk (prop. 2021/22:1 utg. omr. 17, bet. 2021/22:KrU1, rskr. 2021/22:85). Som en del av regeringens arbete för utveckling, främjande och bevarande av de nationella minoritetsspråken fick i uppdrag att –2024 arbeta med litteratur- och läsfrämjande åtgärder för de nationella minoritetsspråken (Ku2022/00583). I uppdraget ingår att främja utgivning och spridning av litteratur på de nationella minoritetsspråken samt att genomföra läsfrämjande insatser. Åtgärder riktade mot barn och unga ska särskilt prioriteras. ska lämna en delredovisning och slutrapportera uppdraget till (). Även (jiddish), (finska), (meänkieli och samiska), och (chib) har i uppdrag att –2024 stärka och utveckla arbetet med revitalisering och bevarande av minoritetsspråken (Ku2022/00584). Arbetet anses kunna bidra till att stärka kompetensförsörjningen av minoritetsspråkskunnig personal inom offentlig sektor. Lärosätena ska lämna delredovisningar respektive 2023 samt slutrapportera uppdraget till (). Regeringen gav vidare i uppdrag att vidta språkvårdande insatser för att stärka och utveckla det samiska språket. Uppdraget inkluderar att synliggöra och att sprida kunskap om det samiska språket samt att arbeta med språkteknologi för ökade möjligheter att använda det samiska språket i digitala sammanhang. Samtliga samiska språkliga varieteter nordsamiska, lulesamiska, pitesamiska, umesamiska och sydsamiska omfattas av uppdraget. ska –2023 lämna årliga delrapporter till (). Uppdraget ska slutredovisas . RAÄ gjorde –2001 en särskild satsning för att bevara det samiska kulturarvet och lyfta fram samiska kulturmiljöer. Arbetet har därefter fortsatt. Programmet för perioden –2025 är det femte i ordningen. Programmet ska ge en nulägesbeskrivning och ökad kunskap om samiska kulturmiljöer som kan användas vid samhällsplanering, bidragsfördelning och forskning. Programmet har fem mål till vilka det knyts indikatorer för att mäta måluppfyllelsen. De fem målen är: bygga kunskap om det samiska kulturlandskapet, sprida och förankra kunskap om det samiska kulturlandskapet, öka det samiska deltagandet i frågor som rör det samiska kulturlandskapet, skydda och dokumentera lämningar i skogen samt bemöta utmaningar orsakade av klimatförändringar. Stiftelsen , Stiftelsen – Svenskt Fjäll- och Samemuseum och är programägare. trädde lagen (2022:66) om konsultation i frågor som rör det samiska folket i kraft, dvs. regeringen och statliga förvaltningsmyndigheter ska vara skyldiga att konsultera innan beslut fattas i ärenden som kan få särskild betydelse för samerna. För kulturområdet innebär det konsultation i ärenden som kan få direkt inverkan på samernas språk, kultur, näringar eller ställning som urfolk. Det kan bli aktuellt med konsultation i ärenden om t.ex. ungdoms- och kulturmiljöfrågor, ortnamn, samiskt kulturarv, traditionell kunskap, samiska språk samt samisk kultur inom musik, teater, litteratur, konst och religion. Utskottet konstaterar att även om det fortfarande finns behov av insatser för att minoritetsspråken och de nationella minoriteternas kultur ska kunna bevaras, utvecklas och stärkas, pågår ett omfattande arbete för att säkerställa och öka tillgången till de nationella minoriteternas kulturarv. Utskottet avstyrker motionerna 2021/22:2474 (SD) yrkande 1, 2021/22:2498 (SD) yrkande 2, 2021/22:3196 (V) yrkande 6 samt 2021/22:4109 (MP) yrkande 11. Förutsättningar för museisektorns verksamhet Utskottets förslag i korthet avslår motioner om förbättrade förutsättningar för museisektorns verksamhet. Utskottet hänvisar framför allt till gjorda insatser och pågående arbete. Jämför reservation 5 (M), 6 (SD) och 7 (V).