bet · H901SfU12 · 2022-02-18 00:00:00 — Som utskottet har framhållit är det dock viktigt att fortsätta arbetet för en mer varaktig lösning som rimmar med pensionssystemets livsinkomstprincip och principen om att pensionerna finansieras via avgifter. Även om pensionsnivåerna primärt måste upprätthållas genom ett längre arbetsliv är det enligt utskottets uppfattning av betydelse för pensionerna, pensionssystemet och samhället att avgiften i pensionssystemet är på rätt nivå. Utskottet noterar att har analyserat denna fråga i rapporten av höjda avgifter till pensionssystemet (VER 2021-75). En översyn av premiepensionssystemet pågår. Utgångspunkten för översynen är att systemet ska behållas men att det måste reformeras för att ge bättre trygghet och högre framtida pensioner. I ett första steg infördes hårdare krav på de fonder som finns i dagens system. I ett andra steg lämnade Utredningen om ett upphandlat fondtorg för premiepension ett förslag på regelverk för ett nytt, kontrollerat och upphandlat fondtorg samt på en reglering av en ansvarig myndighet (SOU 2019:44). Av tilläggsdirektiv framgår att den nya myndigheten bör vara en nämndmyndighet (dir. 2020:99) och att lokaliseringsorten ska vara utanför . Pensionsgruppen, som är en arbetsgrupp bestående av företrädare för de partier som står bakom pensionsöverenskommelsen, nådde en preciserad överenskommelse om det reformerade premiepensionssystemet och frågan om vilka principer och tillvägagångssätt som ska gälla vid upphandling och urval av fonder. Utskottet noterar att Lagrådet har yttrat sig över regeringens remiss med förslag om ett regelverk för ett upphandlat fondtorg för premiepensionen och om en ny myndighet, , som ska upphandla fonderna och förvalta fondtorget. Lagändringarna föreslås träda i kraft och en proposition avses lämnas till . Höjningar av grundskyddet är en del i arbetet för att på både kort och lång sikt minska skillnaderna mellan mäns och kvinnors pensioner. Vidare kan utskottet konstatera att det finns en handlingsplan för jämställda pensioner, som har sin grund i analysen av pensionerna ur ett jämställdhetsperspektiv i rapporten (Ds 2016:19). I handlingsplanen nämns bl.a. regelförenklingar för överföring av premiepensionsrätter, utredning av möjlighet till överföring för sambor och en eventuell omprövning av skälen mot delning av allmän pension och tjänstepension. I sammanhanget kan även nämnas att regeringen beslutade att ge Kommissionen för jämställda livsinkomster i uppdrag att bl.a. lämna förslag på åtgärder som bidrar till att främja jämställda löner och jämställda livsinkomster. En delredovisning omfattar kartläggningar av hur offentliga stödåtgärder fördelas mellan kvinnor och män och en översyn av hur myndigheter ger information och vägledning till kvinnor och män ur ett jämställdhetsperspektiv. Utskottet kan konstatera att kommissionen har slutredovisat sitt uppdrag . Bland annat anges i utredningsbetänkandet SOU 2022:4 Minska gapet – Åtgärder för jämställda livsinkomster att det svenska pensionssystemet, som bygger på livsinkomstprincipen, speglar arbetsmarknaden och att den ojämlikhet som råder där därför förs över i pensionerna. Utskottet anser mot bakgrund av det som anförts ovan att det saknas skäl för att nu rikta tillkännagivanden till regeringen med anledning av motionerna 2021/22:527 (M), 2021/22:1260 (S), 2021/22:2093 (SD), 2021/22:2381 (SD) yrkande 26, 2021/22:2383 (SD) yrkandena 57, 2021/22:2590 (V) yrkandena 110, 2021/22:2744 (M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:3175 (M), 2021/22:3825 (M) yrkande 1, 2021/22:4166 (KD) yrkandena 13 och 14, 2021/22:4210 (KD) yrkande 58 samt 2021/22:4215 (KD) yrkandena 1, 5, 8, 10 och 12. Motionerna avstyrks därför. För är det en central uppgift att verka för att samtliga pensionssparare och pensionärer, såväl kvinnor som män, ska få en samlad bild av hela sin pension. Uppgiften inkluderar således även tjänstepensioners betydelse för pensionsutfallet. Utskottet anser att informationsgivning ger pensionsspararna goda möjligheter att bedöma sin samlade framtida pension och vad som påverkar den. När det gäller insatser för att bidra till att individen fattar medvetna val om sin pension har myndigheten framhållit vikten av ett tydligare och mer konsekvent informationsarbete. Utskottet noterar att Kommissionen för jämställda livsinkomster i sin delredovisning anger att informerar om möjligheten för makar och registrerade partner att överföra premiepensionsrätt till den som tjänar mindre i äktenskapet eller partnerskapet under en kortare eller , samt att myndigheten också har tagit fram informationsmaterial till nyblivna föräldrar om vikten av att dela på föräldraledigheten och hur de kan agera för att få en mer jämställd fördelning av den intjänade pensionen. I likhet med vad som anförs i några motioner vill utskottet understryka vikten av information om hur pensionen förbättras av att arbeta längre upp i åldrarna och att informationsinsatser riktas till bl.a. unga vuxna, föräldrar och företagare om livsinkomstens betydelse för pensionen. Utskottet kan även konstatera att ett arbete i denna riktning och för att öka kunskapen om livsinkomstens betydelse för den framtida pensionen pågår och behöver fortsätta. Utskottet ser mot bakgrund av det anförda inte skäl för att rikta ett tillkännagivande till regeringen om ytterligare informationsinsatser. Utskottet avstyrker därför motionerna 2021/22:3841 (M) yrkande 13, 2021/22:3910 (C) yrkande 1 och 2021/22:4065 (MP) yrkande 47. Tjänstepensioner har stor betydelse för den framtida pensionens storlek. De som saknar tjänstepension har i medeltal lägre pension än de som har en tjänstepension. Tjänstepension kan tas ut under 5, 10, 15 eller eller livsvarigt. I ett flertal motioner efterfrågas en möjlighet att göra uppehåll i utbetalningarna av och förändra utbetalningstiden för tjänstepension. En följd av att inte kunna pausa utbetalningarna är att för en pensionär som även arbetar utgår högre skatt på extrainkomsten. Utskottet kan konstatera att tjänstepensionsrättigheterna bygger på avtal mellan arbetsmarknadens parter och endast undantagsvis bör ändras lagstiftningsvägen (prop. 1993/94:250 s. 136 och Ds 2016:19 s. 201). När det gäller pensionärers extrainkomster kan noteras att lämnat ett slutbetänkande (SOU 2015:68). Tjänstepensionsavtalens utformning gynnar i regel personer med högre inkomster och därmed företrädesvis män. Skälet till att tjänstepensionerna inte kommit att omfattas av pensionslagstiftningens s.k. delnings- eller överföringsregler är, som angetts ovan, att pensionsrättigheterna bygger på avtal mellan arbetsmarknadens parter och endast undantagsvis bör ändras lagstiftningsvägen. Även om det är angeläget att pensionerna blir mer jämställda och tjänstepensionerna är en viktig del i det arbetet finner utskottet inte skäl att frångå nämnda ordning. Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottet motionerna 2021/22:877 (M), 2021/22:1221 (M), 2021/22:1673 (M), 2021/22:2813 (M) och 2021/22:4215 (KD) yrkande 13 om bl.a. ett flexibelt uttag och förbättrad information. Utskottets förslag i korthet gör ett tillkännagivande till regeringen om att avskaffa det undantag från kvalificeringsregeln för garantipension som gäller för flyktingar och andra skyddsbehövande. avslår övriga motionsyrkanden om bl.a. garantipension, bostadstillägg till pensionärer och efterlevandestöd. Jämför reservation 8 (SD), 9 (V), 10 (MP), 11 (KD), 12 (KD), 13 (SD) och 14 (M, SD, KD) samt särskilt yttrande 1 (S) och 2 (C). Garantipension får lämnas till en försäkrad som är född eller senare om han eller hon har en försäkringstid om (55 kap. 10 § och 67 kap. 2 § SFB). För den som är ogift och helt saknar inkomstgrundad ålderspension eller endast har en låg sådan ges garantipension med maximalt 2,181 prisbasbelopp. För den som är gift är motsvarande högstanivå 1,951 prisbasbelopp. Garantipension till den som är född eller tidigare ges som kompensation för bortfall av folkpension i form av ålderspension, pensionstillskott och särskilt grundavdrag (55 kap. 9 § och 66 kap. 2 § SFB). För den som är ensamstående ges garantipension med högst och för den som är gift med högst . Garantipension kan tas ut tidigast fr.o.m. den månad då den försäkrade fyller (67 kap. 4 § SFB). Garantipensionen är bosättningsbaserad. För att få full sådan pension krävs bosättning i . Den som beviljats uppehållstillstånd bl.a. som flykting eller alternativt skyddsbehövande ska som försäkringstid för garantipension även tillgodoräknas tid under vilken han eller hon har varit bosatt i sitt tidigare hemland fr.o.m. det kalenderår då den pensionssökande fyllde till tidpunkten då han eller hon först ankom till . Vid beräkningen ska bortses från tid för vilken personen, vid bosättningen i , har rätt till pension från hemlandet (67 kap. 7 och 8 §§ SFB). Bostadstillägg till pensionärer är ett skattefritt tillägg till den allmänna pensionen. Om den försäkrade har rätt till bostadstillägg beror på hans eller hennes bostadskostnad, inkomster och tillgångar. Till och med månaden före den månad då den försäkrade fyller beaktas vid beräkning av bostadstillägg av bostadskostnaden av den del som inte överstiger för den som är ogift och för den som är gift. Den överskjutande delen av bostadskostnaden beaktas till respektive (102 kap. 22 § SFB). Från och med den månad en försäkrad fyller beaktas vid beräkning av bostadstillägg hela bostadskostnaden av den del som inte överstiger för den som är ogift och för den som är gift. Den överskjutande delen av bostadskostnaden beaktas till respektive . Därutöver beaktas av bostadskostnaden mellan och respektive och . Vidare beaktas av bostadskostnaden mellan och för den som är ogift och mellan och för den som är gift. Ett belopp om för den som är ogift och för den som är gift ska läggas till bostadskostnaden (102 kap. 22 a § SFB). Storleken på bostadstillägget är beroende av den bidragsgrundande inkomsten och av reduceringsinkomsten (102 kap. 2 § SFB). Bidragsgrundande inkomst är t.ex. inkomst av tjänst minskat med inkomstpensionstillägg, näringsverksamhet, kapital och förmögenhet efter att inkomsten reducerats (102 kap. 3, 5 och 7 §§ SFB). Av 102 kap. 11 § SFB framgår att tillägg till den bidragsgrundande inkomsten ska göras för förmögenhet av den sammanlagda förmögenhet som överstiger för den som är ogift och för makar. Enligt 102 kap. 16 § SFB tas i reduceringsinkomsten t.ex. allmän inkomstgrundad pension med i sin helhet medan tjänstepension och privat pension tas med till . Arbetsinkomster tas med till . Från och med den månad när en försäkrad som har hel allmän ålderspension fyller ska arbetsinkomsterna dock bara beaktas om de överstiger (102 kap. 16 a § SFB). Vidare ska bl.a. allmän inkomstgrundad pension och arbetsinkomster beaktas , medan garantipension, änkepension och vissa andra inkomster tas upp . Från den reducerade inkomsten dras ett fribelopp av som motsvarar oreducerad basnivå av garantipension för ålderspension (102 kap. 17 § SFB). Vid beräkningen ska den framräknade inkomsten minskas med ett belopp som uppgår till av reduceringsinkomsten upp t.o.m. ett prisbasbelopp och av reduceringsinkomsten därutöver (102 kap. 21 och 25 §§ SFB). Efterlevandestöd kan lämnas till ett barn, som är bosatt i , vars ena eller båda föräldrar har avlidit (77 kap. 7 § SFB). Stödet är ett grundskydd för barn som får låg eller ingen barnpension och kan lämnas när den avlidne föräldern inte uppfyller kraven på bosättning, arbete eller andra omständigheter som gäller för barnpension, men barnet i övrigt uppfyller kraven för barnpension (jfr 79 kap. 2 § SFB). Stödet får lämnas utan ansökan (77 kap. 13 § SFB). Efterlevandestöd till ett barn motsvarar för år räknat av prisbasbeloppet. Om barnets båda föräldrar har avlidit, motsvarar stödet av prisbasbeloppet efter vardera föräldern (79 kap. 3 § SFB). En efterlevande make, som stadigvarande sammanbodde med sin make vid dennes död, har rätt till allmän omställningspension om denne var försäkrad för sådan förmån enligt 4 och 6 kap. SFB och den efterlevande vid dödsfallet stadigvarande sammanbodde med barn , som stod under vårdnad av makarna eller en av dem, eller oavbrutet hade sammanbott med maken av fram till dödsfallet (80 kap. 3 § SFB). Även sambor har rätt till allmän omställningspension (80 kap. 4 § SFB). Omställningspension lämnas från tidpunkten för dödsfallet (80 kap. 5 § SFB). Under vissa förutsättningar kan förlängd omställningspension beviljas (80 kap. 6 och 7 §§ SFB). Omställningspension lämnas dock längst t.o.m. månaden före den då den efterlevande fyller (77 kap. 18 § SFB). I kommittémotion 2021/22:2383 av m.fl. (SD) yrkande 10 begär motionärerna att regelverket för den omotiverade skillnaden mellan gifta och sambor ses över. Motionärerna anger att äldre par som varit sambor och inte har gemensamma barn får en sämre garantipension om de beslutar sig för att gifta sig. Pensionärer ska inte drabbas negativt ekonomiskt för att de är gifta eller väljer att gifta sig. I partimotion 2021/22:2590 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 11 föreslås att regeringen bör undersöka skillnaderna mellan grundskyddet i de nordiska ländernas pensionssystem och utifrån dessa ta fram en strategi för att höja den ekonomiska standarden för pensionärer med låga inkomster. Motionärerna anför att är det land i som har högst andel fattiga pensionärer och det enda land i där pensionssystemets kompensationsgrad är regressiv. I kommittémotion 2021/22:4065 av m.fl. (MP) yrkande 46 begärs bättre grundtrygghet i pensionen. Motionärerna anser att slopad skatt på garantipension är en fråga som t.ex. skulle behöva ses över, alternativt att höja garantipensionen men med en konstruktion där skattenivån blir densamma för alla. m.fl. (M) begär i kommittémotionerna 2021/22:3841 yrkande 11 och 2021/22:4015 yrkande 2 att möjligheten för flyktingar att få full garantipension bör tas bort, och i stället bör de ges äldreförsörjningsstöd. Motionärerna betonar att det upplevs som orättvist att flyktingar som kommit till automatiskt får full garantipension, oavsett hur de arbetat i sitt hemland eller i . För att få full garantipension krävs att man har bott i . Den som kommit som flykting eller skyddsbehövande kan emellertid räkna in även bosättningstid i hemlandet i försäkringstiden. Ersättningen skiljer sig därmed för olika grupper utrikes födda och kvalificeringsreglerna sätts ur spel. Undantaget för skyddsbehövande från kvalificeringsregeln bör därför tas bort . I motion 2021/22:1920 föreslår (M) att det utreds om bostadstillägget för pensionärer kan följa bostadskostnadernas utveckling på ett bättre sätt än . När bostadstillägget inte är följsamt med hyresutvecklingen får äldre svårt att bo kvar alternativt svårt att kunna flytta till en tillgänglig bostad. En höjning av taket för bostadsutgiften skulle kunna öka möjligheterna till detta. I motion 2021/22:1921 yrkandena 1 och 2 föreslår samma motionär dels en översyn av hur det inom bostadstillägget kan tas större hänsyn till höga elpriser, dels att det ses över om ett tillfälligt ekonomiskt stöd för pensionärer när elpriset är högt behöver införas. Vidare efterfrågar samma motionär i motion 2021/22:2666 en möjlighet att se över en förändring av reglerna för förmögenhet i bostadstillägget till pensionärer. Enligt motionären är det orimligt och orättvist att den som arbetar hela livet och skaffar sig en buffert för oförutsedda utgifter eller äger en sommarstuga inte kan få bostadstillägg, trots en låg pension. I motion 2021/22:749 av (SD) förespråkas att gränsen för tillgångar vid förmögenhetsprövningen när det gäller bostadstillägg till pensionärer höjs till för ensamstående och till för sammanboende. Enligt motionären är en ekonomisk buffert i denna storleksordning nödvändig för oförutsedda utgifter. I kommittémotion 2021/22:4215 av m.fl. (KD) yrkande 2 föreslås att åtgärder vidtas för att fler av de pensionärer som har rätt till bostadstillägg för pensionärer också ska söka det. Motionärerna anför att det är ett problem att flera pensionärer som har rätt till bostadstillägg inte ansöker om det. I motion 2021/22:941 av m.fl. (S) framhåller motionärerna att berörda myndigheter i samarbete bör vidta målanpassade insatser för att nå grupper som är berättigade till bostadstillägg till pensionärer men som inte ansöker om det. I motion 2021/22:1765 av m.fl. (S) efterfrågas kortare handläggningstid hos för bostadstillägg till pensionärer. I kommittémotion 2021/22:3840 av m.fl. (M) yrkande 40 begärs att rätten till efterlevandestöd för barn och ungdomar i HVB- och familjehem samt stödboenden ska avskaffas. Motionärerna anför att har tagit fram ett sådant förslag, vilket bör genomföras skyndsamt. I motion 2021/22:1109 av m.fl. (M) föreslår motionärerna en möjlighet att modernisera det befintliga efterlevandeskyddet och beakta pensionärers behov av detsamma. Att ha en övre åldersgräns för efterlevandeskyddet kan enligt motionären inte anses rimligt eller rättvist. I kommittémotion 2021/22:2381 av m.fl. (SD) yrkande 27 lämnas förslag om att återinföra krav på intyg vid ansökan om efterlevandestöd. Motionärerna anger att praxis när det gäller intyg som stärker förälderns bortgång ändrats och att uppgiften numera lämnas på ”heder och samvete”, vilket är för osäkert. I yrkande 28 föreslås att det införs krav på medborgarskap vid ansökan om efterlevandestöd. Regeringen bör uppdras att utreda och ta fram ett förslag där efterlevandestödet endast kan kopplas till barn som är medborgare i eller annat EU/EES-land, samt att den förälder som stödet kopplas till ska inneha medborgarskap i eller annat EU/EES-land eller som minst ha varit folkbokförd i vid sin bortgång. I yrkande 29 begärs att regeringen skyndsamt återkommer med förslag i enlighet med tidigare tillkännagivande om efterlevandestöd för barn som har försörjning tillgodosedd av kommunen. Till skillnad från underhållsstöd betalas efterlevandestöd ut till barn och ungdomar som har sin försörjning tillgodosedd av en kommun, dvs. barn och ungdomar som är placerade i familjehem, stödboende eller HVB. I kommittémotion 2021/22:4210 av m.fl. (KD) yrkande 59 menar motionärerna att det bör utredas om omställningspension ska ges till även den som är . Enligt motionärerna vore det från ett fördelningsmässigt perspektiv mer träffsäkert att ge omställningspension till äldre eftersom dessa saknar kollektivavtalens skydd som de flesta under har. En ändring av åldersgränsen för omställningspension skulle även i större utsträckning träffa personer med låga inkomster, främst kvinnor. Ett motsvarande förslag finns i kommittémotion 2021/22:4215 av m.fl. (KD) yrkande 11. trädde lagändringar i kraft som bl.a. innebar att nivåerna på bostadskostnadstaket och konsumtionsstödet i bostadstillägget till pensionärer höjdes. I samband med att beslutade om budgeten anslogs medel för, utöver den av regeringen föreslagna höjningen av konsumtionsstödet inom bostadstillägget fr.o.m. , en ytterligare höjning med för ensamstående och för sammanboende fr.o.m. (bet. 2021/22:SfU2, rskr. 2021/22:104). Det kan även noteras att en lagändring trädde i kraft som bl.a. innebar att nivån på garantipensionen och bostadskostnadstaket höjdes. De beskrivna ändringarna gynnar äldre ensamstående – ofta kvinnor – eftersom de tar del av grundskyddets olika delar i störst utsträckning. Huvudprincipen i det allmänna pensionssystemet är att pensionen grundar sig på individens förvärvsinkomster under hela livet, den s.k. livsinkomstprincipen. Ett avsteg från denna princip är grundskyddet för pensionärer. Grundskyddet är nödvändigt för att även äldre som inte har haft möjlighet att tjäna in en tillräcklig egen pension ska få en rimlig ekonomisk standard. För att kunna behålla drivkrafterna till arbete och för pensionssystemets legitimitet bör det emellertid alltid löna sig att ha arbetat. Pensionen för den som har arbetat ett helt arbetsliv bör därför vara högre än nivån för grundskyddet så att det s.k. respektavståndet upprätthålls. Utskottet anser att grundskyddet med de höjningar som beskrivs ovan innebär ett tillräckligt skydd mot ekonomisk utsatthet som pensionssystemets livsinkomstprincip värnas. Efter att en dom från ändrade förutsättningarna för den svenska garantipensionen tillsatte regeringen en utredning som senare tog namnet . överlämnade den särskilda utredaren delbetänkandet Grundpension (SOU 2019:53). Huvuddragen i de förslag som presenteras i betänkandet är att garantipensionen ska ersättas av en ny förmån kallad grundpension. Grundpensionen ska tjänas in av den försäkrade och beräknas utifrån den tid som personen har arbetat eller varit bosatt i . Den nya förmånens belopp ska motsvara garantipensionens nuvarande nivå och trappas av mot den inkomstgrundade allmänna pensionen. När det gäller beräkning av bostadstillägg till pensionärer anser utskottet inte att det finns skäl för att undanta ytterligare förmögenhet från beräkningsunderlaget eller att föreslå andra förändringar. I frågan om pensionärer som har rätt till bostadstillägg men inte ansöker om förmånen konstaterar utskottet att regeringen i regleringsbrevet för gav i uppdrag att bedöma utvecklingen av mörkertalet för bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd samt redogöra för de åtgärder myndigheten vidtar för att minska mörkertalet. Av myndighetens Åtgärdsplan för handläggning av bostadstillägg (VER 2021-491), som svarar på ett annat regeringsuppdrag, framgår att åtgärder planeras inom informationsområdet som syftar till att säkerställa att de som är berättigade till bostadstillägg vet om det. Mot bakgrund av det anförda ser utskottet inte något skäl för att rikta ett tillkännagivande till regeringen om ytterligare höjning, utredning, information om eller översyn av garantipensionen eller bostadstillägget. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2021/22:749 (SD), 2021/22:941 (S), 2021/22:1765 (S), 2021/22:1920 (M), 2021/22:1921 (M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:2383 (SD) yrkande 10, 2021/22:2590 (V) yrkande 11, 2021/22:2666 (M), 2021/22:4065 (MP) yrkande 46 samt 2021/22:4215 (KD) yrkande 2. Vid beräkning av försäkringstid krävs för att få full garantipension en bosättningstid i . För den som bott i minskar garantipensionen med en fyrtiondel som saknas. För en person som har kommit till som flykting eller annan skyddsbehövande finns dock en undantagsregel från detta krav på kvalificering, som innebär att bosättningstid i hemlandet på visst sätt kan räknas in i försäkringstiden. Endast flyktingar och andra skyddsbehövande som kommit till kan således automatiskt få full garantipension, oavsett om de arbetat i sitt hemland eller i . Undantagsregeln infördes dessutom då flyktingar inte var en särskilt stor grupp i . Undantaget från kvalificeringsregeln för garantipension bör således tas bort. bör rikta ett tillkännagivande till regeringen om detta. Utskottet tillstyrker därmed motionerna 2021/22:3841 (M) yrkande 11 och 2021/22:4015 (M) yrkande 2. I regleringsbrevet fick i uppdrag att göra en jämförande analys av efterlevandeskyddet före och efter och utreda om avvägningen av de skilda förutsättningarna som alltjämt gäller är rimlig. har genom rapporten av efterlevandeskyddet återrapporterat uppdraget till regeringen. I rapporten drar myndigheten slutsatsen att lagstiftaren antingen bör avskaffa 65-årsgränsen och ge omställningspension till alla oavsett ålder eller så ska staten inte ge omställningspension till någon efterlevande som inte har barn . Enligt utskottets mening bör inte nu rikta ett tillkännagivande till regeringen om åldersgränsen för omställningspension. Utskottet avstyrker motionerna 2021/22:1109 (M), 2021/22:4210 (KD) yrkande 59 och 2021/22:4215 (KD) yrkande 11.