bet · H901KU29 · 2022-06-01 00:00:00 — I förarbetena till lagen anges att det är önskvärt att lagstiftningen bidrar till att öka medvetenheten om och erkännandet av att djur är levande och kännande varelser med vissa behov som måste visas hänsyn samt till att sprida dessa värderingar till en så stor andel av befolkningen som möjligt. Regeringen ansåg därför att det av lagtexten borde framgå att djurskyddslagen har ett sådant syfte genom att det anges att lagen syftar till att främja respekt för djur. Med respekt för djur borde förstås medvetenheten om och erkännandet av att djur är levande och kännande varelser med vissa behov som måste visas hänsyn. I detta ligger också att djur har ett egenvärde oavsett den nytta de har för människan. Redan det faktum att det finns en lag som syftar till att skydda djur mot lidande och som reglerar hur man får hantera djur, utgör ett tydligt bevis för att den svenska rättsordningen tillerkänner djur ett inneboende värde som går utöver det instrumentella värdet av att utgöra en ägodel eller på annat sätt vara till nytta eller nöje för människan (prop. 2017/18:147 s. 54). Detta framgår också av artikel 13 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget). Regeringen framhöll att det dock kan anses vara lagtekniskt olämpligt att i författningstext slå fast en sådan värdering. Att djur ska anses ha ett egenvärde innebär under alla omständigheter inte heller i sig, som vissa remissinstanser nämner, att det skulle vara förbjudet att avliva djur eller att djur skulle likställas med människor i etiskt eller rättsligt hänseende, anförde regeringen. Regeringen ansåg att det i sammanhanget var viktigt att understryka att den föreslagna bestämmelsen om lagens syfte är en ändamålsbestämmelse som anger den effekt som lagstiftningen är avsedd att ha. Den innebär därför inte i sig några nya skyldigheter för enskilda (prop. 2017/18:147 s. 54 f.). gäller enligt artikel 13 i EUF-fördraget bl.a. att unionen och medlemsstaterna vid utformning och genomförande av unionens politik i fråga om bl.a. jordbruk, fiskeri, transport, den inre marknaden samt forskning och teknisk utveckling fullt ut ska ta hänsyn till välfärd för djuren som kännande varelser, som unionen och medlemsstaterna ska respektera medlemsstaternas lagar och andra författningar samt sedvänjor särskilt i fråga om religiösa riter, kulturella traditioner och regionalt arv. Utskottet finner inte något skäl att föreslå någon åtgärd med anledning av motionsyrkandet. Det avstyrks därför. Förebyggande av våldsbejakande extremism Regeringens skrivelse 2014/15:144 I skrivelse 2014/15:144 Åtgärder för att göra samhället mer motståndskraftigt mot våldsbejakande extremism redovisade regeringen 21 åtgärder som den hade vidtagit för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism. Åtgärderna syftar till att öka kunskapen om våldsbejakande extremism och att utveckla förebyggande insatser och metoder. Myndigheter, kommuner och det civila samhällets organisationer, inklusive trossamfund, ska genom dessa åtgärder mer samordnat och effektivt kunna bidra till att värna demokratin mot våldsbejakande extremism. Åtgärderna kan delas in i fem grupper: Nationell samordning för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism Åtgärder för att värna demokratin och alla människors lika värde och rättigheter Åtgärder mot identifierade risker Åtgärder för att individer ska lämna våldsbejakande extremistiska rörelser Stärkt nordiskt och internationellt kunskaps- och erfarenhetsutbyte. Tillkännagivanden till regeringen med anledning av skrivelsen behandlade skrivelsen och motioner som väckts med anledning av denna samt motioner som väckts under allmänna motionstiden /16 i betänkande 2015/16:KU4. I sitt ställningstagande välkomnade utskottet regeringens skrivelse om åtgärder för att göra samhället mer motståndskraftigt mot våldsbejakande extremism. Utskottet ansåg att det är en allvarlig och angelägen fråga. Demokratin måste värnas och samhället måste bli mer motståndskraftigt mot radikalisering till våldsbejakande extremism. Det är utomordentligt viktigt att samverkan mellan samtliga berörda aktörer säkerställs, liksom att arbetet på lokal nivå stärks. Enligt utskottets mening var de åtgärder m.m. som regeringen presenterade i skrivelsen goda verktyg i det arbetet, även om utskottet ansåg att ytterligare åtgärder borde vidtas (se vidare nedan). Utskottet föreslog att skrivelsen skulle läggas till handlingarna. Utskottet föreslog tillkännagivanden till regeringen om att – det är angeläget att det arbete som bedrivs av den nationella samordnaren tas till vara, och om att det därutöver finns behov av att kontinuerligt utveckla arbetet mot våldsbejakande extremism (punkt 2) – det finns behov av att sprida kunskap om våldsbejakande islamistiska organisationers övergrepp och ideologi samt om att uppgiften att genomföra detta förslagsvis kan tilldelas Forum för levande historia (punkt 3) – det finns anledning att se över behovet av ett förtydligat ansvar för skolhuvudmän och andra som arbetar med barn och unga för att motverka radikalisering, liksom formerna för ett sådant ansvar (punkt 4) – det bör utvecklas metoder och redskap för kommuner för att identifiera samfund och organisationer som inte bör få stöd från det allmänna eftersom de inte lever upp till grundläggande demokrativärderingar (punkt 5) – det bör utvecklas metoder och redskap för att identifiera organisationer och samfund som vill motverka radikalisering, och om att dessa organisationer och samfund bör stärkas och stödjas (punkt 6) – det är viktigt att i digitala miljöer där det förekommer våldsförhärligande budskap som utgör verktyg i rekrytering till extremistiska organisationer och konstellationer sprida positiva motbudskap om demokrati och våra grundläggande värden (punkt 7) – det är viktigt att myndigheter och kommuner har beredskap för att hantera avhoppare som fortfarande förespråkar våldsbejakande ideologier eller som återvänder och misstänks ha begått grova brott utomlands (punkt 9). Utskottet tillstyrkte därmed sju motionsyrkanden helt eller delvis, med fyra reservationer (SD). beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 2015/16:136–137). Av dessa tillkännagivanden är följande slutbehandlade: – punkt 2, 3 och 6 (skr. 2016/17:75) – punkt 7 (skr. 2019/20:75) – punkt 9 (skr. 2020/21:75). Ytterligare tillkännagivanden till regeringen och 2018 föreslog utskottet i betänkande 2016/17:KU23 att skulle göra följande tillkännagivanden till regeringen om – att regeringen ska utarbeta en strategi för att säkerställa att verksamheter eller åtgärder som riskerar att stödja radikalisering, våldsbejakande extremism eller terrorism inte tilldelas statliga eller kommunala medel (punkt 5) – dels behovet av avhopparverksamhet och att regeringen bör överväga statlig avhopparverksamhet, dels behovet av ökad kunskap hos kommunerna, skolan och andra aktörer (punkt 8) – ensamagerande terrorister och forskning om mekanismerna bakom självradikalisering (punkt 10) – ett värderingsbaserat arbete mot bristande jämställdhet, homofobi och hedersförtryck (punkt 11). Därmed tillstyrkte utskottet sju motioner helt eller delvis, med fyra reservationer (SD, V, -). beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 2016/17:294). Av dessa tillkännagivanden är punkt 10 slutbehandlad (se prop. 2020/21:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.7, skr. 2020/21:75). Regeringen anser också att den del av punkt 8 som rör kunskapshöjande åtgärder hos kommuner, skolan och andra aktörer är slutbehandlad (prop. 2020/21:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.7, skr. 2020/21:75). föreslog utskottet ett tillkännagivande till regeringen om nationell samordning och en nationell kommunikationsstrategi (bet. 2017/18:KU34 punkt 17). Utskottet tillstyrkte därmed tre motioner delvis, med en reservation (V). beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 2017/18:270). Tillkännagivandet är slutbehandlat (prop. 2019/20:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.6, skr. 2019/20:75). Regeringens åtgärder med anledning av tillkännagivandena En samlad redogörelse för regeringens åtgärder –2018 med anledning av utskottets tillkännagivanden finns i utskottets betänkande 2018/19:KU27 (s. 67 f.). I betänkande 2020/21:KU23 redogörs för regeringens åtgärder (s. 62 f.). I det följande redogörs för de åtgärder som regeringen redovisar i skrivelse 2021/22:75 och som avser ännu inte slutbehandlade tillkännagivanden. Tillkännagivanden i betänkande 2015/16:KU4 Ansvar för skolhuvudmän m.fl. (punkt 4) När det gäller tillkännagivande om att det finns anledning att se över behovet av ett förtydligat ansvar för skolhuvudmän och andra som arbetar med barn och unga för att motverka radikalisering, liksom formerna för ett sådant ansvar (bet. 2015/16:KU4 s. 26 f.) anför regeringen bl.a. följande i skrivelse 2020/21:75 (s. 355 f.). har deltagit i projekt issues som syftar till att utveckla vidareutbildningar och stödmaterial för lärare och pedagoger om hur de kan undervisa i kontroversiella ämnen som t.ex. extremism och terrorism. översatte stödmaterialet till svenska och det pilottestades av ett antal lärare. Regeringen gav i uppdrag att utreda vilken roll som utbildningen inom skolväsendet har enligt gällande regelverk i arbetet mot våldsbejakande extremism. Utgångspunkten för utredningen skulle vara utbildningens syfte men även ansvar och skyldigheter för skolhuvudmännen när det gäller enskilda barn och elever samt hur skolväsendet ska samverka med aktörer som och polisen i dessa frågor. skulle också förstärka de insatser som genomförs i syfte att stödja lärare att bemöta olika former av intolerans och extremism. Uppdraget redovisades slutligt . Regeringen framhåller också att den i skrivelse 2017/18:75 redovisade att tillkännagivandet var slutbehandlat, men att inte ansåg så vara fallet (bet. 2017/18:KU21). Regeringen konstaterade i budgetpropositionen att punkten åter är öppen (prop. 2018/19:1 utg.omr 16 s. 91). har i regleringsbrevet fått i uppdrag att tillsammans med Forum för levande historia utveckla ett verktyg för systematiskt arbete med demokratistärkande insatser i skolväsendet, folkbildningen och inom andra delar av utbildning för vuxna (U2021/04941). Uppdraget ska delredovisas och slutredovisas . Frågan i övrigt bereds inom . Regeringen anger att tillkännagivandet inte är slutbehandlat. och organisationer som inte bör få stöd från det allmänna (punkt 5) När det gäller tillkännagivandet om att det bör utvecklas metoder och redskap för kommuner för att identifiera samfund och organisationer som inte bör få stöd från det allmänna eftersom de inte lever upp till grundläggande demokratiska värderingar (bet. 2015/16:KU4 s. 26 f.) anför regeringen bl.a. följande i skrivelse 2021/22:75 (s. 356 f.). I regleringsbrevet fick Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) i uppdrag att redovisa vilka åtgärder som myndigheten vidtagit när det gällde myndighetens bidragshantering mot bakgrund av de förslag som Statskontoret redovisat i rapporten av Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (2017:13). MUCF konstaterade att många av de åtgärder som Statskontoret hade föreslagit redan var påbörjade eller genomförda när rapporten kom eller att åtgärderna hade effektiviserats. Utredningen om översyn av statens stöd till trossamfund överlämnade betänkandet Statens stöd till trossamfund i ett mångreligiöst (SOU 2018:18) till regeringen. I betänkandet föreslås att ett förtydligat demokratikriterium utformas på ett sådant sätt att det exkluderar trossamfund som agerar i strid med särskilt skyddsvärda grundläggande värderingar i det svenska samhället. överlämnade betänkandet Demokrativillkor för bidrag till civilsamhället (SOU 2019:35) till regeringen. I betänkandet lämnas förslag som syftar till att säkerställa att allmänna medel går till verksamheter som är förenliga med samhällets grundläggande värderingar såsom de formuleras i regeringsformen och i de internationella konventionerna om mänskliga rättigheter. Båda betänkandena har varit på remiss och bereds i . Regeringen avser att återkomma med förslag om ett nytt demokrativillkor för statens bidragsgivning till det civila samhället och för det statliga stödet till trossamfunden. Myndigheten för stöd till trossamfund har enligt regleringsbreven utifrån vad som framkommit under den fortlöpande dialogen med de bidragsberättigade trossamfunden om förutsättningarna för stödet, redovisat hur trossamfunden arbetar för att bidra till att upprätthålla och stärka de grundläggande värderingar som samhället vilar på. MUCF har enligt regleringsbrevet redovisat hur myndigheten säkerställer att de statsbidrag myndigheten utbetalar går till verksamheter som uppfyller demokrativillkoren i statsbidragsförordningarna. Regeringen anger att tillkännagivandet inte är slutbehandlat. Tillkännagivanden i betänkande 2016/17:KU23 Säkerställa att verksamheter som stöder våldsbejakande extremism inte tilldelas statliga eller kommunala medel (punkt 5) När det gäller tillkännagivandet om att regeringen ska utarbeta en strategi för att säkerställa att verksamheter eller åtgärder som riskerar att stödja radikalisering, våldsbejakande extremism eller terrorism inte tilldelas statliga eller kommunala medel (bet. 2016/17:KU23 s. 36 f.) anför regeringen bl.a. följande i skrivelse 2021/22:75 (s. 360 f.). I betänkandet Statens stöd till trossamfund i ett mångreligiöst (SOU 2018:18) föreslås, som nämnts, ett demokratikriterium som exkluderar trossamfund som agerar i strid med särskilt skyddsvärda grundläggande värderingar i . I betänkandet Demokrativillkor för bidrag till civilsamhället (SOU 2019:35) till regeringen lämnas förslag som syftar till att säkerställa att allmänna medel går till verksamheter som är förenliga med samhällets grundläggande värderingar såsom de formuleras i regeringsformen och de internationella konventionerna om mänskliga rättigheter. Betänkandena har varit på remiss och bereds i . Regeringen avser att återkomma med förslag om ett nytt demokrativillkor för statens bidragsgivning till det civila samhället och för det statliga stödet till trossamfunden. Myndigheten för stöd till trossamfund har enligt regleringsbreven , som nämnts, redovisat hur trossamfunden arbetar för att bidra till att upprätthålla och stärka de grundläggande värderingar som samhället vilar på. Även MUCF har enligt regleringsbrevet , som nämnts, redovisat hur myndigheten säkerställer att de statsbidrag myndigheten betalar ut går till verksamheter som uppfyller demokrativillkoren i statsbidragsförordningarna. Regeringen anger att tillkännagivandet inte är slutbehandlat Individer som lämnar extremistiska miljöer, återvändare och kunskapshöjande åtgärder (punkt 8) När det gäller den del av tillkännagivandet som ännu inte är slutbehandlad, nämligen behovet av avhopparverksamhet och om att regeringen bör överväga statlig avhopparverksamhet (bet. 2016/17:KU23 s. 50 f.) anför regeringen bl.a. följande i skrivelse 2021/22:75 (s. 361 f.). Regeringen har vidtagit flera insatser för att yrkesverksamma ska få vägledning i arbetet med att ge stöd till individer med att lämna våldsbejakande extremistmiljöer. har tagit fram stöd för insatser till barn och unga som riskerar att involveras i eller redan är involverade i våldsbejakande extremism. har utvecklat utbildningsmaterial och samtalsstöd för personalen som arbetar inom de särskilda ungdomshemmen och missbruksvården. Kriminalvården har bl.a. på EU-nivå bidragit till att utveckla kunskapen om det förebyggande arbetet inom fängelser och frivård genom att ge stöd till genomförandet av studien – in 10 European Countries (2020). beslutade regeringen att ge , , och i uppdrag att förstärka och utveckla arbetet med stöd till avhoppare från kriminella, våldsbejakande extremistiska och hedersrelaterade miljöer i landet. beslutade regeringen att ge en utredare i uppdrag att bistå och stödja myndigheterna i deras arbete med detta uppdrag. Myndigheterna ska i arbetet med sitt uppdrag samverka med utredaren. Myndigheterna ska delredovisa vidtagna och planerade åtgärder och , och slutredovisning ska ske . Den del av tillkännagivandet som avser statlig avhopparverksamhet är ännu inte slutbehandlad. Värderingsbaserat arbete mot bristande jämställdhet, homofobi och hedersförtryck samt rasism (punkt 11) När det gäller tillkännagivande om ett värderingsbaserat arbete mot bristande jämställdhet, homofobi och hedersförtryck samt rasism (bet. 2016/17:KU23 s. 74 f.) anför regeringen bl.a. följande i skrivelse 2021/22:75 (s. 362 f.). har i uppdrag att främja utvecklingen av förebyggande insatser mot bl.a. hedersrelaterat våld och förtryck. Länsstyrelsernas uppdrag på regional nivå med fokus på att bland annat förebygga och bekämpa hedersrelaterat våld och förtryck har permanentats. Regeringen har även gett länsstyrelserna i uppdrag att fortsätta att stödja utvecklingen av regionala resurscentrum där insatser för barn och vuxna som är utsatta, eller riskerar att utsättas, för hedersrelaterat våld och förtryck samlas. Regeringen har även uppdragit åt i att förbereda inrättandet av ett nationellt mot hedersrelaterat våld och förtryck. Forum för levande historia har fortsatt i uppdrag att erbjuda fortbildning och kunskapshöjande insatser om olika former av rasism och intolerans i historien och , vilket även omfattar homofobi, bifobi och transfobi, till skolans personal och andra relevanta yrkesgrupper, vilket framgår av myndighetens regleringsbrev för . Tillkännagivandet är inte slutbehandlat. Motverka extremism genom kunskap Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att motverka extremism genom att sprida kunskap och att utreda förutsättningarna att starta ett mot våldsbejakande extremism, Jämför reservation 31 (M). I kommittémotion 2021/22:3792 av m.fl. (M) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att motverka alla former av extremism. Motionärerna anför att det är viktigt att arbeta förebyggande med att stå upp för de grundläggande fri- och rättigheterna och mot extremism av alla olika slag. Det handlar bl.a. om att sprida kunskap hos befolkningen. I motion 2021/22:3450 begär Kopparklint (M) ett tillkännagivande om att utreda förutsättningarna för att starta ett mot våldsbejakande extremism och antidemokratiska miljöer som ska kunna bistå myndigheter med att göra fördjupade granskningar. Bakgrund och gällande rätt En särskild utredare fick 2014 i uppdrag att i rollen som nationell samordnare förbättra samverkan mellan myndigheter, kommuner och organisationer på nationell, regional och lokal nivå när det gäller arbetet med att värna demokratin mot våldsbejakande extremism. Samordnaren skulle även verka för att öka kunskapen om våldsbejakande extremism och utveckla förebyggande metoder. I uppdraget ingick även bl.a. att stärka och stödja samverkan i arbetet med att värna demokratin mot våldsbejakande extremism på nationell och lokal nivå, inrätta en referensgrupp för kunskaps- och informationsutbyte, stödja aktörer som identifierar problem med våldsbejakande extremism lokalt och genomföra riktade utbildningsinsatser (dir. 2014:103, dir. 2015:27, dir. 2015:86 och dir. 2016:43). Samordnaren avslutade sitt arbete . Center mot våldsbejakande extremism inrättades Center mot våldsbejakande extremism (CVE) vid (Brå). CVE ska från i huvudsak kriminalpolitiska utgångspunkter stärka och utveckla det förebyggande arbetet mot våldsbejakande extremism. Verksamheten syftar ytterst till att förebygga ideologiskt motiverad brottslighet och terrorism. CVE ska även utveckla det kunskapsbaserade och sektorsövergripande arbetet med att förebygga våldsbejakande extremism på nationell, regional och lokal nivå, bl.a. genom behovsanpassat stöd till lokala aktörer och vara ett kunskapsnav. CVE ska enligt 7 § förordningen (2016:1201) med instruktion för främja utvecklingen av förebyggande arbete på nationell, regional och lokal nivå verka för en högre grad av samordning och effektivitet i det förebyggande arbetet ge behovsanpassat stöd till kommuner, myndigheter och andra aktörer som i sin verksamhet hanterar frågor om förebyggande av våldsbejakande extremism samla och sprida kunskap om förebyggande av våldsbejakande extremism baserad på forskning och beprövad erfarenhet samt verka för en kunskapsbaserad praktik. CVE ska samverka med relevanta nationella, regionala och lokala aktörer som arbetar med att förebygga våldsbejakande extremism. Centrets verksamhet är indelad i olika områden: – Kunskap, som bevakar forskningsområdet, genomför analyser och sammanställer kunskapsmaterial. – Samordning, som skapar och upprätthåller kontakter med bl.a. civilsamhällesorganisationer, församlingar, myndigheter och andra aktörer i det brottsförebyggande samarbetet mot våldsbejakande extremism. – Stöd och råd, som ger stöd och råd till yrkesverksamma i kommunerna, inklusive samordnare och skolan. – Utbildning, som tar fram fortbildningar, anordnar konferenser och seminarier, producerar poddar och på andra sätt leder arbetet i att sprida kunskap. – Bidrag, som hanterar statsbidrag för förebyggande insatser mot våldsbejakande extremism. behandlade utskottet ett yrkande om ett nationellt för stöd till välfärdens personal i deras arbete mot och möten med våldsbejakande extremism (bet. 2016/17:KU23). Utskottet avstyrkte motionsyrkandet bl.a. med hänsyn till att det fanns ett förslag om att Myndigheten för samhällsskydd och beredskap skulle överta rollen som nationell samordnare fr.o.m. . Utskottet konstaterar att CVE har i uppdrag att utveckla det kunskapsbaserade och sektorsövergripande arbetet med att förebygga våldsbejakande extremism på nationell, regional och lokal nivå, bl.a. genom behovsanpassat stöd till lokala aktörer och genom att vara ett kunskapsnav. Utskottet ser mot denna bakgrund inte skäl för några tillkännagivanden med anledning av motionsyrkandena. De avstyrks därför. Nationell handlingsplan och lokalt förebyggande arbete Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en nationell handlingsplan för att motverka radikalisering och om lokalt förebyggande arbete mot radikalisering. Jämför reservation 32 (SD), 33 (C) och 34 (KD). I kommittémotion 2021/22:2526 av m.fl. (SD) yrkande 7 begärs ett tillkännagivande om en nationell handlingsplan om radikalisering. Motionärerna anser att det behövs en nationell handlingsplan för hur kommunala, regionala och andra statliga aktörer ska agera för att upptäcka och motverka radikalisering så att det i hela landet finns en god beredskap och en tydlig ansvarsfördelning när en person uppmärksammas som uppvisar tecken på radikalisering. I kommittémotion 2021/22:3579 av m.fl. (C) yrkande 77 begärs ett tillkännagivande om förebyggande åtgärder mot radikalisering. Motionärerna anför att individer som är på väg att radikaliseras måste mötas av förebyggande åtgärder. Lokal polis, liksom civilsamhället, bl.a. de religiösa samfunden, har en viktig roll i kampen mot radikalisering. m.fl. (KD) begär i kommittémotion 2021/22:4191 yrkande 1 ett tillkännagivande om att stärka det lokala förebyggande arbetet mot rekrytering och radikalisering. Motionärerna anser att det krävs ett mer offensivt och konkret arbete i kommunerna för att förebygga att människor ansluter sig till terrorceller eller blir jihadistiska krigare. Som nämnts fick en särskild utredare i uppdrag att som nationell samordnare förbättra samverkan mellan myndigheter, kommuner och organisationer på nationell, regional och lokal nivå när det gäller arbetet med att värna demokratin mot våldsbejakande extremism. presenterade den nationella samordnaren en nationell strategi. I strategin anförs bl.a. följande om kommunernas ansvar: För att säkerställa att det kommunala arbetet för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism fungerar i alla dimensioner – främja, förebygga, förhindra – krävs att en funktion koordinerar arbetet i samverkan med lokal och nationell nivå, verksamheter inom det civila samhället och den privata sektorn.