bet · H901JuU31 · 2022-05-20 00:00:00 — Regeringen föreslår också att straffmaximum för brott av normalgraden och straffminimum för grovt brott höjs för finansiering av terrorism eller särskilt allvarlig brottslighet, offentlig uppmaning till terrorism eller särskilt allvarlig brottslighet, rekrytering till terrorism eller särskilt allvarlig brottslighet och utbildning för terrorism eller särskilt allvarlig brottslighet. Straffet för brott av normalgraden ska vara fängelse i högst . Om brottet är grovt, ska straffet vara fängelse i lägst ett och högst . När det gäller finansieringsbrottet föreslås att den grova graden utvidgas så att alla finansieringsgärningar kan bedömas som grova. Straffet för brottet resa för terrorism eller särskilt allvarlig brottslighet ska som vara fängelse i högst . Enligt straffskärpningsregeln i 5 § första stycket lagen om straff för terroristbrott ska det som försvårande omständigheter vid bedömningen av straffvärdet, vid sidan av vad som gäller för varje särskild brottstyp och enligt bestämmelserna i 29 kap. 2 § , beaktas om någon begått något av vissa uppräknade brott med uppsåt att främja bl.a. terroristbrott. Straffskärpningsregeln gäller inte om gärningen omfattas av ansvar enligt bestämmelserna om terroristbrott samt försök, förberedelse eller stämpling till och underlåtenhet att avslöja eller förhindra terroristbrott eller om det är fråga om medverkan till sådana brott. I propositionen föreslås att straffskärpningsgrunden görs generell. Regeringen föreslår att, om någon har begått ett brott enligt annan lag, det som en försvårande omständighet vid bedömningen av straffvärdet, vid sidan av vad som gäller för varje särskild brottstyp och enligt bestämmelserna i 29 kap. 2 § , ska beaktas om brottet har begåtts med uppsåt att främja brott som avses i någon av lagens straffbestämmelser. Enligt förslaget ska förverkande liksom tidigare kunna ske av egendom som har varit föremål för finansiering av terrorism eller särskilt allvarlig brottslighet eller försök till sådant brott, om det inte är uppenbart oskäligt. Förverkanderegleringen i lagen om straff för terroristbrott ska enligt förslaget i huvudsak överföras till den nya lagen och göras tillämplig på samtliga brott. Utbyte av och kostnadsersättning för brott enligt den föreslagna lagen ska kunna förverkas, om det inte är uppenbart oskäligt. Vidare föreslås att även egendom som har använts som hjälpmedel vid brott enligt lagen ska kunna förverkas, om det behövs för att förebygga brott eller om det finns andra särskilda skäl. Detsamma gäller egendom som har varit avsedd att användas som hjälpmedel vid brott enligt lagen, under vissa förutsättningar, och egendom som någon har tagit befattning med på ett sätt som utgör sådant brott. I stället för egendomen ska dess värde få förverkas. Regeringen föreslår även att det införs en regel om att egendom som varit föremål för finansiering av terrorism eller särskilt allvarlig brottslighet ska kunna förverkas hos gärningsmannen eller hos den som har medverkat till brottet, även om egendomen vid brottet tillhörde någon annan. I övrigt ska förverkande kunna ske hos samma personer som vid förverkande enligt brotts-balken, vilket den nya lagen ska upplysa om. I propositionen föreslås att regleringen i den nuvarande finansieringslagen om penningbeslag överförs oförändrad till den nya lagen. Därmed ska egendom i form av pengar, en fordran eller en annan rättighet som skäligen kan antas vara föremål för brottet finansiering av terrorism eller särskilt allvarlig brottslighet eller försök till sådant brott få tas i beslag. I stället för egendomen får motsvarande värde tas i beslag. Penningbeslag ska få beslutas endast om åtgärden uppväger det intrång eller men i övrigt som åtgärden innebär för den misstänkte eller för något annat motstående intresse. Det ska även i fortsättningen vara undersökningsledaren eller åklagaren som beslutar om penningbeslag. Penningbeslag ska få avse endast sådan egendom som finns tillgänglig. Avser penningbeslaget en fordran eller en annan rättighet, ska gäldenären eller någon annan förpliktad meddelas förbud att fullgöra sin förpliktelse till någon annan än . För penningbeslag ska i övrigt bestämmelserna om beslag i gälla. Förhållandet till internationell humanitär rätt och andra frågor om grundläggande förutsättningar för lagens tillämpning Lagen om straff för terroristbrott, finansieringslagen och rekryteringslagen innehåller inte någon reglering av brottens förhållande till den internationella humanitära rätten. Regeringen gör bedömningen att det inte heller finns behov av en sådan reglering. Frågan om huruvida ett visst handlande under en väpnad konflikt bör leda till straffansvar får därmed avgöras i rättstillämpningen. Det finns inte heller enligt regeringen behov av att låta vissa andra grundläggande förutsättningar för den föreslagna lagens tillämpning, t.ex. hänsynen till intresset av en fri åsiktsbildning och respekten för yttrandefriheten, komma till tydligare uttryck i lagtext. Regeringen gör bedömningen att det inte behövs någon generell reglering av frågor om konkurrens i den föreslagna lagen. Konkurrensfrågor får i stället bedömas enligt de allmänna principer som gäller i svensk rätt. Enligt nuvarande lagstiftning finns det skillnader i reglerna om domsrätt för de olika brott som föreslås samlas i den nya lagen. Regeringen föreslår att domsrätten utvidgas för flera av brotten. Svensk domstol ska ha domsrätt över samtliga brott enligt den föreslagna lagen, oberoende av var gärningen begåtts och av vem (universell jurisdiktion). Enligt nuvarande lagstiftning är det endast terroristbrott som begås genom mord eller dråp som undantas från preskriptionsreglerna. I propositionen föreslår regeringen att terroristbrottet som helhet, försök till terroristbrott och medverkan till terroristbrott eller till försök till terroristbrott ska undantas från åtalspreskription, påföljdspreskription och absolut preskription. Mindre grova terroristbrott bör dock enligt förslaget inte undantas från preskription. Det bör inte heller de andra brotten enligt den föreslagna lagen. Regeringen föreslår att hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation, hemlig övervakning av elektronisk kommunikation, hemlig kameraövervakning och hemlig dataavläsning ska få användas vid en förundersökning om de brott som ska ingå i den föreslagna lagen. Även undantaget från skyldigheten att underrätta den som är eller har varit misstänkt om att ett hemligt tvångsmedel använts ska gälla. Lagen om åtgärder för att förhindra vissa särskilt allvarliga brott och lagen om inhämtning av uppgifter om elektronisk kommunikation i de brottsbekämpande myndigheternas underrättelseverksamhet ska enligt regeringens förslag vara tillämpliga på terroristbrott och på grova brott enligt den föreslagna lagen. Regeringens bedömning är att det föreslagna terroristbrottet, med undantag för brott som är mindre grovt, har ett sådant minimistraff att hemlig rumsavlyssning får användas vid en förundersökning om ett sådant brott. Regeringen föreslår vidare följdändringar i ett stort antal lagar som en konsekvens av att den nya terroristbrottslagen ersätter flera andra lagar. Regeringen föreslår att lagändringarna ska träda i kraft samt att de nya bestämmelserna om avskaffad preskription ska tillämpas även på terroristbrott som vid lagens ikraftträdande ännu inte har preskriberats. I kommittémotion 2021/22:4445 av m.fl. (V) begärs att ska avslå propositionen. Motionärerna är positiva till att regleringen av terroristbrott samlas i en lag och att det subjektiva rekvisitet ändras så att fler grupper omfattas av den nya lagen. Däremot anser motionärerna att förslagen i propositionen är förenade med problem ur rättssäkerhets-, effektivitets-, nödvändighets- och proportionalitetsperspektiv. Definitionen av begreppen terrorism och terroristorganisation är enligt motionärerna för vag och otydlig. Vidare anser de att den föreslagna ändringen utvidgar det straffbara området för mycket samt ifrågasätter nödvändigheten av de föreslagna straffskärpningarna och att straffskärpningsgrunden görs generell. I kommittémotion 2021/22:4454 av m.fl. (SD) yrkande 2 begärs att det tydliggörs att det subjektiva rekvisitet ”del av en befolkning” även omfattar t.ex. lantbrukare och jägare som utsätts för brott av våldsbejakande organisationer. Ett liknande yrkande framställs i kommittémotion 2021/22:4463 av m.fl. (KD) yrkande 3. I kommittémotion 2021/22:3783 av m.fl. (M) yrkande 4 begärs att samröresbrottet ska utvidgas så att t.ex. underhåll med mat eller material och att förse organisationen med information som är ägnad att främja, stärka eller understödja verksamheten omfattas av kriminaliseringen. Liknande förslag om att även andra former av samröre bör kriminaliseras framställs i kommittémotionerna 2021/22:4456 av m.fl. (M) yrkande 2, 2021/22:2526 av m.fl. (SD) yrkande 14 och 2021/22:4463 av m.fl. (KD) yrkande 1 samt motion 2021/22:2980 av (KD) yrkande 3. I kommittémotion 2021/22:4463 av m.fl. (KD) yrkande 2 begärs ett förtydligande i lagstiftningen om huruvida samröre med ensamagerande gärningsmän omfattas av det straffbara området. I kommittémotion 2021/22:3783 av m.fl. (M) yrkande 2 begärs att deltagande i terroristorganisationer ska kriminaliseras. Ett liknande yrkande framställs i kommittémotion 2021/22:4454 av m.fl. (SD) yrkande 1. I kommittémotion 2021/22:2526 av m.fl. (SD) yrkande 15 begärs att regeringen under /22 ska lägga fram en proposition med förslag till grundlagsändring som möjliggör ett förbud mot deltagande i terrororganisation. Förberedelse till resa för terrorism eller särskilt allvarlig brottslighet I kommittémotion 2021/22:3984 av m.fl. (L) yrkande 10 begärs att förberedelse till resa i för terrorism ska kriminaliseras. Motionärerna anser att en sådan kriminalisering är viktig för att förhindra resor i terrorismsyfte. Ett likadant yrkande framställs i kommittémotion 2021/22:4451 av m.fl. (L) yrkande 2. Skärpta straff för terroristbrott I kommittémotion 2021/22:4456 av m.fl. (M) yrkande 1 begärs att straffskalorna för terroristbrottslighet ska skärpas ytterligare. Motionärerna anser att förslagen i propositionen inte innebär en tillräcklig skärpning av straffskalorna. Liknande förslag framställs i kommittémotionerna 2021/22:3783 av m.fl. (M) yrkande 1, 2021/22:2526 av m.fl. (SD) yrkande 16, 2021/22:4454 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2021/22:3984 av m.fl. (L) yrkande 9 och 2021/22:4451 av m.fl. (L) yrkande 1. Straffskalan för finansiering av resa för terrorism I kommittémotion 2021/22:3984 av m.fl. (L) yrkande 11 begärs att straffskalan för finansiering av terrorismresor, grovt brott, ska höjas så att den motsvarar vad som gäller för andra grova fall av finansiering av terroristverksamhet. I kommittémotion 2021/22:4451 av m.fl. (L) yrkande 3 begärs att rättspraxis av finansieringsbrottet följs upp noggrant, så att eventuella straffskärpningar kan göras om straffskalorna inte får tillräckligt genomslag i rättstillämpningen. Straffansvar för deltagande i en terroristorganisation antog regeringens förslag till lag om ändring i regeringsformen (prop. 2021/22:42, bet. 2021/22:KU13, rskr. 2021/22:221) som vilande. Förslaget innebär utökade möjligheter att genom lag begränsa föreningsfriheten när det gäller sammanslutningar som ägnar sig åt eller understöder terrorism. Den föreslagna ändringen kommer att göra det möjligt för lagstiftaren att exempelvis införa en bredare kriminalisering av deltagande i en terroristorganisation eller ett förbud mot terroristorganisationer. Lagändringen föreslås träda i kraft . Eftersom förslaget gäller en ändring i en grundlag krävs det att röstar lika två gånger om förslaget, och det måste vara ett val emellan omröstningarna. Regeringen gav en utredare i uppdrag att lämna förslag som innebär att det införs ett särskilt straffansvar för deltagande i en terroristorganisation (Ju 2021:B). Utredaren redovisade promemorian Straff för deltagande i en terroristorganisation (Ds 2022:6). I promemorian föreslås en ny straffbestämmelse i terroristbrottslagen som ska omfatta den som deltar i verksamheten i en terroristorganisation på ett sätt som är ägnat att främja, stärka eller understödja terroristorganisationen. Förslaget till ny straffbestämmelse innefattar även ett undantag som innebär att en gärning inte ska utgöra brott om den med hänsyn till omständigheterna är försvarlig. Enligt förslaget ska det tydliggöras att brottet samröre med terroristorganisation ska vara subsidiärt i förhållande till deltagandebrottet. Det föreslås även att ett försvarlighetsundantag införs i bestämmelsen om samröre med en terroristorganisation. Utredaren föreslår vidare att straffansvaret för flera andra brott som har samband med terrorism ska utvidgas med anledning av deltagandebrottet. Det ska vara straffbart att offentligt uppmana och rekrytera till samt att resa utomlands i avsikt att delta i en terroristorganisation. Det ska också vara straffbart att finansiera deltagande i en terroristorganisation och att finansiera offentlig uppmaning och rekrytering till deltagande samt att finansiera en resa i syfte att delta i en terroristorganisation. Straffet för deltagande i en terroristorganisation ska enligt förslaget vara fängelse i högst . Om deltagandebrottet är grovt ska straffet vara fängelse i lägst två och högst . I promemorian finns även förslag när det gäller bl.a. domsrätt och hemliga tvångsmedel. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Förslaget har skickats på remiss, och remissvaren ska lämnas in . Utskottet har avstyrkt motionsyrkanden om att bredda det straffrättsliga ansvaret för samröre med en terroristorganisation, senast i betänkande 2020/21:JuU29. Utskottet såg då inte skäl att ställa sig bakom de tillkännagivanden som efterfrågades (s. 28). I samma betänkande föreslog utskottet ett tillkännagivande till regeringen om kriminalisering av deltagande i terroristorganisationers verksamhet (bet. 2020/21:JuU29 s. 19 f.). Utskottet noterade att kommittén om förstärkt skydd för demokratin och domstolarnas oberoende hade redovisat delbetänkandet Föreningsfrihet och terroristorganisationer (SOU 2020:15) och att det i betänkandet föreslogs en ny regel i grundlagen som ger möjlighet att inskränka föreningsfriheten när det gäller sådana sammanslutningar. Utskottet välkomnade förslaget och framhöll vikten av att en kriminalisering av deltagande i terroristorganisationer kommer på plats . följde utskottets förslag (rskr. 2020/21:363). Utskottet föreslog i samma betänkande även ett tillkännagivande om skärpta straff för terroristbrott (2020/21:JuU29 s. 45 f.). Enligt utskottet var straffnivåerna för vissa brott inom terrorismområdet orimligt låga och kunde inte sägas spegla brottens allvar. Utskottet noterade att det i slutbetänkande förslås straffskärpningar men ansåg att förslagen inte innebär en tillräcklig skärpning av straffskalorna. följde utskottets förslag (rskr. 2020/21:363). Utskottet har förut avstyrkt yrkanden om kriminalisering av förberedelse till resa för terrorism. I betänkande 2019/20:JuU32 framhöll utskottet att det mot bakgrund av den tidiga fullbordanstidpunkten (när en resa påbörjats) är svårt att se behov av att kriminalisera försök, förberedelse eller stämpling till sådant brott (s. 18 f.). Vid behandlingen av motionsyrkanden från allmänna motionstiden /2021 bereddes ett likadant yrkande förenklat (bet. 2020/21:JuU29). Som framgår ovan har utskottet riktat tillkännagivanden till regeringen i frågor om terrorism, bl.a. om en utvidgning av det straffbara området och skärpta straff. Det är därför positivt att regeringen nu har överlämnat ett förslag till en ny terroristbrottslag till . I det föreslås bl.a. att fler gärningar ska omfattas av terroristlagstiftningen och att straffen skärps för de flesta av brotten. Vidare är det välkommet att den nya lagstiftningen gjort regleringen på området mer överskådlig. Utskottet anser att regeringens förslag är ändamålsenligt utformat och att det bör antas. Utskottet avstyrker därmed motion 2021/22:4445 (V). Genom förslaget i propositionen att straffet för grova fall av finansiering av terrorism ska vara fängelse i lägst ett och högst samt att samtliga finansieringsgärningar i fortsättningen ska kunna bedömas som grova, får motion 2021/22:3984 (L) yrkande 11 anses tillgodosedd. Utskottet avstyrker därför motionsyrkandet. När det gäller terroristbrottets subjektiva rekvisit föreslås i propositionen att ordet ”befolkningsgrupp” ändras till ”del av en befolkning”. Regeringen anför att syftet med ändringen är att terroristbrottet måste formuleras så att den täcker gärningar som riktas såväl mot slumpvis drabbade personer som mot en utvald personkrets. Utskottet instämmer i regeringens uppfattning att det varken är nödvändigt eller önskvärt att särskilt peka ut vissa kollektivt bestämda grupper som ska omfattas av regleringen. Terrorismlagstiftningen syftar inte till att ge ett särskilt skydd för vissa grupper utan skyddar det öppna och säkra samhället. Utskottet avstyrker därför motionerna 2021/22:4454 (SD) yrkande 2 och 2021/22:4463 (KD) yrkande 3. Utskottet anser att bestämmelsen om samröre med terroristorganisation bör få ett vidare tillämpningsområde än så att fler former av samröre kriminaliseras. Till exempel bör underhåll med mat eller material samt att förse organisationen med information som är ägnad att främja, stärka eller understödja verksamheten bli straffbart. Sådana handlingar möjliggör också terroristorganisationers fortlevnad och bör anses klandervärda nog för att omfattas av straffansvar. Vad utskottet nu anfört bör ge regeringen till känna. Därmed tillstyrker utskottet motionerna 2021/22:2526 (SD) yrkande 14, 2021/22:2980 (KD) yrkande 3, 2021/22:3783 (M) yrkande 4, 2021/22:4456 (M) yrkande 2 samt 2021/22:4463 (KD) yrkande 1. Utskottet är dock inte berett att ta initiativ till att samröre med ensamagerande terrorister ska kriminaliseras. Utskottet avstyrker därmed motion 2021/22:4463 (KD) yrkande 2. antog regeringens förslag till lag om ändring i regeringsformen som vilande. Den föreslagna ändringen kommer att göra det möjligt att exempelvis kriminalisera deltagande i en terroristorganisation. Utskottet anser att det är viktigt att grundlagsändringen genomförs efter valet och att regeringen nu bereder frågan om kriminalisering och återkommer till med ett lagförslag. Vad utskottet nu anfört bör ge regeringen till känna. Därmed tillstyrker utskottet motionerna 2021/22:3783 (M) yrkande 2 och 2021/22:4454 (SD) yrkande 1. Eftersom regeringen skickade förslaget om att kriminalisera deltagande i en terroristorganisation på remiss får motion 2021/22:2526 (SD) yrkande 15 anses tillgodosedd. Utskottet anser i likhet med regeringen att det inte finns behov av att ytterligare utvidga det straffbara området för resa för terrorism. Förslagen i motionerna 2021/22:3984 (L) yrkande 10 och 2021/22:4451 (L) yrkande 2 om att kriminalisera förberedelse till resa för terrorism eller särskilt allvarlig brottslighet avstyrks därför. Utskottet välkomnar de straffskärpningar som föreslås i propositionen men anser inte att förslagen är tillräckliga. Mot bakgrund av de mycket stora faror som terroristbrott utgör både för enskilda människor och för samhället i stort anser vi att straffen ska skärpas ytterligare. Regeringen bör därför återkomma till med förslag om ytterligare skärpningar av straffskalorna för terroristbrottslighet. Vad utskottet nu anfört bör ge regeringen till känna. Därmed tillstyrker utskottet motionerna 2021/22:2526 (SD) yrkande 16, 2021/22:3783 (M) yrkande 1, 2021/22:3984 (L) yrkande 9, 2021/22:4451 (L) yrkande 1, 2021/22:4454 (SD) yrkande 3 och 2021/22:4456 (M) yrkande 1. När det gäller begäran i motion 2021/22:4451 (L) yrkande 3 om att rättspraxis av finansieringsbrottet ska följas upp anser utskottet att det inte finns skäl att rikta ett sådant tillkännagivande till regeringen. En samlad straffrättslig terrorismlagstiftning, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4445 av m.fl. (V) och avslår proposition 2021/22:133 punkterna 1–28 och motion 2021/22:3984 av m.fl. (L) yrkande 11. Terroristbrottslighet är av mycket allvarlig och systemhotande natur och ett av de största hoten mot demokratin, det fria utövandet av mänskliga rättigheter och den ekonomiska och sociala utvecklingen. Det ska därför vara straffbart att planera och utföra terrordåd. Jag är positiv till att regeringen föreslår att regleringen av terroristbrott ska sammanfogas i en lag. Alla förslag i propositionen som förenklar och gör lagstiftningen mer effektiv, överskådlig och ändamålsenlig är därför välkomna. Det är vidare mycket positivt att ett av terrorismsyftena föreslås ändras så att brott mot grupper som asylsökande, hbtqi-personer eller personer av ett visst kön omfattas. är regeringens förslag behäftat med stora problem ur rättssäkerhets-, effektivitets-, nödvändighets- och proportionalitetsperspektiv. Förslaget om hur begreppet terroristorganisation ska definieras kan leda till tillämpnings- och avgränsningsproblem. Definitionen och utvecklingen av terroristbrottet i lagstiftningen och i de internationella åtaganden som ligger till grund för denna kan komma att förändras och få betydelse för den faktiska förståelsen av begreppet terrorism. Regeringens försök till definition löser inte dessa problem. Den nu gällande terroristbrottslagstiftningen innehåller en brottskatalog där de allvarligaste brotten listas som möjliga terroristbrott. Det är mycket problematiskt att regeringen föreslår att alla svenska uppsåtliga brott och försök till brott ska kunna vara terroristbrott förutsatt att de allvarligt kan skada ett land eller en mellanstatlig organisation och begås med terrorismsyfte. Jag anser att den föreslagna ändringen utvidgar det straffbara området för mycket. Det får även konsekvenser för den personliga integriteten eftersom brottsutredande myndigheter kommer att få kraftigt ökad tillgång till hemliga tvångsmedel. Jag ifrågasätter vidare nödvändigheten av de föreslagna straffskärpningarna mot bakgrund av att lagstiftningen är förhållandevis ny och att rättspraxis är begränsad. Det kan också ifrågasättas om straffskärpningar är en effektiv metod att bekämpa terrorism. Slutligen föreslår regeringen att det ska vara en försvårande omständighet vid bedömningen av straffvärdet om ett brott enligt annan lag har begåtts med uppsåt att främja terroristbrott. Det innebär enligt mig en klar överkriminalisering. Sammantaget är regeringens förslag, trots vissa positiva delar, behäftat med så omfattande brister att jag inte kan ställa mig bakom det. Terroristbrottets subjektiva rekvisit, punkt 2 (M, SD, KD) av (KD), (M), (M), (SD), (M), (SD), (SD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4454 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2021/22:4463 av m.fl. (KD) yrkande 3. Vi välkomnar ändringen när det gäller det subjektiva rekvisitet ”del av en befolkning”. Det framstår dock som oklart vilka grupper som skyddas av den. Lantbrukare och jägare utsätts för våldsdåd av djurrättsaktivister i allt större utsträckning. De våldsbejakande organisationernas syfte är att genom våld eller annan brottslighet påverka lantbrukarna och jägarna. Detta bör leda till att brotten tas på betydligt större allvar, särskilt eftersom de begås av mycket ideologiskt motiverade personer med syfte att åstadkomma radikala samhällsförändringar. Regeringen bör därför följa frågan och vid behov vidta åtgärder som säkerställer att även lantbrukare och jägare omfattas av rekvisitet ”del av en befolkning”. Samröre med terroristorganisation, punkt 3 (S, C, V, MP) av (S), (S), (V), (S), (S), (MP), (S) och (C).