bet · H901UbU8 · 2022-02-04 00:00:00 — Motionärerna framför att det är viktigt att processen för handläggning av beslut om utbildningar är enhetlig och tydlig så att besluten som avgör vilka utbildningar som beviljas bygger på välgrundade fakta. Av 1 kap. 4 § förordningen (2009:130) om framgår att MYH beslutar vilka utbildningar som ska ingå i . Yrkeshögskoleutbildningar får, enligt 4 § lagen (2009:128) om , anordnas av statliga universitet och högskolor, andra statliga myndigheter, kommuner, regioner och enskilda fysiska eller juridiska personer. Myndighetens beslut föregås av en ansökningsprocess enligt 1 kap. 2 § förordningen om . När MYH fattar beslut om att en utbildning ska ingå i ska beslutet bl.a. innehålla uppgifter om den tid som beslutet avser, högsta antal årsplatser, utbildningens lokalisering och om studerandeavgifter får tas ut (kap. 5 § nämnda förordning). Till beslutet ska en utbildningsplan bifogas. Efter att MYH bedömt att utbildningen kan ingå i bedömer myndigheten om utbildningsanordnaren ska få statsbidrag för att bedriva utbildning. Myndighetens uppdrag vid fördelning av statsbidrag är bl.a. att ta hänsyn till i vilken grad en utbildning i kvalitativt och kvantitativt hänseende svarar mot arbetslivets behov av kvalificerad arbetskraft, finansieras av arbetslivet och har en utifrån arbetslivets behov lämplig regional eller nationell placering (5 kap. 5 § nämnda förordning). Myndigheten ska vid bedömningen även beakta resultat från genomförd tillsyn, kvalitetsgranskning och uppföljning. anger att MYH samlar in en riklig mängd data för att kunna fatta välinformerade beslut och myndigheten har en omfattande vägledning och process för hur handläggarna ska göra sina bedömningar av ansökningar om att anordna utbildningar. bedömer dock att processen för urvalet av utbildningar skulle kunna ske på ett mer effektivt sätt. Exempelvis bygger processen för urval på att handläggare dokumenterar och uppdaterar information i en bedömningsfil uppbyggd i Excel. En genomgång av denna bedömningsfil visar enligt att informationen som samlas in varierar i omfång men också att registreringar emellanåt inte alls görs. På så sätt är det svårt att i granskningen få en heltäckande bild av vad som ligger till grund för ett beslut. anser också att det ur rättssäkerhetssynpunkt är viktigt att det finns väl motiverade och dokumenterade beslut som förklarar orsaken till att ett ärende resulterar i antingen bifall eller avslag, vilket talar för att MYH behöver utveckla sin styrning av beslutsprocessen. Den viktiga utgångspunkten att lika fall ska behandlas lika ställer enligt krav på enhetlighet hela vägen i ärendehanteringen, från ställningstagande till vilka utredningsåtgärder som krävs för att ta fram ett tillräckligt beslutsunderlag till hur gällande regelverk ska tolkas och tillämpas. anger att med en mer strukturerad och automatiserad insamling av information skulle även myndighetens egna uppföljningsmöjligheter öka. Det skulle t.ex. kunna skapa bättre förutsättningar att undersöka i vad mån tidigare resultat eller tidigare söktryck påverkar besluten, något som är viktigt även för effektiviteten i framtida utbildningar. Även enhetligheten i bedömningar skulle enligt kunna följas upp på ett mer systematiskt sätt. anser att MYH:s process för handläggning av ansökningar om att få anordna en yrkeshögskoleutbildning kan utvecklas och effektiviseras. Regeringen gör inte någon annan bedömning i denna del än . Även en till stora delar välfungerande process kan förbättras, anser regeringen. Regeringen påtalar att det är självklart av yttersta vikt att myndighetens beslutsprocess är systematisk, enhetlig och effektiv samt att besluten som fattas är väl motiverade och dokumenterade. Regeringen bedömer dock att MYH redan bedriver ett viktigt utvecklingsarbete när det gäller beslutsprocessen. I sitt yttrande över anger MYH att myndigheten bedriver ett utvecklingsarbete som syftar till att ta fram tydliga kvalitetskriterier och indikatorer för ansöknings- och bedömningsprocessen som ska förbättra transparensen, systematiken och effektiviteten. Regeringen instämmer vidare i bedömning att en utveckling av handläggningsprocessen och dokumentationen av denna kan förbättra myndighetens uppföljningsmöjligheter, vilket i sin tur kan bidra till att göra beslutsprocessen än mer effektiv och enhetlig. Regeringen påtalar att den avser att fortsätta att följa myndighetens arbete med att utveckla processen för en effektiv handläggning av ansökningar om att få anordna en yrkeshögskoleutbildning och att få statligt stöd för utbildningen. Utskottet konstaterar att regeringen bedömer att MYH redan har påbörjat ett utvecklingsarbete för att ta fram tydliga kvalitetskriterier och indikatorer för ansöknings- och bedömningsprocessen som ska förbättra transparensen, systematiken och effektiviteten. Regeringen avser att fortsätta att följa upp myndighetens arbete med att utveckla processen för en effektiv handläggning av ansökningar om att få anordna en yrkeshögskoleutbildning och få statligt stöd för utbildningen. Regeringen kommer även att följa upp de åtgärder som MYH vidtar för att ytterligare säkerställa att det inte förekommer hot mot oberoende eller risk för jäv i myndighetens verksamhet. Mot denna bakgrund ser utskottet inga skäl till ytterligare åtgärder och avstyrker därför motionerna 2021/22:4296 och 2021/22:4315 yrkande 2. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om utbudet av yrkeshögskoleutbildningar. Jämför reservation 3 (C, KD). I kommittémotion 2021/22:4315 av m.fl. (C) yrkande 1 begärs att MYH förbättrar analyserna av utbudet av yrkeshögskoleut- bildningar och stärker det regionala och näringslivsnära perspektivet. Motionärerna framhåller att behoven inom en bransch eller inriktning kan skilja sig åt mellan olika delar av landet. I framgår att MYH analyserar arbetsmarknadens behov av yrkeshögskoleutbildningar. Dessa omvärldsanalyser ligger till grund för MYH:s dimensionering av vilka utbildningar som beviljas statsbidrag. I arbetet med omvärldsanalyser tar MYH:s analytiker bl.a. del av analyser och prognoser som görs hos andra aktörer såsom Arbetsförmedlingen och . Myndigheten använder också omvärldsanalystjänster med fokus på hur branschutvecklingen ser ut inom olika områden. På central nivå har myndigheten ett arbetsmarknadsråd där centralorganisationer från arbetsmarknadens parter samt Arbetsförmedlingen är representerade. Av framgår vidare att MYH tar in ett regionalt perspektiv på arbetsmarknadens behov via regionernas utvecklingsansvariga enheter. Myndigheten inhämtar också information från berörda arbetsgivare. Det görs genom att de utbildningsanordnare som ansöker om att anordna en utbildning t.ex. ska ange hur stor efterfrågan är på arbetskraft med den aktuella utbildningen. På så sätt innehåller processen för bedömning av arbetslivets behov av yrkeshögskoleutbildning även en avstämning med berörda arbetsgivares anställningsbehov, anser . Vad gäller myndighetens omvärldsanalyser konstaterar att MYH samverkar med många aktörer men har ett nationellt perspektiv på sina analyser och har mer kontakt med vissa aktörer än med andra. anser att det således kan finnas skäl för att bredda arbetet med omvärldsanalysen och MYH har uppgett sig arbeta med det. konstaterar vidare att arbetslivets medverkan är central i bedömningen av vilka utbildningar som ska bedrivas inom . Det är t.ex. en förutsättning för att utbildningarna inom ska få statsbidrag att de utformas och bedrivs i nära samverkan med arbetslivet. I urvalet av utbildningar tar MYH även hänsyn till om en utbildning kan tillgodose behovet av praktikplatser. MYH:s kvalitetsgranskning är enligt utformad på ett sätt som stöder kvalitetsutvecklingen och granskar att det nära samarbetet mellan arbetsliv och utbildning fungerar. De som påbörjade en yrkeshögskoleutbildning –2016 har en högre inkomst och ökad sysselsättning efter att utbildningen har avslutats. De har också en bättre utveckling än liknande individer som inte gått en yrkeshögskoleutbildning. Resultaten ska dock enligt tolkas försiktigt. Utifrån de samlade iakttagelserna inom granskningen bedömer att utbildningar som svarar mot arbetslivets behov kommer till stånd. I skrivelsen kommenterar inte regeringen hur MYH arbetar med analyser av utbildningsutbudet. Regeringen instämmer däremot i bedömning att erbjuder utbildningar som svarar mot arbetslivets behov. Regeringen anser att bedömningen är i linje med vad regeringens löpande uppföljning av och arbete med visar. understryker vikten av att genomströmningen är hög och regeringen framför att den instämmer även i detta av flera skäl, inte minst med tanke på arbetslivets stora kompetensbehov som yrkeshögskoleexaminerade ska bidra till att fylla. Regeringen konstaterar att genomströmningen inte verkar ha påverkats negativt i någon större utsträckning av den pågående expansionen, vilket också noterar i granskningsrapporten. Utskottet delar regeringens och bedömning att erbjuder utbildningar som svarar mot arbetslivets behov och att arbetslivets medverkan är central i bedömningen av vilka utbildningar som ska bedrivas inom . Av framgår att MYH tar in ett regionalt perspektiv på arbetsmarknadens behov via regionernas utvecklingsansvariga enheter. MYH inhämtar också information från berörda arbetsgivare. Det görs genom att de utbildningsanordnare som ansöker om att anordna en utbildning t.ex. ska ange hur stor efterfrågan är på arbetskraft med den aktuella utbildningen. anser att på så sätt innehåller processen för bedömning av arbetslivets behov av yrkeshögskoleutbildning även en avstämning med berörda arbetsgivares anställningsbehov. Vad gäller MYH:s arbete med omvärldsanalyser noterar utskottet att anser att myndighetens analyser utgår från ett nationellt perspektiv och utskottet delar bedömning att det kan finnas skäl att bredda dem. Utskottet ser positivt på att myndigheten arbetar vidare med det. Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottet motion 2021/22:4315 yrkande 1. Handläggningsprocessen, punkt 2 (C, KD, L) av (L), (C), (KD) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4315 av m.fl. (C) yrkande 2 och 2021/22:4296 av m.fl. (SD). Som myndighet har MYH ett ansvar att säkerställa att beslut bygger på välgrundade fakta och att handläggningen är en rättssäker process. Vi delar bedömning att det är viktigt att processen för handläggning av beslut av utbildningar är enhetlig och tydlig så att besluten som avgör vilka utbildningar som beviljas bygger på välgrundade fakta. Besluten ska självfallet motiveras. Det motverkar också tendenser till att anordnare bedöms olika beroende på kontakter med myndigheten. I all myndighetsutövning har myndigheten såväl som enskilda handläggare ett ansvar att förebygga en jävssituation och garantera ett objektivt och opartiskt handlande. Som påpekar har MYH många uppdrag genom att myndigheten beviljar statsbidrag, utövar tillsyn, samverkar med arbetslivet och även är stödjande och rådgivande gentemot utbildningsanordnare. Det är därför särskilt viktigt att myndigheten har struktur för att upprätthålla sitt oberoende i ett uppdrag gentemot ett annat för att undvika jäv. Regeringen bör säkerställa detta. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförs ovan. Handläggningsprocessen, punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4296 av m.fl. (SD) och 2021/22:4315 av m.fl. (C) yrkande 2. Ett stort antal utbildningsanordnare har i närtid och historiskt klagat på att det inte lämnas motivering vid avslag på ansökan att ingå i organisation när man anordnar utbildningar. För att motverka jäv och korruption inom MYH är det viktigt att de aktörer som får avslag på sin ansökan får en relevant motivering för avslaget. Svaret ska vara relevant utifrån gällande regelverk och kravspecifikation för att anordna yrkesutbildningar. Likaså kan ett samhällsbehov eller andra praktiska faktorer vara avgörande för ett avslag på en ansökan, vilket kortfattat ska motiveras i förekommande fall. Det är också viktigt med en relevant (men gärna kortfattad) motivering vid en nekad ansökan för att utbildningsanordnaren ska kunna åtgärda förutsättningarna för att anordna en utbildning. Dessa motiveringar ska inte ta nämnvärda resurser i anspråk utan ska med fördel skrivas koncist och kortfattat men ändå innehålla relevant information. Självklart ska detta skrivas in i det regelverk som gäller för MYH. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförs ovan. Utbildningsutbudet, punkt 3 (C, KD) av (C) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4315 av m.fl. (C) yrkande 1. För oss är det en central fråga att hela landet ska leva och att alla ska kunna förverkliga sina drömmar. En förutsättning för det är att jobb och kompetensutvecklingsmöjligheter finns i hela landet. MYH:s uppdrag är att verka för att utbildningar tillgodoser arbetsmarknadens behov av kompetens. Därför är det ytterst bekymmersamt att MYH inte fångar in de regionala och företagsnära behoven i högre utsträckning. påpekar att MYH:s informationsinhämtning sker utifrån ett nationellt perspektiv. Vi anser att det regionala och företagsnära perspektivet hos myndigheten behöver stärkas. Ett behov inom en bransch eller inriktning kan skilja sig mellan olika delar av landet. MYH har också ett särskilt ansvar att analysera vad som påverkar utfallet av utbildningar. En dålig genomströmning inom utbildningar kan påverka synen på hela branschområden även om orsaken skulle kunna finnas i att myndigheten tilldelar utbildningar som inte är de mest relevanta. Det är även oroande att utbildningsanordnare utan kompetens inom ett område eller förutsättningar att starta upp utbildningar tilldelas utbildningar. I rapporten uppges att en del organisationer anser att MYH:s analyser inte speglar arbetsmarknadens behov och att de utbildningar som beviljas inte heller utgår från analyserna. Det är bekymmersamt. MYH måste bli bättre på att lyssna på det aktiva regionala näringslivet framför att förlita sig på centrala organisationer och egna analyser. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförs ovan. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2021/22:53 om . 2021/22:4296 av m.fl. (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om transparens i fråga om Myndigheten för ansökningsbesked och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4315 av m.fl. (C): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om analyserna gällande utbildningsutbudet och om att stärka det regionala och näringslivsnära perspektivet och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa tydligare handläggningsprocesser och motivering av beslut och tillkännager detta för regeringen. Jag börjar med att yrka bifall till reservation 2. Den här debatten handlar om en rapport från . Jag kan väl börja med att säga några ord om rapporterna från . Har man varit med här ett tag märker man att de följer samma mönster till . konstaterar att en stor del av verksamheten fungerar bra. Sedan har man alltid en viss del kritik. Man säger att det här fungerar mindre bra och att det finns möjligheter att utveckla och förbättra verksamheten. Ofta är kritiken ganska mild, och man kommer med en del vettiga förbättringsförslag. Regeringens svar följer också samma mönster till . Regeringen konstaterar att har rätt i en del. Det är ofta den del som är lätt att fixa och ordna upp. Det kräver inga större resurser. Där håller regeringen med. När kritiken handlar om större saker som är lite jobbigare att rätta till, lite mer omfattande saker, då håller regeringen inte med . Det finns undantag. Jag har varit med om en totalsågning från . Det gällde Sameskolstyrelsen. Det var det värsta jag läst, faktiskt. I den här rapporten var det två uppenbara, konkreta saker jag reagerade på, saker som man tycker borde rättas till och som är lätta att rätta till. Den första saken gör vi ett yrkande på. Det handlar om att anordnare som ansöker om att få starta en utbildning hos Myndigheten för ibland får avslag, och de får ingen motivering till avslaget. Om jag tolkar rapporten rätt får de flesta anordnare en motivering, men det förekommer på en hel del ställen att de inte får någon motivering. Det här är bara för dåligt, tycker jag. Alla anordnare som får avslag på sin ansökan om att starta en utbildning ska ha en motivering. Myndigheten har ju faktiskt en motivering - man vet varför man har bifallit vissa ansökningar och avslagit andra. Jag tror att det är fullt motiverade och relevanta avslag man har gett. Det kan handla om att anordnaren inte uppfyller vissa krav, att det inte finns något arbetsmarknadsbehov eller vad som helst. Men anordnarna måste ju få en motivering. Varför ska de ha en motivering? Det är naturligtvis för att det är ett hinder för korruption och jäv, som det står i betänkandet. Men det finns en annan aspekt som inte står i betänkandet, och det är att en seriös anordnare som får avslag av en viss orsak kan göra om och göra rätt bara han vet vad han gjort för fel. Det här ska bara ske, tycker jag. Det är jättedåligt att inte ge en motivering till varför man ger avslag på en ansökan. Klarar man inte det kan man börja jobba på eller något. I sitt svar skriver regeringen att man anser att Myndigheten för "redan bedriver ett viktigt utvecklingsarbete när det gäller beslutsprocessen". Nej, nej, nej. Det här är ingen raketforskning. Det här är inte jättesvårt. Ge ett motiverat svar på varför en anordnare får avslag! Bara gör det! Och det ska helst ske från och med , tycker jag. Den andra saken som jag reagerade på i den här rapporten gäller gemensam antagning. Rent spontant tycker och tror jag att en gemensam antagning över hela landet är mycket rationellare och bättre och nog skulle fungera betydligt bättre, fru talman. är det dock så att regeringens svar var att man har tillsatt en utredning om det här. Vi kan inte göra ett yrkande, tycker jag, på att regeringen ska starta en utredning när regeringen redan har gjort det. Men vi väntar med spänning på resultatet av den utredningen, och vi hoppas att den är relevant och seriös och inte drar ut orimligt mycket. Med det sagt, fru talman, hoppas jag att anordnare från och med får svar om de får avslag på sin ansökan. Jag ska faktiskt göra en liten kärleksförklaring till . Det är en helt fantastisk utbildningsform. Ska vi göra handhjärtan också? Ja, det är vackert. Den är faktiskt helt otrolig. är nog den enda utbildningsformen i där vi faktiskt tar utgångspunkt i vad arbetsmarknaden behöver. Det är den utbildningsform där flest människor kommer in och kommer direkt till jobb där effekterna både för individen och för samhället i stort är som bäst rent samhällsekonomiskt. Det är verkligen en otrolig utbildningsform. Så många människor får kompetens som gör att de kan ta sig vidare ut i arbetslivet, antingen direkt från gymnasiet eller från ett yrke som kanske inte har så stora framtidsutsikter. Det är precis det här som är syftet med utbildningssystemet - att lyfta människor vidare i livet. Det är helt otroligt underbart. Det är en fantastisk utbildningsform, men det är värt att påminna om att det inte är vi som sitter här som skapar den. Det är inte myndigheten som skapar det här. Det är de enskilda utbildningsanorordnarna som finns där ute. Det är både kommuner och fristående. Det är rent av - hör och häpna , alla som inte visste det - vinstdrivande företag, och det går väldigt bra. Det är den mest framgångsrika utbildningsformen i . Det kan man ju fundera på om man vill. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT om Det som är styrkan i detta är just att det finns en närhet mellan dem som driver utbildningarna och dem som behöver kompetensen. Det gör det inte särskilt ofta inom många andra utbildningsformer. Ska du starta en utbildning inom behöver du alltså ha med dig näringslivet lokalt. Du behöver visa att det finns ett behov av utbildningen. Du behöver också visa att detta är något som efterfrågas på samhällsnivå. Du får inte utbildningen om du inte kan visa att det finns ett äkta, rejält behov ute i verkligheten. Det är fantastiskt - efterfrågan och utbud. Det är en ren marknadslektion. Så här är det också. Det viktiga är inte att du vet vad som saknas i om du vill starta en utbildning i . Om du vill starta en utbildning i behöver du veta hur arbetslivet ser ut där den ska startas. Hela denna regionala och lokala förankring är helt avgörande för att fungerar. En av de absolut viktigaste kritikpunkter som har med är att vi alltmer går mot att Myndigheten för baserar sina analyser av vilken kompetens som behövs på det nationella perspektivet. Jag vet att många partier i denna sal gillar att nationalisera saker och så, men jag kan lova er att analyser av vad arbetsmarknaden behöver verkligen inte bör nationaliseras. Vi har sällan behov av gruvpersonal i . De har inte så stort behov av programmerare i som vi har i . Det är olika vad man behöver; det är beroende på vilken sektor som är stor lokalt och mycket annat. börjar Myndigheten för gå längre och längre bort från de lokala och regionala behoven, vilket gör att det finns stor risk för att kompetens faktiskt godkänns som viktig och får tilldelningar baserat på felaktiga villkor och att de lokala behov som finns, till exempel i , och , inte tillgodoses. Det finns nämligen en intresseorganisation i som gör en värdering av det nationella behovet, men det kan verkligen vara annorlunda än det lokala eller regionala. Detta är kritik som vi har gjort yrkanden kring, som vi tyvärr inte fick stöd för. Men jag tror att det är jätteviktigt att alla partier tar med sig detta - att vi verkligen har en rejäl hotbild mot styrkan i när det gäller just detta. Oavsett om det blir ett skarpt beslut här vet jag att ni alla kommer att fortsätta att diskutera YH, och då är det viktigt att ta med sig detta. Det regionala är styrkan. Det är också kött och blod ute i företagen som är styrkan med YH. Det är den lokala företagsledaren som har tio anställda som kan säga: Jag behöver den här kompetensen - jag skriver under på att den behövs. Det är inte tjänstemän på regionen som har utvecklingsansvar och som kommer in under YH-paraplyet för att värdera vilken kompetens som behövs. Det är inte nödvändigtvis intresseorganisationerna med huvudkontor i närheten av som har bäst koll på vilken kompetens som behövs lokalt. De har bra koll på det övergripande, absolut, men det kan vara väldigt olika. Det kan vara ett programmeringsspråk som behövs i delar av landet och ett annat i , till exempel, om vi pratar om lite mer moderna aspekter. Detta måste vi verkligen bli bättre på: att uppmärksamma Myndigheten för på att det är det rejäla arbetsmarknadsbehovet, det som verksamheterna har och inte det som tjänstemännen ser, som behöver stärkas. Därför är det också jätteviktigt att myndigheten i de analyser som görs, i den mån de ska göras över huvud taget, tar hänsyn till att man från säger att de ofta inte speglar arbetsmarknadens behov. Detta säger alltså de som arbetar inom och får tilldelningar. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT om De säger också att analyserna inte heller speglas vid tilldelningarna. Vi har alltså analyser som inte speglar behovet, som sedan inte speglas i tilldelningen. Detta ligger till grund för vilka utbildningar som kommer inom . Det är inte särskilt bra, fru talman. Det ansöks om många bra utbildningar inom , så de som får tilldelningar är bra - det är inte det.