bet · H901AU10 · 2022-03-31 00:00:00 — Till skillnad från utskottet menar jag dock att det finns lämpligare sätt att hantera registret än att lägga det hos en myndighet som fått en mängd nya uppdrag utan att tillföras resurser i samma utsträckning. Jag delar den bild som fackliga företrädare har framfört om att vore bäst lämpat att ta över ansvaret för registret. har både mer resurser för att administrera arbetet och bättre möjligheter att samköra väsentliga uppgifter i registret med relevanta uppgifter hos myndigheten. Jag anser därför att bör få i uppdrag att, i samarbete med , förvalta och utveckla utstationeringsregistret. , punkt 6 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4198 av m.fl. (KD) yrkandena 33 och 36 samt 2021/22:468 av m.fl. (V) yrkandena 3 och 14, 2021/22:469 av m.fl. (V) yrkande 11, 2021/22:1244 av och (båda S) yrkande 1, 2021/22:1559 av (S), 2021/22:3322 av m.fl. (M) yrkandena 1–5, 2021/22:3579 av m.fl. (C) yrkande 16, 2021/22:3828 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3 samt 2021/22:3969 av m.fl. (L) yrkandena 2, 4 och 6. Kvinnor drabbas i högre grad än män av arbetsrelaterade besvär, vilket ökar förekomsten av sjukskrivningar. Skälen till detta är många och dit hör bl.a. organiseringen av arbetet, hur ledarskapet ser ut och vilka förutsättningar som finns att utföra arbetet. Särskilt utmärkande för arbetsrelaterad ohälsa hos kvinnor är arbetssjukdomar orsakade av sociala och organisatoriska faktorer. Ofta är arbetsgivaren omedveten om skillnaderna och det finns en stor utmaning i att göra alla medvetna om det omedvetna. Jag anser att kvinnors arbetsmiljö behöver lyftas fram och synliggöras på ett tydligare sätt än vad som görs . Det kan t.ex. handla om att ge ett specifikt uppdrag att ta fram verktyg för att utifrån den kunskap som finns kunna kartlägga hur kvinnor och män exponeras för riskfaktorer som kan leda till sjukskrivning och hur man kan förebygga dessa riskfaktorer. Det är inte tillräckligt att som utskottet förlita sig på att regeringen agerar i frågan bara för att man pekat ut en riktning i arbetsmiljöstrategin –2025. Jag anser därför att regeringen bör ge i uppdrag att verka för kvinnors hälsa i enlighet med vad som anförts ovan. Vidare menar jag att ett sätt att rationalisera tillsynsarbete, utan att för den skull tumma på säkerheten och arbetsmiljön, vore att införa ett system med arbetsmiljödeklarationer. Efter behandling av kan åtgärder vidtas utifrån deklarationens resultat. Förslaget innebär att alla företag inom samma bransch blir behandlade på samma sätt från myndighetens sida och att såväl antalet inspektörer som antalet distrikt kan reduceras. Detta innebär en besparing för statskassan utan att arbetsmiljön försämras; tvärtom skulle kontrollen bli effektivare och mer rättvis. Jag beklagar att utskottet inte heller är berett att prova detta förslag. Jag anser att regeringen bör ge i uppdrag att initiera ett pilotprojekt som prövar möjligheten att deklarera sin arbetsmiljö. , punkt 6 (L) av (L) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3969 av m.fl. (L) yrkandena 2, 4 och 6 samt 2021/22:468 av m.fl. (V) yrkandena 3 och 14, 2021/22:469 av m.fl. (V) yrkande 11, 2021/22:1244 av och (båda S) yrkande 1, 2021/22:1559 av (S), 2021/22:3322 av m.fl. (M) yrkandena 1–5, 2021/22:3579 av m.fl. (C) yrkande 16, 2021/22:3828 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3 samt 2021/22:4198 av m.fl. (KD) yrkandena 33 och 36. Vi delar utskottets uppfattning att har en viktig roll i arbetsmiljöarbetet på den svenska arbetsmarknaden. Vi kan dock konstatera att har begränsade resurser och naturligtvis inte kan undersöka om samtliga arbetsplatser följer arbetsmiljöregelverket. För att insatser ska ge maximal effekt behöver myndigheten således göra ett urval. Det är viktigt att detta urval görs baserat på forskning och statistik och riktar sig mot de arbetsplatser som är mest otrygga. Vidare menar vi att arbete skulle kunna bli än mer effektivt om det fanns en möjlighet för arbetstagare som upplever sina arbetsplatser som otrygga att enkelt rapportera in missförhållanden. Framförallt gäller detta arbetstagare vid arbetsplatser som saknar kollektivavtal och skyddsombud där kan vara den enda kontakten vid uppkomna problem. För att på bästa komma åt missförhållanden med diskriminering, trakasserier och psykisk ohälsa är det även av vikt att anmälningar till kan ske på ett enkelt sätt. Personer som vågar anmäla och påtala brister, s.k. visselblåsare, måste få stöd av såväl myndigheter som arbetsgivare att göra så. Vi anser därför att bör ges i uppdrag att utreda hur det kan bli enklare att rapportera utan att riskera påföljder från såväl arbetsgivare som andra anställda. Det måste kunna ske anonymt, framför allt i situationer där det är arbetsgivaren som har trakasserat personen som anmäler. Sanktionerna måste enligt vår mening vara strängare mot aktörer som vill hindra visselblåsare från att yttra sig. Vi anser därför att regeringen bör ta initiativ till följande åtgärder: • översyn av arbete och rutiner för att myndigheten i högre utsträckning ska fokusera sina insatser vid den typ av arbetsplatser som enligt statistik och forskning är överrepresenterade inom platsolyckor och arbetsmiljöbrott • uppdrag till och att underlätta för tips och anmälningar, särskilt med hänsyn till psykisk ohälsa, mobbning och sexuella trakasserier • förslag om att ytterligare stärka skyddet för visselblåsare på arbetsplatser. Företagshälsovården, punkt 7 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3322 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2021/22:468 av m.fl. (V) yrkande 1, 2021/22:3969 av m.fl. (L) yrkande 5, 2021/22:3977 av m.fl. (L) yrkandena 4 och 5, 2021/22:3983 av m.fl. (L) yrkande 22 och 2021/22:4001 av m.fl. (L) yrkande 56. Det är känt att personer med psykisk ohälsa riskerar att utsättas för fördomar och stigmatisering. Detta i sin tur riskerar att leda till högre barriärer för drabbade människor att söka vård och därtill ökade svårigheter att få ett arbete, vilket i sig kan medföra ökade påfrestningar som försämrar den psykiska hälsan ytterligare. Färre än hälften söker psykiatrisk vård som de skulle behöva få tillgång till. Färre än hälften får den psykiatriska vård de behöver. Det finns därtill en s.k. genetisk börda när det handlar om såväl psykisk ohälsa som psykisk sjukdom. Det handlar om föräldrar och barn som har samma symtom, diagnos eller sjukdom, men vården saknar samordning av dessa fall. Vi menar att det är hög tid att stärka det förebyggande arbetet mot psykisk ohälsa och att använda sig av den resurs som företagshälsovården är. Det är olyckligt att utskottet inte ser samma behov. Vi anser därför att regeringen bör vidta ytterligare åtgärder för att pröva möjligheterna att stärka det hälsofrämjande förebyggande arbetet med behandling av psykisk ohälsa inom ramen för företagshälsovården. Företagshälsovården, punkt 7 (V) av Ciczie Weidby (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:468 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2021/22:3322 av m.fl. (M) yrkande 7, 2021/22:3969 av m.fl. (L) yrkande 5, 2021/22:3977 av m.fl. (L) yrkandena 4 och 5, 2021/22:3983 av m.fl. (L) yrkande 22 och 2021/22:4001 av m.fl. (L) yrkande 56. Jag anser att företagshälsovården har en viktig uppgift i arbetslivet, inte minst när det gäller att minska antalet sjukskrivningar. På så sätt är en satsning på kvalitetssäkrad företagshälsovård som alla arbetstagare har tillgång till en investering som kan ge positiv utdelning också statsfinansiellt. Trots en relativt tydlig lagstiftning har dock allt färre arbetstagare tillgång till företagshälsovård på sin arbetsplats. I likhet med utskottet välkomnar jag det arbete som bedrivs. Till skillnad från utskottet menar jag dock att det är uppenbart att det inte är tillräckligt. Jag anser att alla arbetstagare bör ha tillgång till en kvalitetssäkrad företagshälsovård med branschkunskap som arbetar med strategiskt förebyggande arbetsmiljöarbete. Det är dels en rättvisefråga, dels en förutsättning för att fler människor ska orka arbeta fram till eller längre. Vidare bör arbetsmarknadens parter ha en central roll i arbetet med att säkerställa att alla arbetstagare får tillgång till en kvalitetssäkrad företagshälsovård. Jag anser därför att regeringen bör tillsätta en utredning med uppdraget att, i samverkan med arbetsmarknadens parter, ta fram förslag på hur en lagstiftad, obligatorisk, effektiv, kvalitetssäkrad och branschkunnig företagshälsovård som omfattar alla arbetstagare kan skapas. Företagshälsovården, punkt 7 (L) av (L) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3969 av m.fl. (L) yrkande 5, 2021/22:3977 av m.fl. (L) yrkandena 4 och 5, 2021/22:3983 av m.fl. (L) yrkande 22 och 2021/22:4001 av m.fl. (L) yrkande 56 och 2021/22:468 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2021/22:3322 av m.fl. (M) yrkande 7. Vi anser att företagshälsovården spelar en viktig roll i det hälsofrämjande arbetet. Dess uppgift är att hjälpa företag och arbetsplatser att långsiktigt utveckla den fysiska och psykosociala arbetsmiljön. Företagshälsovården syftar till att förebygga ohälsa bland medarbetarna och att skapa förutsättningar för ett långsiktigt hållbart arbetsliv. Hit hör att förebygga och åtgärda psykisk ohälsa, skadligt bruk av alkohol och droger, trakasserier, mobbning och diskriminering. Det är visserligen välkommet att utskottet också ser positivt på företagshälsovårdens roll i arbetsmiljöarbetet. Det är dock olyckligt att utskottet inte ser samma behov som vi av att utveckla det hälsofrämjande arbetet. Det gäller inte minst behovet av att skapa möjligheter för företagshälsovården att stötta hälso- och sjukvårdens samt äldreomsorgens medarbetare. Vi anser därför att regeringen bör vidta ytterligare åtgärder för att möjliggöra och intensifiera företagshälsovårdens arbete i hälsofrämjande syfte. Vidare finns det skäl att uppmärksamma situationen inom arbetsmedicin, som är en förutsättning för att företagshälsovården ska fungera väl. Vi konstaterar att arbetsmedicin är en av de specialiteter inom sjukvårdens område där bristen på kompetens är som störst. Vi anser därför att regeringen bör vidta åtgärder för att ta ett nationellt grepp för långsiktig kompetensförsörjning inom arbetsmedicin. Arbetskläder, punkt 8 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2563 av m.fl. (SD) yrkande 8 och 2021/22:477 av (SD) och 2021/22:1758 av m.fl. (S). När det gäller arbetslivet menar vi att det finns skäl för arbetsgivare inom offentlig sektor att kartlägga och belysa skillnaderna i förutsättningar mellan kvinnor och män när det gäller att utföra sitt arbete. Kartläggningen ska innefatta olika förvaltningars hantering av personalens förutsättningar, från chefsposition till de som utför det praktiska arbetet. Avgörande frågor i en sådan kartläggning är t.ex. om arbetstagarna har rätt till arbetskläder. Vi konstaterar att de kartläggningar som har genomförts har visat att kvinnodominerade verksamheter i större utsträckning saknar tillgång till arbetskläder. Det är viktigt att synen på anställdas förutsättningar för att genomföra sitt arbete på bästa sätt förändras och förhållandena blir mer likvärdiga. Det är olyckligt att utskottet inte kan se att en kartläggning av det aktuella slaget är en viktig uppgift i arbetet för att uppnå en jämställd arbetsmiljö. Vi anser därför att regeringen bör verka för att kommuner kartlägger och åtgärdar anställdas förutsättningar och skillnader i arbetslivet. Arbetsmiljön inom vård- och omsorgssektorn, punkt 9 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4198 av m.fl. (KD) yrkandena 38–40 och 2021/22:4210 av m.fl. (KD) yrkandena 64 och 65. Jag konstaterar att det arbete som har utförts under pandemikrisen har påverkat den psykosociala arbetsmiljön hos personalen i vård- och omsorgssektorn. Såväl som Mynak har viktiga roller att spela för att se till att personalen har en god arbetsmiljö på både kort och lång sikt. Det gäller nu att om möjligt förebygga allvarliga konsekvenser på arbetsmiljöområdet för alla de som arbetar i patientnära kontakter. Till skillnad från utskottet menar jag att det inte är tillräckligt att nöja sig med det arbete som pågår på området. Det finns också skäl att framhålla att den bristfälliga hantering av skyddsutrustning som förekommit under pandemin är mycket allvarlig. Åtgärder behöver vidtas för att bristerna – och de tvetydiga riktlinjerna om skyddsutrustningen – inte ska uppstå igen. Sjuksköterskor, undersköterskor, läkare och barnmorskor är några av de yrkesgrupper som gör ovärderliga insatser för att få vår hälso- och sjukvård att fungera oavsett om det råder en pandemi eller inte. I detta arbete är det viktigt att personalen har en god och trygg arbetsmiljö. Den byråkratisering som har skett av hälso- och sjukvården har på goda grunder lett till stor irritation hos arbetstagarna. har ingen ett samlat ansvar för att bedöma om de administrativa uppgifterna är rimliga och väl avvägda. Det finns därför behov av att genomföra en kartläggning och ta fram en åtgärdsplan i varje region för att komma till rätta med vårdpersonalens administrativa börda och dess påverkan på arbetsmiljön. Det finns också skäl att styra mer av tillsynsarbete mot hälso- och sjukvården. Jag anser därför att regeringen bör ta initiativ till följande åtgärder: • uppdrag till om att särskilt lyfta hur det psykosociala stödet till personal som arbetar under hård press under en pandemi kan förbättras • uppdrag till Mynak att granska hur stödet ser ut till personalen inom vård- och omsorgssektorn med anledning av covid-19-pandemin för att undvika långvariga hälsokonsekvenser för personalen • förslag om att tydliggöra bestämmelserna i arbetsmiljölagen om vilken skyddsutrustning som bör gälla i olika vårdsituationer • insatser för att förbättra villkoren för personalen inom vård- och omsorgssektorn, såsom en kartläggning och åtgärdsplan i varje region för att komma tillrätta med vårdpersonalens administrativa börda och dess påverkan på arbetsmiljön • uppdrag till att genomföra en tillsyn av arbetsmiljön inom hälso- och sjukvården . Våld och hot i arbetslivet, punkt 10 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2563 av m.fl. (SD) yrkande 10 och 2021/22:492 av (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2021/22:3969 av m.fl. (L) yrkande 11. Precis som alla människor ska ha rätt till ett tryggt liv i hemmet och i det offentliga rummet måste tryggheten garanteras också i arbetslivet. Det strukturella våldet mot kvinnor beror delvis på en felaktig organisationsstruktur, som ökar riskerna för att våld och hot ska inträffa. Det kan också röra sig om osäker kontanthantering, att en socialsekreterares besöksrum inte är inom höravstånd för övriga medarbetare, underbemanning på en vårdinrättning med farliga patienter eller ensamarbete . Till skillnad från utskottet menar vi att det inte görs tillräckligt för att komma åt de problem som finns med våld och hot i arbetslivet. Vi anser därför att regeringen bör vidta åtgärder för att identifiera risker för att anställda utsätts för brott och att trygghet på våra arbetsplatser säkerställs. Våld och hot i arbetslivet, punkt 10 (L) av (L) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3969 av m.fl. (L) yrkande 11 och 2021/22:492 av (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2021/22:2563 av m.fl. (SD) yrkande 10. Trygghet är en frihetsfråga. Det gäller inte minst rätten att vara trygg på sin arbetsplats – oavsett var den ligger. Tyvärr är detta långt ifrån en självklarhet på alla arbetsplatser. släpptes en rapport, framtagen på uppdrag av , som kartlägger problemen med tystnadskultur bland kommunanställda. Det främsta skälet till oviljan att anmäla händelser är enligt rapporten rädsla för repressalier från kriminella strukturer. Vi menar att flera insatser måste till för att öka viljan och förutsättningarna för tjänstepersoner att anmäla brott. Som exempel bör hanteringen av personuppgifter ses över så att anställda i myndighetsutövande ställning ges ett ökat skydd. Den sekretess som gäller för personuppgifter vid sexualbrott bör utvidgas till fler fall, t.ex. där det finns en tydlig hotbild från kriminella nätverk med stort våldskapital. Vi ser också ett behov av att inrätta en nationell stödfunktion för socialtjänsthandläggare vid utredning, beslut och verkställande. Vidare finns behov av att öka möjligheterna för kommuner att överflytta ärenden till en annan kommun för beslutsfattande om det finns en tydlig hotbild. Det finns också behov av en kunskapsöversikt om hur man kan upptäcka, kartlägga och motverka brott som offentligt anställda utsätts för och hur man kan motverka tystnadskulturen bland anställda. Vi beklagar att utskottet nöjer sig med regeringens egna ord om att det är en prioriterad fråga och inte tar initiativ för att möta de verkliga behov som finns på området. Vi anser därför att regeringen bör ta initiativ till insatser för att motverka en tystnadskultur bland offentliganställda på grund av rädsla för repressalier från kriminella nätverk i enlighet med vad som anförts ovan. Distansarbete, punkt 11 (C) av Alireza Akhondi (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3226 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 10 och 2021/22:2105 av m.fl. (C), 2021/22:3412 av m.fl. (MP), 2021/22:3572 av (M), 2021/22:3969 av m.fl. (L) yrkande 7 och 2021/22:4059 av (MP) yrkande 2. Under covid-19-pandemin har arbete på distans hemifrån prövats i betydande omfattning. Det har bl.a. fört med sig utmaningar i form av att personer har riskerat att bli socialt isolerade. Distansarbetet har dock även fört med sig många fördelar, såsom minskade behov av transporter och mindre tid som går åt till att arbetspendla. Fördelarna har i sin tur fört med sig att det har varit lättare att få ihop livspusslet för många och gett barnen mer tid med sina föräldrar. Distansarbetet har också lett till minskade kostnader för kontor och breddad rekryteringsbas för arbetsgivare. Ytterligare en effekt är att stad och landsbygd på ett bättre sätt har bundits samman. Jag anser att en utveckling av förutsättningarna för distansarbete är något som ligger i tiden. Utvecklingen på området bör ses som en del i utvecklingen av digitaliseringen och ett ytterligare steg mot att göra arbetssituationen mer flexibel för fler arbetstagare och arbetsgivare. Utvecklingen bidrar också till att skapa bättre förutsättningar för boende på annan ort vilket i längden kan få hela att växa. Det är därför viktigt att regelverket kring arbetsmiljö följer med i tiden och även anpassas till nya förutsättningar, där erfarenheterna från hemarbetet under pandemin tas tillvara och även med beaktande av att den psykisk hälsan är en viktig del av arbetsmiljöarbetet. Det är olyckligt att inte utskottet ser det behov som finns av konkreta åtgärder på området. Jag anser därför att regeringen bör se över arbetsmiljöreglerna i syfte att förbättra förutsättningarna för distansarbete i enlighet med vad som anförts ovan. Distansarbete, punkt 11 (L) av (L) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3969 av m.fl. (L) yrkande 7 och 2021/22:2105 av m.fl. (C), 2021/22:3226 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 10, 2021/22:3412 av m.fl. (MP), 2021/22:3572 av (M) och 2021/22:4059 av (MP) yrkande 2. Det utökade hemarbete som följt som en konsekvens av pandemin har inneburit att helt nya krav har ställts på både arbetsgivare och arbetstagare. En del rapporter visar att det har varit svårt att säkerställa en god arbetsmiljö såväl psykiskt som fysiskt när arbetet sker från hemmet. Såväl arbetsgivare som fackförbund har också påtalat att det finns oklarheter i hur en arbetsgivares arbetsmiljöansvar ser ut vid hemarbete. finns det undersökningar som visar att många arbetstagare är nöjda med att arbeta hemifrån och gärna fortsätter att ha den möjligheten även efter pandemin. Hemarbete kan göra det lättare att få vardagen att gå ihop. Framförallt visar undersökningar minskad stress bland kvinnor som jobbar hemifrån. Men värt att notera är att bland männen ökar stressen när de jobbar hemifrån, vilket tyder på att det kan finnas en risk för att hemarbetet befäster den ojämställda uppdelningen av det obetalda arbetet i hemmet. Vidare konstaterar vi att erfarenheter från pandemin visar att gällande arbetsmiljölagstiftning är illa anpassad för den nya typ av frågeställningar som hemarbetet ger upphov till. Det behövs också klarhet i var gränsen går för frivilligt och förväntat hemarbete och hur arbetstiderna ska hanteras. En annan central fråga är hur arbetsgivaren ska ta ansvar för den psykosociala arbetsmiljön i hemmet. Vi vill betona att det är viktigt att det råder tydlighet i frågan om vem som bär ansvar för arbetsmiljön när man arbetar hemifrån. Mot bakgrund av att även utskottet verkar uppfatta problematiken som finns på området beklagar vi att det inte ser behov av ett initiativ i frågan. Vi anser därför att arbetsmiljölagstiftningen bör ses över för att säkerställa en tydlig ansvarsfördelning mellan arbetsgivare och arbetstagare när arbetsplatsen är i hemmet. Distansarbete, punkt 11 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3412 av m.fl. (MP) och 2021/22:4059 av (MP) yrkande 2 och 2021/22:2105 av m.fl. (C), 2021/22:3226 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 10, 2021/22:3572 av (M) och 2021/22:3969 av m.fl. (L) yrkande 7. En lärdom av covid-19-pandemin är att de som kan arbeta hemifrån bör kunna göra det i ökad utsträckning. Jag anser därför att regeringen bör vidta åtgärder för att främja hemarbete efter pandemin. Vidare anser jag att den s.k. distansrevolutionen berör fler än arbetsmarknadens parter och att samverkan behövs för att ta vara på distansarbetets möjligheter. Jag noterar att detta är något som utskottet inte riktigt verkar fånga upp. Det digitala arbetslivet har en stor potential för samhället i stort. Genom ökad frihet och flexibilitet i arbetslivet gynnas arbetstagarnas välbefinnande, klimatet – och landsbygdsutvecklingen. Jag anser därför att distansarbete i arbetslivet ska genomföras i bred samverkan mellan staten, företag och organisationer. Arbetstidslagen m.m., punkt 12 (V) av Ciczie Weidby (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:460 av m.fl. (V) och 2021/22:468 av m.fl. (V) yrkandena 15–18 och