bet · H901KU21 · 2022-06-09 00:00:00 — Utskottet föreslår att lägger regeringens skrivelse och riksdagsstyrelsens redogörelse till handlingarna. konstaterar inledningsvis att regeringens redogörelse för behandlingen av skrivelser ger en mer utförlig redovisning av åtgärder vidtagna av regeringen och kan anses ge en korrekt bild av skrivelser till regeringen. Utskottet ser positivt på denna utveckling men vill uppmärksamma regeringen på att ett utskott har påpekat brister i detta hänseende. När det gäller riksdagsskrivelser på område redovisas tre tillkännagivanden som slutbehandlade. Utskottet gör när det gäller dessa ingen annan bedömning än regeringen. När det gäller inte slutbehandlade riksdagsskrivelser noterar utskottet att en av dem gäller tillkännagivandet om tjänstemannaansvar. Utskottet har ingen invändning mot regeringens redovisning av tillkännagivandet som inte slutbehandlat, men avvaktar regeringens vidare beredning. I fråga om tillkännagivanden inom övriga utskotts områden hänvisar utskottet till respektive utskotts yttranden över regeringens skrivelse respektive riksdagsstyrelsens redogörelse. I betänkandet påminner om vad det tidigare uttalat om vikten av att regeringen är utförlig i sina redogörelser för vidtagna, pågående och planerade åtgärder med anledning av tillkännagivanden. När det gäller tidsåtgången för behandlingen av tillkännagivanden hänvisar utskottet till vad det tidigare anfört om att frågan om huruvida den redovisade tidsåtgången är rimlig bör bedömas med hänsyn till tillkännagivandets innehåll och de beredningsåtgärder som behöver vidtas. Utskottet kan vid årets genomgång konstatera att ett större antal tillkännagivanden som beslutats under tidigare mandatperioder kvarstår som inte slutbehandlade. För bedömning av om tidsåtgången är rimlig hänvisar till det som framförs av respektive utskott i sina yttranden över regeringens skrivelse och riksdagsstyrelsens redogörelse. I betänkandet finns ett särskilt yttrande (M, SD, KD). Regeringens skrivelse 2021/22:75 skrivelser till regeringen – åtgärder . Riksdagsstyrelsens redogörelse /22:RS4 Redogörelse för behandlingen av skrivelser till riksdagsstyrelsen. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Skrivelsens och redogörelsens huvudsakliga innehåll Yttranden från andra utskott skrivelser till regeringen, punkt 1 (M, SD, KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Skrivelse 2021/22:75 Bilaga 2 yttrande 2021/22:FiU3y Bilaga 3 yttrande 2021/22:SkU5y Bilaga 4 yttrande 2021/22:JuU5y Bilaga 5 yttrande 2021/22:CU4y Bilaga 6 yttrande 2021/22:UU4y Bilaga 7 yttrande 2021/22:FöU3y Bilaga 8 yttrande 2021/22: SfU3y Bilaga 9 yttrande 2021/22:SoU4y Bilaga 10 yttrande 2021/22:KrU5y Bilaga 11 yttrande 2021/22:TU3y Bilaga 12 Miljö- och jordbruksutskottets yttrande 2021/22:MJU5y Bilaga 13 yttrande 2021/22:NU3y Tabell 1 Kungjorda grundförfattningar samt kungjorda grundförfattningar genom vilka EU-direktiv har genomförts –2021 Tabell 2 Ännu inte slutbehandlade riksdagsskrivelser från olika riksmöten Tabell 3 Beslutade tillkännagivanden till regeringen per Tabell 4 Slutbehandlade tillkännagivanden (tkg) och genomsnittlig tidsåtgång för slutbehandling /96–2021/22 Tabell 5 Tid sedan beslut för inte slutbehandlade tillkännagivanden på område Utskottets förslag till riksdagsbeslut lägger skrivelse 2021/22:75 till handlingarna. lägger redogörelse /22:RS4 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (S), (M), (S), Per Schöldberg (C), (V), (M), (SD), Skånberg (KD), (S), (SD), (MP), (M), (S), (SD), (M) och (L). Ärendet och dess beredning Regeringens skrivelse 2021/22:75 skrivelser till regeringen – åtgärder överlämnades till . Riksdagsstyrelsens redogörelse /22:RS4 Redogörelse för behandlingen av skrivelser till riksdagsstyrelsen överlämnades till . Kammaren beslutade respektive att hänvisa regeringens skrivelse respektive riksdagsstyrelsens redogörelse till för beredning. Någon följdmotion har inte väckts med anledning av redogörelsen eller skrivelsen. beslutade att anmoda övriga utskott att yttra sig över regeringens skrivelse och de motioner som kunde komma att väckas med anledning av skrivelsen i de delar de berör respektive utskotts beredningsområde. För utrikesutskottet gäller detta även riksdagsstyrelsens redogörelse. har regeringen lämnat redogörelser till för vilka åtgärder regeringen har vidtagit med anledning av olika beslut. Enligt 9 kap. 8 § riksdagsordningen (RO) ska regeringen i en skrivelse till redovisa vilka åtgärder regeringen har vidtagit med anledning av de riksdagsskrivelser som överlämnats till regeringen. har behandlingen av skrivelser till riksdagsstyrelsen (tidigare talmanskonferensen) redovisats för . Riksdagsstyrelsen ska enligt tilläggsbestämmelse 9.17.3 RO i en redogörelse redovisa vilka åtgärder den har vidtagit med anledning av de riksdagsskrivelser som överlämnats till styrelsen. Skrivelsens och redogörelsens huvudsakliga innehåll I skrivelse 2021/22:75 skrivelser till regeringen – åtgärder lämnar regeringen en redovisning av vilka åtgärder regeringen har vidtagit med anledning av de riksdagsskrivelser som överlämnats till regeringen. Redovisningen omfattar huvudsakligen åtgärder –. I redogörelse /22:RS4 redovisar riksdagsstyrelsen vilka åtgärder den har vidtagit med anledning av de riksdagsskrivelser som överlämnats till styrelsen. Redogörelsen omfattar huvudsakligen åtgärder av riksdagsstyrelsen –. Utskottets förslag i korthet lägger skrivelse 2021/22:75 till handlingarna. Jämför det särskilda yttrandet (M, SD, KD). I årets skrivelse redovisas uppgifter om regelbeståndet per (s. 479 f.). Antalet gällande grundförfattningar var 4 459. Av dessa var 1 550 lagar. Motsvarande siffror var 4 405, varav 1 533 lagar. kungjordes 1 344 grund- och ändringsförfattningar i (), jämfört med 1 306 , 1 318 , 2 122 , 1 347 , 1 376 och 1 074 . Av de författningar som kungjordes 2021 var 155 grundförfattningar (36 lagar och 119 förordningar m.m.). Antalet rubriker i myndigheternas regelförteckningar har beräknats till ca 10 900. Det innebär ett ökat antal regelrubriker jämfört med året innan. Uppgifterna i myndigheternas regelförteckningar är emellertid något osäkra. innehåller skrivelsen uppgifter om antalet kungjorda författningar och andelen kungjorda grundförfattningar genom vilka EU-direktiv har genomförts. genomfördes EU-direktiv i 89 ändringsförfattningar (44 lagar och 45 förordningar) och 18 nya grundförfattningar (5 lagar och 13 förordningar). Av tabell 1 nedan framgår att EU-direktiv genomfördes i en knapp femtedel av samtliga kungjorda grundförfattningar –2021. När det gäller nya lagar som kungjordes hade cirka en fjärdedel av dessa sin grund i genomförande av EU-direktiv. Andelen kungjorda grundförfattningar som har sin grund i EU-direktiv har varierat kraftigt över åren. har dock andelen legat på en lägre nivå än åren . Tabell 1 Kungjorda grundförfattningar samt kungjorda grundförfattningar genom vilka EU-direktiv har genomförts –2021 År då författningarna kungjordes Antal kungjorda grundförfattningar (varav lagar) Antal kungjorda grundförfattningar vilka genomfört EU-direktiv (varav lagar) Andel kungjorda grundförfattningar vilka genomfört EU-direktiv i procent (varav lagar) 136 (37) 17 (3) 13 (8) 129 (27) 20 (7) 16 (26) 135 (41) 25 (11) 19 (27) 136 (38) 37 (15) 27 (40) 162 (42) 32 (14) 20 (33) 178 (59) 85 (33) 48 (56) 347 (28) 76 (12) 22 (43) 160 (49) 48 (20) 30 (41) 207 (52) 43 (8) 21 (15) 189 (65) 22 (9) 12 (14) 173 (32) 28 (14) 16 (44) 118 (28) 10 (5) 9 (18) 126 (36) 15 (7) 12 (19) 126 (50) 13 (5) 10 (10) 149 (39) 1 (0) 1 (0) 185 (50) 35 (17) 19 (34) 127 (32) 9 (6) 7 (19) 210 (75) 27 (17) 13 (23) 121 (29) 9 (5) 7 (17) 126 (26) 11 (3) 9 (12) 155 (36) 18 (5) 12 (14) 3 395 (871) 581 (216) 17 (25) Källa: kanslis genomgång av skrivelse 75 åren 2001/02–2021/22. Användbara data finns endast tillgängliga . När det gäller ändringsförfattningarna, som inte redovisas i tabellen, kan det nämnas att antalet kungjorda ändringsförfattningar –2021 i genomsnitt ligger något över 1 250. Den högsta noteringen infaller 2018 (1 912 kungjorda ändringsförfattningar) och den lägsta 2012 (883 kungjorda ändringsförfattningar). Andelen ändringsförfattningar genom vilka EU-direktiv genomförts uppgår –2021 till strax med stora årliga variationer. Som exempel kan nämnas att andelen EU-relaterade ändringsförfattningar uppgick till 2009 för att året efter sjunka till . var andelen (89 av 1 189 ändringsförfattningar). Regeringens redovisning är knuten till de skrivelser där enligt 11 kap. 21 § riksdagsordningen meddelar regeringen sina beslut, t.ex. om lagar, anslag, bemyndiganden eller tillkännagivanden. Redovisningen tar upp samtliga riksdagsskrivelser från det senaste kalenderåret som är ställda till regeringen och äldre riksdagsskrivelser som inte har rapporterats som slutbehandlade av regeringen i den årliga skrivelsen (skrivelse 75). I skrivelsens avsnitt 3 finns ett kronologiskt register över de riks-dagsskrivelser som redovisas i skrivelsen, antingen som slutbehandlade eller som inte slutbehandlade (s. 438 f.). Det totala antalet riksdagsskrivelser som redovisas är 660. I följande tabell redogörs för hur många riksdagsskrivelser som redovisas som inte slutbehandlade. Tabell 2 Ännu inte slutbehandlade riksdagsskrivelser från olika riksmöten Källa: Kronologiskt register i skrivelse 2021/22:75 s. 438 f. När det gäller det pågående /22 omfattar redovisningen riksdagsskrivelser som överlämnats till regeringen fram till . Totalt redovisas 347 riksdagsskrivelser som inte slutbehandlade, vilket motsvarar av samtliga redovisade riksdagsskrivelser. Drygt en tredjedel av dessa är från den föregående valperioden eller tidigare. Uppföljning av tillkännagivanden /92–2021/22 Som framgått avser vissa riksdagsskrivelser tillkännagivanden till regeringen. Hanteringen av tillkännagivanden var föremål för ett omfattande uppföljnings- och utvärderingsarbete av . Arbetet redovisades i en promemoria (bet. 2005/06:KU34 bil. Från och med /11 följer upp regeringens hantering av tillkännagivanden till regeringen (bet. 2010/11:KU21). I det följande uppdateras uppföljningen med uppgifter från skrivelse 2021/22:75. I tabell 3 nedan redovisas antalet beslutade tillkännagivanden till regeringen per . Av tabellen framgår bl.a. att antalet beslutade tillkännagivanden ökade val. val ökade antalet ytterligare. Från och med föregående har en markant ökning skett. Tabell 3 Beslutade tillkännagivanden till regeringen per Källa: , Reparlamentariseringen av ? Bruket av och betydelsen av tillkännagivanden till regeringen, Statsvetenskaplig tidskrift, Årgång 118, 2016/3. Rapporter från utredningstjänsten – Beslutade tillkännagivanden. I tabell 4 nedan redovisas antalet tillkännagivanden som regeringen redovisat som slutbehandlade. I årets skrivelse redovisas behandlingen av ett markant ökat antal tillkännagivanden, 651 stycken. Andelen som redovisas som slutbehandlade är . Den genomsnittliga tidsåtgången för slutbehandlande tillkännagivanden har ökat något jämfört med förra årets skrivelse. I tabellen redovisas också medianvärdet, som är mindre känsligt för eventuella extremvärden. Som framgår har även medianvärdet ökat jämfört med . Tabell 4 Slutbehandlade tillkännagivanden (tkg) och genomsnittlig tidsåtgång för slutbehandling /96–2021/22 Antal slutbehandlade tkg (totala antalet) Andel slutbehandlade tkg i % Genomsnittlig tidsåtgång (median)ª 151 (321) 412 (225) 85 (240) 477 (309) 174 (292)ᵇ 529 (305) 78 (202) 414 (186) 71 (208) 843 (450) 82 (221) 779 (404) 67 (232) 688 (476) 86 (267) 698 (318) 86 (247) 734 (456) 76 (223) 938 (659) 50 (196) 1 045 (998) 61 (242) 1 106 (581) 45 (187) 1 069 (736) 34 (146) 1 280 (1 030) 44 (122) 1 791 (1 597) 33 (98) 2 101 (1 784) 21 (125) 1 204 (455) 53 (155) 870 (454) 38 (142) 869 (680) 41 (176) 668 (462) 52 (260) 777 (328) 93 (319) 817 (638) 95 (404) 863 (645) 85 (447) 773 (666) 104 (475) 987 (831) 104 (482) 942 (831) 128 (651) 1059 (883) Källa: kanslis genomgång av de skrivelser som anges i tabellen. Kommentar: I de fall brister i redogörelsen för skrivelserna har upptäckts (t.ex. som en följd av felaktig redovisning av slutbehandling av vissa tillkännagivanden) har dessa rättats i tabellen. a: Här anges både medelvärde och medianvärde (det sistnämnda inom parentes). Tid för slutbehandling avser sista vidtagna åtgärd från regeringen som lett till slutbehandling. b: Regeringens redogörelse under /98 avsåg övergångsvis 18 månader. Övriga riksmöten har regeringens redogörelse avsett 12 månader. aktuella riksdagsskrivelser inom område I skrivelsen redovisas totalt 35 riksdagsskrivelser med anledning av betänkanden från (s. 455 f.). Flertalet riksdagsskrivelser är /21 och 2021/22. Av riksdagsskrivelserna redovisas 21 riksdagsskrivelser som slutbehandlade och 14 som inte slutbehandlade. I de fall beslut har avsett nya lagar eller lagändringar visar en genomgång att de SFS-nummer som anges i skrivelsen är korrekta. När det gäller beslut om anslag m.m. inom utgifts-område 1 (bet. 2021/22:KU1) har alla fem riksdagsskrivelserna till regeringen (Statsrådsberedningen, , , och ) slutbehandlats genom att regleringsbrev beslutats . har även bl.a. beslutat om beställningsbemyndiganden när det gäller anslagen om stöd till politiska partier och mediestöd. I skrivelsen redovisas totalt 17 riksdagsskrivelser som avser tillkänna-givanden. Av dessa redovisas 3 som slutbehandlade och 14 som inte slutbehandlade. När det gäller tillkännagivanden redovisas 3 som slutbehandlade i skrivelsen och 16 som inte slutbehandlade. En riksdagsskrivelse kan omfatta flera tillkännagivanden, och riksdagsskrivelser som är redovisade som inte slutbehandlade kan innehålla enskilda tillkännagivanden som är redovisade som slutbehandlade. Nedan redovisas de totalt 3 tillkännagivanden som redovisas som slutbehandlade i skrivelsen. Därefter redovisas hur som gått sedan beslut för de 16 tillkännagivanden som enligt skrivelsen ännu inte är slutbehandlade. Antiziganism, romsk inkludering och inrättande av ett romskt förvaltningsområde (bet. 2014/15:KU16 punkt 1, rskr. 2014/15:156) I skrivelsen anges att regeringen har vidtagit ett flertal åtgärder mot antiziganism och för romsk inkludering. Åtgärderna har bl.a. omfattat uppdrag till att öka kunskapen i skolan om de nationella minoriteterna med fokus på romer och att sprida läromedelsupplement om romsk kultur, språk, religion och historia (Ku2016/01673/DISK). Vidare har kommuner fått statsbidrag för att anställa romska brobyggare i skolan och inom . i har fått ett uppdrag att –2023 samordna, följa upp och genomföra insatser inom ramen för strategin för romsk inkludering samt sprida information om arbetet med romsk inkludering, bl.a. via webbplatsen . I uppdraget ingår att genomföra insatser för att öka kunskapen om romsk historia, romers nuvarande livsvillkor och ställning som nationell minoritet, genom exempelvis spridning av utbildningsmaterialet Antiziganismen i (Ku2019/02101). Som regeringen redovisade i budgetpropositionen har ytterligare åtgärder vidtagits inom ramen för strategin för romsk inkludering (prop. 2021/22:1 utg.omr. 1 avsnitt 11.3.5) och regeringens nationella plan mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott (utg.omr. 13 avsnitt 4.3.2). Det handlar bl.a. om åtgärder för att motverka diskriminering av romer på bostadsmarknaden (Ku2021/01125) och förbättrade förutsättningar för romska ungdomsorganisationers deltagande i samhällslivet (Ku2021/00657). I propositionen föreslog regeringen vidare att medel skulle tillföras för samordning och uppföljning, statsstöd till kommuner och ytterligare insatser inom ramen för strategins temaområden: utbildning, arbete, bostad, hälsa, social omsorg och trygghet, kultur och språk samt civilsamhällets organisering. Åtgärden var en del av åtaganden som presenterades på internationella forum för hågkomst av Förintelsen och bekämpande av antisemitism . Mot denna bakgrund ansåg regeringen i propositionen att tillkännagivandet var tillgodosett och slutbehandlat (utg.omr. 1 avsnitt 11.5.2 s. 82 f.). Regeringen framhöll dock att avsikten är att fortsätta arbetet mot antiziganism och för romsk inkludering. Introduktionsutbildning för statsanställda (bet. 2017/18:KU37 punkt 9, rskr. 2017/18:230) I skrivelsen anges att Tillitsdelegationen redovisade betänkandet En gemensam utbildning inom statsförvaltningen (SOU 2020:40). Betänkandet har remissbehandlats. I budgetpropositionen anger regeringen att den, efter beaktande av remissinstansernas synpunkter, avsåg att ge Statskontoret i uppdrag att utarbeta och förvalta en elektronisk introduktionsutbildning som ska tillhandahållas för nyanställda vid myndigheter under regeringen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 2 avsnitt 4.5.1). Regeringen beslutade att ge Statskontoret ett sådant uppdrag (Fi2018/01688, Fi2020/02978 och Fi2022/00504). Utredning om krigsdelegationen (bet. 2018/19:KU30 punkt 34, rskr. 2018/19:216) I skrivelsen anges att regeringen beslutade att ge en parlamentarisk kommitté i uppdrag att analysera och överväga den fråga som tillkännagivandet avser (dir. 2021:80). Kommittén ska redovisa sitt uppdrag . I skrivelsen redovisas 16 tillkännagivanden som inte slutbehandlade. I tabellen nedan redovisas hur som gått sedan beslut om respektive tillkännagivande. Tabell 5 Tid sedan beslut för inte slutbehandlade tillkännagivanden på område Tidsåtgång:* år (dagar) 2013/14:KU30 p.4 8 (2 927) 2015/16:KU4 p.4 6 (2 227) 2015/16:KU4 p.5 6 (2 227) 2015/16:KU14 p.4 6 (2 149) 2016/17:KU23 p.5 5 (1 737) 2016/17:KU23 p.8 5 (1 737) 2016/17:KU23 p.11 5 (1 737) 2016/17:KU30 p.13 5 (1 724) 2017/18:KU38 p.10 4 (1 499) 2017/18:KU32 p.1 4 (1 499) 2017/18:KU33 p.17 4 (1 429) 2017/18:KU37 p.8 4 (1 422) 2018/19:KU28 p.4 3 (1 030) 2018/19:KU27 p.14 3 (996) 2019/20:KU3 p.1 2 (841) 2021/22:KU6 p.4 Källa: kanslis genomgång av skr. 2021/22:75. * Avser tiden mellan datum för beslut om respektive tillkännagivande och regeringens beslut om skrivelse 2021/22:75. Antal år avrundat. Av tabellen framgår att en fjärdedel av tillkännagivandena har beslutats under den innevarande valperioden. Det äldsta inte slutbehandlade tillkännagivandet beslutades . Yttranden från andra utskott I detta avsnitt redovisas främst uttalanden av en generell karaktär. För utskottens bedömningar av enskilda tillkännagivanden m.m. hänvisas till utskottens yttranden. gör i sitt yttrande bl.a. följande uttalande (yttr. 2021/22:FiU3y). Utskottet välkomnar regeringens återrapportering både i budgetpropositionen och i andra relevanta propositioner. Därigenom kan utskotten ta ställning till regeringens återrapportering i ett lämpligt sammanhang. I förra årets yttrande anförde finansutskottet att det finns starka skäl att också i fortsättningen följa upp de bemyndiganden som ger regeringen, en uppfattning som delade (yttr. 2020/21:FiU2y, bet. 2020/21:KU21 s. 28). vidhåller sin uppfattning. I sitt yttrande uttalar sig om fyra tillkännagivanden (yttr. 2021/22:SkU5y). Utskottet ser ingen anledning att rikta någon kritik mot regeringens sätt att handlägga frågorna. gör i sitt yttrande bl.a. följande uttalanden (yttr. 2021/22:JuU5y). När det gäller riksdagsskrivelser som är under beredning ligger utskottets huvudsakliga kritik i att många äldre tillkännagivanden, flera från så långt tillbaka som /15, fortfarande inte är slutbehandlade. Det är enligt utskottets mening anmärkningsvärt att regeringen inte har vidtagit fler åtgärder med anledning av dessa tillkännagivanden. Utskottet finner det även anmärkningsvärt att regeringen när det gäller vissa av de äldre ärendena inte på ett tillfredsställande sätt redovisar när tillkännagivandena beräknas vara slutbehandlade. I yttrandet finns fyra avvikande meningar (S, M, C, V, KD, L, MP). gör i sitt yttrande bl.a. följande uttalanden (yttr. 2021/22:CU4y). Utskottet är medvetet om att handläggningstiden för slutbehandlingen av ett enskilt tillkännagivande är beroende av tillkännagivandets innehåll och de beredningsåtgärder som krävs. Utskottet vill dock, i likhet , understryka vikten av att regeringen gör ansträngningar för att undvika onödig tidsåtgång i sin behandling av skrivelser. Utskottet noterar med tillfredsställelse att regeringen i skrivelsen redovisar en bedömning av när de äldsta tillkännagivandena (från riksmötena /15, 2015/16 och 2016/17) kan bli slutbehandlade. gör i sitt yttrande bl.a. följande uttalanden (yttr. 2021/22:UU4y). När det gäller riksdagsskrivelse 2020/21:338 uppmärksammar utskottet att beslut i ärendet omfattar ett tillkännagivande om ett ministerråd för infrastruktur och transport inom ramen för det nordiska samarbetet (skr. 2020/21:90, redog. 2020/21:NR1, bet. 2020/21:UU4). Utskottet ser med viss förvåning att det av regeringens skrivelse inte framgår att beslutat om ett tillkännagivande till regeringen inom ramen för ärendet. Utskottet saknar i regeringens skrivelse dels en kvittering av tillkännagivande i denna fråga, dels en redovisning av regeringens överväganden och eventuella åtgärder med anledning av tillkännagivande. En sådan redovisning är avgörande för att utskottet ska kunna bedöma i vilken mån tillkännagivandet kan anses vara tillgodosett eller regeringens bevekelsegrunder för att inte agera i enlighet med tillkännagivandet. Eftersom utskottet saknar underlag för dessa bedömningar kan utskottet inte heller dela regeringens uppfattning att riksdagsskrivelse 2020/21:338 kan anses vara slutbehandlad. Utskottet anser att regeringen skyndsamt bör återkomma i frågan. I yttrandet finns en avvikande mening (S, V, MP). gör i sitt yttrande bl.a. följande uttalanden (yttr. 2021/22:FöU3y). Tillkännagivandet om miljöprövning av övnings- och skjutfält riktades till regeringen och regeringen redovisar att handläggning fortfarande pågår av tre prövningsärenden som inkommit , 2014 och 2015. Utskottet vill ånyo betona att snabb och effektiv handläggning enligt åldersprincipen borde ha resulterat i att regeringen skulle ha kunnat avgöra dessa ärenden genom slutliga beslut. Utskottet betonar vikten av att ärendena avgörs och att principerna om snabbhet och effektivitet är viktiga både för dessa ärenden och motsvarande prövningsärenden framöver. I skrivelser till regeringen – åtgärder har regeringen inte inkluderat punkten om mål för det civila försvaret, eller vilka åtgärder i fråga om mål för det civila försvaret som regeringen vidtagit (skr. 2021/22:75). Inte heller i skrivelsen som avsåg åtgärder fick någon redovisning av vilka åtgärder regeringen vidtagit med anledning av beslut (skr. 2020/21:75). Utskottet anförde att man inte delade regeringens bedömning att punkten om mål för det civila försvaret var slutbehandlad. Utskottet påminde om att regeringen har i uppdrag att redovisa hur behandlingen av ärendet svarar upp mot innehållet i beslut om mål för det civila försvaret. Utskottet vill liksom tidigare understryka att många åtgärder krävs från regeringens sida för att öka möjlighet att följa upp och uttala sig om måluppfyllelse av målet för det civila försvaret. Eftersom verksamheten för det civila försvaret bedrivs av många olika aktörer på central, regional och lokal nivå bedömer utskottet att höga krav ställs på välfungerande planering, samordning och uppföljning för att verksamheten ska utföras effektivt. Även regeringen har framhållit detta. Utskottet utgick från att sektorsspecifika mål och bedömningskriterier eller resultatindikatorer skulle tas fram för dessa syften. Utskottet står fast vid bedömningen att det krävs åtgärder för att säkerställa att avsedd effekt uppnås och att offentliga medel används effektivt. I ett omvärldsläge där såväl internationell fred och säkerhet som den europeiska säkerhetsordningen hotas blir det än mer angeläget att påminna om regeringens uppdrag att redovisa hur behandlingen av ärendet svarar upp mot målen för det civila försvaret. gör i sitt yttrande bl.a. följande uttalanden (yttr. 2021/22:SfU3y).