bet · H901KrU7 · 2022-04-11 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden främst med hänvisning till att pågående arbete inte bör föregripas. Motionsyrkandena handlar bl.a. om övergripande kulturpolitik, kultursektorns myndighetsstruktur, den konstnärliga friheten, kultursamverkansmodellen, återstart av kultur och restitution av konst. I betänkandet finns tolv reservationer (M, SD, C, V, KD, MP) och sju särskilda yttranden (M, SD, C, V, KD, L, MP). Cirka 40 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Motioner som bereds förenklat 1.Övergripande kulturpolitik, punkt 1 (M) 2.Övergripande kulturpolitik, punkt 1 (C) 3.Den konstnärliga friheten, punkt 2 (M) 4.Den konstnärliga friheten, punkt 2 (C) 5.Den konstnärliga friheten, punkt 2 (KD) 6.Återstart för kulturen, punkt 3 (C) 7.Kultursamverkansmodellen, punkt 4 (M) 8.Kultursamverkansmodellen, punkt 4 (C) 9.Kultursamverkansmodellen, punkt 4 (KD) 10.Kulturpedagoger, punkt 6 (V) 11.Immateriell kulturkanon, punkt 7 (SD) 12.Fristäder, punkt 8 (MP) 1.Motioner som bereds förenklat, punkt 9 (M) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 9 (SD) 3.Motioner som bereds förenklat, punkt 9 (C) 4.Motioner som bereds förenklat, punkt 9 (V) 5.Motioner som bereds förenklat, punkt 9 (KD) 6.Motioner som bereds förenklat, punkt 9 (L) 7.Motioner som bereds förenklat, punkt 9 (MP) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 Bilaga 2 Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2021/22:1243 av (S), 2021/22:3374 av m.fl. (M) yrkandena 3, 4 och 7, 2021/22:3526 av m.fl. (C) yrkandena 7, 11 och 12, 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkande 18 och 2021/22:3745 av (S). Reservation 1 (M) Reservation 2 (C) 2021/22:3374 av m.fl. (M) yrkande 1, 2021/22:3526 av m.fl. (C) yrkande 9 och 2021/22:4162 av m.fl. (KD) yrkandena 21–23. Reservation 3 (M) Reservation 4 (C) Reservation 5 (KD) 2021/22:3526 av m.fl. (C) yrkande 2. Reservation 6 (C) 2021/22:3374 av m.fl. (M) yrkande 5, 2021/22:3379 av m.fl. (L) yrkande 10, 2021/22:3526 av m.fl. (C) yrkandena 4 och 8 samt 2021/22:4162 av m.fl. (KD) yrkande 9. Reservation 7 (M) Reservation 8 (C) Reservation 9 (KD) 2021/22:3393 av (L). 2021/22:3196 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 8. Reservation 10 (V) 2021/22:2496 av m.fl. (SD) yrkande 2. Reservation 11 (SD) 2021/22:4118 av m.fl. (MP) yrkande 1 och 2021/22:4119 av (MP). Reservation 12 (MP) Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (L), (V), (M), Lawen Redar (S), (S), (M), (SD), (S), (C), (SD), (KD), (S), i (SD), (MP), (M), (S) och (M). I betänkandet behandlar utskottet 43 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Motionsyrkandena handlar om övergripande kulturpolitik, kultursektorns myndighetsstruktur, den konstnärliga friheten, kultursamverkansmodellen, återstart av kultur, kulturpedagoger m.m. Av dessa behandlas 18 motionsyrkanden i förenklad ordning eftersom de tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . Förslagen i motionerna finns i bilaga 1. Motionsförslag som bereds förenklat finns även i bilaga 2. , informerade kulturminister samt representanter för , och (Konstnärliga och ) utskottet om aktuella frågor. redovisade före detta , särskild utredare i utredningen för kulturen (Ku 2020:03), sina förslag i betänkandet Från kris till kraft – Återstart för kulturen (SOU 2021:77) för utskottet. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om en ny kulturpolitik, om en översyn av kulturpolitiken och av kultursektorns myndighetsstruktur, om goda förutsättningar för nyskapande, om ett brett kulturliv i hela landet, om att främja den kulturella infrastrukturen, om rättvisa villkor för kulturlivet och om att ompröva kulturstöd. Jämför reservation 1 (M) och 2 (C). Enligt partimotion 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkande 18 bör fler ges tillgång till kulturlivet. Ett brett kulturliv i hela landet underlättar för alla att kunna ta del av det. Enligt kommittémotion 2021/22:3374 av m.fl. (M) yrkande 3 bör en utredning tillsättas för att ta fram en ny tidsanpassad kulturpolitik för 2020-talet. Kulturområdet är, jämfört med andra politikområden, annorlunda när det gäller vissa förvaltningspolitiska och styrningsmässiga strukturer med många små myndigheter och en mångfald av verksamhetsformer. Dessutom är kulturområdet starkt autonomt för att på så sätt värna demokratins grundläggande principer. Enligt motionens yrkande 4 bör kultursektorns myndighetsstruktur ses över. är för många myndigheter involverade i tillsynen över och stödet till kultursektorn. Målet för en översyn och minskning av antalet myndigheter måste vara att en mindre del av budgetmedel går till administration och en större del till utövarna. I motionens yrkande 7 framhålls vikten av att skapa goda förutsättningar för nyskapande. Det som betraktas som nyskapande kultur kan komma att vara en etablerad del av vårt gemensamma kulturarv. I kommittémotion 2021/22:3526 av m.fl. (C) yrkande 7 framhålls vikten av att ompröva kulturstöd. Stöd till olika verksamheter inom ett område bidrar till förutsättningar för kulturutövande och konsumtion inom området. Det är viktigt att ofta ompröva stöd så att det blir en variation av verksamheter som får förbättrade förutsättningar. Enligt motionens yrkande 11 bör den kulturella infrastrukturen främjas. Politikens uppgift är att skapa förutsättningar för ett brett och fritt kulturliv i hela landet. Delar av denna infrastruktur förutsätter offentlig finansiering. Den kulturella infrastrukturen består av både offentliga, ideella och privata aktörer med kulturskolor, föreningsliv, studieförbund, samlingslokaler samt offentliga och privata museer och teatrar. De kulturella och kreativa näringarna är också en del av denna infrastruktur. Detsamma gäller det kulturutbud som tillhandahålls genom public service. Med stöd till infrastrukturen kan ett fritt kulturliv frodas. Enligt motionens yrkande 12 behöver vi bättre och mer rättvisa villkor för det fria kulturlivet och de kulturella och kreativa näringarna. Det finns behov av att utreda delar av kulturpolitiken för att se över hur vi får ett rikt kulturliv framöver. Enligt motion 2021/22:1243 av (S) bör det utredas om statligt finansierade kulturinstitutioner kan bygga filialer i Järva och andra områden där det råder underskott på professionell kulturell verksamhet. Sida har etablerat sig nära , och polishuset har kommit på plats. Statens närvaro är betydelsefull. behövs de kulturella insatserna. I motion 2021/22:3745 av (S) framhålls att möjligheterna att ge mer utrymme till kultur och bildning i arbetslivet bör ses över. Kultur- och bildningsfolkrörelserna i samverkan med andra organisationer, kulturaktörer och konstnärer har betydligt större möjlighet än institutioner att nå de människor som sällan eller aldrig får tillgång till kultur. beslutade om nationella kulturpolitiska mål (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145). Målen är att kulturen ska vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft med yttrandefriheten som grund, att alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet och att kreativitet, mångfald och konstnärlig kvalitet ska prägla samhällets utveckling. För att uppnå målen ska kulturpolitiken främja allas möjlighet till kulturupplevelser, bildning och till att utveckla sina skapande förmågor. Vidare ska kulturpolitiken främja kvalitet och konstnärlig förnyelse och ett levande kulturarv som bevaras, används och utvecklas. Kulturpolitiken ska även främja internationellt och interkulturellt utbyte och samverkan samt särskilt uppmärksamma barns och ungas rätt till kultur. har enligt förordningen (2012:515) med instruktion för till uppgift att med utgångspunkt i de nationella kulturpolitiska målen verka för kulturens utveckling och tillgänglighet genom att myndigheten fördelar statliga bidrag till kulturverksamhet, följer upp resultaten av finansierad verksamhet och sprider information och kunskap om kultur och kulturpolitik. fördelar runt till bl.a. litteratur, läsfrämjande och bibliotek, bild- och formkonst samt museer, musik, teater, dans och nycirkus, Skapande skola-projekt, kommunala kulturskolor och nationella minoriteters kultur (SOU 2021:77). går till regional kultur, framför allt genom kultursamverkansmodellen. Den största delen av bidrag är till för att stödja verksamheter som arbetar med professionell kulturverksamhet, men bidrag fördelas även till exempelvis centrala amatörkulturorganisationer. har till uppgift att främja konstnärers möjligheter att utveckla sitt konstnärskap och verka för konstnärlig utveckling genom att fördela statliga bidrag och ersättningar samt genom andra främjande åtgärder. Myndigheten ska även främja nyskapande kultur genom bidragsgivning och andra åtgärder. ska vidare analysera och sprida kunskap om konstnärernas ekonomiska och sociala villkor samt löpande bevaka trygghetssystemens utformning och tillämpning i förhållande till konstnärlig verksamhet (förordning [2007:1199] med instruktion för ). Bidrag fördelas bl.a. i form av arbetsstipendier, projektbidrag, långtidsstipendier och bidrag för internationellt kulturutbyte. Vid myndigheten bedrivs även residensverksamhet. Vidare bedriver myndigheten inom ramen för sitt uppdrag en betydande verksamhet på det internationella området för att främja konstnärligt utbyte och konstnärlig utveckling. har också bevakningsansvar och analysuppdrag för utövare och skapande konstnärer inom samtliga konstarter. Inom myndigheten finns ett särskilt beslutsorgan, Kulturbryggan, som har till uppgift att ge statsbidrag till nyskapande kultur (förordning [2011:317] om statsbidrag till nyskapande kultur). Ändamålet med statsbidraget är att främja förnyelse och utveckling inom kulturområdet i hela landet med utgångspunkt i de nationella kulturpolitiska målen. Statsbidrag får ges till bl.a. sådan nyskapande kulturell verksamhet av professionell art och hög kvalitet som bedrivs i projektform, samverkansprojekt som syftar till att utveckla nya former för att bedriva kulturell verksamhet eller projekt som syftar till att utveckla nya sätt att finansiera kulturell verksamhet. Kulturbryggan ska även samverka med andra finansiärer och verka för en breddad finansiering av nyskapande kulturverksamhet. Frågan om en översyn av myndighetsstrukturen har tagits upp både i utredningsbetänkandet Konstnär – oavsett villkor? (SOU 2018:23) där det anfördes att samverkan mellan de bidragsgivande instanserna kunde förstärkas och i utredningsbetänkandet Från kris till kraft – Återstart för kulturen (SOU 2021:77) som bereds i . I det senare betänkandet anförs att samverkan och dialog mellan de politiska nivåerna, mellan myndigheter samt mellan kulturaktörer och det offentliga har stärkts under pandemin som konstnärliga samarbeten som kan vara centrala för konstnärlig utveckling i många fall inte har kunnat genomföras. Det handlar t.ex. om internationellt utbyte och samverkan mellan det fria kulturlivet och kulturinstitutionerna. Utredningen anser att det behövs flera insatser som möjliggör och stimulerar att dessa utbyten återupptas i syfte att främja konstnärlig utveckling. I regeringens skrivelse Politik för konstnärers villkor (2020/21:109, bet. 2020/21:KrU9) anförs att den kulturella infrastrukturen med institutioner och organisationer i hela landet är avgörande för konstnärernas villkor. Den regionala och lokala infrastrukturen är en viktig del av en konstnärs arbetsmarknad. Stödet inom ramen för kultursamverkansmodellen är också betydelsefullt för konstnärernas villkor. De kulturinstitutioner som får statligt stöd har enligt skrivelsen en avgörande betydelse för den kulturella infrastrukturen inom sina respektive konstområden i form av arbetsgivare, uppdragsgivare och beställare. De är också ett viktigt stöd för regionala och lokala institutioner i hela landet genom t.ex. utlån och kunskapsstöd, eftersom de ofta är ledande inom sina verksamhetsområden. Kopplat till institutionernas verksamhet finns även ett antal andra verksamheter och underleverantörer, t.ex. inom ljud och ljus, som har en viktig betydelse för den kulturella infrastrukturen. En nationell strategi för att främja de kulturella och kreativa näringarna Genom beslut gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att lämna förslag till en nationell strategi för att främja de kulturella och kreativa näringarna (dir. 2021:100 och 2022:21) i syfte att främja en långsiktig och hållbar utveckling av de kulturella och kreativa näringarna i hela landet . – föreslå mål för arbetet med att främja och utveckla de kulturella och kreativa näringarna – analysera och identifiera utvecklingsbehov inom olika områden, bl.a. samverkan mellan relevanta aktörer, kapitalförsörjning och offentliga stödinsatser samt internationalisering och export – identifiera eventuella ytterligare områden med påverkan på de kulturella och kreativa näringarna som är i behov av utveckling – lämna förslag på åtgärder inom dessa områden – göra en tydlig prioritering bland de förslag som lämnas – lämna förslag till en plan för hur strategin ska följas upp och vilken aktör som ska ansvara för uppföljningen. Uppdraget ska redovisas . om regeringens styrning av kulturområdets institutioner Regeringen överlämnade skrivelsen 2019/20:6 om regeringens styrning av kulturområdets institutioner till (RiR 2019:10). granskning avsåg regeringens styrning av myndigheter, stiftelser och statliga bolag inom kulturområdet –2018. Motivering för granskningen var att kulturområdet jämfört med andra politikområden utmärker sig med många små myndigheter och en ovanlig mångfald av verksamhetsformer. Därutöver karakteriseras kulturområdet av en stark autonominorm, den s.k. principen om armlängds avstånd, som skulle kunna skapa utmaningar om regeringen anser att verksamheten behöver styras nära och intensivt. gjorde bedömningen att regeringens styrning av institutionerna inom kulturområdet hade blivit mer resultatinriktad som granskningen avsåg och att det föreföll råda en större samsyn mellan och institutionerna om hur prestationer och kostnader ska rapporteras. Utskottet delade regeringens bedömning att styrningen inom kulturområdet är komplex och att styrningen är tillräckligt anpassad till institutionernas olika verksamhetsformer (bet. 2019/20:KrU12). En stark statlig konstnärspolitik är viktig för att de nationella kulturpolitiska målen ska kunna nås (bet. 2020/21:KrU9). De professionella konstnärerna har en central roll att spela i att uppfylla målen. Grunden för konstnärspolitiken bör vara att främja konstnärers möjligheter att utveckla sitt konstnärskap och erkänna den betydelse som konsten har för enskilda och för samhällets utveckling och vitalitet. och har en omfattande bidrags- och stödgivning på kulturområdet, och deras uppdrag på det kulturpolitiska området är betydande. Som framgår ovan finns inom beslutsorganet Kulturbryggan som har till uppgift att ge statsbidrag till nyskapande kultur. Ändamålet med statsbidraget är att främja förnyelse och utveckling inom kulturområdet i hela landet med utgångspunkt i de nationella kulturpolitiska målen. Statsbidrag får ges till bl.a. sådan nyskapande kulturell verksamhet av professionell art och hög kvalitet och kan därmed bidra till att öppna för bl.a. nya kulturuttryck. När det gäller fråga om att främja den kulturella infrastrukturen konstaterar utskottet att de stöd som tillförs kultursektorn syftar till att främja den kulturella infrastrukturen och kultur i hela landet. Den kulturella infrastrukturen med institutioner och organisationer i hela landet är avgörande för konstnärernas villkor. Den regionala och lokala infrastrukturen är en viktig del av en konstnärs arbetsmarknad. Stödet inom ramen för kultursamverkansmodellen är också betydelsefullt för konstnärernas villkor och för att öka tillgängligheten till kultur i hela landet. Stöden till kultursamverkansmodellen har höjts . Frågan om kultursektorns myndighetsstruktur har övervägts i utredningsbetänkandet Från kris till kraft – Återstart till kulturen (SOU 2021:77) som bereds i . Genom ett beslut gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att lämna förslag till en nationell strategi för att främja de kulturella och kreativa näringarna (dir. 2021:100) med syfte att främja långsiktig och hållbar utveckling av de kulturella och kreativa näringarna i hela landet . Uppdraget ska redovisas . När det gäller kultur och bildning i arbetslivet konstaterar utskottet att det civila samhällets aktörer är viktiga för kultur i hela landet. Inom kultursamverkansmodellen ska regionerna ha dialog med det civila samhällets aktörer. Staten lämnar betydande bidrag till olika aktörer inom det civila samhället. Utskottet avstyrker motionerna 2021/22:1243 (S), 2021/22:3374 (M) yrkandena 3, 4 och 7, 2021/22:3526 (C) yrkandena 7, 11 och 12, 2021/22:3666 (C) yrkande 18 och 2021/22:3745 (S) med vad som redovisats ovan och i avvaktan på resultatet av fortsatta överväganden och utredningar. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om de kulturpolitiska målen, om att det juridiska skyddet för en fri kultur bör stärkas och om att värna den konstnärliga friheten. Jämför reservation 3 (M), 4 (C) och 5 (KD). Enligt kommittémotion 2021/22:3374 av m.fl. (M) yrkande 1 bör regleringsbreven och det statliga uppdraget som rör de nationella kulturmålen ses över för att minska den politiska styrningen av konsten och kulturens innehåll. I kommittémotion 2021/22:3526 av m.fl. (C) yrkande 9 framhålls att det juridiska skyddet för en fri kultur bör stärkas och att det finns anledning att se över det. Om man exempelvis bildar stiftelser för vissa kulturverksamheter står kulturen mer fri från politisk påverkan. I kommittémotion 2021/22:4162 av m.fl. (KD) yrkande 21 påtalas vikten av att kulturpolitiken bidrar till goda grundvillkor för kultursektorn och värnar den konstnärliga friheten och principen om armlängds avstånd till kulturen. I motionens yrkande 22 framhålls att en statlig utredare bör ges i uppdrag att utreda den statliga kulturpolitikens påverkan på den konstnärliga friheten och på principen om armlängds avstånd samt ge förslag på förändringar av styrningen. Enligt yrkande 23 bör regeringen uppmärksamma de brister som Myndigheten för kulturanalys redovisar i rapporten fri är konsten och återkomma med förslag så att den statliga styrningens negativa påverkan helt undviks. Myndigheten för kulturanalys överlämnade utredningen fri är konsten – Den kulturpolitiska styrningens påverkan på den konstnärliga friheten till regeringen (rapport 2021:1). Myndigheten har gjort en översyn av den kulturpolitiska styrningens effekter på den konstnärliga friheten. Enligt utredningen innebär politik styrning, och styrning innebär någon form av påverkan. Denna påverkan kan vara positiv för den konstnärliga friheten, exempelvis genom bidragsgivning och när offentligt finansierade kulturinstitutioner etableras som skapar grundläggande förutsättningar för konstnärer och kulturskapare att utöva sitt yrke. Myndighetens övergripande slutsats är dock att det också förekommer en kulturpolitisk styrning som påverkar, eller riskerar att påverka, den konstnärliga friheten på ett negativt sätt. Vidare är principen om armlängds avstånd inte möjlig att fullt ut tillämpa på regional och nivå. På framför allt regional nivå, men även på nivå, förekommer målstyrning som riskerar att påverka den konstnärliga friheten negativt. Kulturminister ) lämnade följande i svar på interpellation 2021/22:128 Kulturens frihet och principen om armlängds avstånd: har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att säkra konstens och kulturens frihet. har vidare frågat hur jag tänker agera för att stärka oberoendet, i förhållande till det offentliga, för konstnärer och kulturskapare. Kulturens frihet är en grundläggande princip inom kulturpolitiken. En fri och oberoende kultursektor är grundläggande för varje framgångsrikt demokratiskt samhälle. De av antagna nationella kulturpolitiska målen slår fast att kulturen ska vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft med yttrandefriheten som grund. Detta verkställs genom att styrningen på kulturområdet är organiserad enligt principen om armlängds avstånd. Det innebär att myndighetsinstruktioner och stödordningar är reglerade så att politiker inte tar beslut om konstnärligt innehåll i fördelning av kulturstöd eller beslutar vilka vetenskapliga perspektiv som används i arbetet på kulturarvsinstitutionerna. Principen om armlängds avstånd är viktig att slå fast och värna, och även att stärka och utveckla. Det är en högt prioriterad kulturpolitisk fråga för mig som kulturminister. Just denna ambition är skälet till att regeringen gav Myndigheten för kulturanalys i uppdrag att se över hur principen om armlängds avstånd efterlevs i praktiken, vilket resulterade i rapporten fri är konsten. Det är mycket värdefullt att vi nu har fått denna angelägna rapport som visar hur komplex kulturpolitiken är att förverkliga. Såväl statliga myndigheter som regioner och kommuner omfattas av rapporten, och Myndigheten för kulturanalys har kommit med rekommendationer om åtgärder för samtliga nivåer. Regeringen har med utgångspunkt i rapporten inlett arbetet med en analys av vad som kan göras för att ytterligare stärka konstens och kulturens frihet. Den konstnärliga friheten ska självklart gälla oavsett vilka politiker som styr kulturpolitiken. Att kulturskapare och konstnärer kan arbeta under rimliga villkor är också en förutsättning för att den konstnärliga friheten ska fungera i praktiken. Att skapa bättre villkor för konstnärer att kunna leva på och utveckla sitt konstnärskap är därför en av regeringens viktigaste kulturpolitiska prioriteringar. Den konstnärliga friheten är grundläggande inom kulturpolitiken och även som demokratisk princip. Och mer behöver göras. Regeringen avser att återkomma med fler åtgärder. Enligt Statens kulturråds regleringsbrev ska myndigheten i enlighet med de nationella kulturpolitiska målen värna den konstnärliga friheten. Myndigheten ska vidare redovisa vilka åtgärder myndigheten har vidtagit för att säkra den konstnärliga friheten inom ramen för bidragsgivningen. ska även redovisa hur myndigheten arbetar med att främja förutsättningarna för kulturella och kreativa näringar, nationellt och internationellt, samt göra en bedömning av resultatet av dessa insatser. Även ska enligt regleringsbrev värna den konstnärliga friheten och redovisa vilka åtgärder myndigheten vidtar för att säkra den konstnärliga friheten inom ramen för bidragsgivningen. Utskottet vill understryka att den konstnärliga friheten är grundläggande inom kulturpolitiken och även som demokratisk princip. Som framgår ovan har kulturministern uttalat att regeringen avser att återkomma med fler åtgärder. och ska enligt sina respektive regleringsbrev värna den konstnärliga friheten och redovisa vilka åtgärder de vidtar för att säkra den konstnärliga friheten inom ramen för bidragsgivningen. Utskottet avstyrker motionerna 2021/22:3374 av m.fl. (M) yrkande 1, 2021/22:3526 av m.fl. (C) yrkande 9 och 2021/22:4162 av m.fl. (KD) yrkandena 21–23. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om att effekterna av coronapandemin på kulturlivet bör utredas. Jämför reservation 6 (C). Enligt kommittémotion 2021/22:3526 av m.fl. (C) yrkande 2 bör effekterna av coronapandemin på kulturlivet utredas. Coronapandemin har haft stora effekter på kulturlivet. Kulturen har fått ta del av olika stödpaket för att minska effekterna av pandemin, och stöden har varit nödvändiga för att ge bättre förutsättningar för ett brett och tillgängligt kulturliv i hela landet. Från kris till kraft – återstart till kulturen