bet · H901MJU20 · 2022-03-24 00:00:00 — I yrkande 17 framhåller motionärerna att små företag ibland har otillräckliga resurser för att klara omställningen till fossilfritt och cirkulärt på egen hand. Regeringen bör därför fortsätta att satsa på och utveckla statliga satsningar som Industriklivet och Klimatklivet till de mindre företagens omställning, i syfte att hjälpa industrier och företag att minska sin klimatpåverkan. I yrkande 53 föreslås ett tillkännagivande om att utveckla och stärka statliga stöd för kommunala åtgärder för klimatsmart stads- och trafikplanering genom Klimatklivet. m.fl. (S) framhåller i motion 2021/22:3336 vikten av att fortsätta att utveckla Industriklivet och industrins klimatomställning. Industriklivet behöver vara långsiktigt och förutsägbart för att ge industrin goda förutsättningar i omställningen och omfatta tillräckliga resurser för att stödja fler industrisektorers omställning. Kompletterande information och tidigare behandling Klimatinvesteringsstödet Klimatklivet infördes . Stödet är ett brett investeringsstöd som kan ges till lokala och regionala investeringar som minskar utsläppen av koldioxid och andra gaser som påverkar klimatet. Stöd kan ges till alla förutom privatpersoner. De som beviljats stöd är exempelvis företag, kommuner, landsting, bostadsrättsföreningar och andra organisationer. Åtgärder som fått stöd är konkreta klimatsatsningar inom exempelvis transporter, industri, bostäder, lokaler, stadsbyggnad och energi. Närmare bestämmelser om stöd inom Klimatklivet finns i förordningen (2015:517) om stöd till lokala klimatinvesteringar. Enligt denna förordning får stöd ges i form av bidrag i syfte att varaktigt minska utsläppen av växthusgaser. Stöd får endast ges till åtgärder som bidrar till att uppfylla strategier, planer eller program för klimat och energi i det eller de län eller i den eller de kommuner där åtgärden är avsedd att genomföras, och som bidrar till att öka takten för att nå miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan och dess etappmål (1 och 3 §§). Stöd ska i första hand ges till den eller de åtgärder som vid varje prövningstillfälle bedöms ge den största varaktiga minskningen av utsläpp av växthusgaser per investeringskrona. Om minskningen av utsläpp av växthusgaser är likvärdig för flera ansökningar, ska hänsyn också tas till åtgärdernas möjlighet att bidra till att minska utsläpp av växthusgaser inom jordbruket, att bidra till spridning av teknik och till marknadsintroduktion samt till åtgärdernas effekter på andra miljökvalitetsmål, hälsa och sysselsättning (4 §). Genom budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 20, bet. 2021/22:MJU1, rskr. 2021/22:109–111) förstärktes och förlängdes Klimatklivet för att möta den stora investeringsviljan i hela landet. Stödet planeras fortsätta 2023 och 2024. Anslaget 1:16 Klimatinvesteringar tillfördes genom budgetpropositionen . I budgetpropositionen redovisar regeringen att det finns ett stort och växande intresse för att söka stöd från Klimatklivet. Sedan stödet infördes har totalt ca 3 600 projekt beviljats stöd på sammanlagt (t.o.m. ). t.o.m. beviljades stöd om ca . Exempel på insatser som har fått stöd är uppförande av laddningspunkter, produktion av biogas samt byte från olja till biobränsle i industrier och fastigheter. beräknar att klimatinvesteringarna minskar utsläppen med motsvarande drygt koldioxid framöver, vilket motsvarar av samlade utsläpp av växthusgaser. Regeringen redovisar vidare i budgetpropositionen att den lokala och regionala klimatomställningen har tagit ytterligaste steg framåt genom utökade satsningar på exempelvis Klimatklivet och Stadsmiljöavtalen. Länsstyrelserna arbetar systematiskt med energi- och klimatfrågor i bred samverkan med regionens aktörer. Flera länsstyrelser har t.ex. drivit projekt för att utbilda kommunerna i att hantera klimat- och energiaspekterna i den fysiska planeringen. Industriklivet infördes och är ett stöd för utvecklingen av lösningar för att minska de processrelaterade och ofta svåråtkomliga utsläppen inom industrin. ges även stöd genom Industriklivet till utveckling av tekniker för negativa utsläpp. utökades Industriklivet till att även omfatta andra industriprojekt som på ett väsentligt sätt kan bidra till att nå klimatmålen. Det kan t.ex. röra sig om biodrivmedel, plastreturraffinaderier, vätgasproduktion, återvinningsanläggningar och batteriproduktion. Genom budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 20) utvidgades ändamålet för anslaget 1:19 Industriklivet till att även omfatta forskning, förstudier och investeringar som rör andra växthusgasutsläpp, såsom vissa förbränningsutsläpp och diffusa utsläpp som är kopplade till processrelaterade utsläpp samt strategiska viktiga insatser inom industrin som bidrar till klimatomställningen. Anslaget ökades med för att stärka möjligheterna till insatser under Industriklivet. Vid behandlingen av budgetpropositionen (bet. 2020/21:MJU1) anförde miljö- och jordbruksutskottet att det såg mycket positivt på regeringens föreslagna satsningar på Industriklivet. Utskottet noterade särskilt att satsningen inte bara innebar att anslaget för Industriklivet förstärktes utan även att det breddades. Genom budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 20, bet. 2021/22:MJU1, rskr. 2021/22:109–111) ökades anslaget 1:19 Industriklivet med för att stärka möjligheten till stora investeringar och för att ytterligare stärka och påskynda industrins klimatomställning. Regeringen beräknade att anslaget skulle ökas med och med . Regeringen anförde att vägen mot nettonollutsläpp kräver utveckling av och investeringar i innovativa och teknikskiftande lösningar inom industrin. I budgetpropositionen redovisar regeringen att de projekt som fått stöd från Industriklivet t.o.m. uppskattas ha potential att på lång sikt minska växthusgasutsläppen med ca samt med ca negativa utsläpp genom infångning och lagring av biogena koldioxidutsläpp. Utöver detta har stöd gått till forskningsprojekt vars potential för utsläppsminskning är svårare att bedöma. Regeringen anför vidare att breddningen av Industriklivet som genomfördes möjliggör strategiskt viktiga insatser som bidrar till klimatomställningen. När det gäller biokol föreslår Klimatpolitiska vägvalsutredningen i sitt betänkande SOU 2020:4 att det bör • vara möjligt att få investeringsstöd till biokolsanläggningar genom Klimatklivet och landsbygdsprogrammet även i fortsättningen • utredas om stöd bör ges till användning av biokol för kolinlagring och jordförbättring inom ramen för landsbygdsprogrammet. Betänkandet har remissbehandlats och beredning pågår inom av betänkandets förslag. I betänkandet bedöms att användning av biokol som metod för långsiktig kolinlagring och samtidig jordförbättring är den av de studerade teknikerna som har störst realiserbar potential att bidra till negativa utsläpp i i mitten av detta sekel, med reservation för att kunskapsläget är bristfälligt. I pågår redan en småskalig produktion och användning av biokol. Enligt betänkandet behövs dock ytterligare insatser inom tillämpad forskning, tester och utvärdering av svenska biokolsprojekt för att avgöra i vilken utsträckning användning av biokol som kolsänka kan bidra till de kompletterande åtgärderna. Enligt information från kan tillverkning av biokol få stöd via Klimatklivet, under förutsättning att investeringen innebär tillräckligt stora minskade utsläpp av växthusgaser per investeringskrona. har vidare informerat att vissa innovationsprojekt som handlar om biokol fått projektmedel från dagens landsbygdsprogram och att det kommer att vara möjligt för jordbruksföretag att söka investeringsstöd för klimatändamål. Investeringsstödet har dock vissa begränsningar i form av bl.a. urvalskriterier och maximalt stödbelopp. Inom regionalfonden finns insatser för forskning och innovation, som kan inkludera diverse olika områden, bl.a. utveckling av biodrivmedel. Insatser för investeringar eller nermyllning av biokol ingår dock inte i regionalfondsprogrammen. Utskottet vill inledningsvis framhålla att regeringen och har förstärkt och förlängt Klimatklivet för att möta den stora investeringsviljan i landet. Utskottet konstaterar att den lokala och regionala klimatomställningen har tagit ytterligare steg framåt genom utökade satsningar på bl.a. Klimatklivet och Stadsmiljöavtalen. Flera länsstyrelser har drivit projekt för att utbilda kommunerna i att hantera klimat- och energiaspekter i den fysiska planeringen. Utskottet vill vidare framhålla att stöd inom Klimatklivet i första hand ges till de åtgärder som bedöms ge den största varaktiga minskningen av utsläpp av växthusgaser per investeringskrona. Detta är viktiga utgångs-punkter för att göra stödet så effektivt som möjligt. Utskottet ser mycket positivt på regeringens satsningar på Industriklivet som innebär både en förstärkning och en breddning. Utskottet delar regeringens bedömning att den breddning av Industriklivet som genomfördes möjliggör strategiskt viktiga insatser som bidrar till klimatomställningen. När det gäller frågan om stöd till projekt som rör biokol konstaterar utskottet att det är möjligt att ge sådant stöd genom bl.a. Klimatklivet och landsbygdsprogrammet. Frågor om stöd till biokol omfattas även av Klimatpolitiska vägvalsutredningens betänkande som bereds vidare inom . Utskottet finner mot denna bakgrund inte skäl att vidta någon åtgärd med anledning av motionerna 2021/22:3336 (S), 2021/22:4066 (MP) yrkandena 17, 53 och 56 och 2021/22:4199 (L) yrkande 90. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bonus malus-systemet, reduktionsplikten och utfasning av fossila drivmedel. Jämför reservation 40 (M), 41 (MP), 42 (M), 43 (SD), 44 (C), 45 (C) och 46 (MP). I kommittémotion 2021/22:3436 av m.fl. (M) yrkande 16 anförs att bonus malus-systemet bör ersättas med en nollutsläppsbonus. Motionärerna framhåller att systemet har fått kritik av både och vara ett dyrt styrmedel som inte direkt leder till minskade utsläpp från bilar. Motionärerna vill reformera systemet i grunden och ersätta det med ett mer effektivt styrmedel för att minska utsläppen från bilar. Enligt kommittémotion 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 30 bör regeringen kraftigt skärpa bonus malus-systemet för att skynda på utfasningen av nybilsförsäljningen av fossilbilar till och för att göra reformen mer rättvis. Motionärerna anför att det ska införas ett nytt krav på att hybrider enbart ska tilldelas bonus om de kan drivas på höginblandade biodrivmedel. Skatten på de smutsigaste nya bilarna (malus) behöver höjas kraftigt och gränserna för när malus tas ut skärpas. Klimatbonusen bör även fasas ut för de dyraste bilarna som en höjd bonus införs för personer i glesbygd med dålig tillgång till kollektivtrafik. I kommittémotion 2021/22:3436 av m.fl. (M) yrkande 22 framhålls reduktionsplikten som ett viktigt verktyg för transportsektorns omställning. Motionärerna anför att reduktionsplikten är det viktigaste styrmedlet för att öka användningen av biobränslen i och vill se förutsägbara regler för reduktionsplikten, med regelbundna kontrollstationer, som bidrar till att utsläppen minskar så kostnadseffektivt som möjligt. Enligt kommittémotion 2021/22:2453 av m.fl. (SD) yrkande 12 bör det genomföras en översyn av lagstiftningen som missgynnar syntetiska alternativa bränslen. Motionärerna anför att bränsle framställt ur naturgas och fackelgaser (gasformigt avfall) kan minska utsläppen av fossil koldioxid jämfört med råoljebaserade dieselbränslen . Syntetiska bränslen ger även mycket lägre utsläpp av sot, giftiga kolväten och kvävedioxid jämfört med ordinarie råoljebaserade dieselbränslen. Försäljningen av syntetiska alternativa bränslen begränsas genom att de riskerar att jämställas med ordinarie råoljebaserade dieselbränslen i lagstiftningen. I kommittémotion 2021/22:2455 av m.fl. (SD) yrkande 27 anförs att reduktionsplikten bör begränsas kraftigt. Enligt motionärerna bör reduktionsplikten vara för bensin och för diesel. En sådan reduktionsplikt skulle bibehålla en marknad för bra biodrivmedel som dåliga biodrivmedel, som exempelvis palmoljebaserade bränslen, skulle kunna fasas ut från den svenska marknaden utan kraftiga prisökningar som följd. Enligt kommittémotion 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkande 18 bör reduktionsplikten ses över. Motionärerna framhåller att reduktionsplikten för bränslen är relativt hög och innebär både stora negativa offentligfinansiella effekter och negativ miljöpåverkan i andra delar av världen genom exempelvis överexploatering av mark. Det innebär en kostnadsineffektivitet som inte heller leder till önskade miljömålsättningar. Det är också viktigt att reduktionsplikter formas på ett sätt som inte snedvrider marknadssituationen på ett otillbörligt sätt. Reduktionsplikten behöver därför ses över i sin helhet, också sett i förhållande till andra drivmedel än bränsle för förbränningsmotorer. m.fl. (C) föreslår i kommittémotion 2021/22:3663 yrkande 41 ett tillkännagivande om att vid reduktionspliktens kommande kontrollstation överväga en särskild kvot för avancerade biodrivmedel. Motionärerna framhåller att det skulle gynna produktion och användande av drivmedel med mycket låg klimatpåverkan och låg risk för förändrad markanvändning. Samma förslag återfinns även i kommittémotion 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkande 60. Utfasning av fossila drivmedel I kommittémotion 2021/22:3663 av m.fl. (C) yrkande 3 anförs att fossila bränslen bör fasas ut ur transportsektorn till 2030, med vissa undantag. Enligt kommittémotion 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 31 bör ett slutdatum för försäljning av fossila drivmedel införas till . m.fl. (M) anför i motion 2021/22:3315 att regeringen innan den överväger ett försäljningsförbud för fossila bränslen bör göra en konsekvensanalys av att införa ett sådant förbud. Kompletterande information och tidigare behandling Bonus malus-systemet infördes . Systemet ger en klimatbonus, dvs. bidrag till fysiska och juridiska personer som har förvärvat en klimatbonusbil. Med klimatbonusbilar menas lätta fordon med låga utsläpp av koldioxid. Fordon med höga utsläpp av koldioxid får i stället en malus i form av förhöjd skatt . genomfördes flera förändringar i systemet. När det gäller malusdelen höjdes fordonsskatten för nya bensin- och dieseldrivna lätta fordon från (prop. 2020/21:68, bet. 2020/21:SkU16, rskr. 2020/21:206). När det gäller bonusdelen beslutade regeringen om flera förändringar i förordningen (2017:1334) om klimatbonusbilar som innebär att utsläppsgränsen för när ett fordon får ta del av bonus sänktes från koldioxid per kilometer. Vidare höjdes det högsta bonusbeloppet som ges till fordon som släpper ut noll gram koldioxid och det högsta bonusbeloppet för fordon med utsläpp över noll är nu nära . I budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 20) anför regeringen att dessa förändringar genomfördes i syfte att förstärka miljöstyrningen och finansieringen av systemet och öka incitamenten att köpa nollemissionsfordon. Förändringarna innebär en förstärkning av bonus malus-systemets verkningsgrad, vilket har bedömts kunna ge en viss ytterligare nationell utsläppsminskning. Systemet kan även ha indirekta effekter, t.ex. en signaleffekt kring vikten av att den tekniska utvecklingen bör gå mot mer effektiva fordon med lägre utsläpp av koldioxid. Regeringen framhåller vidare att den senaste statistiken visar en betydande ökning av försäljningen av laddbara bilar i . var andelen elbilar och laddhybrider sålda i av försäljningen av personbilar, och hade andelen stigit till av nybilsförsäljningen. har andelen elbilar ökat i förhållande till laddhybrider. ligger även högst bland EU:s medlemsländer när det gäller andelen laddbara bilar i nybilsförsäljningen. När bonus malus-systemet infördes var andelen laddbara bilar . Genom budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 20, bet. 2021/22:MJU1, rskr. 2021/22:109–111) höjdes anslaget till bonusbilar inom bonus malus-systemet för att möta den ökade efterfrågan på klimatbonusbilar. I budgetpropositionen aviserade regeringen när det gäller bonus malus-systemet vidare att den avser att – sänka koldioxidgränsen för bonus och bonusbeloppen för att följa utvecklingen när det gäller efterfrågan på klimatbonusbilar, begränsa kostnadsökningen för klimatbonusen och stärka miljöstyrningen – återkomma till med ett förslag om höjd malus i syfte att förstärka miljöstyrningen och den långsiktiga finansieringen av systemet – införa en konverteringspremie för bilar från fossil drift till biodrivmedel eller biogas 2022 för att minska utsläppen från den befintliga fordonsflottan – genomföra en kontrollstation för bonus malus-systemet . Regeringen lämnade proposition 2021/22:91 Skärpt miljöstyrning i bonus–malus-systemet till . Bakgrunden till propositionen är regeringens bedömning i budgetpropositionen om att bonus malus-systemet bör skärpas. I propositionen föreslår därför regeringen att den nedre gränsen för när det förhöjda koldioxidbeloppet tas ut sänks från koldioxid per kilometer och att gränsen för när den högre nivån på det förhöjda koldioxidbeloppet tas ut sänks från per kilometer. Ändringarna föreslås träda i kraft . remitterade vidare en promemoria om ändringar i förordningen om klimatbonusbilar (M2022/00948). Promemorian berör ändringar som aviserats i budgetpropositionen . Förslaget innebär bl.a. att gränsen för hur stora utsläpp en klimatbonusbil får ha för att omfattas av förordningen skärps och att bonusen begränsas till bilar vars nypris uppgår till högst . Regeringen presenterade ett åtgärdspaket för att möta prisökningar på drivmedel och el till följd av invasionen i . Regeringen avser som en del av åtgärdspaketet att i vårändringsbudgeten öka anslaget för klimatbonusbilar med för att bidra till omställningen av bilflottan, minska beroendet av fossila bränslen och möta den kraftigt ökade försäljningen av klimatbonusbilar. För att främja användningen av biodrivmedel infördes en reduktionsplikt för bensin och diesel. Reduktionsplikten innebär att drivmedelsleverantörerna måste minska växthusgasutsläppen från bensin och diesel genom inblandning av hållbara biodrivmedel. Reduktionsplikten genomför kravet på att medlemsstaterna ska integrera förnybar energi i transportsektorn som finns i artiklarna 25–27 i det omarbetade förnybartdirektivet[10]. Enligt artikel 25 i direktivet anges att medlemsstaterna, för att integrera användningen av förnybar energi i transportsektorn, ska fastställa en skyldighet för bränsleleverantörerna att säkerställa att andelen förnybar energi av den slutliga energianvändningen inom transportsektorn är (minimiandel). I budgetpropositionen gjorde regeringen bedömningen att kontrollstationer för reduktionsplikten skulle genomföras med start och därefter . Reduktionsnivåerna för bensin och diesel för åren efter 2020 sågs över vid kontrollstation 2019 och regeringen lämnade i proposition 2020/21:180 Reduktionsplikt för bensin och diesel – kontrollstation 2019 förslag på reduktionsnivåer för bensin och diesel enligt följande: Regeringen bedömde i propositionen att reduktionsnivåerna även i fortsättningen bör ses över i regelbundna kontrollstationer i syfte att se till att reduktionsnivåerna och lagstiftningen bidrar kostnads- och klimateffektivt till att nå etappmålet för inrikes transporter och ger förutsättningar för klimatpolitiska och budgetpolitiska mål att samverka med varandra. Regeringen anförde att reduktionsnivåerna vid kontrollstationerna ska analyseras i förhållande till utvecklingen inom transportsektorn och transportsektorns klimatmål , vilket innebär att nivåerna kan komma att ändras. Regeringen framhöll vidare att reduktionsplikten förväntas spela en viktig roll för att nå målet om nettonollutsläpp till 2045, ge en tydlig signal om en stabil och ökande efterfrågan på förnybara och fossilfria drivmedel samt ge förutsättningar för industrin att investera i produktionskapacitet. fastställde reduktionsnivåerna för bensin och diesel i enlighet med regeringens förslag (bet. 2020/21:MJU23, rskr. 2020/21:411). De nya reduktionsnivåerna trädde i kraft . Vid behandlingen av propositionen anförde utskottet bl.a. följande: Reduktionsplikten är en viktig del i arbetet med att nå både målet om nettonollutsläpp till 2045 och etappmålet för inrikes transporter samt minska utsläppen från arbetsmaskiner. Liksom regeringen bedömer utskottet att de höjda reduktionsnivåerna kommer att leda till minskade utsläpp av växthusgaser från användningen av bensin och diesel. Som regeringen framhåller i propositionen ger reduktionsplikten även en tydlig signal om en stabil och ökande efterfrågan på förnybara och fossilfria drivmedel. Förslaget förväntas därför även få positiva effekter på möjligheten att investera i ökad produktion av biodrivmedel. Utskottet vill också framhålla att det, om de nuvarande reduktionsnivåerna behålls, skulle krävas mycket kraftfulla åtgärder för att åstadkomma framför allt minskat resande, vilket skulle kunna inverka negativt på andra delar av de transportpolitiska målen och medföra att kostnaderna för att nå målet skulle bli höga. Utskottet välkomnar mot denna bakgrund regeringens förslag på reduktionsnivåer . Utskottet noterar vidare att regeringen i propositionen bedömer att reduktionsnivåerna även i fortsättningen bör ses över i regelbundna kontrollstationer i syfte att se till att reduktionsnivåerna och lagstiftningen bidrar kostnadseffektivt och klimateffektivt till att nå etappmålet för inrikes transporter och ger förutsättningar för klimatpolitiska och budgetpolitiska mål att samverka med varandra. Som regeringen anför i propositionen är den exakta kostnaden för att uppfylla reduktionsplikten svår att förutse och osäkerheten kommer troligen att öka . Kontrollstationerna medför dock en möjlighet att återkomma till och närmare analysera reduktionsnivåernas konsekvenser. Av propositionen framgår även att reduktionsnivåerna kan komma att ändras vid kontrollstationerna. riktade vid behandlingen av propositionen ett tillkännagivande till regeringen om att återkomma till med en bedömning av reduktionspliktens effekter utifrån en fullständig konsekvensanalys (bet. 2020/21:MJU23, res. 9, rskr. 2020/21:411). I den reservation som låg till grund för tillkännagivandet anfördes att regeringen vid kontrollstation 2022 ska återkomma till med en bedömning av reduktionspliktens effekter utifrån en fullständig konsekvensanalys. Denna konsekvensanalys ska bl.a. belysa följderna för företag, hushåll och nationell energisäkerhet och omfatta reduktionspliktens effekter för andra politikområden, dess verkliga kostnader och dess samhällsekonomiska effekt. Regeringen ska i samband med detta även redogöra för sin bedömning av om detta motiverar någon förändring av de framtida reduktionsnivåerna. Regeringen gav () i uppdrag att ta fram underlag för kontrollstation 2022 (I2021/03316). Uppdraget ska redovisas . I uppdraget ingår att utreda – om reduktionsnivåerna för bensin, diesel och flygfotogen för åren 2024–2030 bör ändras, och i sådana fall lämna förslag på reduktionsnivåer – om det bör ske några förändringar av reduktionsplikten på flygfotogen. Om Energimyndigheten finner att reduktionsnivåerna för bensin, diesel eller flygfotogen bör justeras ska förslag på reduktionsnivåer lämnas. ska även analysera konsekvenserna av befintlig reduktionsplikt på bensin och diesel, med hänsyn bl.a. till ovan nämnda tillkännagivande om konsekvensanalys. Tyngdpunkten i konsekvensanalysen ska ligga på – reduktionspliktens effekter på utsläpp av växthusgaser utifrån antaganden om utvecklingen av transportsektorn – vilka kostnader reduktionsplikten innebär för drivmedelsköpare och vilka effekter det får för hushåll och näringsliv – hur tillgång och efterfrågan på HVO, biobensin samt samprocessad diesel och bensin förväntas utvecklas på världsmarknaden och hur det påverkar priset på de biodrivmedel som används inom reduktionsplikten