bet · H901CU7 · 2022-02-03 00:00:00 — Utskottet konstaterar i den delen att de betalningsfria månaderna syftar till att göra skuldsaneringen mer human för samtliga skuldsaneringsgäldenärer genom att förbättra förutsättningarna för gäldenären att klara av skuldsaneringen och bli rehabiliterad. Därmed avstyrks även motion 2021/22:2538 (SD) yrkande 18. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om ändringar i den särskilda avräkningsordningen i utsökningsbalken. Utskottet hänvisar till att en utredning fått i uppdrag att titta på frågan. Jämför reservation 10 (V). I kommittémotion 2021/22:2600 av m.fl. (V) yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med ett lagförslag som innebär ändrade avräkningsregler för fordringar som lämnats över till för verkställighet. Motionärerna vill att influtna medel ska avräknas på fordringens kapitalbelopp före kostnads- och ränteskulder. Utsökningsbalken anger hur influtna medel ska avräknas när det finns både en kapitalskuld och biförpliktelser till kapitalskulden. Enligt regleringen ska betalningen avräknas på ränta och andra biförpliktelser före fordringens kapitalbelopp. Detta gäller dock inte om borgenären har yrkat något annat före fördelningen eller utbetalningen. (Se 13 kap. 13 §.) Av lagtexten framgår inte i vilken ordning de olika biförpliktelserna ska avräknas. I förarbetena anges dock att rättegångskostnader bör avräknas före ränta på fordringens kapitalbelopp, och eventuell ränta på rättegångskostnaden bör avräknas före själva rättegångskostnaden (prop. 1980/81:8 s. 697). I betänkandet Överskuldsättning i kreditsamhället? (SOU 2013:78) lämnades förslag om att avräkning på en skuld först skulle ske på kapitalbeloppet och därefter på räntor och avgifter. Detta skulle enligt utredningen garantera att skulden minskar för den som betalar, vilket inte är fallet om räntorna är högre än vad gäldenären löpande förmår att betala. Beredningen av utredningens förslag avslutades i samband med att regeringen antog en strategi för att motverka överskuldsättning (prop. 2015/16:1 utg.omr. 18 s. 59 f.). Utredningen om att motverka riskfylld kreditgivning och överskuldsättning Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att granska marknaden för konsumentkrediter och föreslå åtgärder som motverkar riskfylld kreditgivning och överskuldsättning (dir. 2021:108). I uppdraget ingår bl.a. att bedöma vilka åtgärder som skulle kunna vara lämpliga för att ge redan överskuldsatta konsumenter bättre förutsättningar att betala tillbaka sina skulder. I kommittédirektiven anförs i den delen att många gäldenärer kontinuerligt och betalar av på sin skuld, antingen på egen hand eller genom t.ex. löneutmätning, utan att detta leder till ett minskat kapitalbelopp. Betalningsutrymmet används till att betala ränta och andra kostnader. Det kan enligt regeringen finnas anledning att vidta åtgärder som skapar rimliga förutsättningar för en konsument att själv kunna betala av sin skuld när viss betalningsförmåga finns. Det kan handla om att se över • möjligheten att få till stånd en avbetalningsplan • utrymmet för borgenären att ta ut ränta, avgifter och andra kostnader vid betalningssvårigheter • den särskilda avräkningsordningen i bl.a. utsökningsbalken. Uppdraget ska redovisas . Utskottet konstaterar, i likhet med motionärerna, att många gäldenärer kontinuerligt och betalar av på sin skuld utan att detta leder till ett minskat kapitalbelopp. Som framgår ovan har regeringen därför relativt tillsatt Utredningen om att motverka riskfylld kreditgivning och överskuldsättning. Utredningen ska bl.a. bedöma vilka åtgärder som skulle kunna vara lämpliga för att ge redan överskuldsatta konsumenter bättre förutsättningar att betala av sina skulder. Det kan handla om att se över bl.a. den särskilda avräkningsordningen i utsökningsbalken. Uppdraget ska redovisas . Utskottet anser att det saknas skäl att föregripa resultatet av det pågående arbetet, och motionsyrkandet avstyrks därför. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motionsförslag som beretts i förenklad ordning. Jämför särskilt yttrande 2 (M, SD, C, V, KD, L). I motioner från allmänna motionstiden /22 har det väckts förslag som rör bl.a. ideellt skadestånd, vårdnadshavares skadeståndsansvar, dröjsmålsränta, åtgärder mot överskuldsättning, budget- och skuldrådgivning, slutlig preskription, vissa frågor om skuldsanering, företagsrekonstruktion, skärpt kontroll vid konkursansökan, avlägsnande av otillåtna bosättningar samt övertagande av fordonsrelaterade skulder. Motionsförslagen rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare . Under /19 gjordes detta i betänkande 2018/19:CU6, under /20 i betänkande 2019/20:CU12 och under /21 i betänkandena /21:CU10 och 2020/21:CU19. har i enlighet med utskottets förslag avslagit motionsyrkandena. Utskottet avstyrker motionsförslagen med hänvisning till detta. Ersättning vid frihetsberövanden, punkt 2 (SD, L) av (SD), (SD), (L) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3974 av m.fl. (L) yrkande 85, 2021/22:2814 av (M) och 2021/22:3445 av Kopparklint (M) i denna del och 2021/22:317 av och (båda SD), 2021/22:989 av (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2021/22:1505 av Boriana (M) yrkandena 1 och 2. Frihetsberövandelagen ger enskilda möjlighet att få ekonomisk ersättning från staten för frihetsberövanden som med facit i hand inte borde ha ägt rum på det sätt som skett. Detta är i grunden positivt. är det viktigt att en tillämpning av regelverket inte leder till resultat som kan uppfattas som stötande. Det kan handla om fall där någon får en ansenlig ersättning trots att personen i fråga är dömd för allvarlig brottslighet. Bland annat kan det ifrågasättas om regleringen ger tillräckliga möjligheter att jämka ersättningen. Dessutom har det visat sig att en betydande andel av de personer som får ersättning enligt frihetsberövandelagen har obetalda skulder som avser skadestånd på grund av brott. I dessa fall kan frihetsberövandeersättningen sticka särskilt i ögonen när den jämförs med brottsoffrens skadestånd, och dessutom är frihetsberövandeersättningen i princip fredad från utmätning. Därför är det naturligtvis bra att regeringen har aviserat en proposition som innebär kraftiga höjningar av ersättningsnivåerna för kränkningar med anledning av brott samt förbättrade möjligheter för brottsoffer att utmäta frihetsberövandeersättning. Detta är dock enligt vår uppfattning inte tillräckligt i sammanhanget. Inte heller är det tillräckligt att statsrådet i ett frågesvar om skadestånd till dömda gärningsmän har uttalat att det kan finnas anledning att fundera över hur vidsträckt rätten till frihetsberövandeersättning bör vara samt att han har bett sina tjänstemän att inleda en översyn av regleringen i fråga – det är oklart vad detta uppdrag i praktiken innebär. Regeringen bör därför ta initiativ till en ordentlig översyn av reglerna om ersättning vid frihetsberövanden i fall där en person som döms för brott har varit frihetsberövad än vad som följer av den slutligen utdömda påföljden. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Utmätningsförbudet i förhållande till brottsoffer, punkt 3 (S, V, MP) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: 2021/22:2527 av m.fl. (SD) yrkande 23, 2021/22:2538 av m.fl. (SD) yrkande 13 i denna del, 2021/22:3445 av Kopparklint (M) i denna del och 2021/22:3635 av m.fl. (M) yrkande 6. Det är angeläget att brottsoffer får större möjligheter till utmätning av gärningspersoners tillgångar än . Därför är det glädjande att Utredningen om stärkt rätt till skadestånd för brottsoffer har föreslagit att frihetsberövandeersättning ska kunna utmätas för alla fordringar som avser skadestånd på grund av brott. Sådana skadeståndsfordringar ska även få företräde framför andra fordringar utan företrädesrätt vid löneutmätning. Glädjande är också att en proposition i saken är aviserad att överlämnas till . Det saknas anledning att tro något annat än att regeringen fullföljer sin uttalade ambition att prioritera frågan. Vidare konstaterar vi att utredningen har stannat vid att endast föreslå ändringar i den del av utmätningsförbudet som avser skadestånd med anledning av ett frihetsberövande, bl.a. med motiveringen att utredningen inte fått uppfattningen att en större förändring än så är nödvändig. Utredningen bedömer att mer långtgående förändringar bör föregås av en mer allmän översyn av utsökningsbalkens bestämmelser om undantag från utmätning. Om det visar sig att det uppstår ett behov av en sådan översyn förutsätter vi att regeringen kommer att ta initiativ till det. Av det anförda följer att det inte finns behov av något tillkännagivande till regeringen med anledning av motionsyrkandena. De bör därför avslås. Utmätningsförbudet i förhållande till övriga borgenärer, punkt 4 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2538 av m.fl. (SD) yrkande 13 i denna del. Vi har tidigare i betänkandet ställt oss bakom utskottets förslag om att i större utsträckning möjliggöra utmätning av gärningspersoners tillgångar i form av skadestånd till förmån för brottsoffer. Vi vill emellertid inte stanna där utan anser att det finns skäl att inskränka förbudet mot utmätning av vissa slags skadestånd även i förhållande till andra fordringsägare än brottsoffer. Regeringen bör därför ta nödvändiga initiativ till en sådan lagändring. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Informationsutbyte vid utmätning, punkt 5 (SD, L) av (SD), (SD), (L) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2538 av m.fl. (SD) yrkande 17 och 2021/22:3975 av m.fl. (L) yrkande 25. Det finns ett lagreglerat informationsutbyte med när det gäller , och utbetalningar. Detta är bra men inte tillräckligt. lämnar i sitt betänkande (SOU 2016:81) förslag om att det ska etableras ett utökat elektroniskt informationsutbyte mellan och utvalda myndigheter som betalar eller lämnar ut utmätningsbar egendom. Vidare föreslås nya bestämmelser som ger uttryckligt lagstöd för att ska kunna genomföra registerkontroller och utbyta information med andra myndigheter. Vi konstaterar att dessa förslag ännu inte lett till lagstiftning. Regeringen bör därför prioritera den fortsatta beredningen av förslagen och återkomma med lagförslag som möjliggör ett effektivt informationsutbyte mellan myndigheter för att effektivisera utmätningen av tillgångar. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Andra åtgärder för effektivare utmätning, punkt 6 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2538 av m.fl. (SD) yrkandena 14–16 och 2021/22:3579 av m.fl. (C) yrkande 4. Som framgår av den föregående reservationen anser vi att regeringen bör prioritera den fortsatta beredningen av förslag om ett utökat elektroniskt informationsutbyte mellan och andra myndigheter som betalar eller lämnar ut utmätningsbar egendom. Utöver detta behövs det dock enligt vår mening även andra åtgärder. Vi konstaterar att det nya konto- och värdefackssystemet ger information om vilka konton och värdefack en gäldenär har. Däremot omfattar systemet inte uppgifter om vare sig tillgodohavanden eller transaktioner på kontona. Vi anser att regeringen bör låta utreda hur kan ges befogenhet att bevaka gäldenärers personnummer hos bl.a. banker för att direkt få en uppgift om utmätningsbara tillgångar. Vidare konstaterar vi att samarbetar med bl.a. , och för att bidra i den tillgångsinriktade brottsbekämpningen. Genom jourverksamhet säkerställer och utmäter tillgångar som påträffas utanför ordinarie arbetstid hos gäldenärer som misstänks för eller har samröre med organiserad brottslighet. Det bör vidtas åtgärder för att fördjupa denna samverkan i syfte att effektivare kunna utmäta kapitalvaror som kan anses tillhöra en gäldenär. Även i övrigt är det viktigt att säkerställa utmätningssystemets effektivitet så att allt som kan utmätas verkligen utmäts. Sålunda bör det t.ex. inte vara möjligt att undkomma utmätning genom att skriva sina tillgångar på någon annan. lämnar förslag om utrednings- och spaningsåtgärder som tar sikte på bl.a. sådana fall, men förslagen har ännu inte lett till lagstiftning. Regeringen bör därför prioritera den fortsatta beredningen av förslagen och återkomma till med lagförslag. Det som har anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Skuldsanering av vissa slags skulder, punkt 9 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2538 av m.fl. (SD) yrkandena 19 och 20. Det är helt orimligt att brottsoffer mister hela eller delar av sitt skadestånd på grund av att gärningspersonen beviljas skuldsanering. Den nuvarande ordningen med en allmän skälighetsbedömning där omständigheterna vid skuldernas tillkomst beaktas särskilt är inte tillräcklig. Lagstiftningen bör därför ändras på så sätt att skadeståndsfordringar som grundar sig på brott inte ska kunna omfattas av skuldsanering. I beviljas i regel inte skuldsanering om gäldenären har agerat oansvarigt i ekonomiska frågor och t.ex. tagit en oproportionerlig risk i förhållande till sin ekonomiska situation eller lånat till konsumtion. En utredning bör undersöka om en liknande ordning kan införas i . Det är en uppgift för regeringen att ta nödvändiga initiativ. Vad som har anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Betalningsplanens utformning och längd vid skuldsanering, punkt 10 (C, KD, L) av (KD), (C) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3231 av m.fl. (C) yrkande 9, 2021/22:4000 av m.fl. (L) yrkande 25 i denna del och 2021/22:4222 av m.fl. (KD) yrkande 56 och 2021/22:2538 av m.fl. (SD) yrkande 18 och 2021/22:2600 av m.fl. (V) yrkande 3. Den skuldsaneringslag som infördes innebär att det har blivit enklare att ansöka om skuldsanering, och antalet personer som gör det har också ökat. Det är positivt att fler skuldsatta ges möjlighet att ta sig ur överskuldsättning och utanförskap. finns det utrymme för förbättringar av den gällande regleringen. Vi anser nämligen att det är viktigt att förkorta gäldenärernas totala överskuldsättningsperiod så att de så snabbt som möjligt kan bli ekonomiskt rehabiliterade och komma tillbaka till ett mer normalt samhällsliv. Vi menar alltså att det är bättre att snabbt befrias från skulderna än att erbjudas tidsbegränsade avbetalningsfria perioder under pågående skuldsanering. I betänkandet Vägen tillbaka för överskuldsatta (SOU 2008:82) föreslogs en treårig betalningsplan som huvudregel. Även och har framhållit fördelarna med en treårig betalningsplan. Regeringen bör därför återkomma till med ett lagförslag som innebär att betalningsplanen vid skuldsanering för privatpersoner som huvudregel ska bestämmas till utan några betalningsfria månader. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Betalningsplanens utformning och längd vid skuldsanering, punkt 10 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2538 av m.fl. (SD) yrkande 18 och 2021/22:2600 av m.fl. (V) yrkande 3, 2021/22:3231 av m.fl. (C) yrkande 9, 2021/22:4000 av m.fl. (L) yrkande 25 i denna del och 2021/22:4222 av m.fl. (KD) yrkande 56. Syftet med skuldsanering är att ge den överskuldsatte möjlighet att lösa sina ekonomiska bekymmer som borgenärerna får åtminstone en del av sina fordringar betalda. En avvägning görs mellan å ena sidan vad gäldenären behöver för ett drägligt liv och å andra sidan borgenärernas intressen. För den gäldenär som inte har försörjningsansvar för barn bör fokus ligga på en hög återbetalningsgrad och att borgenärerna får tillbaka så mycket som möjligt. Därför finns det enligt vår mening inte skäl för betalningsfria månader för samtliga gäldenärer, utan detta bör vara förbehållet barnfamiljer. Barn till överskuldsatta föräldrar ges på detta sätt en drägligare tillvaro kring sommarlov och jul. Regeringen bör därför återkomma med ett förslag till lagändring som innebär att enbart gäldenärer med försörjningsansvar för barn ska ha rätt till två betalningsfria månader . Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Betalningsplanens utformning och längd vid skuldsanering, punkt 10 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2600 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2021/22:2538 av m.fl. (SD) yrkande 18, 2021/22:3231 av m.fl. (C) yrkande 9, 2021/22:4000 av m.fl. (L) yrkande 25 i denna del och 2021/22:4222 av m.fl. (KD) yrkande 56. Överskuldsättning har ett högt pris för både den enskilde och samhället. Särskilt hårt drabbas barn som växer upp i överskuldsatta familjer. skuldsaneringslag har gjort det enklare att beviljas och genomföra en skuldsanering. Lagen innebär att betalningsplanen i fler fall än tidigare ska kunna bestämmas till än . Detta är ett steg i rätt riktning, men jag menar att det nu finns utrymme för ytterligare förbättringar. Betalningsplanen bör som huvudregel bestämmas till i stället för fem. Sådana kortare betalningsplaner i kombination med två betalningsfria månader skulle ge ännu bättre förutsättningar för överskuldsatta att klara av en skuldsanering. För barnfamiljer är det också extra viktigt att få ett andrum i samband med sommarlov och jul. Regeringen bör därför ta initiativ till en lagändring som innebär att betalningsplanen förkortas till med två betalningsfria månader. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Avräkningsordningen, punkt 11 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2600 av m.fl. (V) yrkande 6. Många gäldenärer betalar kontinuerligt och av på sin skuld, antingen på egen hand eller genom t.ex. löneutmätning, utan att detta leder till att kapitalbeloppet minskar. Betalningsutrymmet används till att betala ränta och andra kostnader. Det är därför positivt att regeringen har gett Utredningen om att motverka riskfylld kreditgivning och överskuldsättning i uppdrag att se över bl.a. den särskilda avräkningsordningen i utsökningsbalken. Uppdraget ska redovisas . Regeringen bör sedan återkomma med ett lagförslag som innebär att avräkningsreglerna för fordringar som lämnats över till för verkställighet ändras på så sätt att influtna medel avräknas på fordringens kapitalbelopp före kostnads- och ränteskulder. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Andra åtgärder för effektivare utmätning, punkt 6 (C) (C) anför: Som anförs i kommittémotion 2021/22:3579 (C) yrkande 4 bör lagstiftningen ändras för att i större utsträckning möjliggöra för att distansutmäta egendom som anträffas av en annan myndighet. Eftersom , på utskottets förslag, riktade ett tillkännagivande till regeringen om utökade möjligheter till distansutmätning och eftersom en proposition i saken är aviserad har jag valt att inte reservera mig till förmån för motionsyrkandet. Jag avser dock att följa frågan och återkomma med förslag om det finns skäl för det. Motioner som bereds förenklat, punkt 12 (M, SD, C, V, KD, L) (KD), (SD), (C), (M), (SD), (L), (SD), (M), (V), (M) och (M) anför: Utskottet har efter förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. När det gäller dessa förslag hänvisar vi till de senaste ställningstaganden som gjorts av företrädare för våra respektive partier i motsvarande frågor i betänkandena /19:CU6, 2019/20:CU12, 2020/21:CU10 och 2020/21:CU19. Vi vidhåller de synpunkter som förts fram men avstår från att på nytt ge uttryck för dem i detta betänkande. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 2021/22:230 av (SD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att göra hemförsäkringen obligatorisk i vissa fall och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:263 av m.fl. (SD): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur ytterligare konsumentvägledning kan ges för att stötta grupper som tenderar att hamna i skuldfällor och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:317 av och (båda SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av rutinerna rörande utbetalning av skadestånd till brottsmisstänkta och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:362 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om ekonomiskt skydd för tredje part i kunskapskrävande verksamheter och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:932 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över begreppet särskilda skäl i kontraheringsprincipen vad gäller riktlinjerna för prematura barn och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:989 av (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ersättning på grund av frihetsberövande ska vägras i de fall misstanke om brott kvarstår och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att brottsoffer ska tilldömas ersättning då misstänkta frias på grund av formella fel, och detta tillkännager för regeringen. 2021/22:1391 av (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att endast i undantagsfall sälja hus på exekutiv auktion och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1505 av Boriana (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inte tillerkänna skadestånd till personer som har funnits skyldiga i lagakraftvunnen dom och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skadestånd till personer som har funnits skyldiga i lagakraftvunnen dom ska jämkas och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1509 av Boriana (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa traditionsprincipen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1517 av Boriana (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa absolut skuldpreskription för privata skulder och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1583 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda huruvida lagstiftningen bör eller kan justeras för att underlätta för enskilda försäkringstagares förståelse för villkor avseende tecknade fullvärdesförsäkringar och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1586 av (C): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ställa krav på utökad kontroll av identitetshandlingar vid begäran om personlig konkurs och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tingsrätterna ska få i uppdrag att vid ansökan om personlig konkurs kontrollera om det finns polisanmälan om kapad identitet och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1733 av (M):