bet · H901MJU21 · 2022-04-01 00:00:00 — har säkerställt att livsmedelssektorn har fått en väldigt framskjuten roll i forskningspropositionen, men vi måste öka satsningarna på innovation och tillämpad forskning i livsmedelskedjan än mer. Vi måste också se över statsstödsregler och andra regelverk för att främja innovation och samverkan. Satsningarna på och samverkansplattformar som Grogrund och Arena måste fortsätta. Satsningarna på livsmedelsexport, som är en tydlig motor för innovation, måste stärkas ytterligare. Det behövs även ett mer systematiskt och strategiskt arbete med kompetensförsörjning inom livsmedelskedjan. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Jordbrukspolitik För det tredje måste vi göra svensk livsmedelsproduktion mer motståndskraftig mot både ett förändrat klimat och en osäker omvärld. Detta har varit en tydlig prioritering för i förhandlingar kring landsbygdsprogrammet, men mer medel måste öronmärkas för investeringar i dräneringar och bevattningsdammar. Vi måste anpassa regelverk kring till exempel vattenuttag för att kunna genomföra klimatanpassningsåtgärder. måste vi fokusera på att öka försörjningstryggheten och den inhemska produktionen av insatsvaror. Att öka självförsörjningen av mat är ett lovvärt mål, men om vi inte löser svenskt lantbruks beroende av importerade insatsvaror kvarstår svenskt lantbruks sårbarhet i en föränderlig omvärld, vilket den nuvarande krisen visar tydligare . Därför vill vi i att försörjningstrygghet under kris och krig lyfts fram som ett strategiskt område i arbetet med livsmedelsstrategins genomförande. Vi vill genomföra kraftfulla satsningar på inhemsk biodrivmedelsproduktion. Vi vill ta bort skatten på biodrivmedel och införa ett lantbruksavdrag och en klimatpremie för de lantbrukare som tankar förnybart. Vi vill även främja en inhemsk produktion av fossilfri mineralgödsel och öka återanvändningen av fosfor från . Jag inledde mitt anförande med att uttrycka min respekt och mitt stöd för lantbrukare. Jag vill avsluta mitt anförande genom att uttrycka min respekt för och tacksamhet mot lantbrukare. Ni är en livsviktig kugge för såväl i fredstid som i krig. För detta ska ni ha vårt tack. Jag lovar att vi i fortsätter att göra allt vi kan för att förutsättningarna för svenskt lantbruk ska förbättras och för att svenskt lantbruk ska ta sig ur den kris det nu befinner sig i. Jag hoppas att de talare som kommer efter mig är beredda att lova detsamma. Jag yrkar bifall till reservation 19. Först vill jag yrka bifall till reservation 14. Jordbrukspolitik står på schemat för dagen, och sällan eller aldrig har detta varit så aktuellt som det är just . Vissa av oss här inne har tjatat om hur viktiga de här frågorna är i snart en hel mandatperiod, men börjar även människor utanför den här kretsen förstå hur viktigt detta faktiskt är. Jag kan instämma i det som representant lyfte fram angående modiga och kämpande bönder i . Vi ser på bilder de bekymmer som de står inför. När man får signaler om att av åkerareal inte är brukbar börjar man att förstå storheterna i detta. Det är kanske som bara försvinner i ett nafs i alla fall det här året, och vi vet ju inte . Hur mycket är det då? I har vi 2 ½ miljon hektar , varav hälften i princip bara går att odla gräs på. Då förstår man hur mycket det här handlar om. Vad innebär då detta? Det innebär såklart att det försvinner väldigt mycket livsmedel från världsmarknaden; det är inget att sticka under stol med. Vi vet inte heller hur kommer att agera. Jag fick senast i förrgår signaler från på Europanivå om att man tror att tänker göra det här kriget mer och mer till ett krig om maten. Det är ett effektivt medel att använda när det är krig. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Jordbrukspolitik Vi hör signaler nedifrån norra och länderna runt omkring om hur svältkatastroferna växer. Detta är länder som till stor del är beroende av vete från just och . Det är då inte desto mindre viktigt att vi ser till att producera så mycket vi kan inom gränser. Det må vara så att vi inte har samma arealer och samma möjligheter, men vi har ju duktiga bönder som kan leverera hög produktion på den som vi i alla fall har tillgänglig. Därför gläder det mig att EU är berett att rucka på vissa saker, som att vi ska kunna odla upp trädor för att vi ska kunna hålla en så hög produktion som möjligt. Det finns ju ingen som helst anledning att avsätta goda åkerjordar för spannmålsproduktion till träda i ett läge när miljoner människor svälter. Det är väl frid och fröjd, tänker någon. Vi odlar på här i . Och det är klart - det som såddes ser väl bra ut än så länge, även om en del höstraps- och höstvetearealer har fått stryk av den svängiga våren. Men då kommer nästa problem, nämligen att priserna på insatsvaror har hamnat på nivåer som vi aldrig har sett tidigare. Köpte man ett kilo Axan, som är ett vanligt gödselmedel för till exempel veteproduktion, kostade det kilot. Då ska vi också komma ihåg att det var historiskt högt. kostar samma gödsel någonstans kilot. Vetepriserna är absolut höga på världsbörsen, men om man inte vet att man kommer att ta en hög skörd - om man är lite orolig - kanske man inte gödslar på riktigt så mycket som man skulle kunna göra för att maximera det här. Då skulle vi i stället, i ett läge när vi behöver producera så mycket som vi orkar och kan, principiellt kunna sänka svensk veteproduktion. Att vi kommer att sänka produktionen från svensk animalieproduktion tror jag redan står klart, oavsett vilka krisstöd vi lyckas skramla fram i den här kammaren . Vi hör det . Jag hörde senast hur en granne med äggproduktion bestämt sig för att slakta ut ett antal tusen hönor . Det finns ingen som helst anledning för honom att bedriva produktion när han går med minusresultat och för varje kilo ägg. Precis som lyfte fram väljer man att inte köpa in kalvar och smågrisar till sina stallar. Fjäderfäbranschen börjar växla ned. Det här händer redan, oavsett om vi får till ytterligare krisstöd eller inte. Svensk livsmedelsproduktion kommer med stor sannolikhet att minska det här året. Vi har ett läge med låg självförsörjningsgrad. Man kan också använda uttrycket självförsörjningsförmåga. Den är ännu sämre, eftersom vi inte har några lager av insatsvaror till svenskt jordbruk. Ett av de första och viktigaste stegen för att vi ska kunna bibehålla och öka produktionen är att tillse att det finns tillgång på insatsvaror. Regeringen har tillsammans med EU:s övriga länder en stor uppgift i att se till att det finns insatsmedel för svenskt jordbruk. På tal om regeringen, fru talman - här finns ju möjlighet för en svensk landsbygdsminister att kliva fram och visa handlingskraft: menar vi allvar! ska vi vända trenden! Vi ska gå före! Vi ska gå i främsta ledet! Men var är i den här frågan? Man sitter och väntar på att oppositionen ska plocka fram förslag om hur vi ska vända krisen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Jordbrukspolitik Därför gläder det mig väldigt mycket, fru talman, att tillsammans med har enats om ett antal viktiga punkter som lyfts fram i finansutskottet. Svensk animalieproduktion ska få mer pengar, i ett första steg en och en halv miljard. Om vi dessutom lyckas jobba igenom dispenser för gruppundantaget på EU-nivå handlar det om lika mycket pengar till svensk animalieproduktion. Vi har även 1 miljard till svensk spannmålsodling, där vete är flaggskeppet. Jag tror att det kommer att bli oerhört effektivt. Man kan lika gärna kalla det ett stöd för att köpa insatsvaror. kallar vi det inte för det, men detta görs för att hålla igång svensk produktion. Det behövs inte bara för vete till världsmarknaden, utan också för att få fram foderråvara till den svenska animalieproduktionen. Det finns, som lyftes fram innan, ett antal saker i den strategiska planen som vi behöver jobba med. Vi behöver ha undantag från diverse förgröningsregler, växtföljdsregler och annat. Alla de här sakerna måste vi ställa åt sidan just , för nu handlar det om att hålla igång produktionen. Det finns också ett antal andra förslag som lades på bordet i finansutskottet och som jag tror kommer att göra nytta. För en del är det . Men vi gör vad vi kan för att hålla igång svensk livsmedelsproduktion i det här läget. Jag tror också att vi behöver tänka på livsmedelsproduktionen långt fram i tiden. Man ska inte sätta upp några slutdatum för de olika stöden, för vi vet inte hur länge vi kommer att ha den här krissituationen. Men på lång sikt behöver vi stärka svenskt jordbruk, så att vi inte behöver prata om krisstöd så fort det är lite tufft och jobbigt. är den här situationen extrem, och vi har inte sett något liknande innan, så det var helt naturligt med mer krisstöd i det här läget. Men svenskt jordbruk behöver få bättre förutsättningar för att producera på lång sikt. Det har politik för, och det har vi haft . Vi behöver sänka skattetrycket. Vi behöver ha långsiktiga ägande- och brukandeförhållanden. Vi behöver minska regelkrånglet. Vi behöver se över . Vi behöver titta på beteslagstiftningen och köttkontrollavgifterna. Det finns ett antal olika saker vi kan göra för att stärka svenskt jordbruk på lång sikt. Men handlar det om att stärka det på kort sikt och bibehålla svensk livsmedelsproduktion . Svenskt jordbruk har en mycket svår tid . Kostnaderna för insatsmedel har ökat mycket kraftigt, som vi hört tidigare talare säga. Men det kanske är många som har glömt bort att ökningen av kostnaderna för insatsmedel började . Jag tycker att det är väldigt bra att många partier nu inser att det är kris för jordbruket och ger sitt stöd till stödåtgärder. Många förslag till utskottsinitiativ för att underlätta för jordbruket har lagts fram, och det är bra. Jag vill berömma dem som har varit aktiva i detta, oavsett parti. Jag vill då förstås även berömma oss själva. Det kanske är någon som tittar på det här och tror att det är fråga om ett särintresse och någonting som är intressant för en liten grupp av jordbruksintresserade. Jag kan då säga att det är viktigt att hålla nere drivmedelspriser och livsmedelspriser för att vi inte ska spä på den inflation som vi har , vilket kan leda till räntehöjningar. Då kan vem som helst räkna ut att det här angår oss alla. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Jordbrukspolitik Jag vill sticka in en liten fundering över hur tänker. har lagt fram bra förslag, haft bra förhandlingsbud och tagit initiativ till sådant som gynnar lantbruk och landsbygd. Men i och med att samarbetat med den rödgröna sidan har mycket av det som sått fallit på hälleberget. I en konservativ regering skulle jordmånen ha varit bättre och rikare, vill jag påpeka. Stödåtgärder behövs som sagt och är bra, för vi har kris. Men egentligen är situationen med stödpaket och andra initiativ lite sorglig. Krisen har ju förvärrats av att politiken brytt sig för lite tidigare. Det har varit av dålig jordbrukspolitik. Det svenska jordbruket har av politiska skäl haft för små marginaler alldeles för . Vad kommer att hända när krisen är över en gång? Sjunker då frågan om jordbrukets lönsamhet och konkurrenskraft ned i glömska igen? Kom ihåg att de allra flesta lättnader som vi pratar om är tillfälliga. Om lönsamhet och konkurrenskraft inte förbättras varaktigt kommer kriser att uppstå igen och igen så snart nästa påfrestning kommer. Vi får inte upprepa samma misstag. Vi sverigedemokrater vill förbättra det svenska jordbrukets förhållanden permanent. Det viktigaste är att jordbrukets kostnader minskar så att våra jordbrukare kan konkurrera med utländska jordbrukare på mer lika villkor. Vi har föreslagit minskad dieselskatt så länge jag kan minnas. Vi har föreslagit sänkt elskatt och slopad allmän löneavgift för tre anställda. Vi vill också vidta åtgärder på intäktssidan. Jag vill påminna om att de tre konservativa partiernas budgetreservation innehåller en ytterligare miljardsatsning på nationell medfinansiering till landsbygdsprogrammet utöver regeringens budgetförslag. Den miljarden skulle exempelvis kunna användas till investeringsstöd och/eller höjda miljöersättningar till gagn för både ekonomi och miljö. har lagt på de svenska jordbrukarna ett antal nationella krav som konkurrerande lantbrukare i andra länder inte har. Det rör sig ofta om krav på djurskydd. Vi sverigedemokrater är stolta över det svenska jordbrukets höga nivå av djurskydd, men vi förstår att det kostar. Därför letar vi efter möjligheter att kompensera jordbrukarna ekonomiskt för sådana krav. budgeterade vi alltid för en betesersättning om per mjölkko för att kompensera för krav att mjölkkor ska beta om sommaren. Detta är troligen inte möjligt längre efter förhandlingarna om nya jordbruksregler i . Därför yrkar jag bifall till reservation nummer l. Om det yrkandet går igenom ska regeringen arbeta för att påverka EU att skapa framtida möjligheter för att lämna stöd till svenska särkrav för djurskydd, såsom betesersättning till mjölkkor eller sänkta slakteriavgifter. Jag vill uppehålla mig vid förhandlingarna om möjligheten för medlemsstater att ge stöd till strängare nationella krav på djurskydd, såsom betesersättning för mjölkkor. Jag vill göra det lättare för lyssnare att förstå varför inte budgeterar för en betesersättning längre, och jag vill tydliggöra vad vi och andra har gjort och inte gjort. Detta leder också fram till vår reservation 1, som vi vill få majoritet för här i kammaren. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Jordbrukspolitik pressade i alla möjliga sammanhang på för att regeringen skulle lyfta frågan i för att bland annat möjliggöra en betesersättning för mjölkkor. Vi var riktigt tjatiga . och var också aktiva, särskilt . Regeringen lyfte upp frågan och arbetade framåt. Det fanns motstånd i , men det kom en öppning. Några andra medlemsstater och var positiva till förslaget under förutsättning att medlemsstaterna även skulle få möjlighet att ge stöd till hårdare nationella krav på miljöområdet. Då vek regeringen ned sig. Vi anser att hade kunnat acceptera detta krav. Vi ska inte glömma att de åtgärder som stödet skulle kunna gå till är hårdare krav än aktörer har i andra medlemsstater och att de hårdare kraven bara leder till en ersättning för de högre kostnaderna. Det är alltså konkurrensneutralt på EU-nivå, men för och för mjölkbönder blir det en förbättring. Lyfter man blicken kan man se att den här möjligheten till stöd gör att medlemsstater frivilligt kan gå före i djurskyddssammanhang utan att äventyra näringens konkurrenskraft. vill se både ett starkt djurskydd och högre lönsamhet. Jag uppmanar därför alla partier att rösta på reservation 1, när ni får tillfälle till här i kammaren . Jag tycker att det här exemplet visar att jordbrukspolitik måste bedrivas minst lika mycket i och att man ska göra det och inte lappa och laga i efterhand, som vi nu måste göra i den strategiska planen för att ta höjd för livsmedelsproduktionskrisen. Det borde vara en självklarhet att i varje sammanhang där nere i ha bästa för ögonen. Det är något som kommer naturligt för oss sverigedemokrater. Avslutningsvis vill jag lyfta upp ett utskottsinitiativ som tog . Det krävs tillsatser till dieselfordon för att de ska fungera effektivt och släppa ut så lite kväveföroreningar som möjligt. Tar det slut går motorernas effekt ned, om man inte gör undantag för avgasreningen. Tillsatsen är mest känd under namnet Adblue. Tillgången till råvarorna till tillsatsen hotar att minska till följd av bland annat kriget i . Därför vill vi agera snabbt för att regeringen ska verka inom EU för att möjliggöra ett tillfälligt undantag för avgasrening om en brist uppstår . Vi ska inte vänta tills krisen blir ett faktum. Vi måste se det komma. Jag vill bara understryka följande: Svenskt jordbruk befinner sig just nu i en kostnadskris och är inne i en negativ spiral. Det var vi redan före . Om vi kan höja lönsamheten och konkurrenskraften kan vi komma in i en positiv spiral med större optimism, större investeringar, ökad framtidstro och ökad framtida lönsamhet. Det blir även lättare att rekrytera. Detta leder i sin tur till större optimism, fler investeringar, högre lönsamhet och så vidare. Om vi lyckas komma in i en positiv spiral kommer vi även att ha större möjligheter att ta miljöhänsyn. Men för att detta ska ske måste vi se till att lönsamhet och konkurrenskraft är högre permanent, inte bara tillfälligt i kris. Tack, , för ditt anförande och för positiva ord om jordbrukspolitik! STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Jordbrukspolitik Det är positivt att vi båda är väldigt engagerade för de här frågorna. Jag uppskattar engagemang, men jag delar inte direkt den bild som han lägger fram av att frågor inte har fått genomslag . Vi har tack vare januariavtalet och förhandlingar inom det säkerställt att den livsmedelsstrategi som har fattat beslut om har fått en ny inriktning. Man har mer fokus på regelverk, konkurrenskraft, lönsamhet och innovation. Vi har säkerställt att medfinansiering till landsbygdsprogrammet är högre än . När man på EU-nivå har dragit ned nivåerna har vi sett till att man har kompenserat på nationell nivå. Forskningspropositionen har tidigare i stort sett inte alls handlat om livsmedelsförsörjning och livsmedelskedjan men har dels fått stora medel för att kunna satsa på livsmedelsforskning, dels fått spela en tydlig roll. Vi har även tydliggjort i regleringsbrev och annat till berörda myndigheter att man ska arbeta med regelförenklingar och säkerställa att primärproduktionen har goda förutsättningar. Jag ställer mig däremot lite frågande till att hänvisar till de tre konservativa partiernas budgetar och att de har satsat mer pengar. I den budget som de har fått igenom i finns det de facto inte mer pengar för lantbruket. Varför ska lantbrukarna tro på det säger här när man inte har visat detta i praktisk handling? Låt mig först svara på den sista frågan. har i sina budgetar de flesta år under den här mandatperioden lagt mest på utgiftsområde 23 Areella näringar. räknade upp ett antal bra förslag som har genomförts. Det ska man ge , som har jobbat på bra för att få igenom många saker. Det är mycket, men det är inte tillräckligt. Och det skulle ha blivit mer i annat sällskap. Det är kärnan i det hela. Man kan nog hitta inte särskilt många lantbrukare som skulle säga att de är nöjda med konkurrensvillkoren . Jag tror att alla skulle rymmas på första raden här i kammaren. Även om jobbar på bra i landsbygds- och lantbruksfrågor blir det till syvende och sist ett sämre resultat, eftersom man prioriterar andra frågor högre än landsbygd och lantbruk. Annars hade man sökt sig ett annat sällskap. Det är intressant att talar om prioriteringar. Man kan stå i talarstolen och prata hur mycket som helst om vilka satsningar man vill göra. Man kan lägga fram budgetmotioner med texter och pengar för saker man vill göra, men det som de facto gör skillnad är när man får möjligheten att påverka och sitter vid förhandlingsbordet och förhandlar fram pengar. Det är detta prioriteringarna handlar om. Vare sig det har handlat om regleringsbrev, budget eller något annat är det där som vid varje givet tillfälle har satsat på och prioriterat landsbygden. Inför den budget som kom , det vill säga den budget som gäller , hade vi tre partier - , - som alla i sina egna budgetar hade lagt mer pengar på lantbruket än vad regeringen hade gjort. De låg på samma nivå som . Men när de tre förhandlade tillsammans lyckades de inte ens komma överens om den högre nivå som de alla egentligen stod bakom utan lämnade det på den nivå som regeringen hade lagt fram. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Jordbrukspolitik Dessa tre partier säger att de vill förenkla strandskyddet. I går framkom det tydligt att de säger nej till förenkling av strandskyddet när det kom konkreta förslag på bord. Ni kan stå och prata hur mycket som helst, men om ni inte prioriterar och levererar och gör verklighet av det ni säger kan ni sluta prata. Jag fortsätter prata, vilket betyder att jag inte håller med om slutsats. Vi säger nej till förenklingarna i strandskyddet för att de är för få, inte för många. sa nu det som jag tog upp i början av mitt anförande, det vill säga att har drivit på i sina förhandlingar för lantbruk och landsbygd. Det gav jag ära för. Men resultatet har ju blivit knapert, därför att man är i fel sällskap. Man kan inte, som gör, jämföra en budgetförhandling i sin helhet med en budgetreservation som man kommit överens om . Av naturliga skäl kan den inte inrymma särskilt mycket. Men M, KD och SD lyckades ändå med något historiskt. Vi lyckades lägga in 1 miljard extra i nationell medfinansiering till landsbygdsprogrammet med början 2023, alltså när programperioden börjar. Vi lyckades alltså på komma överens om 1 miljard mer till lantbruket. Då kan man göra tankeexperimentet att om , i stället för att avvisa de produktiva möjligheterna, skulle ha använt sig av de produktiva möjligheterna kunde resultatet ha blivit ännu bättre. debatterar vi jordbrukspolitiken här i kammaren. Jag vill börja med, så att det inte blir bortglömt, att yrka bifall till reservation 16. Mycket har redan sagts, och ändå är det några talare kvar. Risken är att jag upprepar mycket av det som har sagts, och mycket av det som sagts har varit väldigt bra. Jag måste säga att det är svårt att stå här i talarstolen och inte nämna någonting om det som händer i just . Både ledamoten och ledamoten var inne på det. tog upp hur många miljoner hektar som inte kan sås. Det kom ett meddelande om att när ryssarna drar sig tillbaka hem till sitt land lägger de massor av minor i jordbruksfälten, som man brukar få väldigt mycket skörd av. Det är mycket allvarligt och kommer att påverka jättemycket, naturligtvis för men även för , och alla länder som är helt beroende av att det odlas vete. Vi ser i hur priserna accelererar något fruktansvärt just . Jag har bara suttit här , och jag har nog aldrig varit med om att det har talats så mycket om jordbrukspolitik i . Det är förstås väldigt bra, och enligt min mening är det också . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Jordbrukspolitik Jag stod här och talade i just den här talarstolen om landets låga livsmedelsberedskap. Den var då och är fortfarande, fru talman, . Vi klarar oss i vårt land i ungefär , sedan är det tomt på butikens hyllor, och här i tar det bara tills det är tomt. Efter mitt tal kom det fram en ledamot till mig och sa: , prata inte så där! Det är passé. Vi har EU. Det rer sig, som vi säger i . kan vi säga att ingen just nu skulle säga att det rer sig, för alla vet nog, fru talman, hur illa det är. Vi är fortfarande på de här låga siffrorna. Det har inte hänt någonting. Jag menar att regeringen inte har fört den här politiken på ett ansvarsfullt sätt. Det är likt en struts som stoppar sitt huvud i sanden och hoppas att det ordnar sig när den kommer upp. Nej, det gör det inte. Vi måste naturligtvis i vårt land ha en god livsmedelsberedskap. Det tycker i alla fall vi kristdemokrater. - ni som har varit med ett tag kanske kommer ihåg det - fick den dåvarande socialdemokratiske inrikesministern frågan vad som skulle hända om det skulle bli en kris- eller krigssituation. Han var ärlig och svarade: Vi får nog fråga våra grannländer om de kan hjälpa oss. Så kanske man tänkte och tänker fortfarande - inte vet jag - men faktum är att vårt land är så illa däran att vi bara är självförsörjande på morötter, vetemjöl, socker och till viss del ägg. Och det var innan krisen kom, för som var inne på är det många nu som lägger ned. Vi kan inte fortsätta på det här sättet. Jag har sagt det här och ni kanske tycker att jag nästan tjatar om det, men jag vill ändå föra fram det. 2017 hade vi en gedigen diskussion med om vi skulle ha en livsmedelsstrategi, och vi var några som tyckte att det var viktigt. Vi stöttade det och sa att det är klart att vi måste ha en livsmedelsstrategi. Alla partier var med på det, och vi antog den. En bonde ringde mig och sa: , det här var bra. vågar jag satsa. Ni i politiken säger att ni vill framåt. Den bonden säger inte så , kan jag säga, utan han säger som många andra: , det händer ju ingenting.