bet · H901MJU23 · 2022-04-29 00:00:00 — För att skapa bättre incitament till hushållning med vattenresurser och skydd av vattenkvaliteten bör möjligheten att införa en generell vattenförvaltningsavgift utredas. Avgiften ska gälla allt uttag utanför de ledningsbundna vatten- och avloppsnäten. Även om det inte är en helt rättvisande jämförelse kan det framhållas att i har exempelvis de regionala vattenstyrelserna rätt att ta ut en skatt som kan finansiera klimatanpassningsåtgärder som översvämningar och åtgärder för vattenkvaliteten. En vattenförvaltningsavgift kan bidra till effektivare vattenanvändning, och intäkterna kan användas för investeringar i förbättringsåtgärder för våtmarker, klimatåtgärder eller utökad flora- och faunavård. En bred dialogprocess om möjligheten att prissätta vattenresursen bör knytas till utredningen. betalar alla som är anslutna till det offentliga va-nätet för förvaltningen av den gemensamma vattenresursen men alla som har privat vatten betalar enbart för sin brunn. Oavsett om man är ansluten till va-nätet eller inte är det rimligt att man är med och betalar för den gemensamma vattenresursen. Större verksamhetsutövare som industrier bör betala mer, enskilda hushåll bör betala mindre. Hushållen kan få rotavdrag för att installera enskilda avlopp. Med en ny vattenförvaltningsavgift skulle man även kunna hitta nya former av finansieringslösningar där enskilda hushåll får bättre möjlighet att klara miljölagstiftningens krav. Dessa möjligheter bör ses över. Tillämpningen av principen förorenaren betalar behöver öka, enligt rekommendation att använda kostnadstäckning för vattenanvändning som har en betydande påverkan på vattenförekomster, både när det gäller förebyggande arbete och kostnader till följd av miljöförstöring. Det bör understrykas att tycker att det vore fel väg att gå att öppna upp för offentlig-privat samverkan i detta sammanhang. Det allmänna intresset av allas tillgång till rent vatten måste ha företräde framför marknads- och privatiseringsintressen. i vattenresursen, punkt 3 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4062 av m.fl. (MP) yrkande 40. Regeringen bör utvärdera om ett forsknings- och för kemiska risker i fråga om vattenresursfrågor ska inrättas i likhet för läkemedel i miljön som regeringen redan har beslutat att inrätta. Ett förslag har utarbetats av i län tillsammans med . Moderna reningsverk, punkt 4 (C, KD) av (C), (KD) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3681 av m.fl. (C) yrkande 13. Vattenreningstekniken på svenska reningsverk behöver byggas ut och moderniseras. Ett problem är att länsstyrelsernas tillsynsuppdrag leder till att endast beprövad reningsteknik beviljas tillstånd. Detta stänger ute potentiellt lovande framtidsinnovationer och försvårar även för de ofta mindre entreprenörer och gröna teknikutvecklare som tar fram nya lösningar. Vi vill därför att länsstyrelsernas tillsynsuppdrag ändras i en riktning så att även ny och innovativ teknik ges bättre möjligheter till demonstration och genomförande, i första hand på mindre vattenreningsverk på landsbygden där investeringar i ny teknik ofta uteblir i vanliga fall. Krav på mätning och begränsning av lustgasutsläpp för reningsverk, punkt 5 (C, MP) av (C), (MP) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3681 av m.fl. (C) yrkande 21. Ett område där reningsverken har stor potential att minska sin klimatpåverkan är kvävereningen. Där kan reningsverk både minska utsläpp av den klimatskadliga lustgasen och producera återvunnen kvävegödsel, som kan ersätta konventionell kvävegödsel, vilken nästan uteslutande tillverkas med fossil gas. Flera delsteg i kvävereningsprocessen släpper ut växthusgasen lustgas, som per kilo ger hela 300 gånger så stor klimateffekt som koldioxid. I genomsnitt blir av kvävet som renas bort lustgas, i en del processer blir så mycket som lustgas, vilket kan innebära att lustgasutsläppen från kvävereningen kan vara ett reningsverks enskilt största klimatpåverkan. För att maximera klimatnyttan av processförändringar i reningsverken är det viktigt att utsläppen av lustgas mäts. Vi vill därför utreda ett införande av krav på mätning och begränsning av lustgasutsläpp för reningsverk med kväverening. Tillsyn av minireningsverk, punkt 6 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3982 av m.fl. (L) yrkande 34. Enligt uppgift från Havs- och vattenmyndigheten finns det ungefär 691 000 små avloppsanläggningar i som har en vattentoalett ansluten, men som inte är kopplade till kommunala reningsverk. Avloppsanläggningar som är gamla eller inte fungerar bidrar till övergödningen av sjöar, vattendrag och kustvatten. är det rimligt att fastigheter på landsbygden och glesbygden har egna lokala avloppslösningar. Många fastighetsägare kan känna oro för vilka skyldigheter de har, även när fastighetsägaren gör sitt yttersta för att anlägga lösningar som ska uppfylla kraven. Krav såväl som tekniska möjligheter förändras . Det är fastighetsägaren som ska visa att anläggningen är rätt placerad, att den renar tillräckligt, att den inte stör vattentäkter, att den sköts och underhålls på rätt sätt och att den fungerar som avsett under drift. Statens roll bör vara att underlätta för enskilda fastighetsägare – ofta ägare av småhus och fritidsfastigheter – att göra rätt. Ansvarsfrågan om tillsyn av minireningsverk bör utredas. Lösningar och konsekvenser bör särskilt beakta förutsättningar för boende och företag på landsbygden som ofta saknar alternativ till kommunalt vatten och avlopp. Påverkan av på utbyggnaden av svenska reningsverk, punkt 7 (S, V, MP) av (MP), (S), (V), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: 2021/22:2461 av m.fl. (SD) yrkande 16, 2021/22:3435 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2021/22:3681 av m.fl. (C) yrkande 24. Det övergripande målet med EU:s ramdirektiv för vatten och avloppsdirektivet är att uppnå en god miljöstatus för alla vatten samt skydda miljön från skadlig inverkan till följd av utsläpp av avloppsvatten. Dessa direktiv har en avgörande betydelse för arbetet med att förbättra vattenkvaliteten i EU:s floder, sjöar och hav. noterar vi att den s.k. Weserdomen har fått en stor inverkan på tillämpningen av det s.k. icke-försämringskravet i ramdirektivet för vatten. Kommissionen har aviserat sin avsikt att lägga fram ett förslag till revidering av EU:s avloppsdirektiv. Regeringen har ställt sig bakom detta initiativ och ett förslag väntas . Att EU-lagstiftningen är samstämmig och utformas på ett sådant sätt att det fortsatt lämnar utrymme för kapacitetsutbyggnad i befintliga avloppsreningsverk i syfte att möta behovet från växande tätorter är något som vi anser viktigt. Vi välkomnar regeringens intention att aktivt verka för detta i de kommande förhandlingarna om EU:s avloppsdirektiv och anser därför att ett tillkännagivande i frågan nu inte är nödvändigt. Föroreningar i grund- och ytvatten, punkt 8 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4062 av m.fl. (MP) yrkande 34 i denna del. Parallellt med förstärkta insatser för ökad kartläggning och nationella screening- och övervakningsprogram för att följa halter av kända föroreningar och upptäcka pågående hot, behövs ett förebyggande uppströmsarbete för att förhindra förorening av grund- och ytvatten. Detta arbete omfattar bl.a. skydd av vattentäkter, källspårning och bedömning av föroreningars spridningsvägar samt klimatets påverkan på dessa. För en effektiv miljöövervakning krävs en uppbyggnad och utveckling av de nationella datavärdarna som har stora brister. Screening av avloppsvatten, punkt 9 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2461 av m.fl. (SD) yrkande 18. Kunskapsunderlaget om de kemikalier som flödar från våra samhällen är bristfälligt. Detta försvårar arbetet med träffsäkra åtgärder. Vi anser därför att det vore önskvärt om Helcom kunde inleda arbetet med screening av avloppsvatten för att öka kunskapen om mindre kända kemiska föroreningar i vårt vatten. Arbete på EU-nivå mot plaster i haven, punkt 10 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3881 av m.fl. (KD) yrkande 44. Många miljöproblem är gränsöverskridande, däribland spridningen av skräp i haven. Plast i haven är ett mycket stort problem, och EU är en lämplig nivå att agera på mot problemet. bör verka inom EU för att förhindra spridning av skräp i haven. Plast skadar havets djur och skräpar ned stränderna. Miljöövervakning för vattenförvaltningen, punkt 11 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4062 av m.fl. (MP) yrkandena 33, 34 i denna del och 36. Miljöövervakningen i fråga om vattenförvaltning behöver förstärkas, och det behövs ytterligare strategisk samordning och bättre integrering med vattenförvaltningen för att bidra till målen om en hållbar vattenanvändning samt god vattenstatus. Dagens övervaknings- och kontrollprogram behöver utvecklas så att de bättre kan fånga upp förekomst av potentiellt skadliga föroreningar och spegla vattenreningens effektivitet. Som exempelvis och föreslår, bör miljöövervakningen förstärkas. Det är oerhört angeläget att kunskapen ökar om den samlade föroreningsbelastningen i vattnet. har en ny strategi utvecklats för att undersöka om vatten innehåller hälsofarliga ämnen. Satsningar behövs på s.k. effektbaserade analysmetoder, ett resultat av banbrytande svensk forskning, som i stället för att mäta halterna av olika kemikalier mäter hur giftiga de är sammantaget. Därmed kan man även komma åt cocktaileffekten. Effektbaserade metoder skapar nya förutsättningar för att framöver kunna skärpa miljö- och vattenlagstiftningen, och för att nya miljökvalitetsstandarder för ytvatten och dricksvatten kan sättas. Översyn av ekodesigndirektivet, punkt 12 (M, KD) av (M), (KD), Kopparklint (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3433 av m.fl. (M) yrkande 20 och 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 58. Ett stort problem är spridning av mikroplaster från tvättmaskiner. Vid tvätt av textil avges mikroplast främst genom slitage, men även genom nedbrytning. I har mikroplast från textila syntetfibrer som avges vid tvätt identifierats som den största utsläppskällan uppströms till kommunala avloppsreningsverk. EU:s ekodesigndirektiv ställer krav på teknisk livslängd, återvinning, reparerbarhet, vattenanvändning, utsläpp till miljön, informationskrav kring farliga ämnen m.m. Direktivet reglerar således standarden för tvättmaskiner. bör vara pådrivande för att det uppdaterade förslaget till direktiv bidrar till att fasa ut fler av de mest energi- och resurskrävande produkterna samt åstadkomma gemensamma kriterier för att minska utsläppen av mikroplaster från både textiltvätt i hushåll och storskaliga tvätterier i privat och offentlig regi. Krigsmateriel i känsliga vattendrag, punkt 13 (C, MP) av (C), (MP) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3681 av m.fl. (C) yrkande 31. I våra hav och kustnära områden finns det dessvärre en stor mängd gamla kemikalier och miljögifter i form av gamla tunnor, vrak och bottensediment i anslutning till gamla industrier och fabriker. Vi vill se fler punktinsatser för sanering av avgränsade områden där insatsen gör nytta direkt och där resultatet är styrande. I många fall är miljögifterna flera årtionden gamla, och därför måste ansvarsfrågan och ägandeskapet tydliggöras juridiskt, vilket i förlängningen avgör hur insatserna ska finansieras. Ett särskilt problem att undersöka och kartlägga är gammalt krigsmateriel som historiskt har dumpats i olika vattendrag och som riskerar att läcka ut gifter som är skadliga för både naturen och människor. När det rör sig om dricksvattentäkter som försörjer ett flertal kommuner eller regioner är det särskilt viktigt att utreda utsträckningen av dumpat krigsmateriel. Ett bra kunskapsunderlag är också en förutsättning för eventuella saneringsåtgärder . Vi vill därför att lämplig myndighet på central nivå ges ett särskilt uppdrag att undersöka spridningen av gammal krigsmateriel i hav, sjöar och andra vattendrag. Beräkning av utsläppsreduktion, punkt 14 (M, KD) av (M), (KD), Kopparklint (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3435 av m.fl. (M) yrkande 35. Vi anser att vattenmyndigheternas metod för beräkning av utsläppsreduktion bör revideras ur ett miljömässigt och samhällsekonomiskt perspektiv. Enkelt uttryckt kan vattenmyndigheternas metod sägas utgå ifrån att en recipients miljötillstånd och de eventuella totala reduktionsbehoven fastställs, varpå reduktionsbördorna fördelas ut procentuellt på de berörda verksamheterna i avrinningsområdet. Det är något som kan slå hårt på verksamheter som sedermera söker tillstånd för att utöka sin verksamhet. Vattenmyndigheterna tar nämligen inte hänsyn till de reduktionsbeting som den tillståndssökande verksamheten redan har genomfört och inte heller vilken genomförbar åtgärdspotential som kan finnas kvar i den sökandes verksamhet och i övriga verksamheter som påverkar vattenförekomsten. Det medför att underlagen för att kunna bevilja undantag om mindre stränga kvalitetskrav för vissa vattenförekomster blir ofullständiga eller felaktiga. Konsekvensen av detta förfarande framgår bl.a. i ett yttrande från till mark- och miljödomstolen (NV-05818-20). I yttrandet påtalar med hänvisning till den nämnda modellen bl.a.: ”Detta tillvägagångssätt indikerar att ingen hänsyn har tagits till om det är tekniskt möjligt eller samhällsekonomiskt rimligt att uppnå de åsatta reduktionsbetingen.” Vi anser att den metod som vattenmyndigheterna använder bör ses över och revideras ur ett miljömässigt och samhällsekonomiskt perspektiv. Viktigt är även att en ny metod särskilt beaktar eventuella effekter som tar hänsyn till Weserdomen. bör i mycket högre grad utnyttja de möjligheter som finns att välja en lägre – till förutsättningar anpassad – ambitionsnivå för genomförandet. Det innebär inte att kvaliteten på svenskt vatten ska sänkas men att åtgärder ska prioriteras till de områden där de gör störst nytta. Genomförande av vattendirektivet, punkt 15 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2461 av m.fl. (SD) yrkande 17 och 2021/22:4062 av m.fl. (MP) yrkandena 37.2 och 46–48. Problem med föroreningar i vatten kan inte enbart lösas genom bättre rening utan tillförseln av föroreningar måste begränsas och ansvaret på producenterna öka. Vi anser därför att bör fortsätta arbeta för en utvecklad kemikalielagstiftning inom EU, där en del av arbetet bör handla om att harmonisera EU:s kemikalielagstiftning med EU:s vatten- och havsmiljölagstiftning. Genomförande av vattendirektivet, punkt 15 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4062 av m.fl. (MP) yrkandena 37.2 och 46–48 samt 2021/22:2461 av m.fl. (SD) yrkande 17. Kunskapen är fortfarande väldigt låg kring hur olika bekämpningsmedel samverkar i vattenmiljön. Samverkanseffekter är inte reglerade i lagstiftningen men blir alltmer uppmärksammade. Det finns ett uppenbart behov av att reglera användningen av flera växtskyddsmedel med samma verksamma ämne som används på samma fält. bör därför aktivt verka för att vattendirektivet ska beakta kombinationseffekter. Vattendirektivets mål är sammanlänkade med arbetet för att nå de fyra miljömålen för vatten inom det svenska miljömålssystemet: målen Bara naturlig försurning, Ingen övergödning, Levande sjöar och vattendrag samt Grundvatten av god kvalitet. För att nå de nationella miljömålen och målet om god vattenstatus i alla vattenförekomster senast till 2027 måste takten i åtgärdsarbetet snabbas på. Vidare bör verka för att EU:s lagstiftning om industriutsläpp samordnas bättre med vattendirektivet så att utsläppsrestriktionerna bättre bidrar till att fler vattenmiljöer uppnår god kvalitet. EU:s kemikalie-, produkt- och avfallslagstiftningar måste samordnas bättre för att styra mot giftfria och resurseffektiva kretslopp. inte ska sträva efter att göra ett maximalt antal undantag för kraftigt modifierade vatten i jordbruksområden. Omfattande åtgärder för minskat läckage av näringsämnen och urlakning av farliga bekämpningsmedel behövs inom det svenska jordbruket, inkluderat de mest produktiva jordbruksområdena, för att kunna nå våra svenska miljömål för vattenresurserna samt bidra till vattendirektivets mål. System för utsläppshandel av fosfor och kväve i , punkt 16 (C, KD) av (C), (KD) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3681 av m.fl. (C) yrkande 28 och 2021/22:3881 av m.fl. (KD) yrkande 30. Problemet med övergödning i är inte begränsat till utsläpp. Samtliga måste ta ett större ansvar och få ned de övergödande utsläppen. Havs- och presenterade 2020 en utredning om förutsättningarna för införande av ett system med överlåtbara utsläppsrätter för kväve och fosfor i . Utredningens genomförande försvårades av pandemin men man fann också stora svårigheter att sjösätta ett sådant förslag då god status enligt miljömålet Ingen övergödning redan ska vara uppnådd. EU:s vattendirektiv förväntas också ha stor påverkan på förutsättningarna för utformningen av ett handelssystem. Vidare identifierade myndigheten ett antal nyckelfrågor för vidare utredning som förutsättning för att utforma ett handelssystem, bl.a. typ av system, reduktionsmål, deltagare, uppskattningen av åtgärdseffekter och revision av befintliga styrmedel. Vi anser att utredningsarbetet bör fortsätta, och vi vill att ett system för handel med utsläppsrätter ska utvecklas som innebär att länderna runt måste betala för att få släppa ut övergödande ämnen, i synnerhet kväve och fosfor. Insatser mot övergödning, punkt 17 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4062 av m.fl. (MP) yrkande 49 i denna del. Övergödning är ett utbrett problem, framför allt i och . Omkring 2 300 sjöar, kustvatten och vattendrag har sämre än god status på grund av övergödning. Åtgärdstakten behöver öka för att vattenkvaliteten ska kunna öka, och en nationell plan mot övergödning måste antas. riktar sig de flesta åtgärder mot att hantera läckaget av näringsämnen från jordbruksmark, vilket är oerhört viktigt. Men åtgärderna angriper inte ursprungsproblemet, nämligen riskerna med alltför hög tillförsel av näringsämnen. De frivilliga åtagandena har varit framgångsrika i men bygger på ett intresse från lantbrukaren och att åtgärderna är lönsamma. Frivilliga åtgärder behöver därför förstärkas med politiska styrmedel. Översyn av , punkt 18 (M, C, KD, MP) av (C), (MP), (M), (KD), (C), Kopparklint (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3681 av m.fl. (C) yrkande 26. Vi anser att regeringen bör se över hur åtgärdsarbetet mot övergödning genom (Lokalt engagemang för vatten) kan förstärkas och utvecklas. har det visat sig vara en mycket framgångsrik åtgärdsform som bedöms ha potential att en gång för alla åtgärda jordbrukets roll i övergödningsproblematiken. Såväl Miljömålsberedningen som Utredningen om stärkt lokalt åtgärdsarbete mot övergödning (SOU 2020:10) har lyft upp LEVA som en välfungerande arbetsmodell. Särskilt viktigt är att säkerställa en långsiktighet eftersom det troligen kan ta uppemot 10–innan problemet är helt åtgärdat. har programmet levererat resultat som inga andra åtgärder mot övergödning har gjort tidigare. Att öka antalet lokala åtgärdssamordnare runtom i landet samt skapa en central nationell stödfunktion på Havs- och vattenmyndigheten anser vi vara en viktig satsning. Permanenta åtgärdssamordnare, punkt 19 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4062 av m.fl. (MP) yrkande 56. Avgörande för att våra samhällen ska göras mer motståndskraftiga mot klimatförändringen är att hela landskapets vattenhållande förmåga stärks. Naturmarker bidrar till både vattenrening och grundvattenbildning. Skog reglerar också mängden vatten som strömmar till i sjöar och vattendrag nedströms. Avverkning kan leda till dramatiskt ökade vattenflöden och ökade risker för ras, skred och översvämningar i avrinningsområdet, och hota bebyggelse, infrastruktur och . Bestämmelserna kring avvattning av skogsmark bör skärpas. Det behövs en ökad medvetenhet om skogens vatten i skogspolitiken. Satsningar på våtmarker bör fortsätta, exempelvis genom att satsningen på åtgärdssamordnare för lokala vattenvårdsprojekt görs permanent. Nationellt mål för fosfor- och kväveåterföring, punkt 20 (M, C, V, MP) av (C), (MP), (M), (V), (C), Kopparklint (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3279 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 29, 2021/22:3431 av m.fl. (M) yrkande 39, 2021/22:3681 av m.fl. (C) yrkande 20 och 2021/22:4062 av m.fl. (MP) yrkande 49 i denna del. finns det en stor del av näringsämnen såsom kväve och fosfor i avloppen i våra tätorter som potentiellt skulle kunna återföras till livsmedelsproduktionen. Att de inte återförs är varken hållbart eller cirkulärt. Att öka utvinningen och återföringen av näringsämnen ur avloppsslam är en av många åtgärder som kan främja omställningen till en cirkulär bioekonomi. En utgångspunkt för detta arbete skulle kunna vara att sätta ett långsiktigt mål för fosfor- och kväveåterföring och cirkulation av andra näringsämnen från reningsverken. Det skulle även kunna bidra i arbetet mot övergödning. I sitt betänkande Havet och människan (SOU 2020:83) bedömer Miljömålsberedningen att åtgärder för att komma till rätta med effekterna av övergödning vid kust och hav även fortsättningsvis kommer att vara ett av de huvudsakliga insatsområdena för att nå god ekologisk status och god miljöstatus, dvs.