bet · H901SfU17 · 2022-05-09 00:00:00 — En övergång till månadsvisa utbetalningar av ersättningen till arbetsgivare för höga sjuklönekostnader borde enligt utredningen ganska snabbt kunna utredas för att därefter ge förutsättningar att vid utgången av varje kalendermånad kunna besluta om ersättningens storlek för sjuklönekostnader för sjuklön. Förslagen, som omfattar även kulturarbetare, bereds i . Vidare ska utredningen av regelverket för sjukpenninggrundande inkomst för ökad trygghet och förutsebarhet (dir. 2021:90) bl.a. se över regelverket för SGI. Utredaren ska bl.a. ta till vara möjligheten att utnyttja månadsvisa uppgifter på individnivå i arbetsgivardeklarationen vid fastställandet av SGI i syfte att bl.a. möjliggöra en så hög automatiseringsgrad som möjligt och minska risken för felaktiga utbetalningar. Även SGI-skyddet ingår i utredarens uppdrag. Uppdraget, som omfattar även kulturarbetare, ska redovisas . En utredning om karensavdrag och sjuklön (dir. 2022:23) har tillsatts. I uppdraget ingår bl.a. att särskilt beakta mindre arbetsgivares behov av kompensation för sjuklönekostnader samt arbetsgivares incitament att motverka och minska sjukfrånvaron. Vad nu sagts innebär enligt utskottet att det saknas anledning att föregripa de pågående utredningarna eller regeringens beredning av lämnade förslag och avstyrker därför motionerna 2021/22:2427 (SD) yrkande 14, 2021/22:3911 (C) yrkandena 18–20, 2021/22:3380 (L) yrkande 9, 2021/22:2620 (M), 2021/22:2427 (SD) yrkandena 13 och 16, 2021/22:3526 (C) yrkande 15, 2021/22:3650 (C) yrkande 14, 2021/22:3672 (C) yrkandena 1 och 2, 2021/22:1639 (C), 2021/22:2613 (V) yrkande 7 i denna del, 2021/22:4213 (KD) yrkandena 17 och 20 och 2021/22:1326 (S). När det gäller studerande har som framgår ovan en hel del redan gjorts för att underlätta för dem som är sjukskrivna på deltid. Det pågår också ett arbete med att ytterligare underlätta för denna grupp. I delbetänkandet Ökad trygghet för studerande som blir sjuka (SOU 2018:9) föreslås att det ska göras möjligt med deltidssjukskrivning inom studiemedelssystemet, att utbildnings-ansvarigs ansvar för studieinriktad rehabilitering förtydligas och att studiemedel under sjukdom får lämnas , men kan lämnas om det finns särskilda skäl. Mot den bakgrunden och eftersom det saknas skäl att föregripa regeringens beredning av nämnda förslag avstyrker utskottet motionerna 2021/22:3911 (C) yrkande 29, 2021/22:2607 (V) yrkande 3 och 2021/22:4090 (MP) yrkandena 8 och 10. Även i övrigt pågår utredningar som tar sikte på de studerande. I betänkandet En sjukförsäkring med prevention, rehabilitering och trygghet (SOU 2021:69) föreslås att arbete, studier, uppdrag m.m. ska underlättas under tid med aktivitets- och sjukersättning samt att det ska vara möjligt att ha sjuk- och aktivitetsersättning partiellt vilande under tid för studier. Förslagen bereds i . Vidare ska, som redan nämnts, en översyn göras av regelverket för SGI, inklusive reglerna för SGI-skydd, för att göra det enklare och mer förutsebart. Uppdraget ska redovisas . Även vad gäller övriga motionsförslag som rör studerande finns det enligt utskottet skäl att avvakta resultatet av det arbete som pågår. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2021/22:4019 (M) yrkande 3, 2021/22:3911 (C) yrkande 30, 2021/22:2074 (C), 2021/22:2607 (V) yrkande 2 och 2021/22:2613 (V) yrkande 7 i denna del. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. sjukpenninggrundande inkomst, förmånsnivåer i sjukpenningen, den bortre tidsgränsen och rehabiliteringskedjan. Jämför reservation 21 (SD), 22 (V), 23 (KD), 24 (SD), 25 (C), 26 (V), 27 (KD), 28 (M, C, KD), 29 (M), 30 (SD), 31 (C), 32 (V), 33 (KD), 34 (SD, C, V, KD, L), 35 (SD), 36 (V), 37 (KD) och 38 (C, KD, L). Den årliga inkomst i pengar som en försäkrad kan antas komma att tills vidare få för eget arbete utgör den försäkrades sjukpenninggrundande inkomst (SGI) (25 kap. 2 § SFB). För att få bl.a. sjukpenning krävs att den försäkrade har kvalificerat sig för en SGI, dvs. har en inkomst av förvärvsarbete. Om förvärvsarbetet avslutas finns det en efterskyddstid (26 kap. 18 §), varefter SGI:n upphör. Det är möjligt att behålla SGI:n när den försäkrade avbryter eller inskränker sitt förvärvsarbete av något skäl som anges i 26 kap. 11–18 a §§ (SGI-skyddad tid). Omständigheter som ger rätt till skydd av SGI:n kan t.ex. vara att den försäkrade studerar, är föräldraledig eller har ett kortare avbrott i förvärvsarbetet. Den försäkrades sjukpenning beräknas på ett underlag som för sjukpenning på normalnivå motsvarar av den försäkrades SGI och som för sjukpenning på fortsättningsnivå motsvarar av den försäkrades SGI (28 kap. 7 §). För att en försäkrad ska ha rätt till sjukpenning krävs att hans eller hennes arbetsförmåga är nedsatt med minst en fjärdedel på grund av sjukdom. Sjukpenning lämnas enligt följande förmånsnivåer (27 kap. 45 § SFB): Hel sjukpenning lämnas för dag när den försäkrade saknar arbetsförmåga. Tre fjärdedels sjukpenning lämnas när den försäkrades arbetsförmåga är nedsatt med minst tre fjärdedelar men inte saknas helt. Halv sjukpenning lämnas när den försäkrades arbetsförmåga är nedsatt med minst hälften men inte med tre fjärdedelar. En fjärdedels sjukpenning lämnas när den försäkrades arbetsförmåga är nedsatt med minst en fjärdedel men inte med hälften. Sjukpenning lämnas för dagar i en sjukperiod så länge den försäkrade uppfyller förutsättningarna för rätt till sjukpenning (27 kap. 20 §). Den som är sjukskriven längre än kan ansöka om sjukpenning på fortsättningsnivå (27 kap. 21 och 22 §§). Sjukpenningen sänks då till av SGI:n. I det fall den försäkrade har en allvarlig sjukdom kan han eller hon dock ansöka om att få behålla samma nivå som tidigare (27 kap. 3 §). Rehabiliteringsersättning utges som rehabiliteringspenning och som särskilt bidrag. Rehabiliteringspenning lämnas till en försäkrad som deltar i arbetslivsinriktad rehabilitering, och särskilt bidrag lämnas för kostnader som uppstår i samband med rehabiliteringen (31 kap. 2 §). Avsikten med rehabiliteringen är att förkorta sjukdomstiden eller helt eller delvis förebygga eller häva nedsättningen av arbetsförmågan (31 kap. 3§). Rehabiliteringspenningen lämnas på samma nivå som sjukpenningen (31 kap. 8 §). Den s.k. rehabiliteringskedjan styr när och i förhållande till vilket eller vilka arbeten som arbetsförmågan ska prövas i sjukskrivningsperioden. Bedömningen av rätt till sjukpenning görs utifrån fasta tidsgränser för försäkrade som har en anställning. av en sjukskrivning bedöms den försäkrades förmåga att klara sitt vanliga arbete eller annat lämpligt arbete som arbetsgivaren tillfälligt erbjuder (27 kap. 46 § SFB). Från och med den 91:a dagen ska även beaktas om den försäkrade kan försörja sig efter en omplacering till annat arbete hos arbetsgivaren (27 kap. 47 § SFB). gäller enligt 27 kap. 48 § att fr.o.m. dag 181 ska beaktas om den försäkrade har sådan förmåga att han eller hon kan försörja sig själv genom sådant förvärvsarbete som är normalt förekommande på arbetsmarknaden, eller annat lämpligt arbete som är tillgängligt för honom eller henne. Prövningen mot normalt förekommande arbete ska emellertid inte göras om övervägande skäl talar för att den försäkrade före den tidpunkt då han eller hon har haft nedsatt arbetsförmåga kan återgå i arbete i samma omfattning som före sjukskrivningen, eller det finns särskilda skäl som grundas på att den försäkrade kan förväntas återgå till arbete före den tidpunkt då han eller hon har haft nedsatt arbetsförmåga , eller det kan anses oskäligt att bedöma den försäkrades arbetsförmåga mot normalt förekommande arbete. gäller också enligt 27 kap. 49 § SFB ändrade regler för arbetsförmågebedömningen efter dag 365 i sjukperioden. Prövningen ska då göras mot normalt förekommande arbeten på arbetsmarknaden, eller annat lämpligt arbete som är tillgängligt för den försäkrade, men ska inte göras om det finns särskilda skäl som grundas på att den försäkrade kan förväntas återgå till arbete före den tidpunkt då han eller hon har haft nedsatt arbetsförmåga . Sådan prövning ska inte heller göras om det kan anses oskäligt att bedöma den försäkrades arbetsförmåga mot normalt förekommande arbete. De nya bestämmelserna tillämpas även på sjukperioder som har påbörjats före ikraftträdandet. Bestämmelserna tillämpas dock första gången vid prövning av rätt till ersättning för dagar fr.o.m. ikraftträdandet. För den som drabbas av sjukdom under föräldraledighet eller deltar i arbetsmarknadspolitiska program finns särskilda regler. Sjukpenninggrundande inkomst (SGI) I motion 2021/22:3103 anger och (båda M) i yrkande 1 att reglerna inom försäkringsområdet som möjliggör för fler utlandsstationerade omgående bör ses över. Motionärerna anser att även medföljande familjemedlemmar bör få del av SGI-skyddet vid utlandsstationering. m.fl. (SD) framför i kommittémotion 2021/22:2382 yrkande 6 att regelverket om SGI bör utredas och stärkas. En person som arbetat ska inte kunna förlora sitt SGI-skydd. I yrkande 28 anges att det bör utredas hur försäkrade med svår sjukdom ska kunna skyddas mot utförsäkring. I yrkande 29 begärs att regeringen skyndsamt ska återkomma med förslag om hur SGI-skyddet kan förbättras för de försäkrade. bedömer att den försäkrade inte är anställningsbar ska han eller hon bedömas på samma sätt av och få rätt till ersättning. I kommittémotion 2021/22:2595 anger m.fl. (V) i yrkande 14 att det bör ses över hur försäkrade med medicinska begränsningar som saknar SGI och uppbär försörjningsstöd kan få stöd för att kunna återgå i eller få ett arbete. Ingen ska kunna förlora sitt SGI-skydd på grund av bristande samordning mellan Arbetsförmedlingen och . m.fl. (KD) anger i kommittémotion 2021/22:4214 yrkande 57 att möjligheterna för medföljande familjemedlemmar att få del av SGI-skyddet vid utstationering bör ses över. Många familjer avstår från sådana arbeten på grund av reglerna om SGI. Förmånsnivåer i sjukpenningen m.m. m.fl. (SD) begär i kommittémotion 2021/22:2382 yrkande 3 att procentstegen i sjukskrivningen ska skräddarsys. Regeringen bör ta fram ett förslag som innebär att förmånsnivån respektive den bedömda arbetsförmågan, ska kunna ändras i steg om . I kommittémotion 2021/22:3911 framhåller m.fl. (C) i yrkande 4 det bör införas fler procentuella steg i sjukpenningen än dagens 25, 50, . För försäkrade som efter sjukdom eller skada ska återgå i arbete riskerar alltför stora steg att leda till att rehabiliteringen försvåras. I motion 2021/22:3521 begär (C) i yrkande 2 att 25-procentstegen i sjukskrivningen tas bort till förmån för en mer flexibel sjukskrivning. Att underlätta för sjukskrivna att bibehålla kontakt med sin arbetsplats ger en ökad känsla av sammanhang, vilket underlättar återgång i arbete. I kommittémotion 2021/22:2595 av m.fl. (V) anförs i yrkande 11 i denna del anförs att regeringen bör återkomma med förslag baserade på betänkande En sjukförsäkring med prevention, rehabilitering och trygghet (SOU 2021:69). Utredningens förslag innebär att ska kunna bevilja partiell sjukpenning utifrån en annan förläggning av arbetstiden än att denna minskas i samma omfattning om förläggningen inte försämrar möjligheterna till återgång i arbete. Sjukpenningen bör emellertid också kunna ges i fler procentuella steg än dagens fyra. Möjligheten till en ersättning som tar hänsyn till den varierande arbetsförmågan bör undersökas. I kommittémotion 2021/22:4213 begär m.fl. (KD) yrkande 12 att de fasta stegen i sjukpenningen, sjuk- och aktivitetsersättningen och rehabiliteringspenningen ska slopas helt. Sjukförsäkringen bör individanpassas efter den försäkrades arbetsförmåga snarare än dennes arbetsoförmåga. I kommittémotionerna 2021/22:3828 yrkande 4 och 2021/22:4017 yrkande 2 begär m.fl. (M) att den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen återinförs. Kontrollinsatser av olika slag, inklusive tidsgränser, minskar användningen av försäkringen, både direkt via kontrollerna i sig och indirekt via drivkrafter att inte vilja bli kontrollerad. Det skickar en signal om att en sjukskrivning inte kan pågå för evigt, vilket skapar drivkrafter för alla inblandade aktörer att agera för att hitta en lösning innan tidsgränsen nås. I motion 2021/22:2740 av och (båda M) framhålls att när tidsgränsen i sjukförsäkringen togs bort ökade antalet sjukskrivningar. En översyn om möjligheterna att minska antalet sjukskrivna bör genomföras. I kommittémotion 2021/22:3911 begär även m.fl. (C) i yrkande 17 att den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen bör införas. Detsamma begär m.fl. (KD) i kommittémotion 2021/22:4213 yrkande 11. m.fl. (M) framför i kommittémotion 2021/22:3828 yrkande 1 att regeringen bör tillsätta en utredning som undersöker lämpligheten i och förutsättningarna för att införa en särskild rehabiliteringskedja för psykisk ohälsa. Det behövs ett nytt spår i rehabiliteringskedjan för psykiska diagnoser, med tidigare insatser och multimodala team, eftersom tidsgränserna i den befintliga kedjan egentligen är bättre anpassade för ”traditionella” sjukdomstillstånd. I yrkande 6 begärs att drivkrafterna till arbete stärks. Enligt motionärerna är det av största vikt att bedömningen av arbetsförmågan efter sex månaders sjukfrånvaro återgår till att avse förvärvsarbete som är normalt förekommande på arbetsmarknaden. I yrkande 7 framförs att det behöver införas en förebyggandegaranti för psykisk ohälsa. En rimlig målsättning är att den som har ett jobb och är i behov av förebyggande insatser ska kunna påbörja insatserna inom en månad. m.fl. (SD) anger i kommittémotion 2021/22:2382 yrkande 11 att det finns behov av en mer human bedömning vid prövningen av fortsatt sjukpenning i rehabiliteringskedjans dag 180. Möjligheten för den försäkrade att prövas mot yrken inom sitt eget kompetensområde och yrken man har tidigare erfarenhet av vid dag 180 i rehabiliteringskedjan bör utredas. Om en omställning till ett annat yrke är oundviklig bör det i stället ges tillräckligt med stöd för att kunna ställa om. I yrkande 12 framförs att det bör införas undantag vid prövningen av fortsatt sjukpenning i rehabiliteringskedjan efter dag 180. Det bör räcka att övervägande skäl talar för att personen i fråga endast kan återgå till sin arbetsgivare på deltid och i lägre omfattning än tidigare före dag 366 för att slippa att prövas mot hela arbetsmarknaden. I yrkande 13 framförs att det bör införas undantag i kravet för sjukpenning efter dag 365 i rehabiliteringskedjan. Regeringen bör utreda möjligheten att inte ställa krav på att arbetsförmågan ska vara på samma nivå som . Det bör räcka att personen i fråga kan återgå i arbete på deltid och i lägre omfattning än tidigare senast dag 550. I yrkande 14 anges att åldersgränsen för en mer human bedömning av arbetsförmågan bör fastställas till eller äldre och inte höjas i takt med höjningen av riktåldern för pensioner. Det bör vara möjligt att vara sjukskriven en period för att sedan om möjligt återgå till sin arbetsgivare utan att oroa sig för att helt behöva ställa om eller utförsäkras. I yrkande 16 anges att möjligheterna till rehabiliteringsplan och rehabiliteringsersättning bör stärkas. Regeringen bör skyndsamt återkomma med ett förslag på förändrat regelverk som är bättre anpassat efter individens behov och möjligheter i enlighet med förslagen i delbetänkande En begriplig och trygg sjukförsäkring (SOU 2020:6) och betänkande SOU 2021:69. I yrkande 17 anges att stödet vid omställning bör stärkas. Möjligheten till ett utökat stöd under omställning i form av en tydlig rehabiliteringsplan där återgång i arbete kan ske i små steg bör utredas. Regeringen bör även utreda möjligheten att vid behov få stöd av en särskild koordinator eller ett ombud under omställningen. m.fl. (C) framför i kommittémotion 2021/22:3911 yrkande 16 att rehabiliteringskedjan bör stärkas med tydliga tidsramar. Tidsgränserna i rehabiliteringskedjan är ett viktigt stöd för den enskilde och ökar förståelsen för processen som de skapar tydliga incitament för den försäkrade att bidra till sin rehabilitering. I kommittémotion 2021/22:2595 begär m.fl. (V) att en försäkrad som har fyllt ska få sin arbetsförmåga bedömd mot arbete hos arbetsgivaren oavsett hur länge han eller hon har haft nedsatt arbetsförmåga (yrkande 5). I yrkande 7 begärs att regeringen återkommer med ett förslag om att en arbetstagare som inte har en tillsvidareanställning ska få sin arbetsförmåga bedömd mot anställningen i sjukfallet, om det kan antas att den försäkrade skulle ha arbetat där om han eller hon inte var sjuk. I yrkande 11 i denna del begärs att regeringen återkommer med förslag baserade på betänkandet SOU 2021:69. I betänkandet föreslår utredningen att rehabiliteringspenningen ska beviljas steglöst för inkomstförlust motsvarande den tidsåtgång som rehabiliteringen tar i anspråk. Utredningen föreslår också att dagar med rehabiliteringspenning ska ingå i rehabiliteringskedjan, men att arbetsförmågan inte ska bedömas mot de fasta tidsgränserna i kedjan. Därmed kommer den försäkrades arbetsförmåga fortsätta bedömas mot sitt nuvarande arbete så länge rehabilitering pågår. Slutligen föreslår utredningen att ska se till att den försäkrades behov av rehabilitering klarläggs , men senast dag 60 i sjukfallet. Utredningens förslag om rehabiliteringspenning bör läggas fram . I yrkande 27 begär motionärerna att regelverket om sänkt sjukpenning till efter dag 365 ska ses över. Sjukförsäkringen bör ge ekonomisk trygghet även om sjukdomen är långvarig. m.fl. (KD) framhåller i kommittémotion 2021/22:4213 yrkande 16 att rehabiliteringsbehovet bör klarläggas senast dag 60 i sjukfallet. Om rehabiliteringsinsatser uteblir leder det ofta till en längre sjukskrivning än nödvändigt och att återgången i tidigare arbete i bland misslyckas. Flexibel återgång i arbete m.fl. (SD) begär i kommittémotion 2021/22:2382 i yrkande 4 att möjligheterna att införa ett mer flexibelt system för sjukskrivningen utreds och att regeringen återkommer med förslag. Den försäkrade bör få registrera arbetad tid i efterhand med en liknande juridisk och administrativ process som gäller för tillfällig vård av barn och föräldrapenning. I yrkande 18 framhålls att incitamenten att återgå i arbete bör öka. Det bör utredas om en försäkrad kan ges möjlighet att prova sin arbetsförmåga och arbeta , utan att ersättningen påverkas. Vid arbete därutöver ska ersättningen gradvis minskas. I yrkande 19 framförs att det bör utredas hur dagens regelverk vad avser möjligheterna att under sjukskrivning prova ett nytt yrke kan göras mer flexibelt och öppnas upp för fler sjukskrivna. I kommittémotion 2021/22:3911 framför m.fl. (C) yrkande 11 att möjligheterna till flexibel återgång i arbete bör förstärkas. För en person som är sjukskriven till och har en timmes resväg till arbetet kan det var betydligt bättre att arbeta än att tvingas resa till och från arbetet . Kravet att arbetsförmågan ska prövas dag för dag ger orimliga konsekvenser för många människor. I motion 2021/22:3521 framför (C) i yrkande 3 att arbetsgivaren bör underlätta för långtidssjukskrivna att återgå i arbete genom att i samråd med arbetsplatsen planera arbetstiderna. I kommittémotion 2021/22:2595 av m.fl. (V) begärs i yrkande 8 att möjligheten till en mer flexibel ersättningsmodell som tar hänsyn till den varierande arbetsförmågan bör undersökas. Genom fler nivåer med mindre avstånd kan sjukförsäkringen individanpassas, och det blir lättare och mindre riskabelt för den försäkrade att pröva att börja arbeta igen. I yrkande 18 begärs att regeringen ska återkomma med förslag om utvidgad rätt till studier under rehabilitering. Att studera under rehabilitering kan underlätta återgången i arbete och vara positivt för den sjukskrivne. Det kan även underlätta karriärbyte. I yrkande 19 anges att regeringen bör utreda hur återgång i arbete efter sjukskrivning kan underlättas genom anställning med statligt stöd. finns det begränsade möjligheter att prova ett nytt arbete och arbetsgivare kan ha svårt att anställa en person som kommer direkt från sjukskrivning. m.fl. (KD) framhåller i kommittémotion 2021/22:4213 yrkande 13 att sjukförsäkringen bör vara mer flexibel. En mer personanpassad sjukpenning föreslås t.ex. i betänkande Mer trygghet och bättre försäkring (SOU 2015:21). Utredningen ansåg att flexibel sjukpenning ska kunna ges i vissa fall som arbetsförmågan bedöms mot den försäkrades vanliga arbete eller annat arbete hos arbetsgivaren. I yrkande 19 framförs att försäkrade bör få arbetsträna med bibehållen sjukpenning . I kommittémotion 2021/22:3383 av m.fl. (L) anförs i yrkande 2 att sjukförsäkringen bör vara individanpassad så att fler så snabbt som möjligt kan komma tillbaka i arbete. (S) anger i motion 2021/22:1548 att regeringen bör se över möjligheterna att stärka sjukförsäkringen. Den som är sjuk och inte kan arbeta ska ha rätt till en snabb rehabilitering tillbaka till arbete och ekonomisk trygghet det tar. m.fl. (C) begär i partimotion 2021/22:3666 att regeringen återkommer med kompletterande åtgärder för att komma till rätta med de ökande sjukskrivningstalen som framför allt drabbar kvinnor samt för att åtgärda den ojämställda sjukskrivningen mellan kvinnor och män (yrkandena 24 och 25). Det krävs krafttag mot de ojämställda sjukskrivningarna och ett förtydligande av samordningsansvar. Likalydande förslag finns i kommittémotion 2021/22:3911 av m.fl. (C) i yrkandena 1 och 3. m.fl. (KD) framför i kommittémotion 2021/22:4210 yrkande 19 att orsakerna till kvinnors höga sjukskrivningstal bör utredas. Motionärerna anser därför att eller någon annan lämplig myndighet bör få i uppdrag att sammanställa forskningsläget och göra en litteraturgenomgång av orsakerna till kvinnors högre sjukskrivningstal. Vidare framförs i yrkande 20 att vårdens arbete bör kvalitetssäkras och utvecklas för en jämställd sjukskrivningsprocess, och ytterligare studier behövs där läkarintygs- och sjukfallsdata kombineras med sjukvårdsdata. I kommittémotion 2021/22:4001 av m.fl. (L) begärs i yrkande 5 att skillnaderna i sjukskrivning mellan kvinnor och män bör utredas. En rapport från visar att kvinnor har högre sjukskrivningstal än män med motsvarande aktivitetsbegränsning och funktionsnedsättning. I motion 2021/22:1659 anger (S) att anledningen till att kvinnor är mer sjukskrivna än män och vilka åtgärder som bör vidtas för att minska hälsoklyftan bör undersökas. I direktiven till utredningen av regelverket för sjukpenninggrundande inkomst för ökad trygghet och förutsebarhet (dir. 2021:90) framkommer att det finns behov av att fortsätta utreda vissa av de förslag som lämnades i betänkandet Svensk social trygghet i en globaliserad värld (SOU 2017:05). Det gäller försäkringstillhörighet och SGI-skydd för anställda som sänds ut av sin arbetsgivare för att arbeta i ett annat land och deras medföljande. En annan viktig aspekt av uppdraget är att se över SGI-skyddet för att göra det enklare och mer förutsebart. Utredaren ska bl.a. analysera möjligheterna att utöka SGI-skyddet för t.ex. personer som nekas sjukpenning. Uppdraget ska redovisas . Utskottet anser att i avvaktan på resultatet av nämnda utredning bör det inte göras några ändringar av reglerna för SGI. Motionerna 2021/22:3103 (M) yrkande 1 och 2021/22:4214 (KD) yrkande 57 avstyrks därmed. Även motionerna 2021/22:2382 (SD) yrkandena 6, 28 och 29 och 2021/22:2595 (V) yrkande 14 om bl.a. ett förbättrat SGI-skydd och SGI-skydd för den som uppbär försörjningsstöd avstyrks med det anförda. Förmånsnivåer i sjukpenningen m.m. Sjukpenning kan beviljas som hel, tre fjärdedels, halv eller en fjärdedels förmån beroende på hur mycket arbetsförmågan är nedsatt på grund av sjukdom. Grundprincipen vid partiell sjukskrivning är att arbetstiden reduceras motsvarande arbetsförmågans nedsättning. Avsteg från denna princip kan göras när en annan förläggning av arbetstiden är medicinskt motiverad och den sammanlagda arbetstiden inte överstiger vad som är förenligt med sjukskrivningsgraden.