bet · H901FöU7 · 2022-04-21 00:00:00 — Utskottet noterar att strukturer och lagstiftning inom totalförsvaret och krisberedskapen ses över, och även har setts över i flera utredningar, och att regeringen bereder en rad utredningsförslag. Mot bakgrund av regeringens pågående beredningar och i avvaktan på resultatet av pågående utredningars arbete ser utskottet inte skäl att föreslå ytterligare åtgärder för tillfället i fråga om författningsberedskapen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om skyddsobjekt. Jämför reservation 10 (M) och 11 (SD). m.fl. (M) föreslår i kommittémotion 2021/22:3640 yrkande 4 att möjligheten att sprida bilder på skyddsobjekt ska begränsas. I kommittémotion 2021/22:3642 yrkande 26 av m.fl. (M) och motion 2021/22:2945 av (M) föreslås att behovet av att klassa vissa brandstationer som skyddsobjekt ska ses över. m.fl. (SD) föreslår i kommittémotion 2021/22:2531 yrkande 45 att regeringen ska ta fram förslag på lagstiftning som svarar mot de större skyddsbehov som dagens instabilitet i vårt närområde medför för t.ex. för kärnkraftverk, atomverksamhet och storskalig vattenkraft. Vissa civila och militära objekt med tillhörande anläggningar, områden och andra objekt kan klassas som skyddsobjekt i enlighet med skyddslagen (2010:305) för att ge ett förstärkt skydd mot bl.a. sabotage och spioneri. Den möjligheten omfattar byggnader, andra anläggningar och områden som används eller är avsedda för bl.a. ledning av räddningstjänst. Samtliga svenska kärnkraftverk är skyddsobjekt enligt skyddslagen. Även områdena runt anläggningarna, inklusive hamnarna, ingår i skyddsobjekten. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får enligt 18 § besluta i frågor om skyddsobjekt. Enligt 7 § skyddslagen får tillträdesförbudet genom ett särskilt beslut förenas med ett förbud mot att göra avbildningar, beskrivningar eller mätningar av eller inom ett skyddsobjekt. Lagen (2016:319) om skydd för geografisk information syftar uttryckligen till att skydda vissa uppgifter av betydelse för totalförsvaret. Lagen begränsar rätten till sjömätning, fotografering eller liknande registrering från luftfartyg samt spridning av en sammanställning av geografisk information. I betänkande 2019/20:FöU7 uttryckte utskottet att det arbete som skydd för totalförsvarsverksamhet har genomfört har lett fram till flera viktiga ändringar i skyddslagen. Mot bakgrund av det grundliga arbete som kommittén och regeringen bedrivit med att se över skyddslagen såg utskottet inte skäl till att vidta några ytterligare åtgärder i fråga om skyddslagen, mer specifikt om spridning av bilder av skyddsobjekt. I betänkande 2021/22:FöU7 underströk utskottet att det i skyddslagen (2010:305) finns bestämmelser om förstärkt skydd för byggnader och andra anläggningar, områden och andra objekt mot bl.a. sabotage och spioneri. En motion om att brandstationer med tillhörande anläggningar, områden och andra objekt ska klassas som skyddsobjekt i enlighet med skyddslagen (2010:305) avstyrktes med den lämnade redovisningen. I betänkande 2018/19:FöU7 uttryckte utskottet att nya eller förstärkta hot kräver en översyn av hur samhällsviktiga verksamheter kan skyddas. Därmed är skyddslagens bestämmelser centrala. Det arbete som skydd för totalförsvarsverksamhet har bedrivit är exempelvis därför av stor vikt. Utskottet framhöll vidare att berett och antagit regeringens förslag som syftar till att uppnå en mer heltäckande straffrättslig terrorismlagstiftning (prop. 2017/18:174, bet. 2017/18:JuU35, rskr. 2017/18:390). Utskottet avstyrkte med det anförda bl.a. ett yrkande om att terroristhotet mot kärnkraften bör mötas med ökat skydd och att det därför finns anledning att se över de skyddsregler som gäller för kärnkraftverk och atomverksamhet. I den nationella säkerhetsstrategin aviserar regeringen en översyn av vilka författningsändringar som kan behöva göras för att bättre tillgodose statens behov av att kunna värna totalförsvarets intressen på olika områden i samhället. En parlamentariskt sammansatt kommitté blev därför satt att kartlägga det regelverk som syftar till att skydda totalförsvarsverksamhet mot yttre hot. Utifrån kartläggningen skulle kommittén analysera befintligt regelverk och bedöma om det finns behov av författningsåtgärder vad gäller ansvarsförhållandet mellan staten, kommunerna och enskilda (dir. 2017:31). Ett delbetänkande presenterades (SOU 2018:26). Kommitténs förslag innebär att skyddslagens uppräkning av möjliga skyddsobjekt utvidgas något. Utöver att objekt för posthantering, livsmedelsförsörjning och försörjning med andra förnödenheter av betydelse för försörjningsberedskap tillförs uppräkningen, föreslår kommittén att det införs en möjlighet att besluta om militära fordon som skyddsobjekt. Därtill utsträcks tiden för Försvarsmaktens beslutanderätt i fråga om tillfälliga skyddsobjekt. Förslaget innebär också att regeringen ges en ökad flexibilitet när det gäller att utöka skyddslagens tillämpningsområde under extraordinära förhållanden. Slutligen innebär förslaget ett förtydligande av skyddslagens tillträdesförbud i förhållande till drönare och andra obemannade farkoster samt en uttrycklig befogenhet för skyddsvakter att ingripa mot dessa om det behövs för att fullgöra bevakningsuppgiften. En proposition, Skyddsobjekt och obemannade farkoster, presenterades som en följd av ovanstående. I propositionen föreslås vissa ändringar och kompletteringar av skyddslagens (2010:305) bestämmelser, vilka sedermera antog (prop. 2018/19:127, bet. 2019/20:FöU2, rskr. 2019/20:19). redovisade kommittén sitt slutbetänkande (SOU 2019:34). De huvudsakliga förslagen innebär i korthet följande: • Ett statligt kontrollsystem införs med möjlighet för staten att granska och ytterst villkora eller förbjuda överlåtelser och upplåtelser av utpekad egendom som är av väsentligt intresse för totalförsvaret. Det gäller hamnar, flygplatser och fastigheter i områden med geografiska förhållanden av väsentlig betydelse för det militära försvaret. Det införs också ett krav på att fysiskt skyddade anläggningar som inrättats för behov inom civilt försvar endast får avvecklas, överlåtas eller upplåtas av en kommun eller en region efter medgivande från staten. • Det införs en generell uttrycklig skyldighet i lag för kommuner och re-gioner att beakta totalförsvarets krav i sin verksamhet. • Staten ges genom en utökad möjlighet att tillvarata totalförsvarets intressen i den fysiska planeringsprocessen. Regeringen anger i skrivelse 2021/22:75 att ärendet i övrigt har remissbehandlats och bereds inom . Utskottet önskar än en gång understryka hur nya eller förstärkta hot ständigt ger upphov till nya frågor kring hur samhällsviktiga verksamheter ska kunna skyddas. Skyddslagens bestämmelser är i sammanhanget centrala och det arbete som skydd för totalförsvarsverksamhet har bedrivit är därför av stor vikt. Mot bakgrund av det arbete som kommittén bedrivit, och beredningsarbetet inom som detta gett upphov till, ser utskottet inte skäl till att vidta några ytterligare åtgärder i fråga om de yrkanden relaterade till skyddsobjekt och skyddslagen som olika motionärer fört fram. Mo-tionsyrkandena avstyrks sålunda. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om försörjningsfrågor. m.fl. (M) föreslår i partimotion 2021/22:4039 yrkande 2 att den svenska försörjningsberedskapen ska stärkas, t.ex. i samverkan med näringslivet vad avser försörjningen av drivmedel, livsmedel samt läkemedel och sjukvårdsutrustning. I kommittémotion 2021/22:3437 föreslår m.fl. (M) i yrkande 10 att en lämplig myndighet ges ett tydligare och samlat samordningsansvar för försörjningstrygghetsfrågorna. m.fl. (M) föreslår i kommittémotion 2021/22:3775 yrkande 10 att en framtida försörjningsberedskap ska vila på tre ben – ökad beredskapslagring, ökat samarbete med näringslivet samt ett fungerande EU-samarbete. m.fl. (C) föreslår i kommittémotion 2021/22:3216 att en ökad självförsörjningsgrad av viktiga förnödenheter ska utgöra en viktig komponent i den fortsatta uppbyggnaden av totalförsvaret (yrkande 22) och att ska ha en god försörjningsförmåga när det gäller samhällsviktiga varor och tjänster i händelse av kris och krig där individer, offentliga aktörer och näringslivet har en viktig uppgift utifrån sina respektive roller (yrkande 23). m.fl. (KD) föreslår i kommittémotion 2021/22:3908 yrkande 41 att den nationella försörjningsberedskapen ska utvecklas, t.ex. i fråga om livsmedels-, läkemedels- och energiförsörjningen. I kommittémotion 2021/22:4197 av m.fl. (MP) yrkande 22 föreslås att möjligheterna till ökad varuförsörjning genom inhemsk produktion ska utredas. m.fl. (M) föreslår i kommittémotion 2021/22:3642 yrkande 13 utveckling av en modern försörjningsberedskap där lagerhållning återtas när det gäller samhällsviktiga varor. I kommittémotion 2021/22:2531 av m.fl. (SD) yrkande 39 anförs att det civila försvaret och rikets krisberedskap är i behov av beredskapslager som ska klara av att täcka minst tre månaders förbrukning. Motionärerna föreslår bl.a. att beredskapslagrens innehåll ska fastställas av MSB i samarbete med berörda myndigheter. m.fl. (SD) föreslår i kommittémotion 2021/22:2573 yrkande 5 att gemensamma nordiska beredskapslager ska utvecklas, t.ex. bestående av skyddsmateriel, läkemedel och förnödenheter. I kommittémotion 2021/22:2579 föreslår m.fl. (SD) i yrkande 21 ett återuppbyggande av en inhemsk lagerhållning av basförnödenheter och vissa insatsmedel, bekämpningsmedel, drivmedel, olja, gödselmedel och visst utsäde, såväl som vissa foderingredienser och viktigt veterinärmedicinskt material samt reservdelar. m.fl. (KD) föreslår i kommittémotion 2021/22:4198 yrkande 37 att regeringen ska återkomma med lagförslag kring beredskapslager som anger hur länge lager ska räcka i kommuner och regioner. I kommittémotion 2021/22:4197 av m.fl. (MP) yrkande 21 föreslås att staten ska ta ansvar för att bygga upp beredskapslager och tillsammans med näringsliv, kommuner och regioner säkerställa att lagerhållningen i samhällskritiska försörjningskedjor är tillräcklig för att klara kriser och krig. m.fl. (M) föreslår i kommittémotion 2021/22:3437 yrkande 1 att svensk livsmedelsproduktion ska fortsätta att klassas som samhällsviktig verksamhet också efter att coronakrisen är över. Även (M) föreslår detta i motion 2021/22:2680. I kommittémotion 2021/22:3216 yrkande 24 av m.fl. (C) föreslås att livsmedelsberedskapen ska bedrivas utifrån ett helhetsperspektiv där självförsörjningsgrad, jordbrukets konkurrenskraft, logistik och lagerhållning av nödvändiga livsmedel och strategiska insatsvaror samt individens egen beredskap utgör viktiga ingångsvärden. m.fl. (MP) föreslår i kommittémotion 2021/22:4062 yrkande 26 att katastrofberedskapen i kommunerna för akuta vattenrelaterade kriser ska stärkas. och Kopparklint (båda M) föreslår i motion 2021/22:2855 yrkande 2 att totalförsvarsplaneringen måste inkludera analyser av livsmedelskedjans beroende och sårbarheter. I motion 2021/22:3486 av Kopparklint (M) föreslås att det skyndsamt ska tas fram en hot- och konsekvensanalys gällande hotbilden med cyberattacker mot vårt dricks- och avloppsvatten. m.fl. (M) föreslår i kommittémotion 2021/22:3642 yrkande 14 att en översyn av försörjningssäkerheten ska göras när det gäller drivmedel i händelse av kris och krig. I kommittémotion 2021/22:3233 föreslår m.fl. (C) i yrkande 10 att ansvarig myndighet ska ges i uppdrag att beakta ett eventuellt behov av att inkludera etanol, biogas och andra förnybara bränslen i beredskapslagringen av drivmedel. m.fl. (MP) föreslår i kommittémotion 2021/22:4197 att en central myndighet ska ges i uppdrag att ta ett helhetsgrepp om transportfrågan och försörjningstryggheten vid kris och krig (yrkande 36) och att en myndighet ska ges i uppdrag att ta fram ett system för ansvarsfördelning och fortsatt drift av transportsystemet som fungerar i både kris och krig (yrkande 37). I betänkande 2020/21:FöU4 instämde utskottet med vad regeringen uttryckte i propositionen Totalförsvaret 2021–2025 (prop. 2020/21:30), nämligen att ett av målet för det civila försvaret ska vara att upprätthålla en nödvändig försörjning. I fråga om att upprätthålla sådan nödvändig försörjning ville utskottet betona vikten av att stärka totalförsvarets robusthet och uthållighet, men även betona utgångspunkten att det civila och det militära försvaret är ömsesidigt beroende av varandra. I stor utsträckning äger och ansvarar privata aktörer för många av de viktigaste samhällsfunktionerna, som bl.a. handlar om produktion och transporter av nödvändiga varor och tjänster. Offentliga aktörer bör därför, i nära dialog med privata aktörer, bedöma behovet av förberedelser för att säkerställa en rimlig beredskap. Det kan avse bl.a. prioritering och fördelning av resurser samt andra nödvändiga åtgärder såsom att framställa eller lagra produkter och materiel inom t.ex. hälso- och sjukvården och i livsmedelskedjan. Utskottet delade regeringens bedömning i propositionen att försörjningsberedskapen så långt som möjligt ska kunna säkerställa flödena i varukedjorna under fredstida kriser och höjd beredskap och ytterst i krig, och instämde exempelvis med trafikutskottet om vikten av transportsystemets olika delar för att säkerställa försörjningen av nödvändiga varor och tjänster till och i hela landet. Frågor om ansvar och metoder för att uppnå försörjningstrygghet, såsom lagerhållning i statlig eller privat regi och tillverkningsberedskap, uttrycktes vara angelägna och komplicerade frågor som behöver analyseras och utredas närmare . Utskottet välkomnade därför den av regeringen aviserade utredningen om en nationellt samordnad försörjningsberedskap. Utskottet uttryckte vidare att även det militära försvaret är beroende av att ett antal funktioner i samhället fungerar, t.ex. el- och drivmedelsförsörjning, transporter samt försörjning av vatten och livsmedel. Utskottet ansåg, likt regeringen, att det är viktigt att det civila försvaret bidrar till Försvarsmaktens operativa förmåga vid höjd beredskap och då ytterst i krig. Med hänvisning till regeringens mål om att en nödvändig försörjning ska upprätthållas och regeringens avsikt att tillsätta en utredning om en nationellt samordnad försörjningsberedskap ansåg utskottet vid det aktuella tillfället att det inte fanns skäl att vidta ytterligare åtgärder inom beredskapslagringen och beredskapen för inhemsk produktion. Samtliga motionsyrkanden inom området avstyrktes sålunda. I fråga om organisation och samordning av försörjningsberedskap välkomnade utskottet i samma betänkande regeringens bedömning att en långsiktig samverkan mellan offentliga och privata aktörer på den centrala, regionala och lokala nivån behöver etableras. Likt regeringen ansåg utskottet att utredningen om civilt försvar (dvs. ansvar, ledning och samordning) borde skapa goda förutsättningar för arbetet med att utveckla och förtydliga samverkan med näringslivet. Utskottet fann därför inte skäl att föregripa utredningens slutsatser samt regeringens arbete med detta och avstyrkte därför det aktuella motionsyrkandet. Vidare uttryckte utskottet i betänkandet, på samma sätt som regeringen, att näringslivet är av central betydelse för totalförsvaret och för försörjningsberedskapen. Utskottet instämde i regeringens bedömning att inrättandet av ett näringslivsråd ska syfta till ett ömsesidigt informationsutbyte med uppgift att ta fram en gemensam inriktning, planer och villkor för samverkan mellan offentliga och privata aktörer på samtliga nivåer. Med det som anförts bedömde utskottet att samtliga motionsyrkanden som handlade om instiftandet av ett näringslivsråd fick anses vara tillgodosedda och därmed kunde avstyrkas. I betänkande 2020/21:FöU7 uttryckte utskottet återigen att det instämde med regeringen i att den svenska försörjningsberedskapen borde utvecklas, och att näringslivet i ökad utsträckning borde involveras i planeringsarbetet och arbetet med att säkerställa de viktigaste samhällsfunktionerna. Utskottet noterade att det i utredningsbetänkandet Struktur för ökad motståndskraft (SOU 2021:25) redovisas att de flesta samhällsviktiga verksamheter är beroende av transporter och att det är grundläggande att såväl livsmedelsförsörjning som ordning och säkerhet fungerar. Vidare anges att näringslivet är av central betydelse för försörjningsberedskapen och att involveringen av det privata näringslivet i planeringsarbetet bör öka. En långsiktig samverkan mellan offentliga och privata aktörer på den centrala, regionala och lokala nivån borde sålunda etableras. Utskottet noterade även i betänkandet att anslag hade förstärkts och att myndigheten hade utökat sin organisation kring drivmedelsberedskap samt att utredningen om hälso- och sjukvårdens beredskap (S 2018:09) hade lämnat förslag om den tillverkningsberedskap som behöver finnas utöver den lagring av läkemedel och material som bör finnas hos olika aktörer. Utskottet välkomnade återigen att regeringen avsåg att tillsätta en utredning om vad en nationellt samordnad försörjningsberedskap borde omfatta och att ett tvärsektoriellt näringslivsråd var satt att inrättas –2025. Utskottet konstaterade avslutningsvis i det aktuella betänkandet att flera frågor var föremål för överväganden och att enligt utskottet inte borde föregripa resultatet av regeringens och de redovisade utredningarnas fortsatta arbete. Utskottet föreslog därför att de aktuella motionsyrkandena skulle avstyrkas. I betänkande 2019/20:FöU7 lyfte utskottet också fram vikten av att säkra energiförsörjningen inför ett väpnat angrepp på , men också inför fredstida olyckor och kriser. Utskottet anförde att arbetet med att utveckla alternativa drivmedel minskar sårbarheter och lindrar konsekvenser av uppkomna störningar och att berörda aktörer behöver väga in totalförsvarets behov vid utvecklingen av nya energisystem och vid uppbyggandet av ny infrastruktur inom energiområdet för att i förebyggande syfte skapa en mer robust energiförsörjning. Utskottet uttryckte också att det var glädjande att regeringen rapporterat att omställningen av transportsektorn hade skett med ökad andel förnybara drivmedel. Utskottet såg dock framför sig att oljelagring även i fortsättningen skulle komma att vara en viktig del av totalförsvaret under överskådlig framtid. Att fortsätta att utveckla rutiner och strukturer för både prioritering och ransonering vid höjd beredskap ansågs därför viktigt i sammanhanget. Utskottet ansåg inte att det fanns ett behov vid det aktuella tillfället att föreslå ytterligare åtgärder i fråga om drivmedelsberedskap. I budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 6) uttrycker regeringen att den svenska försörjningsberedskapen behöver utvecklas och att det är angeläget att näringslivet i ökad utsträckning involveras i arbetet med att säkerställa de viktigaste samhällsfunktionerna. För att försörjningsberedskapen ska utvecklas ytterligare tillsatte regeringen en utredning om nationell samordning av försörjningsberedskapen (dir 2021:65). • analysera och föreslå vilka uppgifter en funktion med ansvar för nationell samordning av försörjningsberedskapen ska ha samt hur denna funktion ska förhålla sig till vissa andra aktörer med ansvar eller betydelse för försörjningsberedskapen • analysera och föreslå hur funktionen ska organiseras och finansieras • analysera och föreslå ändamålsenliga och övergripande principer och förutsättningar för fördelning av ansvar mellan det allmänna och näringslivet • pröva möjligheten att finansiera samhällets försörjningsberedskap med avgifter, analysera för- och nackdelar med andra former av finansiering, samt föreslå principer och former för finansiering av samhällets försörjningsberedskap, utarbeta nödvändiga författningsförslag. Uppdraget ska redovisas . Regeringen avser att verka för att den svenska försörjningsberedskapen utvecklas och att näringslivet i ökad utsträckning involveras i arbetet med att säkerställa de viktigaste samhällsfunktionerna. Regeringen anser att involveringen av det privata näringslivet i planeringsarbetet bör öka. Offentliga aktörer bör, i nära dialog med privata aktörer, bedöma behovet av förberedelser för att säkerställa en rimlig beredskap. Som ett led i att utveckla offentlig-privat samverkan anger regeringen att ett tvärsektoriellt näringslivsråd ska inrättas. Rådet ska bl.a. utgöra en plattform för informationsutbyte. Detta råd är planerat att tillsättas , enligt (). Regeringen anger också att statliga myndigheter, regioner och kommuner har återupptagit planeringen för höjd beredskap. För kommunerna och regionerna har den påbörjade beredskapsplaneringen bl.a. inneburit en fördjupad planering inom livsmedelsförsörjning, sjukvård, transporter, energi och elektroniska kommunikationer. MSB lanserade en långsiktig strategi för försörjningsberedskap för att nå målen i totalförsvarspropositionen Totalförsvaret 2021–2025. För att tillgodose både befolkningens och samhällsviktiga verksamheters behov av t.ex. mat, betalningsmedel, värme, el och transporter krävs en väl utvecklad försörjningsberedskap som bygger på dialog mellan myndigheter och företag, anger myndigheten. Strategin handlar om en utveckling av försörjningsberedskapen med inriktning mot offentlig-privat samverkan –2025 och med en långsiktig målbild mot 2030. Det finns även en vägledning riktad till myndigheter med metodstöd som kan användas för att tillsammans med företag diskutera bl.a. leveransförmåga, sårbarheter och kritiska beroenden (Strategi för försörjningsberedskap, publikationsnr MSB1784). Av MSB:s årsredovisning (publikationsnr MSB1921 - ) framgår att det inom det trilaterala projektet också har genomförts en intervjustudie med syfte att ge en bild av behov av och förutsättningar för ett fördjupat nordiskt samarbete inom försörjningsberedskap bland svenska myndigheter. Beslut har också fattats om att fortsätta det fördjupade samarbetet inom projektet inom områdena bränsle och livsmedel. MSB lämnade svar på regeringens uppdrag att göra en samlad bedömning av vilka åtgärder som bör vidtas för att stärka det civila försvarets förmåga . Försörjningsberedskap är ett av områdena där åtgärder presenteras (dnr MSB 2022-03446). Av budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 23) framgår att det tidigare getts ett uppdrag till bevakningsansvariga myndigheter att inkomma med underlag för den fortsatta inriktningen av det civila försvaret och att , och som en följd av detta har redovisat ett gemensamt underlag om livsmedel och dricksvatten. Regeringen har fattat beslut om uppdrag till myndigheterna att påbörja åtgärder för uppbyggnaden av en livsmedelsberedskap. Uppdrag har även lämnats till och länsstyrelserna att utveckla verksamhet kopplad till frågor om dricksvattenförsörjning. MSB har enligt budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 6) fördelat från anslaget 2:4 Krisberedskap, varav till 43 myndigheter och länsstyrelser för olika utvecklingsprojekt. Myndigheternas utvecklingsprojekt avser i ökad utsträckning konkreta beredskapsåtgärder och civilt försvar. , och har bl.a. drivit ett projekt för att öka kunskapen och stärka beredskapen hos olika aktörer inom livsmedelskedjan. I budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 21) anger regeringen att den svenska försörjningen av fossila drivmedel är helt beroende av import. Användningen av biodrivmedel i transportsektorn har ökat , men även för biodrivmedel finns ett starkt importberoende. Den inhemska produktionen av biodrivmedel ökar tack vare riktade insatser som skett den senaste mandatperioden, och de sker från både inhemska och importerade råvaror. kom av den totala användningen av biodrivmedel från svenska råvaror. För att främja produktion av biodrivmedel med ny teknik där kostnaden är för hög för att drivmedlet ska vara konkurrenskraftigt har regeringen uppdragit åt att undersöka behovet av ytterligare styrmedel (dnr I2020/02769).