bet · H901SoU15 · 2022-06-08 00:00:00 — I yrkande 49 föreslås ett tillkännagivande om barns och ungas hälsa. I kommittémotion 2021/22:4065 av m.fl. (MP) yrkande 15 föreslås ett tillkännagivande om vikten av att erbjudas träning och rehabilitering. I yrkande 24 föreslås ett tillkännagivande om patientkontrakt och Sip. I motion 2021/22:3151 av (M) föreslås ett tillkännagivande om att utreda hur en sambandsansvarig kan utses för individen med uppdrag att vara helhetsansvarig för en sammanhållen vård för multisjuka människor. I motion 2021/22:3454 av Kopparklint (M) föreslås ett tillkännagivande om att ta fram riktlinjer om specialistvård och behandling för sexualbrottsutsatta människor. I motion 2021/22:3479 av Kopparklint (M) föreslås ett tillkännagivande om att det ska finnas evidensbaserad vård och behandling för barn och vuxna som har blivit utsatta för sexualbrott i barndomen. I motion 2021/22:629 av och (båda SD) yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om att eliminera väntetiden från att en behandling har godkänts till att den kan användas. Yrkandet gäller läkemedel mot cancer. I kommittémotion 2021/22:4065 av m.fl. (MP) yrkande 39 föreslås ett tillkännagivande om husdjur och djur i vården. I partimotion 2021/22:4168 av m.fl. (KD) yrkande 21 föreslås ett tillkännagivande om att det bör tas fram nationella riktlinjer för att skapa förutsättningar för en jämlik kvalitet på rehabiliteringen i hela landet. I yrkande 41 föreslås ett tillkännagivande om att säkerställa god vård i hela landet för dem som drabbats av pandemins sjukdomar. I kommittémotion 2021/22:3695 av m.fl. (M) yrkande 8 föreslås ett tillkännagivande om att analysera de regionala skillnaderna när det gäller vården av förträngda kranskärl. I kommittémotion 2021/22:3700 av m.fl. (M) yrkande 13 föreslås ett tillkännagivande om en tillgänglig och jämlik specialistvård för smärta. I kommittémotion 2021/22:3243 av m.fl. (C) yrkande 22 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör ta initiativ till en flerårig överenskommelse med SKR för att säkerställa att fler personer med demens i hela landet får rätt diagnos och tillgång till ett standardiserat vårdförlopp. I kommittémotion 2021/22:3510 av m.fl. (C) yrkande 7 föreslås ett tillkännagivande om att se över hur tillgänglighet och kvalitet i specialistvård och behandling för barn med iso-BMI över gränsen för barnfetma kan stärkas och bli likvärdig i hela landet. I kommittémotion 2021/22:445 av m.fl. (V) yrkande 7 föreslås ett tillkännagivande om inriktningen för den nationella jämlikhetsstyrningen för hälso- och sjukvård. I yrkande 8 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag om att det i patientlagen och i patientsäkerhetslagen skrivs in att alla patienter har rätt till jämlik vård och att myndigheter och vårdgivare är skyldiga att organisera vården så att den utförs jämlikt. I yrkande 10 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör se över de nationella riktlinjerna kring behandlingar och metoder och deras implementering för att de effektivare ska bidra till ökad jämlik vård regionalt och klassmässigt. I yrkande 11 föreslås ett tillkännagivande om ett lagstadgat nationellt basuppdrag om en nationell struktur rörande vilka specialiteter en vårdcentral måste kunna härbärgera för likvärdig vård i hela landet. I yrkande 14 föreslås ett tillkännagivande om att ge Regionala cancercentrum i samverkan (RCC) samt och andra aktörer förstärkt uppdrag för att öka jämlikheten inom cancervården. I yrkande 23 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör utreda rasism inom svensk sjukvård samt ta fram en handlingsplan mot rasism. I motion 2021/22:3734 av m.fl. (S) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om behovet av att förstärka arbetet för en mer jämlik sjukvård. I motion 2021/22:4086 av m.fl. (MP) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att införa en nationell plan för att säkra en jämlik sjukvård fri från rasism och diskriminering. I partimotion 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkande 113 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör överväga att ge Myndigheten för vård- och omsorgsanalys i uppdrag att löpande analysera ojämställdhet inom hälso- och sjukvården utifrån kön och genus. Liknande förslag finns i partimotion 2021/22:3909 av m.fl. (C) yrkande 18 och i kommittémotion 2021/22:3244 av m.fl. (C) yrkande 67. I kommittémotion 2021/22:3700 av m.fl. (M) yrkande 19 föreslås ett tillkännagivande om regelbunden uppföljning och utvärdering av förekomst av ojämlik vård och underbehandling av kvinnors sjukdomar. I kommittémotion 2021/22:2563 av m.fl. (SD) yrkande 15 föreslås ett tillkännagivande om att kartlägga skillnader mellan mäns och kvinnors förutsättningar för att uppnå en jämställd vård och omsorg. I kommittémotion 2021/22:3802 av m.fl. (SD) yrkande 5 föreslås ett tillkännagivande om att de nationella riktlinjerna för en jämställd vård ska utvärderas och följas upp. I yrkande 29 föreslås ett tillkännagivande om att verka för att säkerställa att sjukvården alltid ska erbjuda kvinnor med svårupptäckta tumörer en fullgod undersökningsmetod. I kommittémotion 2021/22:4210 av m.fl. (KD) yrkande 5 föreslås ett tillkännagivande om en nationell uppföljning för jämställd vård. I yrkande 6 föreslås ett tillkännagivande om behovet av att beakta skillnader mellan kvinnors och mäns symtom och sjukdomsförlopp vid olika sjukdomstillstånd. I kommittémotion 2021/22:3963 av m.fl. (L) yrkande 12 föreslås ett tillkännagivande om att de regionala skillnaderna i kvaliteten i kvinnospecifik vård är en central jämställdhetsfråga. I motion 2021/22:3295 av (MP) föreslås ett tillkännagivande om vikten av att förbättra kvinnosjukvården. I kommittémotion 2021/22:4001 av m.fl. (L) yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om en mer flexibel åldersgräns i överflyttning från barnvård till vuxenvård. I kommittémotion 2021/22:4158 av Acko Ankarberg m.fl. (KD) yrkande 10 föreslås ett tillkännagivande om att kunskapen kring brukarinflytande måste öka, och regeringen bör återkomma med förslag på hur detta kan ske i samverkan med det civila samhällets organisationer inom området. Målet för hälso- och sjukvården är en god hälsa och en vård på lika villkor för hela befolkningen. Vården ska ges med respekt för alla människors lika värde och för den enskilda människans värdighet. Den som har det största behovet av hälso- och sjukvård ska ges företräde till vården (3 kap. 1 § hälso- och sjukvårdslagen, HSL). Med god vård avses att vården särskilt ska vara av god kvalitet med en god hygienisk standard, tillgodose patientens behov av trygghet, kontinuitet och säkerhet, bygga på respekt för patientens självbestämmande och integritet, främja goda kontakter mellan patienten och hälso- och sjukvårdspersonalen och vara lätt tillgänglig (5 kap. 1 § HSL). Kunskapsstyrning är svensk vårds gemensamma system för att kunna leverera en mer kunskapsbaserad, jämlik och resurseffektiv vård av hög kvalitet. Kunskapsstyrningssystemet handlar om att utveckla, sprida och använda bästa möjliga kunskap inom hälso- och sjukvården. Målet är att bästa kunskap ska finnas tillgänglig och användas i varje patientmöte (Källa: SKR.se). Kunskapsstyrningens tre delar är kunskapsstöd, uppföljning och analys samt stöd till verksamhetsutveckling och ledarskap. Kunskapsstöd ska tas fram inom relevanta områden och utformas så att de är lätta att använda. Systemet ska göra det enklare att samordna kunskapsstöden som används i hälso- och sjukvården. regioner har ett gemensamt system för kunskapsstyrning. Överenskommelse om Sammanhållen, jämlik och säker vård 2022 – sammanhållna vårdförlopp Staten och SKR har träffat en överenskommelse, Sammanhållen, jämlik och säker vård . En del i överenskommelsen handlar om personcentrerade och sammanhållna vårdförlopp. Av överenskommelsen framgår att elva personcentrerade och sammanhållna vårdförlopp samt en generisk modell för rehabilitering har färdigställts –2021 och att genomförande av godkända vårdförlopp pågår. Vidare framkommer att arbetet kommer att fortsätta att fokusera på genomförande och uppföljning av personcentrerade och sammanhållna vårdförlopp. Styrning för en mer jämlik vård (S 2017:08) lämnade utredningen för en mer jämlik vård (S 2017:08) delbetänkandet Styrning och vårdkonsumtion ur ett jämlikhetsperspektiv – kartläggning av socioekonomiska skillnader i vårdutnyttjande och utgångspunkter för bättre styrning (SOU 2018:55). Delbetänkandet behandlade bl.a. utgångspunkterna för mer ändamålsenliga styrsystem samt sammanställningen av skillnader i vårdutnyttjande. Utredningens slutbetänkande Digifysiskt vårdval – tillgänglig primärvård baserad på behov och kontinuitet (SOU 2019:42) innehåller förslag som syftar till att på ett effektivt sätt uppnå målen i hälso- och sjukvårdslagen i form av ett reformpaket för en integrerad digifysisk vårdvalsreform. beslutade regeringen propositionen 2021/22:72 Ökad kontinuitet och effektivitet i vården – en primärvårdsreform. Här behandlas förslagen i slutbetänkandet SOU 2019:42 förutom förslaget om nationellt reglerad patientavgift i primärvården. Regeringens förslag har antagits av (2021/22:SoU22, rskr. 2021/22:225). Lagändringarna träder i kraft . Framtidens teknik i omsorgens tjänst Förslag till lagstiftning om under vilka förutsättningar som vård kan ges en person som på grund av långvarigt nedsatt beslutsförmåga inte själv kan ge sitt samtycke lämnades i betänkandet Stöd och hjälp till vuxna vid ställningstaganden till vård, omsorg och forskning (SOU 2015:80). Utredningens förslag möttes av ett blandat mottagande under remitteringen. lämnades ett nytt förslag till lagstiftning i betänkandet Framtidens teknik i omsorgens tjänst (SOU 2020:14). Betänkandet är remitterat och bereds i . Även promemorian Ökade möjligheter till användning av välfärdsteknik inom äldreomsorgen (Ds 2022:4) som utgår från delar av förslagen i betänkandet är remitterad. Det femte delmålet i regeringens jämställdhetspolitik är att kvinnor och män, flickor och pojkar ska ha samma förutsättningar för en god hälsa samt erbjudas vård och omsorg på lika villkor. Delmålet är ett självständigt mål . Delmålet jämställd hälsa avser fysisk, psykisk samt sexuell och reproduktiv hälsa, och omfattar såväl förebyggande folkhälsoarbete som åtgärder och insatser till enskilda personer gällande socialtjänst, stöd och service till personer med funktionsnedsättning samt hälso- och sjukvård. SKR:s kunskapsöversikt (O)jämställdhet i hälsa och vård ger exempel på könsskillnader i vårdtillgång och vårdkvalitet och belyser hälsoskillnader mellan olika grupper av kvinnor och män. Kunskapsöversikten berör också hur stereotypa och samhälleliga föreställningar om kön kan påverka bemötande och medicinska bedömningar vid diagnostik och behandling och bidra till att det finns könsskillnader i hälso- och sjukvården. Även hälsosituationen för transpersoner uppmärksammas, där det ingår personer som varken identifierar sig som kvinnor eller män. Motionsyrkanden om god och jämlik vård behandlades av utskottet senast i betänkande 2020/21:SoU16. beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 2020/21:327). Målet för hälso- och sjukvården är att alla ska erbjudas en behovsanpassad och effektiv hälso- och sjukvård av god kvalitet. En sådan ska vara jämlik, jämställd och tillgänglig. Vården ska ges med respekt för alla människors lika värde och för den enskilda människans värdighet. Utskottet noterar det arbete som bedrivs genom överenskommelsen Sammanhållen, jämlik och säker vård när det gäller personcentrerade och sammanhållna vårdförlopp samt en generisk modell för rehabilitering och det pågående arbetet med kunskapsstyrningssystemet inom vården. Utskottet vill i sammanhanget även nämna de lagändringar som genomförts eller beslutats rörande primärvården och som redogörs för under rubriken . När det gäller frågan om vård till människor med nedsatt beslutsförmåga noterar utskottet att utredningsbetänkanden och en departementspromemoria på området bereds i . Med hänsyn till vad som anförts anser utskottet sammantaget att det inte finns skäl för att ta några initiativ med anledning av motionerna 2021/22:452 (V) yrkandena 3, 5 och 6, 2021/22:629 (SD) yrkande 3, 2021/22:3151 (M), 2021/22:3244 (C) yrkandena 14, 56, 57 och 65, 2021/22:3454 (M), 2021/22:3479 (M), 2021/22:3666 (C) yrkande 111, 2021/22:3699 (M) yrkande 11, 2021/22:3801 (SD) yrkande 27, 2021/22:3809 (SD) yrkande 10, 2021/22:3909 (C) yrkandena 20 och 23, 2021/22:4001 (L) yrkandena 43 och 49, 2021/22:4032 (M) yrkande 30, 2021/22:4033 (M) yrkandena 46 och 47, 2021/22:4042 (M) yrkande 20, 2021/22:4065 (MP) yrkandena 15, 24 och 39 samt 2021/22:4213 (KD) yrkande 22. Motionerna bör avslås. Av de skäl som nämnts ovan är utskottet inte heller berett att föreslå att tar några initiativ med anledning av motionerna 2021/22:445 (V) yrkandena 7, 8, 10, 11, 14 och 23, 2021/22:3243 (C) yrkande 22, 2021/22:3510 yrkande 7, 2021/22:3695 (M) yrkande 8, 2021/22:3700 (M) yrkande 13, 2021/22:3734 (S) yrkande 2, 2021/22:4086 (MP) yrkande 1 och 2021/22:4168 (KD) yrkandena 21 och 41 som avstyrks. När det gäller frågan om jämställd vård anser utskottet att det är angeläget att beakta skillnader mellan kvinnors och mäns symtom och sjukdomsförlopp vid olika sjukdomstillstånd. Även de regionala skillnaderna i kvaliteten i kvinnospecifik vård bör beaktas. Regeringen bör därför ge en lämplig myndighet i uppdrag att löpande följa upp, analysera och utvärdera arbetet i vården ur ett jämställdhetsperspektiv och att föreslå konkreta rekommendationer och åtgärder på området samt utreda behovet av nationella riktlinjer för en jämställd vård. bör ställa sig bakom det som utskottet anför och tillkännage detta för regeringen. Motionerna 2021/22:2563 (SD) yrkande 15, 2021/22:3244 av (C) yrkande 67, 2021/22:3295 (MP), 2021/22:3666 (C) yrkande 113, 2021/22:3700 (M) yrkande 19, 2021/22:3802 (SD) yrkandena 5 och 29, 2021/22:3909 (C) yrkande 18, 2021/22:3963 (L) yrkande 12 och 2021/22:4210 (KD) yrkandena 5 och 6 bör bifallas delvis. Utskottet anser att åldersgränsen mellan barnvård och vuxenvård bör vara flexibel och att den, i samråd mellan läkare och patient, bör kunna justeras efter varje individs behov. Regeringen bör ge en lämplig myndighet i uppdrag att utreda om och hur åldersgränsen kan göras mer flexibel vid överflyttning från barnvård till vuxenvård jämfört med vad som gäller . Utskottet föreslår att ställer sig bakom det som utskottet anför och tillkännager detta för regeringen. Motion 2021/22:4001 (L) yrkande 3 bör bifallas. Utskottet anser även att det är angeläget att kunskapen om den enskilda patientens inflytande och delaktighet, s.k. brukarinflytande, i hälso- och sjukvården fördjupas hos kommuner, regioner och andra myndigheter. Brukarinflytande bör finnas på tre olika nivåer: individnivå, verksamhetsnivå samt systemnivå. Regeringen bör se över frågan i samverkan med det civila samhällets organisationer inom området. bör ställa sig bakom det som utskottet anför ovan och tillkännage detta för regeringen. Motion 2021/22:4158 (KD) yrkande 10 bör bifallas. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om psykisk hälsa. Jämför reservation 42 (M), 43 (SD), 44 (C), 45 (V), 46 (KD), 47 (L) och 48 (MP). I kommittémotion 2021/22:3765 av m.fl. (M) yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om att utreda hur det förebyggande arbetet för att förhindra samsjuklighet i form av skadligt bruk och beroende och psykisk ohälsa kan utvecklas. I yrkande 10 föreslås ett tillkännagivande om att ta fram förslag för en integrerad tvångsvårdslagstiftning. I yrkande 11 föreslås ett tillkännagivande om att genomföra pilotprojekt med stödpersoner för personer med skadligt bruk och beroendesjukdom. I kommittémotion 2021/22:3801 av m.fl. (SD) yrkande 26 föreslås ett tillkännagivande om att tillsätta en nationell samordnare med uppdrag att kontrollera de rättspsykiatriska vårdenheternas vårdkapacitet. I kommittémotion 2021/22:734 av m.fl. (V) yrkande 6 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör tillsätta en utredning som undersöker hur den arbetsrelaterade psykiska ohälsan kan förbättras och hur hälso- och sjukvården i bred bemärkelse kan arbeta förebyggande med stressrelaterad ohälsa. I yrkande 13 föreslås ett tillkännagivande om en nationell genomlysning av utvecklingen av antalet diagnoser som barn och unga fått. I kommittémotion 2021/22:4158 av Acko Ankarberg m.fl. (KD) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen ska lämna en särskild skrivelse till om utvecklingen av den psykiska hälsan i spåren av pandemin. I yrkande 7 föreslås ett tillkännagivande om förstärkning av barn- och ungdomspsykiatrin i hela landet. I kommittémotion 2021/22:3972 av m.fl. (L) yrkande 37 föreslås ett tillkännagivande om att pandemisatsningar mot psykisk ohälsa måste finnas kvar . I motion 2021/22:3146 av (M) föreslås ett tillkännagivande om att göra en översyn av psykiatrin i syfte att säkerställa en trygg vård i samarbete med anhöriga. I motion 2021/22:2918 av (SD) föreslås ett tillkännagivande om att en utredning bör tillsättas för att undersöka hur det nordiska samarbetet kan utvecklas i arbetet för en ökad psykisk hälsa hos barn och unga. De allmänna bestämmelserna om den psykiatriska vårdens innehåll och utförande finns i hälso- och sjukvårdslagen (2017:30) och i patientlagen (2014:821). Insatser inom området psykisk hälsa och suicidprevention 2021–2022 Staten och SKR träffade en överenskommelse om psykisk hälsa och suicidprevention 2021–2022 . Inriktningen för överenskommelsen är att – stödja ett fortsatt utvecklingsarbete utifrån lokala och regionala handlingsplaner – bidra till bättre förutsättningar för regioner och kommuner att arbeta utifrån bästa tillgängliga kunskap – initiera eller utveckla särskilda vårdformer och effektiva målgruppsanpassade insatser för att förebygga psykisk ohälsa och öka tillgängligheten och kvaliteten i vården för dem som redan har drabbats. Överenskommelsen omfattar ca . En satsning på ingår för att stärka förutsättningarna för att bedriva kunskapsbaserad god och säker vård och omsorg samt för att utveckla arbetet med patientsäkerhet med särskilt fokus på psykisk hälsa och suicidprevention. Insatser inom området psykisk hälsa och suicidprevention 2022 Staten och SKR träffade en tilläggsöverenskommelse som kompletterar grundöverenskommelsen om insatser inom området psykisk hälsa och suicidprevention 2021–2022 som beslutades av parterna . Syftet med tilläggsöverenskommelsen är att klargöra den ekonomiska omfattningen av överenskommelsen samt de ekonomiska villkoren, åtagandena mellan parterna och villkoren för kommuner och regioner respektive SKR avseende återrapporteringen av bidrag. Parterna är överens om att inriktningen på överenskommelsen för perioden i övrigt kvarstår oförändrad. Överenskommelsen omfattar ca och merparten av medlen fördelas till kommuner och regioner. Översyn av vissa frågor gällande den psykiatriska tvångsvården och den rättspsykiatriska vården Regeringen har tillsatt en särskild utredare med uppdrag (dir. 2021:36) att göra en översyn av vissa frågor gällande den psykiatriska tvångsvården och den rättspsykiatriska vården. Utredaren ska också analysera behovet av förändringar och förtydliganden av regelverket. Meningen är att ytterligare stärka barnrättsperspektivet, rättssäkerheten och säkerheten i vården för de personer som tvångsvårdas med stöd av LPT och LRV. Uppdraget ska redovisas . Regeringen gav i uppdrag (S2021/02640) att genomföra en kartläggning av den psykiatriska tvångsvården och den rättspsykiatriska vården. Syftet är att öka kunskapen om den vård som bedrivs för personer som fyllt med stöd av lagen om psykiatrisk tvångsvård och lagen om rättspsykiatrisk vård. God och nära vård – Rätt stöd till psykisk hälsa (SOU 2021:6) Som en del av primärvårdsreformen gav regeringen en utredare i uppdrag (dir. 2019:49) att utreda förutsättningarna för att utveckla en ny form av skyndsamma och ändamålsenliga insatser inom primärvården vid lättare psykisk ohälsa. Utredningens slutbetänkande God och nära vård – Rätt stöd till psykisk hälsa (SOU 2021:6) redovisades till regeringen . I betänkandet lämnas förslag på att det ska synliggöras i primärvårdens grunduppdrag att primärvården svarar för hälso- och sjukvård avseende både fysisk och psykisk ohälsa. Vidare redovisar utredningen sina bedömningar av hur primärvården bör arbeta med psykisk ohälsa under modellen ”Rätt stöd till psykisk hälsa”. Modellen utgörs av ett antal principer och arbetssätt som tillsammans och/eller kombinerat förbättrar bemötandet och omhändertagandet av den enskilde, och bättre möter behoven på befolkningsnivå. Enligt uppgift från bereds betänkandet. lämnade sitt delbetänkande med förslag till en reform av samhällets insatser till personer med samsjuklighet Från delar till helhet – En reform för samordnade, behovsanpassade och personcentrerade insatser till personer med samsjuklighet (SOU 2021:93). Reformen förutsätter ett förändrat huvudmannaskap för vård och stöd till alla personer med skadligt bruk eller beroende. Förslaget till reform består av följande delar: – All behandling av skadligt bruk och beroende ska vara ett ansvar för regionernas hälso- och sjukvård. – Behandling för skadligt bruk och beroende ska ges samordnat med behandling för andra psykiatriska tillstånd. – Sprututbyte ska utvecklas till lågtröskelmottagningar som främjar fysisk och psykisk hälsa och alla regioner ska erbjuda sådan verksamhet. – Uppsökande och andra förebyggande insatser, social trygghet med fokus på funktionsförmåga, resurser och möjligheter till ett självständigt liv, anhörigstöd, samt insatser till barn och unga ska vara ett fortsatt och förtydligat uppdrag för . – Regionerna ska ta ansvar för hälso- och sjukvårdsinsatser på hem för vård eller boende (HVB). – En samordnad vård- och stödverksamhet för de med stora samord-ningsbehov ska finnas överallt och bedrivas gemensamt av hälso- och sjukvård och socialtjänst. – Tillgången till personliga ombud ska öka för personer med samsjuklighet. – Ett program för förstärkt brukarinflytande och minskad stigmatisering ska bedrivas tillsammans med patient-, brukar- och anhörigorganisationer. – Sammanhållen uppföljning av området skadligt bruk och beroende ska ske utifrån målbilder som tagits fram tillsammans med personer med samsjuklighet och anhöriga. – En behovsanpassad tvångsvårdslagstiftning där hälso- och sjukvården ansvarar för tvångsvård för skadligt bruk och beroende ska utformas. Utformningen ska ske utifrån den analys som utredningen presenterar i betänkandet. Enligt uppgift från är delbetänkandet remitterat. fick utredningen ett tilläggsuppdrag om att lämna förslag på en gemensam lagstiftning för personer som vårdas utan samtycke enligt lagen om vård av missbrukare i vissa fall (LVM) eller lagen om psykiatrisk tvångsvård (LPT). De nya delarna av uppdraget ska redovisas i ett slutbetänkande . Motionsyrkanden om insatser på området psykisk hälsa, psykisk hälsa bland barn och unga, psykiatrisk tvångsvård samt psykisk hälsa och beroendeproblem behandlades senast i utskottets betänkande 2020/21SoU13. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (prot. 2020/21:88). Liksom tidigare välkomnar utskottet insatser på området för psykisk hälsa och noterar överenskommelsen om psykisk hälsa och suicidprevention 2021–2022 liksom de utredningar som regeringen beslutat om när det gäller översyn samt kartläggning av den psykiatriska tvångsvården. Vidare noterar utskottet de förslag som lämnats genom betänkandena God och nära vård – Rätt stöd till psykisk hälsa (SOU 2021:6) och Från delar till helhet – En reform för samordnade behovsanpassade och personcentrerade insatser till personer med samsjuklighet (SOU 2021:93). Utskottet noterar att förslagen bereds inom och anser att det arbetet inte bör föregripas.