bet · H901UbU18 · 2022-04-01 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden om vuxenutbildning med hänvisning till gällande bestämmelser, pågående arbeten och vidtagna åtgärder. Motionerna tar upp frågor om bl.a. kvalitet och organisation i vuxenutbildningen, , utbud av vuxenutbildning och svenska för invandrare. I betänkandet finns 22 reservationer (M, SD, C, V, KD, L, MP) och sex särskilda yttranden (M, SD, C, V, KD, L). Cirka 120 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Kvalitet och organisation i vuxenutbildningen Utbud av vuxenutbildning m.m. Svenska för invandrare m.m. Motioner som bereds förenklat 1.Kvalitet och organisation i vuxenutbildningen, punkt 1 (SD, KD) 2.Kvalitet och organisation i vuxenutbildningen, punkt 1 (M) 3.Kvalitet och organisation i vuxenutbildningen, punkt 1 (C) 4.Kvalitet och organisation i vuxenutbildningen, punkt 1 (L) 5.Kvalitet och organisation i vuxenutbildningen, punkt 1 (MP) 6.Upphandlingssystem, punkt 2 (KD, L) 7.Valfrihet inom vuxenutbildningen m.m., punkt 3 (M) 8.Valfrihet inom vuxenutbildningen m.m., punkt 3 (KD) 9.Valfrihet inom vuxenutbildningen m.m., punkt 3 (L) 10.Särskilt om , punkt 4 (M) 11.Särskilt om , punkt 4 (C) 12.Utbud av vuxenutbildning m.m., punkt 5 (C) 13.Utbud av vuxenutbildning m.m., punkt 5 (V) 14.Utbud av vuxenutbildning m.m., punkt 5 (KD) 15.Utbud av vuxenutbildning m.m., punkt 5 (MP) 16.Modersmål för adopterade på komvux, punkt 6 (V, MP) 17.Svenska för invandrare m.m., punkt 7 (M) 18.Svenska för invandrare m.m., punkt 7 (SD) 19.Svenska för invandrare m.m., punkt 7 (KD) 20.Svenska för invandrare m.m., punkt 7 (L) 21.Deltagande och resultat i svenska för invandrare, punkt 8 (SD, KD) 22.Nationella krav på svenska för invandrare, punkt 9 (SD, L) 1.Motioner som bereds förenklat, punkt 10 (M) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 10 (SD) 3.Motioner som bereds förenklat, punkt 10 (C) 4.Motioner som bereds förenklat, punkt 10 (V) 5.Motioner som bereds förenklat, punkt 10 (KD) 6.Motioner som bereds förenklat, punkt 10 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet i förslagspunkt 10 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Kvalitet och organisation i vuxenutbildningen 2021/22:3222 av m.fl. (C) yrkande 85, 2021/22:3224 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 10, 2021/22:3965 av m.fl. (L) yrkande 29, 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 6, 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkandena 117 och 120 samt 2021/22:4176 av m.fl. (M) yrkande 8. Reservation 1 (SD, KD) Reservation 2 (M) Reservation 3 (C) Reservation 4 (L) Reservation 5 (MP) 2021/22:4005 av m.fl. (L) yrkande 3 och 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 123. Reservation 6 (KD, L) Valfrihet inom vuxenutbildningen m.m. 2021/22:3321 av m.fl. (M) yrkandena 4 och 7, 2021/22:4005 av m.fl. (L) yrkande 2, 2021/22:4037 av och (båda M) yrkande 4, 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkandena 119 och 122 samt 2021/22:4176 av m.fl. (M) yrkande 12. Reservation 7 (M) Reservation 8 (KD) Reservation 9 (L) 2021/22:3222 av m.fl. (C) yrkande 63 och 2021/22:3987 av m.fl. (M) yrkandena 11 och 13. Reservation 10 (M) Reservation 11 (C) Utbud av vuxenutbildning m.m. 2021/22:496 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 1, 2021/22:3222 av m.fl. (C) yrkandena 62 och 65, 2021/22:3242 av m.fl. (C) yrkande 21, 2021/22:3243 av m.fl. (C) yrkande 18, 2021/22:3244 av m.fl. (C) yrkande 35, 2021/22:3245 av m.fl. (C) yrkande 32, 2021/22:3681 av m.fl. (C) yrkande 7, 2021/22:4062 av m.fl. (MP) yrkande 18, 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 9, 2021/22:4212 av m.fl. (KD) yrkande 46 och 2021/22:4219 av m.fl. (KD) yrkande 2. Reservation 12 (C) Reservation 13 (V) Reservation 14 (KD) Reservation 15 (MP) Modersmål för adopterade på komvux 2021/22:2606 av m.fl. (V) yrkande 8. Reservation 16 (V, MP) Svenska för invandrare m.m. 2021/22:2357 av (L) yrkandena 1 och 2, 2021/22:2524 av m.fl. (SD) yrkandena 17 och 18, 2021/22:4005 av m.fl. (L) yrkande 10, 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 124, 2021/22:4176 av m.fl. (M) yrkandena 11 och 14 samt 2021/22:4212 av m.fl. (KD) yrkande 15. Reservation 17 (M) Reservation 18 (SD) Reservation 19 (KD) Reservation 20 (L) Deltagande och resultat i svenska för invandrare 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 125. Reservation 21 (SD, KD) Nationella krav på svenska för invandrare 2021/22:3965 av m.fl. (L) yrkande 16. Reservation 22 (SD, L) Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (L), (M), (SD), (S), (C), (V), (M), (SD), (S), (KD), (S), (MP), (L), Noria Manouchi (M), (SD) och (S). Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlar utbildningsutskottet 116 motionsyrkanden om vuxenutbildning från allmänna motionstiden /22. Av dessa bereds 73 motionsyrkanden förenklat eftersom de tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . En förteckning över de behandlade förslagen finns i bilaga 1. Motionsyrkanden som bereds förenklat finns i bilaga 2. Motionsyrkandena tar upp frågor som rör bl.a. kvalitet och organisation i vuxenutbildningen, , utbud av vuxenutbildning och svenska för invandrare. Kvalitet och organisation i vuxenutbildningen Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om kvalitet och organisation i vuxenutbildningen. Jämför reservation 1 (SD, KD), 2 (M), 3 (C), 4 (L), 5 (MP), 6 (KD, L), 7 (M), 8 (KD), 9 (L), 10 (M) och 11 (C). Kvalitet och organisation i vuxenutbildningen Kommittémotion 2021/22:3321 av m.fl. (M) yrkande 4 tar upp reformer för att anpassa utbildningsväsendet bättre till arbetsmarknadens efterfrågan och yrkesverksammas behov av omställning och kompetensutveckling. För att möta de krav som ett globaliserat kunskapssamhälle ställer och förbättra matchningen på arbetsmarknaden måste enligt motionärerna en modern vuxenutbildning bl.a. vara mer efterfrågestyrd än . Enligt yrkande 7 bör en valfrihetsreform med utgångspunkt i betänkandet Frivux – Valfrihet i vuxenutbildningen (SOU 2008:17) genomföras i vuxenutbildningen där den studerande fritt ska få välja att läsa vuxenutbildning inom eller annan regi. I kommittémotion 2021/22:4176 av m.fl. (M) yrkande 8 motsätter sig motionärerna det nya förenklade betygssystem som beslutades om . Motionärerna vill att ett gemensamt och sammanhållet betygssystem ska återinföras. I yrkande 12 föreslås att ersättningen till utbildningsanordnare ska utgå från uppnådda resultat och att en resultatbaserad ersättning i all vuxenutbildning införs. Det är enligt motionärerna viktigt att säkerställa en mångfald av aktörer och en hög kvalitet i undervisningen och verksamheterna. En viktig del i detta är att ersättningen till anordnarna ger rätt incitament till att uppnå en god kvalitet och resultat. I motion 2021/22:4037 av och (båda M) yrkande 4 begärs att regeringen ska se över och tydliggöra gränsdragningen mellan kommunernas yrkesvux och Arbetsförmedlingens arbetsmarknadsåtgärder. I kommittémotion 2021/22:3222 av m.fl. (C) yrkande 85 begärs att möjligheten att läsa om kurser på komvux trots godkända betyg utreds. I kommittémotion 2021/22:3224 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 10 anförs att det behövs fler vägar till studier på gymnasienivå, särskilt för de som lämnat påbörjade studier eller inte fullföljt , samt att komvux och yrkesvux måste finnas tillgängligt för boende i utanförskapsområden. Enligt kommittémotion 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 117 är det viktigt att på ett bättre sätt marknadsföra yrkesutbildning, yrkeshögskola och lärlingsutbildning som vägar att få en yrkesexamen och komma ut på arbetsmarknaden. I yrkande 119 vill motionärerna utreda möjligheten att införa ett fritt skolval inom vuxenutbildning. Detta innebär att om en viss utbildning inte tillhandahålls i den egna kommunen ska en person kunna söka en utbildningsplats i en annan del av landet utan att kunna nekas detta. I yrkande 120 anförs att det bör utredas att införa en kontrollstation efter en termins studier inom vuxenutbildningen. En kontrollstation skulle enligt motionärerna kunna stödja eleverna i deras kunskapsinhämtning men också ge en mer effektiv vuxenutbildning. Vidare anser motionärerna i yrkande 122 att det finns behov av en efterfrågestyrd vuxenutbildning, och även av en efterfrågestyrd yrkeshögskola. Enligt yrkande 123 bör det tillsättas en statlig utredning för att utreda ett nytt upphandlingssystem som premierar kvalitet före kvantitet i vuxenutbildningen. Syftet är att ta fram en modell som fördelar resurser genom indikatorer som premierar kvalitet, lärarledd undervisning och progression. Motionärerna anser att det är viktigt att alternativet tas fram och utvecklas i tät dialog med professionen. I partimotion 2021/22:3965 av m.fl. (L) yrkande 29 anförs att yrkesutbildningen i högre utsträckning måste utgå från individens individuella behov samt att kvaliteten i undervisningen måste stärkas. Alla ska enligt motionärerna ha en möjlighet att jobba. Även den som är särskilt svag på arbetsmarknaden och som exempelvis saknar gymnasieutbildning måste ha en väg till att stärka sin kompetens och utbildas till ett bristyrke. Enligt kommittémotion 2021/22:4005 av m.fl. (L) yrkande 2 bör en ny finansieringsmodell för vuxenutbildningen med nationell skolpeng för stärkt kvalitet och likvärdighet införas. Enligt yrkande 3 bör en statlig utredning tillsättas med syftet att ta fram ett alternativ till dagens upphandlingssystem. Syftet med ett nytt upphandlingssystem är att ta fram en modell som fördelar resurser genom indikatorer som premierar kvalitet, lärarledd undervisning och progression. Det är enligt motionärerna viktigt att alternativet tas fram och utvecklas i tät dialog med professionen. I kommittémotion 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 6 anförs att regeringen bör lansera ett grönt kunskapslyft med syftet att underlätta teknik- och kompetensskifte och omställning till en hållbar arbetsmarknad. bör genomföras som en arbetsmarknadspolitisk åtgärd inom bl.a. vuxenutbildningen. I kommittémotion 2021/22:3987 av m.fl. (M) yrkande 11 anförs att godkännande av utbildningar bör bli mer framtidsinriktat för att kunna möta morgondagens behov på arbetsmarknaden. Enligt yrkande 13 bör kvalitetsgranskning av utbildningar göras. Kvalitetsgranskningen bör avse enskilda utbildningar och göras utifrån fastslagna kvalitetskriterier som kopplats till resultat och de studerandes utveckling. Hur kvalitetskriterierna ska formuleras och vilka parametrar som ska finnas för kvalitet och resultat bör dock själv få i uppdrag att ta fram. Kommittémotion 2021/22:3222 av m.fl. (C) yrkande 63 behandlar frågan om att spelar en avgörande roll för att säkra kompetenshöjningen inom svenskt näringsliv. Enligt motionärerna behöver skalas upp och också stärka samverkan med det lokala och regionala näringslivet. Bakgrund och gällande rätt vuxenutbildning (komvux) – bakgrund och gällande rätt Kommunerna är huvudmän för vuxenutbildning (komvux). En region får i viss utsträckning vara huvudman för komvux (2 kap. 2 och 3 §§ skollagen). Utbildningen ska enligt 20 kap. 3 § skollagen tillhandahållas – på grundläggande nivå – på gymnasial nivå – som särskild utbildning på grundläggande nivå – som särskild utbildning på gymnasial nivå – som svenska för invandrare. Målen för den kommunala vuxenutbildningen är att – vuxna ska stödjas och stimuleras i sitt lärande – vuxna ska ges möjlighet att utveckla sina kunskaper och sin kompetens i – syfte att stärka sin ställning i arbets- och samhällslivet samt att främja sin – den ska ge en god grund för elevernas fortsatta utbildning – den ska utgöra en bas för den nationella och regionala kompetensförsörjningen till arbetslivet. Utgångspunkten för utbildningen av en enskild elev ska vara elevens behov och förutsättningar. När det gäller vuxenutbildning på gymnasial nivå och vuxenutbildning som särskild utbildning på gymnasial nivå ska de som har störst behov av utbildning prioriteras (20 kap. 2 § skollagen). Behörig att delta i vuxenutbildning på grundläggande och gymnasial nivå är, med vissa undantag, en vuxen det år den vuxne fyller (20 kap. 11 och 20 §§ skollagen). Behörig är också den som är men har slutfört utbildning på ett nationellt program i gymnasieskolan eller likvärdig utbildning och uppfyller övriga behörighetsvillkor (20 kap. 20 § skollagen). En person som är kan också enligt 3 kap. 2 § förordningen (2011:1108) om vuxenutbildning anses vara behörig om det finns särskilda skäl med hänsyn till den sökandes personliga förhållanden. Huvudmannen får med bibehållet huvudmannaskap lämna över uppgifter inom komvux på entreprenad till en enskild fysisk eller juridisk person. Huvudmannen kan därigenom välja att lägga ut delar av eller hela utbildningsverksamheten på entreprenad. Detta innebär att en huvudman med bibehållet huvudmannaskap överlämnar åt någon annan att utföra vissa uppgifter inom utbildningen. Huvudmannen behåller dock det yttersta ansvaret för att utbildningen följer de bestämmelser som gäller för den aktuella skolformen (23 kap. 1 och 2 §§ skollagen). biföll proposition 2019/20:105 Komvux för stärkt kompetensförsörjning (bet. 2019/20:UbU22, rskr. 2019/20:348). De ändringar i skollagen som bifölls syftar bl.a. till att komvux i högre grad ska bidra till arbetslivets behov av kompetens och bättre möta vuxnas behov av utbildning i olika skeden av livet. De övergripande målen med utbildningen har därför kompletterats så att det framgår att utbildningen även ska utgöra en bas för den nationella och regionala kompetensförsörjningen till arbetslivet och ge en god grund för elevernas fortsatta utbildning. Vidare ändras prioriteringsregeln inom komvux så att de med störst behov av utbildning prioriteras. Detta innebär att inte bara de med minst utbildning utan även bl.a. arbetslösa och vuxna i behov av yrkesväxling ska prioriteras vid urval till utbildningen. För att bl.a. minska arbetsbördan för lärare och öka genomströmningen, har en förenklad betygsskala införts inom delar av komvux. För att reglerna för gymnasieexamen i komvux ska bli mer flexibla ska ett komvuxarbete ersätta gymnasiearbetet i komvux. Särskild utbildning för vuxna (särvux), för vuxna med utvecklingsstörning eller förvärvad hjärnskada är inte längre en egen skolform inom skolväsendet utan ingår i skolformen komvux. De lagändringar som innebär att målet för komvux kompletteras och att särvux blir en del av komvux trädde i kraft . De lagändringar som innebär en ny betygsskala i delar av komvux trädde i kraft och övriga lagändringar . En utökad rätt till komvux gäller en utökad rätt att delta i komvux på gymnasial nivå för att uppnå behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå och vänder sig till nybörjare eller behörighet till utbildning inom (prop. 2016/17:5, bet. 2016/17:UbU6, rskr. 2016/17:65). Det tidigare kravet på en examen från ett yrkesprogram i gymnasieskolan för att en vuxen ska ha rätt till komvux på gymnasial nivå har tagits bort. Både när det gäller studier som ger behörighet till högskoleutbildning och när det gäller studier som ger behörighet till yrkeshögskoleutbildning gäller rätten till utbildning för vuxna som är behöriga att delta i komvux på gymnasial nivå. I 2 kap. 8 § skollagen anges att huvudmannen ansvarar för att utbildningen genomförs i enlighet med gällande bestämmelser. I 26 kap. skollagen finns särskilda bestämmelser om tillsyn, kvalitetsgranskning och nationell uppföljning och utvärdering. Skolinspektionen har tillsyn över skolväsendet och ska också granska kvaliteten i sådan utbildning, t.ex. den kommunala vuxenutbildningen. ska på nationell nivå följa upp och utvärdera bl.a. skolväsendet. Regeringen har skärpt Skolinspektionens uppdrag att utöva tillsyn över vuxenutbildning. Skolinspektionen har tidigare haft i uppdrag att i huvudsak utöva tillsyn på huvudmannanivå, dvs. granska hur kommunen sköter sin vuxenutbildning. ska myndigheten även granska vuxenutbildningen på skolnivå (2 § förordningen [2011:556] med instruktion för ). Det innebär att Skolinspektionen nu ska kontrollera hur utbildningen bedrivs på både huvudmanna- och skolnivå och bedöma om detta sker inom ramen för de lagar och regler som gäller. Finns det brister kan huvudmannen för verksamheten få ett föreläggande som innebär att åtgärder måste vidtas. Ett sådant föreläggande kan också förenas med vite. Skolinspektionen har i sitt regleringsbrev (U2020/05124 U2021/03596 U2021/04851 (delvis) m.fl.) fått regeringens uppdrag att redovisa erfarenheter av tillgången till personal som har kompetens att dels tillgodose behovet av vägledning inför utbildnings- och yrkesval, dels motverka könsbundna val i bl.a. vuxenutbildningen. Propositionen Dimensionering av gymnasial utbildning för bättre kompetensförsörjning Regeringen överlämnade propositionen Dimensionering av gymnasial utbildning för bättre kompetensförsörjning (prop. 2021/22:159) till . Propositionen innehåller förslag som syftar till att underlätta ungdomars och vuxnas etablering på arbetsmarknaden och att förbättra kompetensförsörjningen till välfärd och näringsliv. Regeringen föreslår bl.a. att arbetsmarknadens behov ska få betydelse vid planering och dimensionering av vissa utbildningar inom gymnasieskolan och komvux. Det föreslås även att det ska vara möjligt att fritt söka till de yrkesutbildningar inom komvux som erbjuds i det primära samverkansområde som den sökande är hemmahörande i. De ändringar som behövs i skollagen föreslås träda i kraft och tillämpas första gången i fråga om utbildning som påbörjas . Ärendet behandlas av . överlämnade den s.k. (direktiv 2018:23) sitt betänkande Samverkande krafter – för stärkt kvalitet och likvärdighet inom komvux för elever med svenska som andraspråk (SOU 2020:66) till regeringen. föreslås bl.a. få uppdraget att ta fram allmänna råd för systematiskt kvalitetsarbete med fokus på vuxenutbildning. Betänkandet har remitterats och bereds av regeringen (se även nedan under avsnittet Svenska för invandrare m.m.). Pågående utredning – Tilläggsdirektiv till Utredningen om ett statligt huvudmannaskap för skolan I tilläggsdirektiv (dir. 2022:11) till den pågående Utredningen om förutsättningar för ett statligt huvudmannaskap för skolan (U 2020:07) beslutade regeringen att utredaren även bl.a. ska analysera hur statens ansvar för komvux kan stärkas. Av direktiven framgår bl.a. följande (s. 2–4). Syftet med utredningen om ett statligt huvudmannaskap är att skapa bättre förutsättningar för en mer likvärdig skola av hög kvalitet. Det syftet ska också omfatta komvux. Det är därför lämpligt att även komvux ingår i utredarens uppdrag att stärka statens ansvar för skolväsendet. Kvaliteten i vuxenutbildningen behöver stärkas. Kvalitetsbrister inom komvux har uppmärksammats bl.a. av Skolinspektionen och (SOU 2020:66). En del av dessa brister kan härledas till entreprenadförhållandet inom komvux. Kommunerna uppger också svårigheter med upphandlingen, bl.a. att det kan vara svårt att få utbildningsföretag att lämna anbud på utbildning för få elever och att det kan bli långa och kostsamma processer om upphandlingen överklagas. Kommunernas storlek, samarbete med närliggande kommuner och pendlingsavstånd mellan kommunerna påverkar möjligheterna för en kommun att erbjuda ett brett utbud av gymnasiala utbildningar inom komvux. En vuxenutbildning som utgår från individers behov och förutsättningar bör planeras så att individer vid behov kan studera inom olika delar av vuxenutbildningen och t.ex. kombinera allmänteoretiska kurser med yrkeskurser. För att åstadkomma ett bredare utbud behöver kommunerna samarbeta med varandra och tillgängliggöra utbildningar för medborgare i andra kommuner än den egna. Kommunerna behöver enligt regeringen även samverka med Arbetsförmedlingen, regionalt utvecklingsansvariga och arbetsgivarna för att skapa ett utbud anpassat till arbetsmarknadens behov. Ett ökat statligt ansvarstagande bedöms kunna underlätta planeringen av utbildningen och samverkan mellan olika aktörer. Det finns således enligt regeringen ett behov av att ta ett samlat grepp i fråga om styrningen och ansvarsfördelningen inom komvux för att skapa ett mer enhetligt system med högre kvalitet och en ökad likvärdighet. Uppdraget ska redovisas . – bakgrund och gällande rätt Myndigheten för () har enligt sin instruktion (2011:1162) i uppgift att verka för att behoven av eftergymnasial yrkesutbildning tillgodoses (sådan som inte är utbildning enligt högskolelagen [1992:1434] eller en utbildning som kan leda till en examen enligt lagen [1993:792] om tillstånd att utfärda vissa examina). I lagen (2009:128) om finns bestämmelser som syftar till att säkerställa att eftergymnasiala yrkesutbildningar som svarar mot arbetslivets behov kommer till stånd, att statens stöd för eftergymnasiala yrkesutbildningar fördelas effektivt, att eftergymnasiala yrkesutbildningar håller hög kvalitet och att behovet av eftergymnasiala yrkesutbildningar som avses leda till förvärvsarbete för de studerande, eller till en ny nivå inom deras yrke, tillgodoses inom smala yrkesområden (1 §). Utbildningarna inom ska bl.a. ge sådana teoretiska, praktiska och erfarenhetsbaserade kunskaper som krävs för att eleverna självständigt och i arbetslag ska kunna utföra kvalificerade uppgifter i arbetslivet. Utbildningarna ska också utvecklas och bedrivas i samverkan mellan arbetsliv och utbildningsanordnare (6 §). Av förordningen (2009:130) om framgår att för att en utbildning ska få ingå i krävs det bl.a. att utbildningen svarar mot behov av kvalificerad arbetskraft i arbetslivet som inte tillgodoses genom en utbildning i de utbildningsformer som anges i myndighetens instruktion (se ovan). En yrkeshögskoleutbildning kan vidare alternativt medverka till att utveckla eller bevara kvalificerat yrkeskunnande inom ett smalt yrkesområde som är av betydelse för individen och samhället (1 kap. § 3 förordningen om ). Det är MYH som beslutar om en utbildning ska ingå i . Beslutet ska avse (1 kap. 4 § förordningen om ). MYH ska vid sin fördelning av statsbidrag eller särskilda medel särskilt ta hänsyn till i vilken grad en utbildning i kvalitativt och kvantitativt hänseende svarar mot arbetslivets behov av kvalificerad arbetskraft eller medverkar till att utveckla eller bevara kvalificerat yrkeskunnande inom ett smalt yrkesområde som är av betydelse för individen och samhället. Dessutom ska myndigheten ta hänsyn till i vilken grad en utbildning finansieras av arbetslivet och har en utifrån arbetslivets behov lämplig regional eller nationell placering (5 kap. 5 § förordningen om ). Den som anordnar en ordinarie utbildning inom får även anordna en behörighetsgivande förutbildning. En sådan syftar till att ge den studerande kunskaper som motsvarar de krav på behörighet som är uppställda för den ordinarie yrkeshögskoleutbildningen (1 § förordningen [2017:13] om behörighetsgivande förutbildning inom ). Utskottet har behandlat regeringens skrivelse om (skr. 2021/22:53). I skrivelsen behandlar regeringen – ambitioner, styrning och uppföljning. övergripande slutsats är att i stort sett lever upp till intentioner. bedömer att utbildningar som kommer till stånd efterfrågas på arbetsmarknaden, men att det finns delar som kan utvecklas. rekommenderar regeringen att utreda förutsättningarna för ett gemensamt system för ansökningar till . lämnar även rekommendationer till MYH om att utveckla myndighetens handläggningsprocess och att säkerställa att det inte förekommer hot mot oberoende eller risk för jäv i myndighetens verksamhet. I skrivelsen anger regeringen att den har tillsatt en utredning som bl.a. ska föreslå hur ett gemensamt system för ansökningar om att få gå en yrkeshögskoleutbildning kan utformas.