bet · H901SoU22 · 2022-04-01 00:00:00 — En målnivå för området har fastslagits som innebär att senast vid utgången av 2022 ska andelen i befolkningen som har en namngiven fast läkarkontakt i primärvården utgöra . ska kontinuitetsindex till läkare samt kontinuitetsindex för patientens totala kontakter ha ökat i respektive region. Regionen ska avsätta läkarresurser för enskilda som huvudsakligen får sjukvårdsinsatser i den kommunalt finansierade hälso- och sjukvården och som bor i särskilt boende, i dagverksamhet och i hemsjukvård i ordinärt boende så att vården kan säkerställa kontinuitet på samma sätt som för andra patienter (16 kap. 1 § HSL). Regeringen och SKR har i överenskommelsen om en god och nära vård enats om målet att för dem i befolkningen som bor på ett särskilt boende för äldre och som får sin huvudsakliga hälso- och sjukvård där ska andelen som har en fast läkarkontakt utgöra vid utgången av 2022 som en betydande ökning av kontinuitetsindex till läkare ska ha skett. Regeringens ambition med en reformerad primärvård är bl.a. att möjligheten att få en fast läkarkontakt ska säkras för hela befolkningen. har i uppdrag att göra insatser för att främja omställningen i hälso- och sjukvården till en god och nära vård, att följa regionernas arbete med fast läkarkontakt och att föreslå hur utvecklingen av fast läkarkontakt till fler patienter kan följas upp på nationell nivå. fick även i uppdrag att utforma ett nationellt stöd så att de patienter som har behov av en namngiven fast läkarkontakt i primärvården också kan få det. Ett nationellt stöd ska även tas fram för verksamhetschefer och vårdgivare för en lämplig fördelning av patientansvar på funktionen fast läkarkontakt (S2020/03319). redovisade detta uppdrag , och myndigheten har därefter remitterat ett stödmaterial för dimensionering av fast läkarkontakt i primärvården. Regeringen anser att tillgången till andra vårdprofessioner än läkare är central för att skapa god primärvård. Regeringen anser att det är viktigt att även andra lösningar lyfts fram som kompetensväxling och teambaserade arbetsformer. Regeringen vill i det sammanhanget också framhålla möjligheten att utse en fast vårdkontakt, vilket kan skapa trygghet och kontinuitet för patienten. Som framgår ovan under rubriken för ärendet anser regeringen att tillkännagivande om att säkerställa patienternas rätt till en fast läkarkontakt (bet. 2017/18:SoU26 punkt 5, rskr. 2017/18:406) är tillgodosett genom de förslag som lämnas i propositionen om fast läkarkontakt. Tillkännagivandet är därmed enligt regeringen slutbehandlat. Listning hos läkare eller annan vårdkontakt I kommittémotion 2021/22:4353 av m.fl. (V) yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör vidta åtgärder för att listning ska ske hos läkare eller annan vårdkontakt som patienten väljer. Motionärerna anför att listning bör ske på läkare eller annan vårdkontakt som patienten väljer eftersom tidigare strategi inte inneburit att kontinuiteten i primärvården främjats och att listning på utförare inte heller för en eftersträvad kontinuitet. I kommittémotion 2021/22:4361 av Acko Ankarberg m.fl. (KD) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om patienters rätt till en fast namngiven läkarkontakt. Motionärerna anför att denna förändring är i linje med utskottets tillkännagivande i betänkande 2017/18:SoU26. Ett liknande förslag finns i kommittémotion 2021/22:4358 av m.fl. (L) yrkande 1. Motionärerna anför att det inte är tillräckligt som regeringen föreslår att listning ska ske hos utföraren. Återrapportering av tillkännagivande om fast läkarkontakt I kommittémotion 2021/22:4361 av Acko Ankarberg m.fl. (KD) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att tillkännagivande till regeringen /18 om fast namngiven läkarkontakt inte kan anses tillgodosett. Tillgång till en fast läkarkontakt I kommittémotion 2021/22:4353 av m.fl. (V) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med en långsiktig ekonomisk nationell plan för grundutbildning, vidareutbildning och fortbildning i syfte att säkerställa behovet av läkare inom primärvården. I yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag om förstärkt uppdrag för Nationella vårdkompetensrådet att utforma och dimensionera för primärvårdens kompetensbehov. I yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag som säkerställer att varje läkare ska ha en individuell fortbildningsplan. I kommittémotion 2021/22:4358 av m.fl. (L) yrkande 8 föreslås ett tillkännagivande om ett nationellt mål för andelen patienter som har en fast läkarkontakt. Motionärerna anför att andelen patienter som har fast läkarkontakt måste öka till 2030. För att nå detta mål krävs enligt motionärerna statligt stöd. I motion 2021/22:4362 av och (båda MP) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om kompetensutveckling och vidareutbildning. Motionärerna anför att tillgång till kompetensutveckling och vidareutbildning är generellt viktigt i primärvården. Fast läkarkontakt och fast vårdkontakt I kommittémotion 2021/22:4367 av m.fl. (M) yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om att införa ett system med fast läkare och samordning av ett vårdteam. Motionärerna anför att den fasta läkaren ska ansvara för sina patienter och samordna den vård och omsorg som behövs med vårdteam som har multiprofessionella kompetenser. Det ska vidare vara möjligt för en patient att lista sig hos alla legitimerade yrken inom vården för att uppmuntra vårdpersonal av olika kategorier att starta och driva primärvårdsverksamhet i egen regi. I kommittémotion 2021/22:4361 av Acko Ankarberg m.fl. (KD) yrkande 9 föreslås ett tillkännagivande om fast vårdkontakt respektive fast läkarkontakt. Motionärerna anför att regeringen bör återkomma dels med ett förtydligande av att båda dessa delar är reella kontakter för en personcentrerad vård, dels med förslag om hur verksamheterna ska ges de förutsättningar som krävs för att helheten med dessa båda kontakter ska utformas på ett ändamålsenligt sätt. Av 3 kap. 2 § 2 patientlagen framgår att patienten ska få information om möjligheten att få en medicinsk bedömning och en fast vårdkontakt. Utskottet föreslog i betänkande 2017/18:SoU26 ett tillkännagivande till regeringen om fast läkarkontakt. Utskottet uttalade följande (s. 17): I motion […] föreslås ett tillkännagivande om fast läkarkontakt. Utskottet konstaterar att det följer av patientlagen att en fast vårdkontakt ska utses för patienten om han eller hon begär det. När det gäller primärvården anges vidare i patientlagen att patienten ska få möjlighet att välja en fast läkarkontakt. Utskottet noterar även att utredningen utveckling för god och nära vård i sitt delbetänkande (SOU 2018:39) föreslår ett förtydligande av patientens möjlighet att få tillgång till och välja en fast läkarkontakt i primärvården. Enligt utskottets uppfattning är det angeläget att säkerställa att fler patienter än får en fast läkarkontakt genom att patienten får möjlighet att välja en namngiven läkare som sin fasta läkarkontakt i primärvården och att den är kopplad till den utförare som patienten har valt inom det som utredningen benämner Vårdval primärvård. Regeringen bör därför återkomma till i denna fråga. Utskottet föreslår att , med bifall till motion […] ställer sig bakom det som utskottet anför och tillkännager detta för regeringen. biföll utskottets förslag (rskr. 2017/18:406). Utskottet delar regeringens bedömning att det lagstadgade listningskravet bör gälla på utförarnivå och noterar att ambitionen med förslaget är att patienten i praktiken ska listas hos sin fasta läkarkontakt. Enligt regeringen förekommer det inte sällan att verksamheter väljer att ordna arbetet så att varje läkare har en egen lista med patienter. Något tillkännagivande från regeringen med anledning av motionerna 2021/22:4353 (V) yrkande 4, 2021/22:4358 (L) yrkande 1 och 2021/22:4361 (KD) yrkande 1 är inte nödvändigt. Motionerna bör avslås. Utskottet har inte något att invända mot regeringens redovisning av tillkännagivandet om fast läkarkontakt. Motion 2021/22:4361 (KD) yrkande 2 bör avslås. Förslaget om ett förtydligande av möjligheten för patienten att välja och få tillgång till en fast läkarkontakt behöver enligt regeringen kombineras med fokus på bemanning och kompetensförsörjning. Utskottet noterar de medel som avsatts liksom det arbete som pågår genom Nationella vårdkompetensrådet och uppdrag med syftet att säkra den framtida kompetensförsörjningen inom primärvården. Därtill kommer det arbete som sker med anledning av statens och SKR:s överenskommelse om en god och nära vård 2021. Motionerna 2021/22:4353 (V) yrkandena 1–3, 2021/22:4358 (L) yrkande 8 och 2021/22:4362 (MP) yrkande 1 bör avslås. Utskottet delar regeringens bedömning att tillgången till andra vårdprofessioner än läkare är central för att skapa en god primärvård liksom att det är viktigt att även andra lösningar lyfts fram, som kompetensväxling och teambaserade arbetsformer. Utskottet vill i det här sammanhanget liksom regeringen även framhålla möjligheten att utse en fast vårdkontakt för en patient. Något tillkännagivande med anledning av motionerna 2021/22:4361 (KD) yrkande 9 och 2021/22:4367 (M) yrkande 3 är inte nödvändigt. Motionerna bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en nationell listningstjänst och om information. Jämför reservation 13 (SD, C, KD, L), 14 (M, SD) och 15 (MP). Regionerna har system eller tjänster för listning, både för att hantera patientens valfrihet och för att administrera ersättningar till utförarna. Utredningen (SOU 2019:42) konstaterar dock att regionernas system för listning har olika utformning och saknar den transparens som bedöms nödvändig. Enligt utredningen behöver det bli tydligare vilka de listningsbara utförarna är samt om de är tillgängliga för listning. Regeringen ställer sig bakom utredningens förslag att varje region ska vara skyldig att tillhandahålla en listningstjänst för patientens val av utförare och att det krävs att tjänsten i grunden är digital. Enligt regeringen bör en nationell listningstjänst tillhandahållas av staten. Regeringen bedömer att en myndighet bör få i uppdrag att kartlägga och utvärdera hur en nationell listningstjänst i statlig regi kan inrättas. Information för patienten vid val av utförare Utredningen (SOU 2019:42) konstaterar att även om valet av utförare är uppskattat finns en återkommande kritik mot vårdvalssystemet som handlar om bristen på tillgänglig information till patienten vid val av utförare. Olika studier visar att det saknas lättillgänglig och jämförbar information om respektive verksamhet, som kvalitet och tillgänglighet vid val av utförare. För de medborgare som vill informera sig om olika utförares kvalitet innan de gör sitt val finns enligt utredningen endast knapphändig information i regionernas befintliga tjänster för listning, vilka inte heller är samordnade. Regeringen bedömer att allmänhet och patienter bör ha tillgång till relevant information om t.ex. tillgänglighet och kvalitet inom hälso- och sjukvården. Som en del av överenskommelsen mellan regeringen och SKR om ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården genomförde SKR en förstudie om vilken information om väntetider och kvalitets- och patientnöjdhetsdata som skulle kunna tillgängliggöras på . Slutsatsen i SKR:s förstudierapport var att en fördjupad analys behöver genomföras innan utvecklingsarbetet av en jämförelsetjänst inleds. Regeringen beviljade därför en ansökan från SKR om medel för att genomföra en fördjupad behovsanalys samt utveckla en kravspecifikation för en jämförelsetjänst som möjliggör för invånare att ta del av information om väntetider och kvalitets- och patientnöjdhetsdata på . SKR redovisade den fördjupade behovsanalysen . Av redovisningen framgår bl.a. att SKR har skickat ut en intresseanmälan till samtliga regioner i syfte att få insikt om intresset hos regioner av att ta fram en jämförelsetjänst på . Knappt hälften av regionerna hade vid tiden för redovisning svarat på intresseanmälan, vilket enligt SKR innebär att det är svårt att bekräfta intresse och önskemål . Av elva svarande regioner har åtta svarat positivt på intresseanmälan. Rapporten bereds inom . Delegationen för ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården (dir. 2020:81), som regeringen har inrättat har också i uppdrag att utreda och lämna förslag till hur en nationellt samordnad sjukvårdsrådgivning genom 1177 Vårdguiden bör utformas och regleras för att kunna möta behov och förväntningar kopplade till utvecklingen av den nära vården. Detta deluppdrag redovisades i delbetänkandet Vägen till ökad tillgänglighet – långsiktig, strategisk och i samverkan (SOU 2021:59). I kommittémotion 2021/22:4355 av m.fl. (SD) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om ett nationellt listningssystem. Motionärerna anför att en listningstjänst bör vara nationell för att underlätta för invånare att lista sig i en annan region än sin hemregion och för att listningstjänsten ska vara likvärdig över landet. I kommittémotion 2021/22:4363 av m.fl. (C) yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör ta nödvändiga initiativ för att en nationell listningstjänst ska kunna vara i drift . Enligt motionärerna är detta en förutsättning för att kunna lista sig och få tillgång till en fast vårdkontakt hos valfri vårdgivare utanför den egna hemregionen. I kommittémotion 2021/22:4361 av Acko Ankarberg m.fl. (KD) yrkande 5 föreslås ett tillkännagivande om nationellt system för listning. Motionärerna anser att det redan nu bör finnas ett nationellt listningssystem. Motionärerna anser att listningssystemen ska vara lättillgängliga för alla invånare och innehålla transparent och väsentlig information. Motionärerna påminner om tillkännagivande i betänkande 2018/19:SoU8 om standarder och tekniska specifikationer i digitala vårdinformationssystem. I kommittémotion 2021/22:4358 av m.fl. (L) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om en gemensam nationell tjänst för listning av patienter hos utförare. Motionärerna anser att ett elektroniskt system som hjälp för listning ska tillhandahållas som en gemensam nationell tjänst och inte för varje region för sig. I kommittémotion 2021/22:4367 av m.fl. (M) yrkande 5 föreslås ett tillkännagivande om att patientkontor ska stödja patientens rätt till vård och information om väntetider och vårdutbud. Motionärerna anför att patientkontor (fysiska och digitala) ska ha som uppgift att informera, vägleda och ge råd till patienten om hans eller hennes rättigheter, exempelvis uppgifter om väntetider och kvalitet i primärvården. I motion 2021/22:4362 av och (båda MP) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om informationsinsatser. Motionärerna anför att det finns ett behov av informationsinsatser i samband med primärvårdsreformen och att regeringen bör beakta detta. Utskottet föreslog i betänkande 2018/19:SoU8 ett tillkännagivande till regeringen om gemensamma standarder för journalsystem och kvalitetsregister. Utskottet uttalade följande (s. 156): E-hälsa och välfärdsteknologi används i förhållandevis begränsad skala i , trots en teknikvan befolkning och god digital infrastruktur. Det främsta skälet är den stora variationen av system för information och dokumentation som används i regioner, kommuner och av privata vårdgivare, vilket försvårar informationsutbytet. Enligt utskottets uppfattning är det angeläget att gemensamma standarder tas fram för journalsystem och kvalitetsregister. Utskottet noterar handlingsplanen –2019 för att samverka vid genomförandet av Vision e-hälsa 2025, men anser att när det gäller frågan om gemensamma standarder krävs att regeringen på lämpligt sätt ser till att sådana tas fram. bör ställa sig bakom det som utskottet anför och tillkännage det för regeringen. Motionerna […] bör bifallas, och motionerna […] bör bifallas delvis. biföll utskottets förslag (rskr. 2018/19:233). Regionerna har egna system eller tjänster för listning för att hantera patientens valfrihet och för att administrera ersättning till utförarna. Utskottet noterar att regeringen anser att en nationell listningstjänst bör tillhandahållas av staten och att regeringen bedömer att en myndighet bör få i uppdrag att kartlägga och utvärdera hur en statlig listningstjänst kan inrättas. Utskottet anser inte att behöver göra något tillkännagivande med anledning av motionerna 2021/22:4355 (SD) yrkande 1, 2021/22:4358 (L) yrkande 2, 2021/22:4361 (KD) yrkande 5 och 2021/22:4363 (C) yrkande 3. Motionerna bör avslås. Utskottet noterar att regeringen bedömer att allmänhet och patienter bör ha tillgång till relevant information om t.ex. tillgänglighet och kvalitet inom hälso- och sjukvården. Utskottet noterar vidare det arbete som pågår i dessa delar. Utskottet anser inte att bör ta något initiativ med anledning av motionerna 2021/22:4362 (MP) yrkande 2 och 2021/22:4367 (M) yrkande 5. Motionerna bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om byte av utförare. Jämför reservation 16 (SD). Regeringen anför att syftet med det nya systemet med listning är att skapa ett mer sammanhängande och stabilt system som i större utsträckning än bygger på kontinuitet för patienten utifrån det val av utförare han eller hon har gjort. För att detta syfte ska kunna uppnås krävs enligt regeringen att möjligheten för patienterna att byta utförare begränsas. För vårdgivarna ger det förutsättningar för ökad långsiktighet och bättre planeringsmöjligheter, vilket i sin tur leder till högre patientsäkerhet och kvalitet i vården för patienterna. Regeringen anför vidare att värdet av stärkta förutsättningar för kontinuitet och därmed patientsäkerhet får anses väga tyngre än den enskildes intresse av att fritt kunna lista om sig hos olika utförare. Enligt regeringen bör särskilda skäl krävas för fler än två byten av utförare . Sådana särskilda skäl bör exempelvis finnas om patienten har bytt bostadsort. Det kan också handla om att patienten önskar ”följa med” en läkare eller annan vårdkontakt som byter arbetsplats. Patienten bör enligt regeringen även ha beaktansvärda skäl att byta utförare fler än det tillåtna antalet gånger om den utförare där patienten inte uppfyller den nationella vårdgarantin. I kommittémotion 2021/22:4355 av m.fl. (SD) yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om att ta bort patientens begränsningar när det gäller att byta vårdgivare. Motionärerna anför att en begränsning till att endast kunna göra två byten av utförare inte kan anses proportionerlig. Utskottet delar regeringens bedömning att det bör krävas särskilda skäl för fler än två byten av utförare . Utskottet noterar vidare att patienten enligt regeringen bör anses ha skäl för att byta utförare fler gånger än tillåtet om den utförare där patienten är listad inte uppfyller den nationella vårdgarantin. Utskottet anser att den föreslagna lagändringen är väl avvägd och motion 2021/22:4355 (SD) yrkande 3 bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om antal listade per utförare och om antal listade per läkare. Jämför reservation 17 (KD), 18 (L) och 19 (L). Regeringen gör bedömningen att det finns fördelar med att kunna begränsa antalet listade patienter hos en utförare, såväl ur ett patientsäkerhets- och arbetsmiljöperspektiv som av det skälet att det ger utförare bättre förutsättningar att planera sin verksamhet. Regeringen redogör vidare för att det råder delade meningar om huruvida en listningsbegränsning står i strid med bestämmelsen i 7 kap. 3 § första stycket HSL om att regionerna är skyldiga att organisera primärvården så att alla som omfattas av regionens ansvar för hälso- och sjukvård kan välja utförare av hälso- och sjukvårdstjänster. Enligt regeringen kan det osäkra rättsläget dessutom komma att förstärkas genom förslaget i propositionen om att patienten ska välja utförare genom att lista sig. Regeringen anser därför att en tydlig bestämmelse om vad som ska gälla är angelägen. Regeringen konstaterar att frågan om begränsningar av det antal patienter som kan lista sig hos en utförare är mångfasetterad. Oavsett vem som beslutar om ett listningstak innebär en sådan begränsning att utförarnas krav på planeringsförutsättningar och en god arbetsmiljö ställs mot patientens intresse av att kunna välja utförare. Regeringen föreslår en bestämmelse som innebär att det är regionen som ska få besluta att begränsa det antal patienter som får vara listade hos en utförare men att det enbart ska få ske på begäran av utföraren i fråga. Enligt regeringen minskar därigenom risken för snedvriden konkurrens. Vidare får regionen helt eller delvis avslå en utförares begäran om listningsbegränsning enbart om det finns särskilda skäl. Enligt regeringen kan sådana skäl finnas om den begärda begränsningen skulle påverka patienternas valfrihet eller tillgängligheten inom primärvården i regionen på ett påtagligt negativt sätt. Regeringen förutsätter att regionerna inför ett beslut om listningsbegränsning beaktar risken för sämre tillgänglighet och valfrihet, bl.a. när det gäller frågan en eventuell begränsning ska gälla. Enligt regeringen behöver listningsbegränsningar balanseras mot den totala kapaciteten i primärvården. Enligt regeringen bör utförarna sätta sina egna gränser för hur många patienter varje läkare bör ha. har i uppdrag att ta fram ett nationellt stöd för verksamhetschefer och vårdgivare för lämplig fördelning av patientansvar på funktionen fast läkarkontakt (S2020/03319). Regionens beslut om listningsbegränsning torde enligt regeringen kunna överklagas och bli föremål för laglighetsprövning enligt bestämmelserna i 13 kap. kommunallagen. Antal listade per utförare I kommittémotion 2021/22:4361 av Acko Ankarberg m.fl. (KD) yrkande 11 föreslås ett tillkännagivande om vårdenhetens ställning i förhållande till regionen när det gäller begränsningar i antal patienter (listtak), vilket innebär att ny lagtext behöver tas fram för 7 kap. 3 c § i HSL. Motionärerna är kritiska till att det är regionen som föreslås bestämma över listtaket. Motionärerna anser att varje region bör fastställa ett ungefärligt antal patienter med hänsyn till vårdtyngden. När det antalet överskrids är det utföraren, som bäst känner sina förutsättningar, som ska initiera behovet av en begränsning av det totala antalet patienter vid enheten. Innan det införs en listningsbegränsning vid enheten bör utföraren samråda med regionen. I kommittémotion 2021/22:4358 av m.fl. (L) yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om begränsning av det antal patienter som får vara listade hos en utförare. Motionärerna motsätter sig att regionen ska kunna neka en begränsning vid särskilda skäl och föreslår i stället att regionen ska få avslå en sådan begäran endast om det finns synnerliga skäl. Antal listade per läkare I kommittémotion 2021/22:4358 av m.fl. (L) yrkande 5 föreslås ett tillkännagivande om ett rekommenderat spann för antal patienter som kan listas hos en och samma läkare. Motionärerna föreslår att det ska framgå av lagen att regeringen ska ge i uppdrag åt en myndighet att fastställa rekommenderat spann för antal patienter som kan listas hos en och samma läkare med god vårdkvalitet. Patienter som nekas att lista sig ska ha rätt att ställa sig i kö. Av den föreslagna lagändringen följer att det är regionen som ska få besluta att begränsa det antal patienter som får vara listade hos en utförare och att det enbart ska få ske på begäran av utföraren i fråga. Vidare får regionen helt eller delvis avslå en utförares begäran om listningsbegränsning enbart om det finns särskilda skäl. Utskottet anser att den föreslagna lagändringen är väl avvägd. Motionerna 2021/22:4358 (L) yrkande 4 och 2021/22:4361 (KD) yrkande 11 bör avslås. bör inte heller göra något tillkännagivande när det gäller motion 2021/22:4358 (L) yrkande 5. Motionen bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om vårdgaranti i primärvården. Jämför reservation 20 (SD, L).