bet · H901SkU17 · 2022-04-22 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts föreslår utskottet att ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen ska fatta beslut om och genomföra en nationell folkräkning och säkerställa genomförandet genom uppdrag till berörda myndigheter och tillkännager detta för regeringen. Utskottets förslag i korthet gör ett tillkännagivande till regeringen om att den ska återkomma med förslag som säkrar att biometriska uppgifter kontrolleras i samband med en identitetskontroll vid folkbokföring av en person som flyttar till och vid tilldelning av samordningsnummer. Jämför reservation 35 (S, V, MP) och särskilt yttrande 4 (S) och 5 (V, MP). Biometri – biometriska data Biometri är ett samlingsnamn för automatiserad teknik vars syfte är att identifiera en person eller att avgöra om en påstådd identitet är riktig. I artikel 4.14 i och rådets förordning (EU) 2016/679 (dataskyddsförordningen) finns följande definition av begreppet biometriska uppgifter: ”Biometriska uppgifter är personuppgifter som har erhållits genom en särskild teknisk behandling som rör en fysisk persons fysiska, fysiologiska eller beteendemässiga kännetecken och som möjliggör eller bekräftar identifieringen av denna fysiska person, såsom ansiktsbilder eller fingeravtrycksuppgifter. Vanligt förekommande sätt att använda biometriska uppgifter är kontroll av fingeravtryck eller biometriska data från ansiktsbilder (fotografier) som lagrats i handlingar. Sådana uppgifter kan jämföras med fingeravtryck eller ansiktsbild som tas av den som åberopar handlingen. Förutom att jämföra fingeravtryck eller ansiktsbild med lagrade uppgifter i handlingar, kan jämförelse också ske med biometriska uppgifter som lagrats i en referensmall i ett register. I 1 kap. 6 § brottsdatalagen (2018:1177) definieras biometriska uppgifter som personuppgifter som rör en persons fysiska, fysiologiska eller beteendemässiga kännetecken, som tagits fram genom särskild teknisk behandling och som möjliggör eller bekräftar unik identifiering av personen. har begreppet biometriska data använts i stället för biometriska uppgifter. Någon skillnad mellan uttrycken finns inte. Biometrisk teknik kan användas på i huvudsak två sätt: Statistisk analys av insamlade biometriska uppgifter från en individ gör det möjligt att med hög sannolikhet verifiera att en individ verkligen är den han eller hon utger sig för att vara. I tekniska lösningar kallas detta förfarande ofta för autentisering. Ett exempel är den fingeravtrycksläsare som finns i många mobiltelefoner och surfplattor, där jämförelse av biometriska uppgifter ersätter eller kompletterar en annan form av autentisering, t.ex. en pinkod. Biometriska analysmetoder gör det möjligt att identifiera enskilda individer. Exempelvis har polisen länge använt fingeravtryck från brottsplatser på detta sätt. Efter att man har säkrat ett fingeravtryck från en oidentifierad person vid en brottsplats jämförs avtrycket med de fingeravtryck som finns insamlade och sparade i fingeravtrycksregister. På så sätt kan en specifik person knytas till brottsplatsen. Biometriska uppgifter kan sparas i ett lagringsmedium med elektronisk minnesenhet (ett chipp) på en handling. Det är då möjligt att jämföra fingeravtryck eller ansiktsbild på den person som visar upp handlingen, exempelvis ett pass, mot de lagrade biometriska uppgifterna på handlingen. Biometriska uppgifter kan även sparas i ett register och på så sätt skapa en referensmall av uppgifter för jämförelser. Användningen av biometriska uppgifter i identitetshandlingar och i register anses som ett effektivt sätt att motverka missbruk av identitetshandlingar och försvårar förfalskning av handlingar. SOU 2021:157 Om folkbokföring, samordningsnummer och identitetsnummer Utredningen har föreslagit vissa åtgärder som t.ex. krav på personlig inställelse och överlämnande av pass m.m. i samband med identitetskontroll och i fråga om tilldelning av identitetsnummer. För att ytterligare stärka kontrollen av en persons identitet i samband med folkbokföring eller tilldelning av identitetsnummer skulle lagrade biometriska uppgifter kunna nyttjas. Vanligt förekommande sätt att använda biometriska uppgifter är kontroll av fingeravtryck eller biometriska data från ansiktsbilder (fotografier) som lagrats i handlingar. Sådana uppgifter kan jämföras med fingeravtryck eller ansiktsbild som tas av den som åberopar handlingen. Förutom att jämföra fingeravtryck eller ansiktsbild med lagrade uppgifter i handlingar, kan jämförelse också ske med biometriska uppgifter som lagrats i en referensmall i ett register. Proposition 2021/22:217 Stärkt kontroll och kvalitet i folkbokföringen I propositionen föreslås några åtgärder för att stärka identitetskontrollen. För att stärka kontrollen när en person t.ex. anmäler flytt till föreslås att den som lämnar en sådan anmälan ska inställa sig personligen hos för identitetskontroll. Vid identitetskontrollen ska den som har ett pass, identitetskort eller en motsvarande handling på begäran överlämna handlingen för kontroll. Den som har ett uppehållstillståndskort ska på begäran överlämna detta. För att ytterligare stärka identitetskontrollen i samband med bl.a. inflyttning lämnas förslag som innebär att ges möjlighet att kontrollera biometriska uppgifter som finns lagrade i de handlingar som ska överlämnas vid kontrollen. Den som är föremål för identitetskontroll ska vara skyldig att på begäran låta ta fingeravtryck och en ansiktsbild. Lagändringarna om kontroll med biometriska data föreslås träda i kraft . I kommittémotion 2021/22:3635 av m.fl. (M) yrkande 5 anförs att biometriska data ska användas för att göra identifieringen av samordningsnumrens innehavare säkrare dvs. liknande krav som gäller för pass bör även gälla samordningsnummer. I motion 2021/22:3128 av (M) anges att man bör utreda möjligheten att införa biometrisk identifiering vid utfärdande av personnummer och samordningsnummer. I kommittémotion 2021/22:4184 av m.fl. (KD) yrkande 15 anförs att man bör införa biometriska markörer knutna till en identitet för samordningsnummer för att komma åt de identiteter som antingen är falska, köpta, utnyttjade eller kapade. Det är viktigt att bättre kontroll säkras när människor flyttar till och ska folkbokföra sig, liksom i de fall en individ ska få ett samordningsnummer. Vid folkbokföring eller när individer får ett samordningsnummer kontrolleras eller lagras inga biometriska uppgifter. Som huvudregel bör biometriska uppgifter kontrolleras när människor flyttar till och ska folkbokföra sig, liksom i de fall då en individ ska få ett samordningsnummer. Det kommer att kunna vara ett kraftfullt verktyg för för att minska felen i folkbokföringen och underlätta myndighetens arbete med att bekräfta en identitet. Utskottet föreslår att ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen ska återkomma med förslag som säkrar att biometriska uppgifter kontrolleras i samband med en identitetskontroll vid folkbokföring av en person som flyttat till , liksom för att få ett samordningsnummer, och tillkännager detta för regeringen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om förändringar av regelverket vid folkbokföring, antal personer som kan vara folkbokförda på samma adress och andra frågor om rättssäkerheten i folkbokföringen. Jämför reservation 36 (M), 37 (SD), 38 (KD) och 39 (L). Folkbokföringen är den grundläggande registreringen av befolkningen i . I folkbokföringen registreras uppgifter om vilka som bor i och var de bor. Det är som sköter folkbokföringen. De flesta personer som föds eller flyttar till blir folkbokförda i . I samband med att en person blir folkbokförd i får han eller hon ett personnummer. Folkbokföringen gäller fram till den dag då man flyttar utomlands eller avlider. Den som flyttar till utlandet upphör att vara folkbokförd i på flyttdagen. Den utflyttade personen förlorar inte sitt svenska medborgarskap och behåller även sitt svenska personnummer. Om anmälan om att flytta kommer in senare upphör folkbokföringen i stället den dag då anmälan kom in (36 § andra stycket folkbokföringslagen [1991:481], förkortad FOL). När beslutar om att avregistrera en person utan en anmälan från honom eller henne gäller avregistreringen fr.o.m. beslutets dag (34 § FOL). har kunnat redovisa en uppskattning av folkbokföringsfelets storlek . Personer som vistas i landet utan laglig rätt ingår inte i folkbokföringsfelet, och inte heller personer med samordningsnummer. Antalet individer i folkbokföringsfelet har ökat , men som andel av befolkningen är förändringen marginell. Felaktig adress står för mer än hälften av folkbokföringsfelet. Den största felkällan bland dem som har en felaktig adress är att många personer är folkbokförda på en boarea som inte anses tillräcklig. Fokus för de bosättningskontroller som utfört var personer som inte längre finns i landet och ärenden där det fanns risk för felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen. har i regleringsbrevet fått följande mål och återrapporteringskrav vad gäller folkbokföringen: Uppgifterna i folkbokföringen ska hålla en hög kvalitet och folkbokföringsfelet ska vara så litet som möjligt. ska bedöma folkbokföringsfelets storlek och redovisa vilka åtgärder som har vidtagits för att öka kvaliteten i folkbokföringen. ska särskilt beskriva hur fel förebyggs och vilka åtgärder som vidtagits för att stärka möjligheterna att utifrån riskbedömningar prioritera arbetet med att minska felen. Uppgifter i folkbokföringen är offentliga, vilket betyder att alla har rätt att få del av de uppgifter som finns registrerade i folkbokföringen. lämnar inte ut uppgifter om det finns särskild anledning att anta att den som uppgifterna gäller, eller någon närstående till personen, kan ta skada av det. Då är uppgifterna sekretessbelagda. har en utredningsskyldighet i folkbokföringsärenden och ett allmänt ansvar för att register och dylikt är så korrekta som möjligt. Genom folkbokföringen får hela samhället tillgång till uppgifter om befolkningen. Uppgifter från folkbokföringen om befolkningen sprids till myndigheter och övriga delar av samhället genom Navet (system för distribution av folkbokföringsuppgifter till samhället) och Statens personadressregister, (SPAR). Åtgärder för att öka kvaliteten i folkbokföringen Genom lagändringar utökades möjligheterna för att avregistrera personer från folkbokföringen. Vidare gavs möjlighet att besluta om kontrollbesök inom folkbokföringsverksamheten. När det är nödvändigt för bedömning av frågan om folkbokföring får besluta om kontrollbesök för att kontrollera en persons bosättning. Kontrollbesöket får bara genomföras där den enskilde är folkbokförd, har uppgett sig vara bosatt eller där det annars finns anledning att anta att han eller hon är bosatt. får vid kontrollbesöket begära att den person som besöket avser lämnar uppgift om sin identitet. Kontrollbesök får göras oannonserat och ska genomföras på ett sådant sätt att det innebär begränsat intrång för den enskilde. Vidare infördes en ny straffbestämmelse, folkbokföringsbrott, för den som uppsåtligen lämnar oriktiga uppgifter om folkbokföring. Straffansvar inträder när någon uppsåtligen lämnar oriktiga uppgifter till grund för beslut om folkbokföring eller inte fullgör sin anmälningsskyldighet och åtgärden innebär fara i bevishänseende. Skälen för att införa en straffbestämmelse är att den betydelse som folkbokföringen har för ett stort antal samhällsfunktioner ställer särskilda krav på att de uppgifter som läggs till grund för registreringen är riktiga. Folkbokföringsdatabasen har en central funktion för flera myndigheter i den dagliga ärendehanteringen, och den bör därför omgärdas av ett starkt skydd. Införandet av straffbestämmelser kan ha en förebyggande effekt och leda till att skapa ett bättre beslutsunderlag för myndigheterna genom att uppgifterna i folkbokföringen kommer att hålla en högre kvalitet. Det finns därför skäl att överväga möjligheten att beivra vissa oönskade beteenden som tar sin utgångspunkt i gärningar där någon genom aktivt handlande uppsåtligen lämnar oriktiga uppgifter till grund för beslut om folkbokföring eller inte fullgör sin anmälningsskyldighet enligt folkbokföringslagen. Det är även möjligt att dömas för grovt folkbokföringsbrott. För att nå upp till den allvarlighet som krävs för att brottet ska bedömas som grovt krävs ett systematiskt förfarande, att det rör sig om en omfattande brottslighet eller liknande. fall är dock undantagna från straffansvar. beslutade också om nya regler om säkrare samordningsnummer och bättre förutsättningar för korrekta uppgifter i folkbokföringen. Reglerna innebär att skyldigheten att underrätta om misstänkta fel i folkbokföringen har utvidgats och i huvudsak omfattar samtliga myndigheter och gäller fler uppgifter. Som ett led i att stärka systemet med samordningsnummer kan nu samordningsnummer förklaras vilande. Det infördes även en skyldighet för enskilda med samordningsnummer att anmäla uppgifter om ändrad kontaktadress till . För att tillgodose ett utökat behov av samordningsnummer kan numren nu tilldelas efter ansökan av en enskild som har en sådan anknytning till att personen kan antas behöva en identitetsbeteckning. Reglerna är förenade med en utökad identitetskontroll. Därutöver gjordes en viss utvidgning av vilka uppgifter som får behandlas i SPAR. Lagändringarna trädde i kraft . Proposition 2021/22:217 Stärkt kontroll och kvalitet i folkbokföringen I den lämnade propositionen föreslås det att ska få utökade möjligheter att göra kontrollbesök. För att komma till rätta med problemet att någon felaktigt är folkbokförd på en fastighet eller i en lägenhet som någon annan är folkbokförd på, äger eller hyr, föreslås att under vissa förutsättningar ska kunna besluta att personen i stället ska folkbokföras i den kommun där han eller hon tidigare var folkbokförd, men inte på en viss fastighet, till dess att något annat har beslutats. Vidare föreslås att möjligheten att bli folkbokförd utan känd hemvist slopas. I propositionen föreslås också några åtgärder för att stärka identitetskontrollen. För att stärka kontrollen när en person t.ex. anmäler flytt till föreslås att den som lämnar en sådan anmälan ska inställa sig personligen hos för identitetskontroll. Vid identitetskontrollen ska den som har ett pass, identitetskort eller en motsvarande handling på begäran överlämna handlingen för kontroll. Den som har ett uppehållstillståndskort ska på begäran överlämna detta. För att ytterligare stärka identitetskontrollen i samband med bl.a. inflyttning lämnas förslag som innebär att ges möjlighet att kontrollera biometriska uppgifter som finns lagrade i de handlingar som ska överlämnas vid kontrollen. Den som är föremål för identitetskontroll ska vara skyldig att på begäran låta ta fingeravtryck och en ansiktsbild. Lagändringarna föreslås träda i kraft respektive . I kommittémotion 2021/22:3635 av m.fl. (M) yrkande 2 anförs att regeringen bör göra folkbokföringen mer tillförlitlig. I motion 2021/22:1369 av (M) anförs att det bör göras en översyn av regelverket för tillåtelse att skriva sig på en adress. Lagstiftning bör bli tydligare. I motion 2021/22:3240 av (M) anförs att man bör inleda en översyn av utlandssvenskars situation i och de problem som de kan uppleva vid vistelser i . I motion 2021/22:3304 av (M) anförs att man bör förändra regler om ändring av folkbokföringsadress. Man bör ha medgivande från fastighetsägare för att kunna genomföra flyttanmälan. I motion 2021/22:3834 av (M) anförs att man bör införa en elektronisk varning i system när fler än två vuxna individer folkbokför sig på samma adress. I kommittémotion 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkande 39 anförs att man bör göra en total översyn av folkbokföringen för att minimera folkbokföringsfelet och effektivare kunna stävja brottslighet. I motion 2021/22:181 av (SD) anförs att antalet folkbokförda i en bostad är en sak som borde regleras. Man bör därför utreda ett regelverk där det regleras hur många personer som tillåts folkbokföra sig i en specifik bostad i förhållande till bostadens storlek och antal rum. I motion 2021/22:222 av (SD) anförs att man bör utreda ett system för att informera övriga folkbokförda när någon ytterligare folkbokför sig på adressen. I motion 2021/22:490 av och (båda SD) yrkande 1 anförs att man bör bevara utlandssvenskars folkbokföring i det statliga personadressregistret . I motion 2021/22:623 av (SD) yrkande 3 anförs att man bör införa åtgärder mot falsk folkbokföring. I motion 2021/22: 2914 av (SD) anförs att man bör kriminalisera förmedling och handel med folkbokföringsadresser. I motion 2021/22:768 av (C) anförs att måste underlätta för medborgare som bott utomlands att återigen skriva sig i . I kommittémotion 2021/22:4184 av m.fl. (KD) yrkandena 18 och 19 anförs att för den som hyr en bostad med hjälp av ett andrahandskontrakt ska adressen bli giltig i folkbokföringsregistret först efter att hyresgästen fått ett intyg om godkännande från den som hyr ut bostaden i andra hand och fastighetsägaren. Av ett hyresavtal ska det framgå vilka individer som är stadigvarande bosatta i bostaden. Vidare bör få fler befogenheter att säkerställa att informationen är korrekt. Motionärerna anser därför att , i enlighet med SOU 2017:37 Kvalificerad välfärdsbrottslighet, ska ges möjlighet att avregistrera personnummer från folkbokföringen om den registrerade uppgiften är uppenbart felaktig. I kommittémotion 2021/22:4190 av m.fl. (KD) yrkande 37 anförs att det bör införas en begränsning av antalet personer som kan skriva sig på samma adress. I kommittémotion 2021/22:3974 av m.fl. (L) yrkande 33 anförs att det pilotprojekt som startat inom ramen för myndighetssamverkan för att komma åt felaktig folkbokföring kopplad till organiserad brottslighet och skulle redovisas till regeringen bara ska ses som första steget och att mycket mer måste göras för att komma åt den brottslighet som är kopplad till felaktig folkbokföring. I kommittémotion 2021/22:3997 av m.fl. (L) yrkandena 63 och 64 anförs att för att kunna fatta rätt beslut måste det finnas tillförlitlig information. Den svenska folkbokföringen har tyvärr kommit att bli en alltför otillförlitlig källa till sådan information. För att komma åt problemen som finns ska, utöver en nationell folkräkning, underrättelseskyldigheten till om misstänkta fel i folkbokföringen utvidgas och omfatta samtliga myndigheter och gälla fler uppgifter. En spärr på tio personer bör införas för hur många som ska kunna skrivas på samma lägenhet utan att anmäla det till . Utskottet anser att det är mycket positivt att nu har kunnat uppskatta folkbokföringsfelets omfattning. Genom de nya verktyg som fått när det gäller folkbokföring hoppas utskottet att arbetet med folkbokföringen ska kunna förbättras ytterligare så att andra samhällsfunktioner har ett korrekt underlag för beslut och åtgärder. Det har på olika sätt kommit fram att det har funnits brister i kvaliteten i folkbokföringen. Genom ändringar i lagstiftningen om folkbokföring 2018 och 2019 har ett flertal åtgärder för att stärka och förbättra kvaliteten i folkbokföringen införts. har t.ex. fått möjlighet att avregistrera falska identiteter från folkbokföringen och göra kontrollbesök för att kontrollera en persons bosättning. Folkbokföringsbrott har införts på nytt. Straffansvar inträder således när någon uppsåtligen lämnar oriktiga uppgifter till grund för beslut om folkbokföring eller inte fullgör sin anmälningsskyldighet och åtgärden innebär fara i bevishänseende. Dessa förslag innebär stora förändringar och skärpningar vad gäller hanteringen av folkbokföringen, vilket utskottet anser är ett steg i rätt riktning. Genom de lagändringar som genomfördes skapas bättre förutsättningar för att folkbokföringen ska innehålla korrekta uppgifter. Skyldigheten att underrätta om misstänkta fel i folkbokföringen utvidgades och innebär nu en generell underrättelseskyldighet för i huvudsak alla myndigheter. Det infördes således en skyldighet för samtliga myndigheter att underrätta om det kan antas att en uppgift i folkbokföringen om en person som är eller har varit folkbokförd är oriktig eller ofullständig. Genom att underrättas kan myndigheten vidta lämpliga åtgärder. Regeringen ansåg också att det fanns skäl att utvidga underrättelseskyldigheten till att gälla för samtliga uppgifter som registrerats i folkbokföringsdatabasen. Underrättelseskyldigheten utvidgades därför till att omfatta även andra uppgifter än bara adress. Arbetet med att förbättra folkbokföringen och att ytterligare höja kvaliteten i folkbokföringen är ett prioriterat område både inom och inom . Genom de nya lagförslag som har lämnats i proposition 2021/22:217 Stärkt kontroll och kvalitet i folkbokföringen som kommer att behandlas av kommer ytterligare förbättringar att göras av lagstiftningen. Utskottet förutsätter att regeringen löpande följer upp och utvärderar effekterna av de lagändringar som har trätt i kraft och de som snart kommer att träda i kraft. Utskottet finner inte skäl att föregripa de arbeten som pågår. Utskottet avstyrker därmed samtliga motioner. Folkbokföring av barn på två adresser Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om att barn ska kunna vara folkbokförda på två adresser och om att brev till vårdnadshavare ska adresseras till samtliga föräldrar. Jämför reservation 40 (C). Barn, dvs. personer , ska folkbokföras enligt samma regler som vuxna och ska vara folkbokförda där de tillbringar sin nattvila eller motsvarande vila (dygnsvilan). Barn kan ibland bo på två ställen, vilket kan innebära dubbel bosättning. Det är t.ex. vanligt när föräldrarna har var sin bostad och barnet vistas hos båda föräldrarna. Huvudregeln är att barnet då får folkbokföras hos den av vårdnadshavarna som de båda är överens om. Detta gäller i de fall då föräldrarna har gemensam vårdnad om barnet och barnet bor ungefär lika ofta hos båda sina föräldrar. Om huvudregeln inte är tillämplig, t.ex. när föräldrarna inte är överens om barnets folkbokföring, ska ett barn folkbokföras hos den förälder där barnet tillbringar flest nätter. Om barnet bor lika mycket tid hos båda föräldrarna ska folkbokföringen inte ändras så länge en förälder bor kvar i familjens tidigare gemensamma bostad. Detta gäller även om barnet tillbringar mer hos den andra föräldern. Om det inte finns någon sådan gemensam bostad och barnet bor lika många nätter hos båda föräldrarna eller om föräldrarna lämnar olika uppgifter om var barnet bor, ska barnets folkbokföring bestämmas utifrån barnets boendesituation. Vid denna typ av bedömning av ett barns folkbokföring är det som beslutar var barnet ska vara folkbokfört. I partimotion 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkande 84 anförs att myndighetspost och information ska skickas till båda vårdnadshavarna till ett barn. I kommittémotion 2021/22:3520 av m.fl. (C) yrkande 22 anförs att myndighetspost och information ska skickas till båda vårdnadshavarna till ett barn. Enligt (SOU 2009:75 Folkbokföringen s. 382) fanns det inte tillräckligt starka skäl för att införa en möjlighet att folkbokföra ett barn på två ställen eller att låta barnet vara folkbokfört hos den ena föräldern och registrera den andra förälderns adress i folkbokföringsdatabasen. antog i stället bestämmelser som innebär att om vårdnadshavarna är överens ska de själva kunna välja var ett barn som bor ungefär lika mycket hos dem båda ska anses bosatt (bet. 2012/13:SkU25, rskr. 2012/13:254). En vårdnadshavare ska också vid gemensam vårdnad ensam kunna överklaga ett beslut om barnets folkbokföring. Utskottet är inte berett att tillmötesgå motionärernas förslag om ett tillkännagivande om att barn ska kunna vara folkbokförda på två adresser eller om hur utskick till vårdnadshavare sker. Utskottet avstyrker motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om offentlighetsprincipens omfattning, om möjlighet till permanent skyddad identitet och om skyddade folkbokföringsuppgifter för vissa myndighetspersoner.