bet · H901JuU22 · 2022-04-29 00:00:00 — Det lämnades även förslag om att åldersgränsen ska sänkas till för när fingeravtryck får tas om en utlänning inte kan styrka sin identitet när han eller hon kommer till samt förslag som syftar till att motverka missbruk av resedokument och främlingspass. överlämnade regeringen propositionen Vissa identitetsfrågor inom utlänningsrätten till (prop. 2020/21:159). I propositionen behandlades förslag om fingeravtryck och fotografier vid en inre utlänningskontroll och hur sådana uppgifter får lagras samt hur missbruk av resedokument och främlingspass kan motverkas. förslag om kroppsvisitation och undersökning av bagage behandlades inte i propositionen. I propositionen uttalades (s. 9) att några remissinstanser hade haft synpunkter och förslag på frågor som inte direkt behandlades i betänkande. som efterfrågade en möjlighet att i samband med inre utlänningskontroll kunna omhänderta och tömma digitala medier samt som ansåg att det borde inrättas ett nationellt fingeravtrycksregister för innehavare av uppehållstillstånd. Sådana frågor behandlades inte i propositionen. Utredningen om effektivare polisiära åtgärder i gränsnära områden Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att ta ställning till om har tillgång till tillräckligt effektiva verktyg i gränsnära områden (dir. 2020:23). Utredaren skulle bl.a. kartlägga behovet av effektivare polisiära åtgärder i gränsnära områden, ta ställning till om det bör göras författningsändringar, t.ex. när det gäller kamerabevakning, för att effektivisera kontrollen av utlänningars vistelserätt och bekämpningen av brott i sådana områden och lämna nödvändiga författningsförslag. Syftet var att säkerställa förmåga att kontrollera utlänningars vistelserätt och bekämpa brott i sådana områden, något som ytterst kan ha betydelse för det framtida behovet av att ha en tillfälligt återinförd gränskontroll vid de inre gränserna. Utredningen, som antog namnet Utredningen om effektivare polisiära åtgärder i gränsnära områden, överlämnade betänkandet Åtgärder i gränsnära områden (SOU 2021:92) . Utredningen bedömer att det nu finns starka skäl att i ge främst särskilda befogenheter i gränsnära områden, för att möjliggöra ett intensifierat arbete där och på så sätt förbättra möjligheterna att bekämpa gränsöverskridande brottslighet och kontrollera personers vistelserätt. Utredningen bedömer särskilt att möjligheterna att bedriva ett underrättelsebaserat arbete bör utvidgas. Mot bakgrund av detta lämnar utredningen förslag som medför utökade möjligheter att använda kamerabevakning och en rätt att göra selektiva ingripanden för att förebygga brott och för att kontrollera vistelserätt. Utredningens förslag fokuserar främst på befogenheter i gränsnära områden, men gäller även och Säkerhetspolisens användning av kamerabevakning i brottsbekämpningen samt befogenheter vid inre utlänningskontroll i gränsnära områden. Betänkandet skickades på remiss med sista svarsdag . lämnade in en hemställan till , rubricerad Stärkt brottsbekämpning med stöd av biometriska uppgifter. I skrivelsen begärdes att regeringen skulle göra en översyn av regleringen om insamling, lagring och användning av biometriska uppgifter för att stärka den brottsbekämpande verksamheten. I skrivelsen redogjordes för ett växande behov av tillgång till biometriska uppgifter, bl.a. fingeravtryck, fotografier och dna. konstaterade att det på EU-nivå pågår arbete med flera rättsakter som rör polisens möjligheter att använda biometriska uppgifter till stöd för identifiering av personer i det brottsbekämpande arbetet, men att anpassningar även behövdes i nationell rätt. Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att se över förutsättningarna för att använda biometri som verktyg i brottsbekämpningen (dir. 2021:34). Syftet är att fler personer som misstänks för brott ska kunna identifieras med hjälp av fingeravtryck, dna, ansiktsbilder eller liknande information om individuella kännetecken. Uppdraget gäller de rättsliga möjligheterna att samla in, lagra och använda sådan information. Enligt direktiven ska utredaren bl.a. • lämna förslag som gör att informationen kan lagras i register på ett mer enhetligt och ändamålsenligt sätt än • ta ställning till om ska kunna använda ansiktsbilder eller fingeravtryck från brottsutredningar för att söka i t.ex. passregistret, Transportstyrelsens register över körkort eller register i syfte att identifiera personer som misstänks för brott • lämna nödvändiga författningsförslag. I direktiven anges att utredaren noga ska väga behovet av en effektiv brottsbekämpning mot den enskildes rätt till skydd för sin personliga integritet. Utredningen, som antog namnet (Ju 2021:05), ska redovisa uppdraget . beslutade regeringen om tilläggsdirektiv till utredningen (dir. 2022:19), som innebär att utredaren bl.a. ska ta ställning till om och i så fall under vilka förutsättningar ska kunna använda dna-baserade släktforskningsdatabaser i syfte att identifiera personer som misstänks för brott. Utskottet har återkommande behandlat motionsyrkanden om att utveckla Europol och det internationella polissamarbetet, bl.a. (bet. 2018/19:JuU10 s. 148 f.). Utskottet konstaterade då att den ökade rörligheten över gränserna och behovet av skydd mot terroristattentat, människohandel, internationella stöldligor, vapensmuggling och annan grov brottslighet ställer allt större krav på internationell samverkan och att åtgärder mot gränsöverskridande brottslighet således är mycket angelägna. Mot bakgrund av det omfattande arbete som redan bedrivs på området saknades det enligt utskottet anledning för att ta något initiativ med anledning av motionsyrkandena. Vidare vidhöll utskottet sin inställning i fråga om Europols mandat, dvs. att Europol inte bör vara mer operativt än . Samtliga motionsyrkanden i avsnittet avstyrktes och följde utskottets förslag (rskr. 2018/19:191). I samband med behandlingen av propositionen Vissa identitetsfrågor inom utlänningsrätten (prop. 2020/21:159) behandlade socialförsäkringsutskottet ca 20 motionsyrkanden, bl.a. om att ge polisen och andra myndigheter utökade befogenheter och tillgång till effektivare verktyg vid inre utlänningskontroller. avstyrkte samtliga motions-yrkanden och följde utskottets förslag (bet. 2020/21:SfU24 och rskr. 2020/21:299). har tidigare, senast i förra årets betänkande om polisfrågor, behandlat motionsyrkanden om att polisen ska ges effektivare verktyg och utökade befogenheter vid inre utlänningskontroller (bet. 2020/21:JuU23 s. 97 f.). Motionärerna föreslog då bl.a. utökade möjligheter att ta fingeravtryck och fotografi, att söka igenom person, egendom och elektronisk utrustning samt att med tvång uppta biometri. Utskottet vidhöll sin tidigare uppfattning att det är som är bäst lämpad att bedöma på vilket sätt och i vilken omfattning kontrollerna bör göras samt var de gör de mest nytta. Förslagen om ytterligare befogenheter ansågs delvis tillgodosedda genom de nya bestämmelserna i utlänningslagen om fingeravtryck och fotografi som skulle träda i kraft . Mot den bakgrunden var utskottet inte berett att ställa sig bakom förslagen, varför de avstyrktes. följde utskottets förslag (rskr. 2020/21:395). Som utskottet har uttalat är det viktigt med en effektiv och rättssäker yttre gräns, bl.a. för att det ska vara möjligt att avskaffa de inre gränskontrollerna. I det sammanhanget vill utskottet understryka vikten av att värna grundläggande rättigheter. Utskottet noterar att Frontex har ett omfattande regelverk för att upprätthålla dessa rättigheter och flera organ som arbetar med sådana frågor, bl.a. en ombudsman, ett 40-tal övervakare, ett rådgivande forum och dessutom ett oberoende system för klagomål. Mot den bakgrunden finns det inte anledning för utskottet att ställa sig bakom förslaget i motion 2021/22:448 (V) yrkande 18. När det gäller internationellt polissamarbete, bl.a. inom ramen för Europols verksamhet, konstaterar utskottet att ett omfattande arbete bedrivs för att stävja den gränsöverskridande brottsligheten. Utskottet har inte heller ändrat sin inställning i fråga om Europols mandat. Vidare konstaterar utskottet att frågan om Europols möjlighet att lägga in information i SIS är uppmärksammad och att förändringar i regelverket förväntas träda i kraft . Mot denna bakgrund anser utskottet att det saknas anledning för att ta några initiativ med anledning av motionerna 2021/22:3775 (M) yrkandena 20 och 21 samt 2021/22:3974 (L) yrkande 37. Vidare noterar utskottet att ett flertal åtgärder har vidtagits i syfte att fördjupa det nordiska polissamarbetet. Utskottet anser att det inte finns skäl att ta initiativ med anledning av förslagen i motionerna 2021/22:1669 (M) yrkande 2 och 2021/22:2528 (SD) yrkande 4 och avstyrker därmed motionsyrkandena. När det gäller frågan om regelverket för inre utlänningskontroll konstaterar utskottet att lagändringar i utlänningslagen i bestämmelserna om fingeravtryck och fotografi trädde i kraft . Vidare har betänkandet av Utredningen om effektivare polisiära åtgärder i gränsnära områden remissbehandlats och enligt utskottet bör beredningen av utredningens förslag inte föregripas. Utskottet noterar också att frågor om användning av biometri i brottsbekämpningen utreds av . Mot denna bakgrund är utskottet inte berett att ta initiativ med anledning av förslag om att utreda och ändra regelverket för inre utlänningskontroll när det gäller polisens möjligheter att tömma digitala medier, ta dna-prov och göra husrannsakan samt att bestämmelserna om fotografi- och fingeravtryck ska göras tvingande. Motion 2021/22:3840 (M) yrkandena 20 och 26–28 avstyrks. Utskottet ser inte heller anledning att ta initiativ med anledning av förslaget om mer resurser till för inre utlänningskontroll i motion 2021/22:2552 (SD) yrkande 9. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som anför om befogenheter och tillkännager detta för regeringen. avslår motionsyrkanden om internationella stöldligor samt smuggling av narkotika och vapen. Jämför reservation 63 (S, C, V) och 64 (V). I kommittémotion 2021/22:2510 av m.fl. (SD) yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om att ska få befogenhet att kvarhålla gods och transportör. Förslag om att ska ges befogenhet att kvarhålla misstänkta finns även i kommittémotion 2021/22:4190 av m.fl. (KD) yrkande 51. I kommittémotion 2021/22:3786 av m.fl. (M) yrkande 6 föreslås att ska ges ökade befogenheter att söka efter stöldgods vid gränsen. I motion 2021/22:2856 av (M) yrkande 3 efterfrågas en uppföljning av den lagändring som gett tullen vissa utökade befogenheter att hindra stöldgods att lämna landet. I motion 2021/22:3130 av (M) föreslås en översyn av befogenheter i syfte att ge myndighetens personal polisiära befogenheter när det gäller stöldgods och införsel av otillåtna varor. I motion 2021/22:690 av (SD) yrkande 2 föreslås ett ökat samarbete med andra länder när det gäller att genomsöka fordon efter stöldgods på färjor som befinner sig till sjöss. I samma motion yrkande 3 anförs att det inom ramen för ett sådant samarbete ska klargöras i vilket land brottet ska utredas och misstänkta gärningspersoner ska lagföras. Vidare föreslår motionären att straffvärdet för sådana brott som begås av personer som rest till ska höjas så att fler tvångsmedel, t.ex. avlyssning, kan användas (yrkande 4). Slutligen föreslår motionären i yrkande 5 att fordon som används till utförsel av stöldgods ska beslagtas och förverkas. I motion 2021/22:2191 av (M) begärs ett tillkännagivande om att stoppa de internationella stöldligorna. Smuggling av narkotika och vapen I kommittémotion 2021/22:470 av m.fl. (V) yrkande 5 föreslås att regeringen bör ge i uppdrag att inrätta fler sambandspersoner i centrala transit- och produktionsländer i syfte att kartlägga distributionskedjor för narkotikasmuggling. I samma motion yrkande 7 anförs att regeringen bör ge i uppdrag att särskilt prioritera smugglingen och hanteringen av illegala vapen i syfte att stoppa den. uppgifter anges i förordningen (2016:1332) med instruktion för . grundläggande uppgift är att fastställa och ta ut tullar, skatter och avgifter så att en korrekt uppbörd kan fastställas. Myndigheten ska även övervaka och kontrollera trafiken till och från så att bestämmelser om in- och utförsel av varor följs. Vidare utför kontroller på uppdrag av marknadskontrollerande myndigheter av att gällande bestämmelser om det legala varuflödet följs. befogenheter vid genomförandet av tullkontroller regleras i tullagen (2016:253) och i lagen (1996:701) om befogenheter vid gräns mot ett annat land inom Europeiska unionen (den s.k. inregränslagen). Myndigheten har även vissa befogenheter enligt lagen (2017:244) om kontroller och inspektioner på plats av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning. Att låta bli att erlägga korrekt tull, skatt eller avgift är straffbelagt. Även vissa överträdelser av restriktioner för in- eller utförsel av varor är kriminaliserade. Det är mot den bakgrunden som även har vissa uppgifter inom området brottsbekämpning. Av 3–5 §§ instruktion framgår att ska förebygga och motverka brottslighet i samband med in- och utförsel av varor samt bedriva viss utrednings- och åklagarverksamhet. Till övervägande del handlar det om brottslighet som har samband med gränspassager, dvs. smugglingsbrott och brott som kan kopplas till sådana brott. trädde ändringar i smugglingslagen i kraft som ger tulltjänstemän en utökad möjlighet att ingripa vid misstanke om brott som inte har befogenhet att utreda. En mer detaljerad redogörelse för befogenheter finns i utskottets betänkande ges en utökad möjlighet att ingripa mot brott (bet. 2020/21:JuU37 s. 6 f.) samt i förra årets betänkande om polisfrågor (bet. 2020/21:JuU23 s. 107 f.). I regleringsbrev anger regeringen bl.a. att ambitionsnivån när det gäller att förhindra smuggling av narkotika, vapen och explosiva varor liksom att förhindra storskalig eller frekvent illegal införsel av alkohol och tobak ska öka. måste insatserna balanseras mot myndighetens ansvar inom samtliga risk- och restriktionsområden. ska redovisa resultatet av kontrollverksamheten för smuggling av narkotika, vapen och explosiva varor samt storskalig eller frekvent illegal införsel av alkohol och tobak. Av redovisningen ska det även framgå hur myndigheten har balanserat insatserna inom dessa områden mot insatser på övriga risk- och restriktionsområden, hur ambitionsnivån ökat samt vilka överväganden som gjorts. I regleringsbrevet anges också att ska redovisa hur arbetet stärkts för att förebygga brottslighet i samband med in- och utförsel av varor. Redovisning av motsvarande återrapporteringskrav när det gäller brottsutredningsverksamheten har gjorts i årsredovisning (s. 65 f.). Antalet förundersökningar låg 2021 på samma nivå som föregående år. utvidgade rätt att leda förundersökningar för vissa innehavsbrott har bidragit till att antalet ärenden som förundersökningsleds av har ökat. Antalet förundersökningar av narkotika har minskat något, vilket huvudsakligen beror på färre beslag i postflödet. När det gäller lagstiftningsarbete anges (s. 73) att har prioriterat att bistå den pågående utredningen om översyn av befogenheter på olika sätt. Vidare anges att de lagstiftningsändringar som gjorts (bl.a. ökad möjlighet att besluta om postspärr, ingripa vid misstanke om brott som myndigheten inte har befogenhet att utreda och kvarhålla kontanta medel) ger bättre förutsättningar för myndigheten att utföra sitt uppdrag och för ett bättre utnyttjande av samhällets samlade resurser. Regeringen beslutade att ge , och i uppdrag att förstärka bekämpningen av internationella brottsnätverk som begår tillgreppsbrott i . I slutredovisningen konstaterar myndigheterna att samarbetet med anledning av regeringsuppdraget lett till mer integrerade arbetsformer, större underrättelseutbyte och konkreta resultat som beslag och avvisningar av kriminella individer som inte har rätt att vistas i . Myndigheterna anser sammantaget att åtgärderna bidragit till bättre förutsättningar att bekämpa internationella brottsnätverk som begår tillgreppsbrott i (Slutredovisning av regeringsuppdrag om internationella brottsnätverk, Ju2018/00991/PO, s. 4 och 45). gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att genomföra en samlad översyn av reglerna om befogenheter inom kontrollverksamheten och den brottsbekämpande verksamheten. Utredningen antog namnet (Fi 2021:04). Enligt direktiven ska utredaren bl.a. • redogöra för och analysera befintliga befogenheter och överväga om myndigheten bör ges ytterligare befogenheter samt, i så fall, föreslå sådana • föreslå en ny sammanhållen författningsreglering som innehåller de bestämmelser som bedöms nödvändiga och lämpliga för att reglera befogenheter inom kontrollverksamheten och den brottsbekämpande verksamheten • i övrigt lämna nödvändiga författningsförslag. I direktiven anges att uppdraget ska redovisas (dir. 2021:28). beslutade regeringen om en utvidgning av uppdraget och om förlängd tid genom tilläggsdirektiv (dir. 2022:29). Utöver vad som framgår av de ursprungliga direktiven ska utredaren bl.a. • göra en översyn av det tullrättsliga sanktionssystemet, • överväga om ska ges möjlighet att i större utsträckning behålla förverkad egendom, som t.ex. vapen eller fordon, för att använda i utbildningssyfte, överväga om ska ges möjlighet att kunna biträda åklagare vid utredningar om självständigt förverkande • lämna nödvändiga författningsförslag. Till följd av tillkännagivanden om utökade befogenheter för 2020/21:JuU37, rskr. 2020/21:414) ska utredaren även • analysera och ta ställning till om bör få utökade möjligheter att göra fler kontroller av utförsel av varor • analysera behovet och möjligheterna att göra utförsel av stöldgods till ett brott enligt lagen om straff för smuggling • vid behov lämna nödvändiga författningsförslag. Uppdraget ska slutredovisas . De delar som utredaren enligt de ursprungliga direktiven skulle slutredovisa ska i stället redovisas i form av en delredovisning . Utskottet har tidigare behandlat motionsyrkanden om brottsbekämpande verksamhet, bl.a. (bet. 2019/20:JuU25 s. 152 f.) då utskottet föreslog ett tillkännagivande. Utskottet konstaterade att det krävdes krafttag mot hälerinätverken och deras verksamhet för att komma åt de professionella stöldligorna och anförde vidare följande: Genom att vidta åtgärder mot dem som befattar sig med stulna varor går det att även stävja stölderna. En åtgärd som därvid bör vidtas för att motarbeta de professionella stöldligorna är att kraftigt begränsa deras möjligheter att frakta ut stöldgodset ur landet. För detta krävs att ges i uppdrag att ytterligare intensifiera sitt arbete mot organiserad brottslighet. bör också få ökade befogenheter att stoppa och kvarhålla gods och personer i väntan på överlämnande till polis. Den möjlighet till kvarhållande som finns är för restriktiv. En utredning som svarar mot detta bör skyndsamt genomföras. följde utskottets förslag (rskr. 2019/20:257). I samband med behandlingen av regeringens proposition 2020/21:192 ges en utökad möjlighet att ingripa mot brott föreslog utskottet tre tillkännagivanden till regeringen, som i korthet rör följande frågor: • En ny samlad lagstiftning som ger större befogenheter att bekämpa brott. • Ett utökat uppdrag för att utföra kontroller. • Utförsel av smuggelgods ska utgöra ett brott enligt smugglingslagen. Utskottet anförde då bl.a. följande: Som framgår av propositionen står inresande brottsnätverk från olika delar av i första hand för en stor del av tillgreppsbrottsligheten i . Genom de lagförslag som regeringen nu lämnar ges tjänstemän dock endast rätt att ingripa i samband med tullkontroller. Detta innebär t.ex. att de utökade befogenheter som lagförslaget innebär bara får effekt i de situationer då i sina ordinarie kontroller stöter på misstänkt stöldgods. Regeringens grundläggande ståndpunkt att det främst är och åklagarväsendets ansvar att bekämpa brott är rimlig. Emellertid finns situationer där andra myndigheter och i detta fall är bättre lämpade att utföra vissa brottsbekämpande uppgifter. Det förhållandet att och åklagarväsendet sedan övertar ansvaret bör inte hindra att bedriver brottsbekämpande arbete. Den omständigheten att tjänstemän finns på plats vid landets gränser bör utnyttjas fullt ut. Utskottet anser sammantaget att de förslag som regeringen lämnar i propositionen är bra men otillräckliga för att komma tillrätta med den gränsöverskridande brottsligheten. har riktat ett antal tillkännagivanden till regeringen bl.a. om att stärka brottsbekämpande verksamhet och att göra en översyn av myndighetens möjligheter att bekämpa brott. Utskottet anser att det finns skäl för att rikta ett nytt tillkännagivande till regeringen om att regeringen skyndsamt ska återkomma till med förslag om en ny samlad lagstiftning som ger större befogenheter att bekämpa brott. Vad utskottet nu anfört bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Utskottet konstaterar vidare att regeringens förslag inte innehåller några utökade möjligheter för att genomföra kontroller. verksamhet är främst inriktad på införselkontroller snarare än på utförselkontroller. Utskottet anser visserligen att det är ett viktigt arbete att förhindra införsel av narkotika och vapen samt att förhindra människosmuggling. Kontroller av införsel bör emellertid inte hindra att även utförsel av bl.a. stöldgods kontrolleras i erforderlig utsträckning. bör därför få ett utvidgat uppdrag att göra kontroller utförsel av varor. Vad utskottet nu anfört bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Utskottet anser dessutom man bör överväga att göra utförsel av stöldgods ur landet till ett brott enligt smugglingslagen. I sammanhanget bör även övervägas om stöld- och hälerigods ska ingå den uppräkning av varor som ska kontrollera enligt lagen (1996:701) om befogenheter vid gräns mot ett annat land inom Europeiska unionen. Frågan behöver analyseras med noggrant beaktande av våra åtaganden som medlem i EU. Vad utskottet nu anfört bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. I samma betänkande avstyrkte utskottet motionsyrkanden om bl.a. skyldighet att ingripa vid misstanke om brott, tulltjänstemäns befogenheter och åtgärder mot utförsel av stöldgods. I propositionen angav regeringen att tillkännagivandet om brottsbekämpande verksamhet (bet. 2019/20:JuU25) som redogjorts för ovan var delvis tillgodosett men inte slutbehandlat samt att ett tidigare tillkännagivande om att ytterligare stärka brottsbekämpande verksamhet (bet. 2020/21:JuU2, rskr. 2020/21:12) var slutbehandlat. Utskottet hade inget att invända mot redovisningen av tillkännagivandena. följde utskottets förslag (rskr. 2020/21:414). har på utskottets förslag riktat flera tillkännagivanden till regeringen som gäller befogenheter och brottsbekämpande arbete, särskilt när det gäller åtgärder mot utförsel av stöldgods. Utskottet anser att de lagändringar som trädde i kraft visserligen är ett steg i rätt riktning, men att de är uppenbart otillräckliga för att komma åt problemet med att stöldgods förs ut ur landet. Som konstaterade i sitt remissvar innebär den nya lagstiftningen endast en rätt att ingripa mot utförsel av stöldgods i samband med andra tullkontroller. Utskottet menar att det behövs en ny samlad lagstiftning som ger större befogenheter att bekämpa brott. En viktig del i en ny sådan lagstiftning är att ges ökade möjligheter att genomföra utförselkontroller och i samband med det aktivt söka efter stöldgods vid gränsen. För att underlätta detta bör utförsel av stöldgods utgöra brott enligt smugglingslagen. Vidare anser utskottet bör ges befogenhet att stoppa, beslagta och kvarhålla gods eller transportörer till dess att polis anländer till platsen. Det finns också anledning att se över utbildningen i syfte att tulltjänstemän ska kunna agera polisiärt mot personer i större utsträckning, både när det finns misstankar om stöldgods men också andra brott, t.ex. människosmuggling och människohandel.