bet · H901SoU13 · 2022-03-21 00:00:00 — I rapporten redogörs för en modell som består av exempel på hur samverkan kan genomföras samt vilka insatser, särskilda perspektiv och viktiga områden som är angelägna att beakta under hela demenssjukdomens förlopp. Regeringen beslutade att bevilja Svenskt Demenscentrum (SDC) medel för att tillsammans med fem kommuner påbörja ett projekt med i syfte att införa det av framtagna standardiserade insatsförloppet för personer med demenssjukdom i de fem kommunerna (S2020/02726). dokumenteras arbetet när det gäller framgångsfaktorer liksom utmaningar och de deltagande kommunerna kommer kontinuerligt att följas upp av SDC. Slutligen kommer materialet att sammanställas och bearbetas till ett material för andra kommuner. Arbetet kommer även att redovisas på lämpliga seminarier och konferenser runt om i –2022 för att ge inspiration till övriga kommuner och regioner runt om i landet. Stöd till vård och omsorg av personer med demenssjukdom har haft i uppdrag att fördela till landets kommuner för att säkerställa en god vård och omsorg av personer med demenssjukdom samt för att motverka ensamhet bland äldre (S2019/05315, S2020/09593). Uppdragen ska redovisas till () respektive . överlämnade av statsbidrag till kommuner för att motverka ensamhet bland äldre och för ökad kvalitet i vården och omsorgen om personer med demenssjukdom (S2019/05315/RS) till regeringen. Av redovisningen framgår att samtliga kommuner rekvirerade totalt ca 2020. Kommunerna förbrukade totalt . Enligt kommunerna har anledningen till att medel inte förbrukats i huvudsak varit coronapandemin samt tidsbrist. Av regleringsbrev framgår att myndigheten även 2022 ska fördela statsbidrag till kommunerna i syfte att utifrån exempelvis den nationella strategin för omsorg om personer med demenssjukdom samt nationella riktlinjer för vård och omsorg vid demenssjukdom, säkerställa en god vård och omsorg av personer med demenssjukdom och för att motverka ensamhet bland äldre (S2021/08111). får använda för detta ändamål. ska lämna en redovisning av uppdraget till () . I budgetpropositionen föreslog regeringen en höjning av Svenskt Demenscentrum grundanslag med för att stärka centrumets arbete på lång sikt. ställde sig socialutskottet bakom regeringens förslag (bet. 2020/21:SoU1). biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2020/21:156). gav regeringen i uppdrag att fördela till Svenskt Demenscentrum i syfte att fortsatt långsiktigt säkerställa en verksamhet i form av ett nationellt inom demensområdet (S2022/00778). SveDem är ett nationellt kvalitetsregister som startade . Syftet är att samla in data om personer med demenssjukdom för att kunna förbättra och utveckla vården av demenssjuka i . Målet är att skapa ett rikstäckande verktyg för likvärdig och bästa behandling av personer med demenssjukdom. I SveDem registreras personer med kognitiv sjukdom/demenssjukdom. De följs sedan , vilket ger stor kunskap om diagnos och behandling samt om vård och omsorg. Satsning på verktyg som stöd vid behandling av personer med demenssjukdom beslutade regeringen att tilldela för att utveckla sjukdomar/demenssjukdomar (SveDem) och stödja kommunernas förbättringsarbete utifrån registerdata (). Målet är skapa ett rikstäckande verktyg för likvärdig och bästa behandling av personer som har en demenssjukdom. Vidare tilldelades Minneskliniken vid för att stödja förbättringsarbeten på särskilda boenden och hemtjänst för personer med demenssjukdom. Motionsyrkanden om stöd till personer med demenssjukdom behandlades senast i betänkande 2020/21:SoU9 Äldrefrågor. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (prot. 2020/21:88). Utskottet ser positivt på de åtgärder som vidtagits när det gäller stöd och vård av personer med demenssjukdom. Utskottet anser dock inte att åtgärderna är tillräckliga. Utskottet anser därför att det bör tas fram en ny nationell strategi för demens och andra kognitiva sjukdomar. Målsättningen med strategin bör vara att dessa sjukdomar ska diagnostiseras tidigt, kunna behandlas och förebyggas. Strategin bör även innefatta socialt stöd till patienterna och dess närstående. Regeringen bör ge en lämplig myndighet i uppdrag att lämna förslag till en ny nationell strategi. Utskottet föreslår att ställer sig bakom det som utskottet anfört och tillkännager detta för regeringen. Motionerna 2021/22:3699 (M) yrkande 1 och 2021/22:4170 (KD) yrkande 20 bör bifallas delvis. Enligt socialtjänstlagen bör socialnämnden genom bl.a. dagverksamhet underlätta för den enskilde att bo hemma och att ha kontakt med andra. Det är viktigt – inte minst för personer med demenssjukdom och deras anhöriga. Utskottet anser inte att behöver ta några initiativ med anledning av motionerna 2021/22:496 (V) yrkande 13, 2021/22:3243 (C) yrkande 23 och 2021/22:3909 (C) yrkande 24. Motionsyrkandena bör avslås. Ofrivillig ensamhet bland äldre Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om en nationell strategi för att motverka ofrivillig ensamhet bland äldre och tillkännager detta för regeringen. avslår övriga motionsyrkanden om ofrivillig ensamhet bland äldre. Jämför reservation 28 (S), 29 (M), 30 (SD), 31 (C), 32 (L) och 33 (MP). Nationell strategi för att motverka ofrivillig ensamhet bland äldre I partimotion 2021/22:496 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 14 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör ge en lämplig myndighet i uppdrag att se över förutsättningarna för att minska ensamheten bland äldre. I kommittémotion 2021/22:3423 av m.fl. (M) yrkande 5 föreslås ett tillkännagivande om ofrivillig ensamhet och att det ska ges i uppdrag att utarbeta en strategi för att möta den ofrivilliga ensamheten som ska användas i kommuners och regioners dagliga arbete. I kommittémotion 2021/22:3803 av m.fl. (SD) yrkande 25 föreslås ett tillkännagivande om att utforma en strategi för att motverka ofrivillig ensamhet. I kommittémotion 2021/22:3980 av m.fl. (L) yrkandena 10 och 11 föreslås ett tillkännagivande om en nationell strategi för att motverka ofrivillig ensamhet bland årsrika och om lärdomar av hur årsrika behandlades under pandemin. Enligt motionärerna bör strategin inbegripa många olika samhällssektorer som vård och omsorg, stadsplanering, transporter, kultur, civilsamhälle och näringsliv. Det är enligt motionärerna även viktigt att ta vara på de lärdomar som vanns under pandemin när strategin tas fram. Även i kommittémotion 2021/22:4065 av m.fl. (MP) yrkande 28 föreslås ett tillkännagivande om en nationell strategi mot ofrivillig ensamhet. Övriga frågor om ofrivillig ensamhet bland äldre I kommittémotion 2021/22:3361 av m.fl. (M) yrkande 17 föreslås ett tillkännagivande om att stärka det förebyggande arbetet när det gäller ofrivillig ensamhet. I kommittémotion 2021/22:3423 av m.fl. (M) yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om ofrivillig ensamhet i syfte att göra en genomlysning av kommunernas frivilliginsatser och i yrkande 6 föreslås ett tillkännagivande om riktlinjer för screeningverksamhet för att upptäcka ofrivillig ensamhet. Motionärerna anser att regeringen bör ge i uppdrag att dels genomföra en genomlysning av kommuners frivilligverksamhet, dels ta fram riktlinjer när det gäller screeningverksamhet i syfte att upptäcka ofrivillig ensamhet. I yrkande 7 föreslår motionärerna ett tillkännagivande om att frågor om huruvida man upplever ofrivillig ensamhet bör ingå i regionernas hälsoenkäter. I kommittémotion 2021/22:3841 av m.fl. (M) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att utreda hur ökad trygghet i äldreomsorg och hemtjänst kan bli nationella krav. I kommittémotion 2021/22:3510 av m.fl. (C) yrkande 27 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör se över hur lagstiftning och nationella kunskapsstöd kan säkerställa ett bättre och jämlikt stöd för personer som upplever otrygghet och ofrivillig ensamhet i sitt hem. I kommittémotion 2021/22:3980 av m.fl. (L) yrkande 23 föreslås ett tillkännagivande om en utredning av mötesplatser för årsrika. Motionärerna anför att bilden är ofullständig när det gäller var sådana finns och vilka hinder som föreligger för att skapa dem. Detta bör utredas vidare. I yrkande 30 föreslås ett tillkännagivande om vägledning om att använda hund och katt i äldrevården. Motionärerna anför att det behövs en ny vägledning om hur djur kan användas i äldreomsorgen i de fall det passar den enskilde. I kommittémotion 2021/22:4065 av m.fl. (MP) yrkande 40 föreslås ett tillkännagivande om att införa en rätt till flyttstöd i socialtjänstlagen. Motionärerna anför att ingen ska behöva bli kvar i ett eget boende mot sin vilja för att man inte orkar eller vet hur man gör för att flytta. I yrkande 41 föreslås ett tillkännagivande om behovet av att stärka kravet i socialtjänstlagen för kommunernas förebyggande arbete och uppsökande verksamhet i fråga om äldre. Genom att förebyggande hembesök görs och tjänsten flyttstöd finns kan ensamhet och isolering förebyggas. Enligt 3 kap. 6 § SoL bör socialnämnden genom hemtjänst, dagverksamheter eller någon annan liknande social tjänst underlätta för den enskilde att bo hemma och att ha kontakt med andra. Enligt 5 kap. 4 § SoL ska omsorg om äldre inriktas på att äldre personer får leva ett värdigt liv och känna välbefinnande (värdegrund). ska vidare verka för att äldre människor får möjlighet att leva och bo självständigt under trygga förhållanden och ha en aktiv och meningsfull tillvaro i gemenskap med andra. ska enligt 5 kap 6 § SoL göra sig väl förtrogen med levnadsförhållandena i kommunen för äldre människor samt i sin uppsökande verksamhet upplysa om verksamhet på detta område. Kommunen ska planera sina insatser för äldre. I planeringen ska kommunen samverka med regionen samt andra samhällsorgan och organisationer. Förordningen om statsbidrag för insatser som syftar till att förebygga och bryta ensamhet och isolering bland äldre personer beslutade regeringen om förordningen (2019:474) om statsbidrag för insatser som syftar till att förebygga och bryta ensamhet och isolering bland äldre personer. Bidrag får lämnas för att anordna aktiviteter som bidrar till gemenskap och stimulans bland äldre personer, för att skapa mötesplatser för äldre personer och kontaktytor mellan äldre och yngre personer och för åtgärder som möjliggör att fler äldre personer kan engagera sig ideellt eller delta i verksamheter som anordnas ideellt (4 §). Medel för att bl.a. motverka ensamhet bland äldre Som framgår ovan har haft i uppdrag att fördela till landets kommuner för att säkerställa en god vård och omsorg av personer med demenssjukdom samt för att motverka ensamhet bland äldre (S2019/05315, S2020/09593). Uppdragen ska redovisas till () respektive . överlämnade av statsbidrag till kommuner för att motverka ensamhet bland äldre och för ökad kvalitet i vården och omsorgen om personer med demenssjukdom (S2019/05315/RS) till regeringen. Av redovisningen framgår att samtliga kommuner rekvirerade totalt ca 2020. Kommunerna förbrukade totalt . Enligt kommunerna har anledningen till att medel inte förbrukats i huvudsak varit coronapandemin samt tidsbrist. Av regleringsbrev framgår att myndigheten även ska fördela statsbidrag till kommunerna i syfte att bl.a. motverka ensamhet bland äldre (S2021/08111). får använda för detta ändamål. ska lämna en redovisning av uppdraget till () . Ersättning till kommuner för att motverka isolering för äldre med anledning av covid-19 tillförde regeringen till kommunerna för att motverka konsekvenserna av isolering till följd av pandemin (S2020/05407/FS). Medlen skulle användas för digitala lösningar och andra lösningar som syftar till att skapa möjligheter till sociala kontakter – t.ex. att införskaffa teknisk utrustning för att äldre och anhöriga ska kunna ha kontakt när fysiska besök inte är möjliga. Syftet med insatserna var att bidra till att stärka de äldres psykiska välbefinnande och motverka psykisk ohälsa i samband med de restriktioner som följer av virusutbrottet. Kommunerna hade möjlighet att rekvirera medlen hos Kammarkollegiet juni–utifrån en fastställd fördelningsnyckel. utbetalades totalt till 241 kommuner. Ersättning till organisationer som bidrar till att motverka ofrivillig ensamhet bland äldre fördelade regeringen genom till totalt 129 organisationer, både pensionärsorganisationer och andra organisationer med verksamhet som vänder sig till äldre, för insatser som bidrar till att motverka ofrivillig ensamhet bland äldre personer. Av dessa medel var en särskild satsning med anledning av pandemin. (jfr prop. 2021/22:1 utg.omr 17 s. 164). fördelades (). För att stärka pensionärsorganisationernas arbete för att bryta äldres isolering har regeringen höjt statsbidraget till organisationerna med . Totalt uppgick statsbidraget till 2021 (jfr prop. 2021/22:1 utg.omr. 9 s. 123). Medel för att bryta äldres ofrivilliga ensamhet 2022 ställde sig kulturutskottet bakom ett förslag från ledamöterna från , om att avsätta till föreningar och organisationer vars verksamhet syftar till att bryta äldres ofrivilliga ensamhet och isolering (2021/22:KrU1). biföll kulturutskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2021/22:82–85). Svar på skriftlig fråga besvarade socialminister (S) en skriftlig fråga om husdjur i äldreomsorgen (fr. 2021/22:311). Socialministern anförde följande: har frågat mig om jag och regeringen avser att utvärdera värdet av att få ha katt inom äldreboenden samt om det behövs riktlinjer även för katt. vägledning Hundar i vård och omsorg – Vägledning till gällande regelverk syftade till att ge en vägledning till de regelverk som finns då hundar används i vård- och omsorgsverksamhet. Vägledningen togs fram i samverkan med , , och och avser vårdhundar som är utbildade tillsammans med sin förare. Vad gäller katter används de inte på samma sätt i verksamheterna. Det utesluter inte att en katt kan innebära ett viktigt stöd för många äldre. saknas dock behov av en motsvarande vägledning. Motionsyrkanden om ofrivillig ensamhet behandlades senast i betänkande 2018/19:SoU13 Äldrefrågor. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (prot. 2018/19:69). Ofrivillig ensamhet är ett problem för många äldre oavsett om man bor i kommunalt boende eller i eget boende. Vissa satsningar har gjorts för att motverka detta problem , men enligt utskottet behövs det fler konkreta åtgärder. Utskottet anser därför att regeringen bör ge en lämplig myndighet i uppdrag att ta fram ett förslag till en nationell strategi för att motverka ofrivillig ensamhet bland äldre. Berörda myndigheter, regioner, kommuner och det civila samhället bör involveras i strategin. Det är även viktigt att ta vara på såväl internationella erfarenheter som erfarenheter från coronapandemin när strategin tas fram. Utskottet föreslår att ställer sig bakom det som utskottet anfört och tillkännager detta för regeringen. Motionerna 2021/22:496 (V) yrkande 14, 2021/22:3423 (M) yrkande 5, 2021/22:3803 (SD) yrkande 25, 2021/22:3980 (L) yrkandena 10 och 11 samt 2021/22:4065 (MP) yrkande 28 bör bifallas delvis. Utskottet har förståelse för det som anförs i motionerna 2021/22:3361 (M) yrkande 17, 2021/22:3423 (M) yrkandena 4, 6 och 7, 2021/22:3510 (C) yrkande 27, 2021/22:3841 (M) yrkande 2, 2021/22:3980 (L) yrkandena 23 och 30 samt 2021/22:4065 (MP) yrkandena 40 och 41, men anser inte att nu bör ta några initiativ med anledning av dem. Motionsyrkandena bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om e-hälsa och välfärdsteknologi. Jämför reservation 34 (C, KD, L). I kommittémotion 2021/22:3243 av m.fl. (C) yrkande 30 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör ge en lämplig myndighet i uppdrag att ta fram riktlinjer eller en föreskrift som säkerställer att alla som bor på ett särskilt boende har tillgång till trådlöst internet och möjlighet till videosamtal. I yrkande 33 föreslås ett tillkännagivande om att ge en lämplig myndighet i uppdrag att se över hur kommunernas införande och utvärdering av välfärdsteknologi i den kommunala hälso- och sjukvården och äldreomsorgen i större utsträckning kan samordnas. Regeringen och SKR antog en ny strategi för att genomföra Vision e-hälsa 2025, där och dess verksamheter ingår. Den nya strategin gäller för arbetet –2022 (En ny strategi för genomförande av Vision e-hälsa 2025. Nästa steg på vägen 2020–2022). Enligt strategin ska 2025 vara bäst i världen på att använda digitaliseringens och e-hälsans möjligheter i syfte att underlätta för människor att uppnå en god och jämlik hälsa och välfärd samt utveckla och stärka egna resurser för ökad självständighet och delaktighet i samhällslivet. I strategin fastställs fyra inriktningsmål som gäller individen som medskapare, rätt information och kunskap, trygg och säker informationshantering samt utveckling och digital transformation i samverkan. Överenskommelse om teknik, kvalitet och effektivitet med den äldre i fokus Regeringen och Kommuner och Regioner (SKR) kom överens om en flerårig satsning om äldreomsorg – teknik, kvalitet och effektivitet med den äldre i fokus (S2020/00577). Satsningen avses pågå 2020–2022 under förutsättning att beslutar om regeringens budgetproposition . Inriktningen för satsningen beslutas . Satsningen syftar till att ge kommunerna bättre förutsättningar att verksamhetsutveckla genom digitalisering inom äldreomsorgen. hade Myndigheten för delaktighet (MFD) uppdrag att stödja kommunerna om hur välfärdsteknik kan bidra till ökad självständighet. Inom ramen för den fleråriga satsningen tecknade regeringen och SKR en överenskommelse om (S2020/09778). tecknade regeringen och SKR en överenskommelse om för att ge kommunerna bättre förutsättningar att utveckla äldreomsorgen med digitalisering (S2021/08208). Medlen kommer att kunna användas till att stödja kommunerna både ekonomiskt och i frågor som exempelvis förändringsledning, upphandling och informationssäkerhet. Ökade möjligheter till användning av välfärdsteknik inom äldreomsorgen presenterades promemorian Ökade möjligheter till användning av välfärdsteknik inom äldreomsorgen (Ds 2022:4). I promemorian föreslås att det i socialtjänstlagen tas in en bestämmelse som klargör att digital teknik får användas när bistånd ges i form av hemtjänst eller boende i särskilt boende. Exempel på sådan digital teknik är trygghetslarm med GPS-funktion, läkemedelsrobotar och kameror för tillsyn i bostaden. Den digitala tekniken ska bara få användas utanför den mänskliga kroppen. För att stärka skyddet för den personliga integriteten när välfärdsteknik används föreslås ändringar i lagen (2001:454) om behandling av personuppgifter inom . Bland annat föreslås vissa krav på dataskyddsåtgärder vid användning av viss slags digital teknik. Det gäller digital teknik som har funktioner som kan medföra särskilt stort integritetsintrång, det vill säga monitorering, sensorering eller positionering. Det tydliggörs också att den enskilde ska informeras om vad användningen av tekniken innebär. Förslagen föreslås träda i kraft . Promemorian har remitterats. Digital teknik med äldre i fokus – En delredovisning av utvärderingen av överenskommelsen om digitalisering i äldreomsorgen Myndigheten för vård- och omsorgsanalys har fått regeringens uppdrag att utvärdera ovan nämnda överenskommelser (S2020/04363). Uppdraget ska redovisas . Delredovisningen Digital teknik med äldre i fokus – En delredovisning av utvärderingen av överenskommelsen om digitalisering i äldreomsorgen (PM 2021:2) presenterades . Myndigheten konstaterar att satsningen har flera styrkor, bl.a. att den är utformad för att passa kommunernas behov. Den innehåller både ett riktat stimulansmedel och en samordnande stödfunktion. anser myndigheten att satsningens projektutformning kan försvåra den långsiktighet och framförhållning som en digitalisering kräver. Försöksverksamhet i kommuner och regioner gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att analysera och föreslå åtgärder för hur staten kan främja försöksverksamhet i kommunsektorn (dir. 2021:110). Det kan exempelvis handla om nya arbetssätt, utvecklad samverkan eller hur ny teknik kan användas. Syftet med utredningen är att öka kommunernas och regionernas kapacitet att hantera de samhällsutmaningar de står inför. Uppdraget ska slutredovisas . E-hälsa och välfärdsteknik i kommunerna redovisar utvecklingen inom e-hälsa och välfärdsteknik i kommunerna. Den senaste rapporten och välfärdsteknik i kommunerna 2021 – Uppföljning av utvecklingen inom e-hälsa och välfärdsteknik i kommunerna publicerades . Av rapporten framgår bl.a. att användningen av digital kommunikation under pandemin har ökat i snabbare takt . Ett motionsyrkande om e-hälsa och välfärdsteknologi behandlades senast i betänkande 2020/21:SoU9 Äldrefrågor. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (prot. 2020/21:88). Utskottet ser positivt på att regeringen och SKR har tecknat en ny överenskommelse för att ge kommunerna bättre förutsättningar att utveckla äldreomsorgen med digitalisering . Det är även positivt att Myndigheten för vård- och omsorgsanalys har regeringens uppdrag att utvärdera ovan nämnda överenskommelse (S2020/04363). Uppdraget ska redovisas . Utskottet noterar vidare att regeringen har gett en särskild utredare i uppdrag att analysera och föreslå åtgärder för hur staten kan främja försöksverksamhet i kommunsektorn (dir. 2021:110). Uppdraget ska slutredovisas . Slutligen noterar utskottet att regeringen har presenterat promemorian Ökade möjligheter till användning av välfärdsteknik inom äldreomsorgen (Ds 2022:4). Mot bakgrund av pågående arbete anser utskottet inte att behöver ta några initiativ med anledning av motion 2021/22:3243 (C) yrkandena 30 och 33. Motionsyrkandena bör avslås. Våld i nära relationer bland äldre Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om våld i nära relationer bland äldre och tillkännager detta för regeringen. Jämför reservation 35 (S, MP). I partimotion 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkande 73 föreslås ett tillkännagivande om forskning och åtgärder för att motverka våld i nära relationer bland äldre och att åtgärderna ska vara en viktig del i ett nationellt äldrehälsovårdsprogram. Ett likalydande förslag finns i kommittémotion 2021/22:3514 av m.fl. (C) yrkande 32. I kommittémotion 2021/22:3841 av m.fl. (M) yrkande 19 föreslås ett tillkännagivande om att utreda hur våld i nära relationer bland äldre kan motverkas samt att kunskapen om detta höjs inom vård och omsorg. I kommittémotion 2021/22:3803 av m.fl. (SD) yrkande 26 föreslås ett tillkännagivande om att verka för att kommuners studier och utvärdering kring våld i nära relationer även ska innefatta äldreomsorgen. I kommittémotion 2021/22:3243 av m.fl. (C) yrkande 38 föreslås ett tillkännagivande om att se över hur förutsättningarna att hindra våld och övergrepp på äldre personer kan stärkas i samtliga kommuner. I kommittémotion 2021/22:3510 av m.fl. (C) yrkande 25 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör se över hur den kommunala hälso- och sjukvården kan stärka det förebyggande arbetet mot våld och övergrepp mot äldre. I kommittémotion 2021/22:3973 av m.fl. (L) yrkande 32 föreslås ett tillkännagivande om våld mot årsrika människor. Motionärerna anser bl.a. att det är viktigt att äldres utsatthet för våld i nära relationer uppmärksammas i förebyggande arbete. Även andra yrkesgrupper som möter årsrika människor i sin vardag behöver kunskap om hur de kan upptäcka övergrepp och hur just de kan hjälpa utifrån sin roll. I kommittémotion 2021/22:3980 av m.fl. (L) yrkande 32 föreslås ett tillkännagivande om åtgärder mot våld och övergrepp mot årsrika personer. Enligt 2 kap. 1 § SoL svarar varje kommun för inom sitt område och har det yttersta ansvaret för att enskilda får det stöd och den hjälp som de behöver. När det gäller brottsoffer har socialnämnden enligt 5 kap. 11 § SoL till uppgift att verka för att den som har utsatts för brott och hans eller hennes närstående får stöd och hjälp.