bet · H901UbU23 · 2022-06-02 00:00:00 — Detta gäller även den som har fått betyg på kursen, komvuxarbetet, ett gymnasiearbete eller ett gymnasiesärskolearbete. Den som är elev i gymnasieskolan eller i gymnasiesärskolan får dock inte genomgå prövning i en kurs, ett gymnasiearbete eller ett gymnasiesärskolearbete om eleven har fått minst godkänt betyg på kursen, gymnasiearbetet eller gymnasiesärskolearbetet. Prövning får göras bara hos en huvudman som anordnar den aktuella kursen eller, när det gäller komvuxarbete, utbildning inom det kunskapsområde som komvuxarbetet avser. Med prövning i en kurs avses en bedömning av kunskaper i förhållande till uppställda kunskapskrav i kursplaner eller ämnesplaner. Prövningen ska göras av en eller flera lärare. Om prövningen genomförs av två eller flera lärare och dessa inte kan enas om ett betyg ska betyget sättas av rektorn (20 kap. 40 och 41 §§). Dagens reglering kan enligt regeringen tolkas som att den skriftliga dokumentationen efter en validering kan vara en annan typ av dokumentation än betyg och intyg. Det är branscherna som äger sina valideringsmodeller och ansvarar för att utveckla, kvalitetssäkra och finansiera dessa, även om staten bidrar med finansiering. Ett intyg som utfärdas efter en validering ska innehålla en dokumentation av elevens kunnande. För att ett sådant intyg ska uppfattas som tillförlitligt bör det endast innehålla dokumentation av det kunnande som har bedömts vid valideringen. Om en utbildningsanordnare saknar ackreditering att genomföra en branschvalidering bör självklart inte rektorn utfärda ett intyg om en sådan validering. Vad ett intyg efter en validering ska innehålla bör dock inte regleras i lag. Regeringen anser att det behöver vara tydligt vilken typ av dokument som får utfärdas efter en validering och vem som ska utfärda dessa. Regeringen föreslår därför att det ska anges i skollagen att den som har genomgått en validering enligt lagen ska ha möjlighet att få resultatet erkänt genom betyg. Det ska också anges att betyg efter en validering ska sättas genom prövning. Regeringen föreslår också att det ska anges i skollagen att den som har genomgått en validering och som vill få resultatet av valideringen dokumenterat på annat sätt än genom betyg ska få ett intyg. Eftersom det redan framgår av lagen att det är rektorn som utfärdar intyg inom komvux blir det därmed tydligt att det är rektorn som utfärdar intyg efter en validering. Det ska alltså tydliggöras i skollagen att de enda typerna av dokumentation som kan utfärdas efter en validering inom komvux är betyg eller intyg. Att formerna för dokumentationen efter att en individ har genomgått en validering tydliggörs bidrar till att dokumentationen formaliseras. Det gäller även intygets innehåll. Förslaget syftar därmed till att stärka såväl valideringens legitimitet som elevernas rättssäkerhet. Det bör framhållas att validering, förutom ett erkännande i form av betyg eller intyg, kan medföra andra positiva effekter för individen. Validering kan synliggöra en elevs kunskaper för både lärare och eleven och på så sätt underlätta en mer individualiserad studieplanering, t.ex. genom att en elev inte behöver delta i delar av kurser där eleven redan har tillräckliga kunskaper. I arbetslivet kan ett sådant synliggörande leda till nya och mer kvalificerade arbetsuppgifter. Det kan därför vara av betydelse att återkoppling till eleven efter en validering från t.ex. lärare eller studie- och yrkesvägledare även kan ske muntligen och inte endast i form av betyg eller intyg, om eleven föredrar det. En muntlig återkoppling efter en validering kan t.ex. vara en bedömning av elevens styrkor och svagheter i förhållande till utbildningens mål, vilket kan vara värdefullt för den elev som ska fortsätta med sina studier. Regeringen anser att den individuella studieplanen behöver delas mellan de olika aktörer som är inblandade i planeringen och genomförandet av elevens validering och eventuella övriga utbildning. Hemkommunen ansvarar för att det för varje elev i komvux upprättas en individuell studieplan och planen ska innehålla uppgifter om den enskildes utbildningsmål och planerad omfattning av studierna (20 kap. 8 § skollagen). Det är viktigt att planen även i praktiken är en utgångspunkt för individens utbildning. Det kräver att, förutom eleven, såväl rektorn som lärarna och studie- och yrkesvägledaren involveras i planen. För att den individuella studieplanen ska fungera måste det vidare finnas väl fungerande rutiner för upprättande och revidering av planen. Detta är viktigt inte minst för att validering ska kunna bli en integrerad del av elevens utbildningsplanering. har en viktig roll när det gäller att stödja huvudmännens arbete med de individuella studieplanerna. Det är dock huvudmännens och rektorernas ansvar att det upprättas individuella studieplaner som vid behov revideras och att det finns väl fungerande och effektiva rutiner för detta. Det behövs ett bemyndigande att meddela föreskrifter om validering utanför vuxenutbildning Regeringen föreslår att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter om validering av en persons kunnande. Ett sådant bemyndigande ska tas in i lagen med bemyndigande att meddela föreskrifter om avgift för ansökan om att få beslut som avser kvalifikationer för livslångt lärande. Lagens namn ska ändras. En hänvisning till bemyndigandet ska införas i anslutning till bestämmelserna om validering i skollagen. Skälen för regeringens förslag Regeringen bedömer att föreskrifter på förordningsnivå som avser validering utanför komvux är en förutsättning för ett övergripande och enhetligt system för validering som omfattar såväl utbildningsområdet som arbetsmarknadsområdet. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer bör därför kunna meddela föreskrifter om validering av en persons kunnande. Avsikten är att såväl myndigheter och kommuner och regioner som enskilda, t.ex. en branschorganisation, som vill använda sig av validering i sin verksamhet ska göra det i enlighet med dessa föreskrifter. Om alla olika aktörer som erbjuder en enskild individ validering gör det på samma villkor, i form av en författningsreglerad process, kan ett viktigt steg tas på vägen mot ett enhetligt system för validering. Som framgår ovan behöver förståelsen och likvärdigheten inom valideringsområdet bli bättre. Regeringen anser att det inte är lämpligt att i skollagen införa ett bemyndigande om verksamheter som inte regleras i skollagen. Regeringen föreslår i stället att bemyndigandet tas in i lagen med bemyndigande att meddela föreskrifter om avgift för ansökan om att få beslut som avser kvalifikationer för livslångt lärande. I den lagen finns endast ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om skyldighet att betala avgift för en ansökan om att få ett beslut om vilken nivå en kvalifikation motsvarar i den nationella referensramen för kvalifikationer för livslångt lärande. När det föreslagna bemyndigandet förs in i lagen bör lagens namn ändras, till lagen med bemyndiganden att meddela föreskrifter om validering och om avgift för ansökan som avser kvalifikationer för livslångt lärande. Regeringen föreslår dock att en hänvisning till bemyndigandet om validering i lagen ska införas i anslutning till bestämmelserna om validering i skollagen. Regeringen föreslår att lagändringarna ska träda i kraft . Regeringen anför att lagändringarna bör träda i kraft . Myndigheter och kommuner behöver dock tid för förberedelse och genomförande. Ändringarna medför delvis nya arbetssätt för kommunerna och kommer att behöva stödja dem i deras arbete med inledande kartläggning och validering. Regeringen bedömer att det inte finns behov av några övergångsbestämmelser. I kommittémotion 2021/22:4430 av m.fl. (SD) yrkande 1 föreslås att avslår propositionen. Motionärerna menar att det finns en risk för att förslaget nedvärderar betydelsen av formell utbildning. Det är viktigt att validering först och främst riktar in sig på redan förvärvad formell utbildning eller dokumenterad yrkeskompetens för att man ska kunna avgöra om eventuella insatser behövs. Utskottet välkomnar förslagen i propositionen som syftar till att öka användningen av validering i . Enligt utskottet ökar en förbättrad validering möjligheterna att ta tillvara det kunnande som individen har förvärvat. Detta bidrar till en effektivare kompetensförsörjning, en snabbare etablering på arbetsmarknaden och ökade möjligheter till omställning under arbetslivet. Utskottet ser positivt på att hemkommunen ska se till att den som vill få sitt kunnande kartlagt inför utbildning eller prövning inom komvux erbjuds en inledande kartläggning. Det är även positivt att huvudmannen ska se till att en elev i komvux erbjuds validering, om eleven behöver det och valideringen görs inom ramen för en eller flera kurser eller nivåer som bekostas av elevens hemkommun. Utskottet delar inte den bedömning som görs i motion 2021/22:4430 (SD) yrkande 1 att förslaget i propositionen skulle riskera att nedvärdera betydelsen av formell utbildning. Utskottet vill i sammanhanget uppmärksamma att det i en fördjupad kartläggning kan vara tillräckligt med skriftliga underlag och betyg och att samtal eller intervjuer då inte behövs. Med det anförda tillstyrker utskottet propositionen och avstyrker motionsyrkandet. Utskottet övergår nu till att behandla de motionsyrkanden med förslag om tillkännagivanden till regeringen som anknyter till lagförslaget. Samverkan rörande validering m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om samverkan rörande validering, rutiner och kvalitetssäkring, validering av informellt lärande och formell utbildning, samt validering för utlandsfödda. Jämför reservation 2 (M), 3 (SD), 4 (KD) och 5 (L). I kommittémotion 2021/22:4432 av m.fl. (M) yrkande 1 begärs att regeringen konkretiserar hur samverkan mellan kommunerna och andra aktörer, såsom Arbetsförmedlingen och Universitets- och högskolerådet, ska kunna fungera. Motionärerna framhåller att regeringens förslag att ta fram föreskrifter om hur validering ska göras även fortsättningsvis kommer att riskera att bli ineffektivt och rättsosäkert med olika bedömningar när det är olika aktörer som ska utföra den. I yrkande 2 begärs förslag om hur arbetet med att kvalitetssäkra kartläggningarna ska garanteras och hur rutiner för validering ska utformas. Motionärerna framhåller att insatserna inte kommer att få någon effekt för den enskilde utan kvalitetssäkrade kartläggningar av branschen som kan identifiera vilka kompletterande insatser som behövs. Enligt kommittémotion 2021/22:4430 av m.fl. (SD) yrkande 2 bör regeringen återkomma till med förslag som tar sikte på en förbättrad validering av formell utbildning och dokumenterad yrkesskicklighet. Motionärerna anför att syftet med en ny lagstiftning inte kan vara att sänka trösklar för att underlätta för vissa grupper. Tvärtom borde högre krav ställas på att lära sig svenska språket och att skaffa sig utbildning eller komplettera redan existerande och dokumenterad utbildning eller yrkeskompetens. Motioner från allmänna motionstiden /22 I kommittémotion 2021/22:4219 av m.fl. (KD) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om validering av praktisk kompetens. Enligt kommittémotion 2021/22:3965 av m.fl. (L) yrkande 10 behövs åtgärder för att få till stånd långsiktiga och enhetliga valideringssystem som också är tillgängliga i hela landet på samtliga nivåer i utbildningssystemet. Motionärerna framhåller att rutinerna och processerna behöver ses över och förbättras för att se till att kompetensen tas till vara hos alla som kommer till . I yrkande 11 begärs att validering i större utsträckning ska kunna ske på en arbetsplats. I yrkande 34 begärs ett tillkännagivande om inriktad språkinlärning och validering för nyanlända svenskar med erfarenhet inom ett särskilt yrke. Förslagen i propositionen syftar till att validering inom vuxenutbildning (komvux) i högre grad ska tillgodose de behov som finns på arbetsmarknaden och hos enskilda. Med förbättrad validering ökar möjligheterna att tillvarata det kunnande som individen har förvärvat. Detta bidrar till en effektivare kompetensförsörjning, en snabbare etablering på arbetsmarknaden och ökade möjligheter till omställning under arbetslivet. Utskottet delar regeringens bedömning att regionalt samarbete mellan kommunerna är av stor betydelse för en väl fungerande vuxenutbildning, samt att den kommunala samverkan behöver utvecklas, inte minst för att tillgodose elevers behov av validering. En utökad samverkan kan enligt utskottet underlätta för kommunerna att organisera validering på ett effektivt sätt. Såväl i förordningen (2016:937) om statsbidrag för regional yrkesinriktad vuxenutbildning som i förordningen (2017:1303) om statsbidrag för lärcentrum ställs krav på samarbete mellan kommunerna och på samråd med regional utvecklingsansvarig aktör. Utskottet konstaterar att regeringen stöder utvecklingen av regionalt samarbete när det gäller utbildning och utbildningens infrastruktur. Det är enligt utskottet även viktigt att kommunerna samverkar med lärosätena för att de elever som avser att fortsätta sina studier på en högskola eller ett universitet ska få så bra förutsättningar som möjligt för sina högre studier. En sådan samverkan måste dock utgå från lokala förhållanden. Utskottet förutsätter att kommunerna samverkar med andra viktiga aktörer som t.ex. Arbetsförmedlingen, för att undvika att individens kunnande kartläggs och för att den inledande kartläggningen ska bli så effektiv som möjligt. För att ytterligare bidra till att stärka strukturerna för en effektiv validering har beslutat att medel avsätts för en satsning som syftar till att etablera effektiva regionala strukturer för validering (prop. 2021/22:1 utg.omr. 16, bet. 2021/22:UbU1, rskr. 2021/22:108). Utskottet delar vidare regeringens bedömning att skyldigheten att erbjuda validering ställer krav på att huvudmännen utvecklar effektiva rutiner för validering. Att huvudmännen ges stöd för att utveckla valideringen och att individerna får information om validering bedömer utskottet vara avgörande för ett framgångsrikt genomförande av förslaget. Utskottet konstaterar att har i uppgift att främja användningen och utvecklingen av validering inom komvux, se 18 § 5 förordningen (2015:1047) med instruktion för . inleddes en försöksverksamhet med kartläggning och validering inom komvux – komvux flex. Försöksverksamheten, som administreras av , ger kommunerna bättre förutsättningar att bygga upp en väl fungerande infrastruktur för inledande kartläggning och validering inom komvux. För att ytterligare bidra till att stärka strukturerna för en effektiv validering har , som framgår ovan, beslutat att medel avsätts för en satsning som syftar till att etablera effektiva regionala strukturer för validering. slutredovisade uppdraget att genomföra en försöksverksamhet med yrkesprov i yrkesutbildningen inom vuxenutbildningen (U2018/04756). konstaterar att det finns stora skillnader vad gäller olika branschers behov och i hur arbetet med befintliga yrkesprov inom olika yrkesområden bedrivs. bedömer därför att det saknas förutsättningar för att införa en nationell sammanhållen och likvärdig modell för obligatoriska yrkesprov på gymnasial nivå. ser att ett fortsatt främjande av utveckling av yrkesprov kan bidra till en positiv utveckling för yrkesutbildningen. bedömer att ett sådant främjande arbete kan bidra till en ökad samsyn och till mer gemensamma praktiker, vilket kan främja yrkesutbildningens attraktivitet och kompetensförsörjningen i stort. ser ett behov av ytterligare utredning samt framhåller att olika insatser för att stödja och främja utvecklande och användande av yrkesprov kan bidra till en positiv utveckling för yrkesutbildningen. föreslår därför ett främjande arbete på frivillig basis. Förslaget bereds inom . Utskottet anser att den pågående beredningen bör avvaktas. Validering av informellt lärande och formell utbildning Enligt propositionen ska en fördjupande kartläggning göras och därefter en formell bedömning av elevens kunnande. Med kunnande avses resultat av lärande i form av kunskaper, färdigheter, ansvar och självständighet. Resultat av lärande kan sägas vara det en individ vet, förstår och kan göra när en lärandeprocess är avslutad. Det innebär att det är det faktiska resultatet av lärandet som räknas oavsett var, hur eller hur det har tagit att uppnå det. Kunnande kan ha förvärvats såväl genom formell utbildning som genom informellt och icke-formellt lärande. Utskottet delar regeringens bedömning att det är av vikt att en fördjupad kartläggning blir ett tydligt inledande moment i en validering. konstaterar utskottet att arbetssätt och genomförande av validering kan se olika ut, inte minst i olika utbildningsformer. Skriftliga underlag och betyg kan räcka om det finns ett tillräckligt underlag för att kunna gå vidare till en bedömning. Vid valideringen behöver elevens kunnande ofta prövas både teoretiskt och praktiskt, och bedömningen av kunnandet ska syfta till att eleven ska få ett erkännande av sitt kunnande. Vuxna invandrade personer kan ha olika yrkesbakgrund när de kommer till , och deras olika yrkeserfarenheter bör enligt utskottet kunna tas till vara och valideras. Invandrade personer som grupp har svårare att få arbete och att etablera sig i det svenska samhället. Validering är därför enligt utskottet en viktig insats för gruppen utlandsfödda vuxna. De ändringar som föreslås i propositionen förväntas få särskilt positiva effekter för utlandsfödda och därmed en positiv påverkan på de integrationspolitiska målen. Mot bakgrund av den ovanstående redovisningen avstyrker utskottet motionerna 2021/22:3965 (L) yrkandena 10, 11 och 34, 2021/22:4219 (KD) yrkande 3, 2021/22:4430 (SD) yrkande 2 och 2021/22:4432 (M) yrkandena 1 och 2. Lagförslaget, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: avslår regeringens förslag. 2021/22:4430 av m.fl. (SD) yrkande 1 och avslår proposition 2021/22:123 punkterna 1 och 2. Vi delar förvisso regeringens uppfattning att validering är viktig, såväl för att säkerställa samhällets behov av kunnig arbetskraft som för att stärka den enskildes möjligheter att få arbete och bli självförsörjande. Det råder ingen tvekan om att det finns ett behov av att se över nuvarande regelverk kring validering, inte minst då den svenska modellen i ett nordiskt perspektiv visat sig vara mindre framgångsrik. Detta till trots är det ändå vår mening att det finns anledning att ifrågasätta vissa formuleringar i den proposition som ligger på bordet. Det gäller såväl uttryckliga förslag till lagändringar som de motiveringar som föranleder dem. Som exempel kan nämnas förslaget till ny lagtext i 20 kap. 42 § skollagen, där det stadgas att ”med validering avses en strukturerad process som innehåller en fördjupad kartläggning och en bedömning som syftar till ett erkännande av en persons kunnande oberoende av hur det förvärvats”. Det framstår som synnerligen oklart vad det är som avses. Vi menar att det finns en risk för att lokutionen ”oberoende av hur det förvärvats” nedvärderar betydelsen av formell utbildning. Det är viktigt att validering först och främst riktar in sig på redan förvärvad formell utbildning eller dokumenterad yrkeskompetens för att man ska kunna avgöra om eventuella insatser behövs. Likaså är det viktigt att den arbetssökandes kunskaper i svenska valideras. Inte minst gäller detta inom sektorerna vård, omsorg och utbildning. I just dessa sektorer ser vi en fara i att regeringens förslag kommer att sänka kraven på kunskap. Det är enligt vår mening en stor skillnad på att t.ex. vara utbildad undersköterska och att utan formell utbildning ha arbetat i vården . Det är viktigt att validering grundas på betyg och utbildningsbevis. bör avslå proposition 2021/22:123. Samverkan rörande validering m.m., punkt 2 (M) av (M), (M) och Noria Manouchi (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4432 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2 samt 2021/22:3965 av m.fl. (L) yrkandena 10, 11 och 34, 2021/22:4219 av m.fl. (KD) yrkande 3 och 2021/22:4430 av m.fl. (SD) yrkande 2. Det finns behov av mer och bättre validering av människors arbetsförmåga och kompetens. Validering är tätt sammankopplat med arbetslinjen då kartläggning av arbetsförmåga är grundläggande för en arbetssökandes chanser att få ett arbete. En arbetssökande kan bli kartlagd och få sin arbetsförmåga bedömd av flera olika aktörer i olika skeden. Staten behöver ta ett ansvar för att en samordnad bedömning av arbetsförmåga, kompetenskartläggning och validering genomförs. Den kan med fördel göras med de företag som utvecklat expertis för just kartläggning. Vi ser inte att regeringens förslag i propositionen kommer att leda till en väl samordnad process. Regeringens förslag att ta fram föreskrifter om hur validering ska göras kommer att riskera att bli ineffektivt och rättsosäkert med olika bedömningar när det är olika aktörer som ska utföra den. Vi menar att regeringen bör konkretisera hur samverkan mellan kommunerna och andra aktörer, såsom Arbetsförmedlingen och Universitets- och högskolerådet, ska kunna fungera. Landets kommuner är olika stora och har olika mycket resurser. Som flera remissinstanser påpekat blir det därmed svårt att garantera en likvärdig nivå på kartläggningen och valideringen. Kommunerna behöver exempelvis initialt stöd i arbetet med validering för att se till att de modeller för kartläggning som tas fram är relevanta, träffsäkra och likvärdiga över landet. Konkreta förslag behövs om hur arbetet med att kvalitetssäkra kartläggningarna ska garanteras och hur rutiner för validering ska utformas. Insatserna kommer inte att få någon effekt för den enskilde utan av branschen kvalitetssäkrade kartläggningar som kan identifiera vilka kompletterande insatser som behövs. Regeringen bör vidta åtgärder enligt det som har anförts ovan. Samverkan rörande validering m.m., punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4430 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2021/22:3965 av m.fl. (L) yrkandena 10, 11 och 34, 2021/22:4219 av m.fl. (KD) yrkande 3 och 2021/22:4432 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2. Vi befarar att regeringens förslag också i detta fall i huvudsak grundar sig på rent integrationspolitiska syften snarare än kunskapsfokuserade. Regeringen understryker att ”de ändringar som föreslås i denna proposition kan därför förväntas få särskilt positiva effekter för utlandsfödda och därmed en positiv påverkan på de integrationspolitiska målen”. Syftet med en ny lagstiftning kan inte vara att sänka trösklar för att underlätta för vissa grupper. Tvärtom borde högre krav ställas på att lära sig svenska språket och att skaffa sig utbildning eller komplettera redan existerande och dokumenterad utbildning eller yrkeskompetens. Vi menar därför att regeringen borde återkomma med förslag om hur validering av sådana dokumenterade kunskaper kan förbättras. Regeringen bör vidta åtgärder enligt det som har anförts ovan. Samverkan rörande validering m.m., punkt 2 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4219 av m.fl. (KD) yrkande 3 och 2021/22:3965 av m.fl. (L) yrkandena 10, 11 och 34, 2021/22:4430 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2021/22:4432 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2.