bet · H901JuU29 · 2022-05-20 00:00:00 — Med säkerhetsskydd avses enligt 1 kap. 2 § skydd av säkerhetskänslig verksamhet mot spioneri, sabotage, terroristbrott och andra brott som kan hota verksamheten samt skydd i andra fall av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter. I samma bestämmelse definieras begreppet säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter som uppgifter som rör säkerhetskänslig verksamhet, och som därför omfattas av sekretess enligt offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), eller uppgifter som skulle ha omfattats av sekretess enligt den lagen om den hade varit tillämplig. Säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter ska delas in i fyra säkerhetsskyddsklasser (kvalificerat hemlig, hemlig, konfidentiell eller begränsat hemlig) utifrån den skada som ett röjande av uppgiften kan medföra för säkerhet eller för förhållande till en annan stat eller mellanfolklig organisation. Den som bedriver säkerhetskänslig verksamhet är enligt säkerhetsskyddslagen skyldig att bedriva ett säkerhetsskyddsarbete. Detta innebär i korthet att verksamhetsutövaren ska utreda vilket behov som finns av säkerhetsskydd och med utgångspunkt i denna säkerhetsskyddsanalys planera och vidta ett väl avvägt och balanserat säkerhetsskydd där olika säkerhetsskyddsåtgärder inom områdena informationssäkerhet, fysisk säkerhet och personalsäkerhet samverkar med varandra. och utökades lagen med bestämmelser om bl.a. överlåtelse av säkerhetskänslig verksamhet och tillsynsmyndigheternas möjligheter till sanktionsavgifter. och rådets förordning (EU) 2019/452 av om upprättande av en ram för granskning av utländska direktinvesteringar i unionen (EU-förordningen) trädde i kraft och tillämpas . Ett grundläggande syfte med EU-förordningen är att skapa en rättslig ram för granskning av utländska direktinvesteringar i unionen med hänsyn till säkerhet eller allmän ordning. presenterades betänkandet Granskning av utländska direktinvesteringar (SOU 2021:87). Utredningen har bl.a. haft i uppdrag att lämna förslag på hur ett svenskt system för granskning av utländska direktinvesteringar inom skyddsvärda områden kan utformas. Syftet är att kunna kontrollera uppköp och strategiska förvärv av företag som har betydelse för svenska säkerhetsintressen. Utredningen har analyserat vilka utländska direktinvesteringar som ska omfattas av regelverket. De förslag som presenteras innebär att investeringar i aktiebolag, handelsbolag, enkla bolag, enskild näringsverksamhet, ekonomiska föreningar och stiftelser som bedriver viss utpekad skyddsvärd verksamhet ska kunna granskas och ytterst förbjudas. Utredaren uppger att ett öppet svenskt investeringsklimat är viktigt för svensk konkurrenskraft och sysselsättning och ska i grunden även fortsättningsvis välkomna utländska investeringar. En investering ska få förbjudas bara om det är nödvändigt för att värna viktiga säkerhetsintressen. Utländska direktinvesteringar kan innebära risker både för sådan verksamhet som är av betydelse för säkerhet och för annan verksamhet som har betydelse för särskilt viktiga samhällsfunktioner i . Det svenska systemet ska enligt förslaget omfatta både sådana investeringar som kan utgöra risk för säkerhet – nationell befogenhet – och sådana som kan vara en risk för allmän ordning eller allmän säkerhet i . Regelverket föreslås träda i kraft . Utredningen bereds i . tillkännagav att regeringen bör ge , och ett löpande uppdrag att samverka och genomföra gemensamma kontroller för att bekämpa terrorism och kriminalitet (bet. 2020/21:JuU29 s. 10 f., rskr. 2020/21:363). Utskottet anförde bl.a. att det är av högsta prioritet att stärka gränsskyddet och i synnerhet befogenheter, resurser och brottsbekämpande verksamhet. Tillkännagivandet är inte slutbehandlat (skr. 2021/22:75, s. 121). I samma betänkande avstyrkte utskottet (s. 10 f.) ett yrkande om att det informationsutbyte som blev möjligt genom den lagändring som trädde i kraft efter att antagit regeringens proposition Ett effektivare informationsutbyte mellan polis och socialtjänst vid samverkan mot terrorism ska följas upp genom en översyn. Utskottet utgick från att regeringen följer frågan och anförde bl.a. att bestämmelsen varit på plats alltför för att det skulle vara aktuellt med en sådan uppföljning. har tillkännagett för regeringen att ett nationellt avhopparprogram bör inrättas, senast (bet. 2021/22:JuU25, s. 11 f., rskr 2021/22:246). Utskottet anförde att det är angeläget att en väl fungerande avhopparverksamhet snabbt kommer på plats i hela landet och att regeringen i sin myndighetsstyrning följer upp att det nationella avhopparprogrammet genomförs och får effekt. tillkännagav för regeringen att den bör ta initiativ till en översyn av sekretesslagstiftningen för att dels säkerställa att Säkerhetspolisen i tillräcklig omfattning har direktåtkomst till asylsystem, dels öka möjligheterna till informationsutbyte mellan myndigheter i syfte att förebygga och förhindra brott (bet. 2019/20:JuU32 s. 26 f., rskr. 2019/20:178). Tillkännagivandet är inte slutbehandlat (skr. 2021/22:75, s. 87 f.). I förra årets betänkande om terrorism avslog ett yrkande om att Säkerhetspolisen bör få direktåtkomst till asylsystem med hänvisning till den lagändring som infördes på området. Utskottet anförde att det ovannämnda tillkännagivandet genom lagändringen får anses vara i vart fall delvis tillgodosett (bet. 2020/21:JuU29 s. 19). Som framgår ovan finns det redan flera forum för myndighetsgemensam samverkan mot terrorism, bl.a. mot terrorism i vilket femton myndigheter ingår. Arbetet i samverkansrådet syftar till att förbättra samordningen och effektivisera arbetet före, under och efter ett terroristattentat. Även inom ramen för den myndighetsgemensamma satsningen mot organiserad brottslighet, som omfattar bl.a. , , , och , ska möjligheterna att stödja samhällets samlade åtgärder för att motverka våldsbejakande extremism och bekämpa terrorism särskilt beaktas. Dessutom pågår ett arbete inom CVE som bl.a. har till syfte att verka för en högre grad av samordning och effektivitet i det förebyggande arbetet. tillkännagav för regeringen att , och borde få ett löpande uppdrag att samverka och genomföra gemensamma kontroller för att bekämpa terrorism och kriminalitet. Tillkännagivandet är inte slutbehandlat. Mot denna bakgrund anser inte utskottet att det finns skäl att ställa sig bakom det tillkännagivande om bl.a. en ny typ av nationell samordningsfunktion som motionärerna efterfrågar i motionerna 2021/22:3636 (M) yrkande 3 och 2021/22:3783 (M) yrkande 11. Som framgår ovan ingår det i CVE:s uppdrag att bl.a. samla och sprida kunskap om förebyggande av våldsbejakande extremism baserad på forskning och beprövad erfarenhet samt verka för en kunskapsbaserad praktik. Det saknas enligt utskottet skäl att rikta ett tillkännagivande till regeringen om kunskap och vägledning för arbetet mot extremism när det överlappar annan brottslighet. Det har inte heller framkommit skäl att stärka arbetet så att CVE får en mer operativ roll. Motionerna 2021/22:3984 (L) yrkande 2 och 2021/22:4197 (MP) yrkande 42 avstyrks. När det gäller frågan om en uppföljning av lagändringen om informationsutbyte vidhåller utskottet sin tidigare uppfattning att det saknas skäl att nu ta några sådana initiativ som motionärerna efterfrågar. Utskottet avstyrker därför motion 2021/22:3984 (L) yrkande 15. Som framgår ovan är frågan om nationellt avhopparprogram uppmärksammad och riktade senast ett tillkännagivande till regeringen om att det är angeläget att en väl fungerande avhopparverksamhet snabbt kommer på plats i hela landet. Det saknas skäl att nu på nytt rikta ett tillkännagivande till regeringen i samma fråga. Motionsyrkandet 2021/22:4197 (MP) yrkande 43 avstyrks. Säkerhetspolisen fick höjda anslag . Det har inte framkommit några skäl för utskottet att föreslå ett tillkännagivande om att se till att Säkerhetspolisen har resurser och får ta del av verktyg som krävs för att förhindra terrorism. Motion 2021/22:4197 (MP) yrkande 39 avstyrks. Utskottet vidhåller sin uppfattning att yrkandet om att Säkerhetspolisen ska ges direkttillgång till asylsystem i vart fall är delvis tillgodosett genom ändringen i utlänningsdataförordningen . Det har inte framkommit några skäl att rikta något tillkännagivande om att utöka den tillgången. Motionsyrkandet 2021/22:2526 (SD) yrkande 19 avstyrks. När det gäller utländskt ägande av samhällsviktig infrastruktur konstaterar utskottet att det pågår arbete med frågan om utländska direktinvesteringar som medför risker för säkerhet och för annan verksamhet som har betydelse för särskilt viktiga samhällsfunktioner i . Det saknas därför skäl till ett sådant tillkännagivande som föreslås i motion 2021/22:4197 (MP) yrkande 12. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om förbud mot terroristorganisationer samt kriminalisering av deltagande i våldsbejakande och rasistiska organisationer. Jämför reservation 8 (MP), 9 (M, SD, KD) och 10 (M). I kommittémotion 2021/22:4197 m.fl. (MP) yrkande 40 begärs att terroristorganisationer ska kunna förbjudas eller på annat sätt begränsas. m.fl. (SD) begär i motion 2021/22:297 yrkande 1 att möjligheten att förbjuda organisationer som sysslar med kriminell verksamhet eller terrorverksamhet ska utredas. I kommittémotion 2021/22:3783 av m.fl. (M) yrkande 3 begärs ett förbud mot att delta i inhemska våldsbejakande organisationers verksamhet. Motionärerna, som även anser att deltagande i terroristorganisationer ska förbjudas, föreslår att en våldsbejakande organisation ska förstås som en sammanslutning av personer som begår allvarliga brott och att deltagandet behöver ta sig uttryck i någon form av aktivt handlande. I kommittémotion 2021/22:3793 av m.fl. (M) yrkande 10 begärs ett förbud mot deltagande i rasistiska organisationers verksamhet. Enligt 2 kap. 1 § första stycket 5 regeringsformen (RF) är var och en gentemot det allmänna tillförsäkrad föreningsfrihet. Denna frihet definieras som en frihet att sammansluta sig med andra för allmänna eller enskilda syften. Föreningsfriheten får under vissa snävt avgränsade förutsättningar begränsas genom vanlig lag. En begränsning får göras endast för att tillgodose ändamål som är godtagbara i ett demokratiskt samhälle och får aldrig gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till det ändamål som har föranlett den. Begränsningen får inte heller sträcka sig så långt att den utgör ett hot mot den fria åsiktsbildningen såsom en av folkstyrelsens grundvalar. Begränsningen får inte göras enbart på grund av politisk, religiös, kulturell eller annan sådan åskådning (2 kap. 20 och 21 §§ RF). Föreningsfriheten får begränsas endast när det gäller sammanslutningar vilkas verksamhet är av militär eller liknande natur eller innebär förföljelse av en folkgrupp på grund av etniskt ursprung, hudfärg eller annat liknande förhållande (2 kap. 24 § andra stycket RF). I enlighet med 2 kap. 25 § RF får särskilda begränsningar göras genom lag i fråga om bl.a. föreningsfriheten när det gäller andra än svenska medborgare i riket. Samröre med en terroristorganisation infördes ett särskilt straffansvar för samröre med en terroristorganisation i 2 b § lagen om straff för offentlig uppmaning, rekrytering och utbildning avseende terroristbrott och annan särskilt allvarlig brottslighet. För samröresbrott döms den som för terroristorganisationen tar befattning med vapen, ammunition, brandfarliga eller explosiva varor eller transportmedel, upplåter lokal eller mark till terroristorganisationen eller lämnar annat liknande stöd till terroristorganisationen om gärningen är ägnad att främja, stärka eller understödja en terroristorganisation. Det blev också straffbart att offentlig uppmana och rekrytera till samröre med en terroristorganisation, att resa utomlands i avsikt att ha samröre med en terroristorganisation samt att finansiera samröre med en terroristorganisation. Även straffet för brottet olovlig värvning skärptes. Det finns tre lagar som reglerar brott kopplade till terrorism. För att göra regleringen mer ändamålsenlig, effektiv och överskådlig föreslår regeringen i proposition 2021/22:133 en ny terroristbrottslag. Den nya lagen ska ersätta de nuvarande lagarna och reglera straffansvar för terroristbrott, samröre med en terroristorganisation, finansiering av terrorism eller särskilt allvarlig brottslighet, offentlig uppmaning till terrorism eller särskilt allvarlig brottslighet, rekrytering till terrorism eller särskilt allvarlig brottslighet, utbildning för terrorism eller särskilt allvarlig brottslighet och resa för terrorism eller särskilt allvarlig brottslighet. Därutöver föreslås bl.a. flera straffskärpningar. antog regeringens förslag till lag om ändring i regeringsformen (prop. 2021/22:42, bet. 2021/22:KU13, rskr. 2021/22:221) som vilande. Förslaget innebär utökade möjligheter att genom lag begränsa föreningsfriheten när det gäller sammanslutningar som ägnar sig åt eller understöder terrorism. Den föreslagna ändringen kommer att göra det möjligt för lagstiftaren att exempelvis införa en bredare kriminalisering av deltagande i en terroristorganisation eller ett förbud mot terroristorganisationer. Lagändringen föreslås träda i kraft . Eftersom förslaget gäller en ändring i en grundlag krävs det att röstar lika två gånger om förslaget och det måste vara ett val mellan omröstningarna. Regeringen gav en utredare i uppdrag att lämna förslag som innebär att det införs ett särskilt straffansvar för deltagande i en terroristorganisation (Ju 2021:B). Utredaren redovisade promemorian Straff för deltagande i en terroristorganisation (Ds 2022:6). I promemorian föreslås en ny straffbestämmelse i terroristbrottslagen som ska omfatta den som deltar i verksamheten i en terroristorganisation på ett sätt som är ägnat att främja, stärka eller understödja terroristorganisationen. Förslaget till ny straffbestämmelse innefattar även ett undantag som innebär att en gärning inte ska utgöra brott om den med hänsyn till omständigheterna är försvarlig. Enligt förslaget ska det även tydliggöras att brottet samröre med terroristorganisation ska vara subsidiärt i förhållande till deltagandebrottet. Det föreslås även att ett försvarlighetsundantag införs i bestämmelsen om samröre med en terroristorganisation. Utredaren föreslår vidare att straffansvaret för flera andra brott som har samband med terrorism ska utvidgas med anledning av deltagandebrottet. Det ska vara straffbart att offentligt uppmana och rekrytera till samt att resa utomlands i avsikt att delta i en terroristorganisation. Det ska också vara straffbart att finansiera deltagande i en terroristorganisation och att finansiera offentlig uppmaning och rekrytering till deltagande samt att finansiera en resa i syfte att delta i en terroristorganisation. Straffet för deltagande i en terroristorganisation ska enligt förslaget vara fängelse i högst . Om deltagandebrottet är grovt ska straffet vara fängelse i lägst två och högst . I promemorian finns även förslag när det gäller bl.a. domsrätt och hemliga tvångsmedel. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Förslaget har skickats på remiss och remissvaren ska lämnas in . Förbud mot rasistiska organisationer Regeringen beslutade kommittédirektiv till en parlamentariskt sammansatt kommitté med uppdrag att bl.a. överväga om det bör införas ett särskilt straffansvar för deltagande i en rasistisk organisation och ett förbud mot rasistiska organisationer som sådana (dir. 2019:39). I kommitténs uppdrag ingick att göra en kartläggning av hur rasistiska organisationers möjlighet att verka har begränsats i andra länder och ta del av vad som är känt om begränsningarnas effekter. Kommittén skulle också överväga införandet av ett särskilt straffansvar för deltagande i en rasistisk organisation och hur ett sådant skulle kunna utformas. Kommittén skulle också överväga ett förbud mot rasistiska organisationer och vilka rättsverkningar och administrativa system som skulle kunna knytas till ett sådant förbud samt bedöma hur verkningsfullt ett sådant förbud skulle vara. I uppdraget ingick att lämna författningsförslag om kommittén kom fram till att lagstiftning om de aktuella frågorna borde införas. Vid samtliga överväganden skulle grundläggande fri- och rättigheter enligt såväl svensk grundlag som internationella åtaganden beaktas. Det ingick inte i kommitténs uppdrag att föreslå någon ändring i grundlag. Kommittén lämnade betänkandet Ett förbud mot rasistiska organisationer (SOU 2021:27). Kommittén gör bedömningen att ett förbud mot rasistiska organisationer måste utformas så att det bara omfattar sådana organisationer som uppfyller de föreskrivna förutsättningarna i regeringsformens begränsningsstadgande. Kommittén anser att det är nödvändigt att begränsa föreningsfriheten och införa ett förbud mot rasistiska organisationer. Enligt förslaget ska det införas två nya brott, organiserad rasism och stöd åt organiserad rasism. Straffbestämmelsen om organiserad rasism ska enligt förslaget omfatta den som deltar i en rasistisk organisations verksamhet på ett sätt som är ägnat att främja, stärka eller understödja organisationen, liksom den som bildar vad som ska vara en sådan organisation. Straffbestämmelsen om stöd åt organiserad rasism ska omfatta den som, i annat fall, för organisationen tar befattning med vapen eller ammunition eller till organisationen lämnar ekonomiskt bidrag, upplåter lokal eller mark eller lämnar annat liknande stöd, om gärningen är ägnad att främja, stärka eller understödja organisationen. Med en rasistisk organisation avses enligt förslaget en sammanslutning av personer som genom brottslighet förföljer en folkgrupp på grund av etniskt ursprung, hudfärg eller ras. Enbart de åsikter som kommer till uttryck i samman slutningen är alltså inte tillräckliga. Sammanslutningens verksamhet i sig måste innebära förföljelse och det måste röra sig om en förföljelse genom kriminalitet, t.ex. organiserad skadegörelse, misshandel eller hets mot folkgrupp. Straffet för organiserad rasism och stöd åt organiserad rasism föreslås vara fängelse i högst . Om brottet är grovt ska straffet enligt förslaget vara fängelse i lägst och högst . Förslaget har utformats så att det bara omfattar sådana organisationer som uppfyller de ovannämnda förutsättningarna i RF:s begränsningsstadgande (2 kap. 24 § andra stycket). Någon grundlagsändring har därmed inte föreslagits. Förslaget bereds i . Utskottet avstyrkte vid beredningen av motioner från den allmänna motionstiden /19 motionsyrkanden om förbud mot våldsbejakande organisationer (bet. 2018/19:JuU16 s. 19). Utskottet hänvisade till att utskottet delade den bedömning som gjort vid beredningen av liknande motionsyrkanden (bet. 2017/18:KU34 s. 33). ansåg att svårigheterna att upprätthålla grundläggande rättssäkerhetskrav när det gäller förutsebarhet och avgränsning av det straffbara området för med sig att ett förbud mot rasistiska eller våldsbejakande organisationer inte ska införas. Vid beredningen av motioner från den allmänna motionstiden /20 bereddes liknande motionsyrkanden förenklat (bet. 2019/20:JuU32). Vid beredningen av proposition 2019/20:36 Ett särskilt straffansvar för samröre med en terroristorganisation föreslog utskottet ett tillkännagivande om att regeringen skyndsamt ska tillsätta en utredning med uppdrag att ta fram ett förslag som kriminaliserar deltagande i en terroristorganisation (bet. 2019/20:JuU13 s. 15 f.). I samband med detta avstyrkte utskottet motionsyrkanden om att ytterligare former av samröre bör kriminaliseras. följde utskottets förslag (rskr. 2019/20:145). Utskottet avstyrkte vid beredningen av motioner från den allmänna motionstiden /21 ett motionsyrkande om att förbjuda organisationer som sysslar med kriminell verksamhet eller terrorverksamhet och ett yrkande om att förbjuda rasistiska organisationer (bet. 2020/21:JuU29, s. 19 f.). Utskottet hänvisade dels till att regeringen hade tillsatt en utredning som bl.a. hade i uppdrag att utreda frågan om att begränsa föreningsfriheten i förhållande till terroristorganisationer, dels till att frågan om rasistiska organisationer var under beredning och att denna beredning inte skulle föregripas. I samma betänkande föreslog utskottet ett tillkännagivande om att kriminalisera deltagande i terroristorganisationer men avstyrkte ett yrkande om att kriminalisera deltagande även i andra våldsbejakande organisationer (bet. 2020/21:JuU29, s. 19 f., rskr. 2020/21:363). Vid beredningen av proposition 2021/22:42 Föreningsfrihet och terroristorganisationer avstyrkte motionsyrkanden om att utreda möjligheten att begränsa föreningsfriheten när det gäller dels deltagande i kriminella organisationer och gäng, dels deltagande i våldsbejakande organisationer (bet. 2021/22:KU13 s. 9 f.). Utskottet ansåg inte att det hade framkommit tillräckligt starka skäl att utreda ytterligare undantag från den grundlagsskyddade föreningsfriheten. Som framgår ovan antog som vilande förslaget om göra det möjligt för lagstiftaren att exempelvis införa en bredare kriminalisering av deltagande i en terroristorganisation eller ett förbud mot terroristorganisationer. Regeringen skickade även i samband med det ett förslag om att bl.a. kriminalisera deltagande i en terroristorganisations verksamhet på remiss. Eftersom frågan redan är under beredning saknas det enligt utskottet skäl att rikta ett tillkännagivande till regeringen om förbud mot terroristorganisationer. Motionerna 2021/22:297 (SD) yrkande 1 och 2021/22:4197 (MP) yrkande 40 avstyrks. Utskottet vidhåller sin uppfattning när det gäller kriminalisering av deltagande i våldsbejakande organisationer. Det saknas därmed skäl att ställa sig bakom det tillkännagivande som begärs i motion 2021/22:3783 (M) yrkande 3. När det gäller rasistiska organisationer framgår det ovan att ett förslag om att förbjuda deltagande i sådana organisationers verksamhet bereds i . Det saknas enligt utskottet skäl att föregripa denna beredning. Motion 2021/22:3793 (M) yrkande 10 avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. kartläggning, brottsutredning och häktning av återvändare. Jämför reservation 11 (M, L), 12 (L), 13 (SD) och 14 (KD, L). I kommittémotion 2021/22:3783 m.fl. (M) yrkande 14 begärs ett tillkännagivande om att återvändare från terrorresor bör kartläggas och vid behov punktmarkeras. Motionärerna framhåller att det är otillfredsställande att svenska myndigheter i många fall inte vet var i landet personer som har kommit tillbaka till efter resor i IS-kontrollerade områden befinner sig. I kommittémotion 2021/22:3984 m.fl. (L) yrkande 13 begärs ett tillkännagivande om brottsutredning av s.k. återvändare. Motionärerna anför att många som deltagit i terrorgruppers verksamhet nu har återvänt till och att det är viktigt att samtliga återvändare utreds för brott. I kommittémotion 2021/22:2526 av m.fl. (SD) yrkande 18 begärs att alla som befunnit sig i terroristkontrollerade områden eller kan misstänkas ha något med terrorgrupper att göra ska omhändertas när de återvänder. Ett liknande yrkande finns även i motion 2021/22:297 av m.fl. (SD) yrkande 2. I kommittémotion 2021/22:3984 m.fl. (L) yrkande 16 begärs ett tillkännagivande om barn till vårdnadshavare som rest utomlands för terrorverksamhet. Motionärerna anför att behöver medverka till att fastställa barnens identiteter i samverkan med andra länder och medverka till att de barn som har sin starkaste koppling till kan komma hit så snart det är möjligt. Det är också viktigt att de barn som återvänder till får tillgång till kris- och traumabehandling. En säkerhetsplanering för ansvariga beslutsfattare t.ex. i frågor om omhändertagande behöver också göras. I motion 2021/22:3136 (M) begärs att det ska utredas hur ett regelverk kan se ut som medför indragen rätt till svenskt stöd vid deltagande i krig utan att vara utsänd av . Motionären anför att den som frivilligt deltar i ett krig utan att vara utsänd av inte bör kunna få något stöd från för att ta sig tillbaka igen. Center mot våldsbejakande extremism