bet · H901KU38 · 2022-06-07 00:00:00 — En skyldighet att lämna uppgifter till Utskottet föreslår att , med ett förtydligande, antar regeringens förslag till ändring i lagen om . Regeringens förslag innebär att statliga förvaltningsmyndigheter, kommuner och regioner på begäran av ska lämna uppgifter om vilka åtgärder som har vidtagits i den egna verksamheten för att säkerställa de mänskliga rättigheterna. Skyldigheten ska inte gälla för domstolsliknande nämnder eller sådana organ i förvaltningsmyndigheter som har domstolsliknande uppgifter. Skyldigheten ska inte heller gälla för Justitiekanslern eller . Utskottet föreslår att det förtydligas att ombudsmän inte omfattas av uppgiftsskyldigheten. Lagändringen föreslås träda i kraft . Proposition 2021/22:164 En skyldighet att lämna uppgifter till . Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning En skyldighet att lämna uppgifter till Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut En skyldighet att lämna uppgifter till antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2021:642) om med den ändringen att ett kommatecken och orden ”ombudsmän” ska införas i 11 § tredje stycket efter ”Justitiekanslern”. Därmed bifaller delvis proposition 2021/22:164. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (SD), (S), Per Schöldberg (C), (V), (M), (SD), Skånberg (KD), (SD), (MP), (M), (S), (S), (M) och (L). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlas proposition 2021/22:164 En skyldighet att lämna uppgifter till , med förslag om att kommuner, regioner och statliga förvaltningsmyndigheter på institutets begäran ska vara skyldiga att lämna uppgifter om vilka åtgärder som har vidtagits i den egna verksamheten för att säkerställa de mänskliga rättigheterna. Ärendets beredning fram till dess att regeringen beslutade om propositionen framgår av propositionens avsnitt Ärendet och dess beredning. Det har inte väckts några följdmotioner med anledning av propositionen. En förteckning över behandlade förslag finns i bilaga 1. Regeringens lagförslag finns i bilaga 2. I propositionen föreslås att statliga förvaltningsmyndigheter, kommuner och regioner på begäran av ska lämna uppgifter om vilka åtgärder som har vidtagits i den egna verksamheten för att säkerställa de mänskliga rättigheterna. Skyldigheten ska inte gälla för domstolsliknande nämnder eller sådana organ i förvaltningsmyndigheter som har domstolsliknande uppgifter. Skyldigheten ska inte heller gälla för Justitiekanslern eller . Lagändringen föreslås träda i kraft . En skyldighet att lämna uppgifter till Utskottets förslag i korthet antar lagförslaget som innebär att statliga förvaltningsmyndigheter, kommuner och regioner på begäran av ska lämna uppgifter om vilka åtgärder som har vidtagits i den egna verksamheten för att säkerställa de mänskliga rättigheterna, med ett förtydligande tillägg i lagtexten att uppgiftsskyldigheten på samma sätt som för Justitiekanslern och inte gäller för ombudsmän. och dess särskilda uppgifter inrättades i form av en ny myndighet under regeringen. Institutets övergripande uppgift är att främja säkerställandet av de mänskliga rättigheterna i med utgångspunkt i vissa uppräknade rättskällor, som framgår av 1 § lagen (2021:642) om . Det handlar om internationella åtaganden om mänskliga rättigheter, de grundlagsskyddade fri- och rättigheterna och åtaganden om mänskliga rättigheter enligt . Enligt andra stycket i samma paragraf ska institutet även vara en oberoende mekanism enligt artikel 33.2 i konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Institutet har särskilda uppgifter som ska ses som preciseringar av och verktyg i arbetet med institutets övergripande uppgift att främja säkerställandet av de mänskliga rättigheterna. Dessa framgår av 2 § lagen om . Det handlar om att följa, undersöka och rapportera om hur de mänskliga rättigheterna respekteras och förverkligas, lämna förslag till regeringen om de åtgärder som behövs för att säkerställa de mänskliga rättigheterna, ha kontakter med internationella organisationer och även i övrigt delta i internationellt samarbete och främja utbildning, forskning, kompetensutveckling, information och ökad medvetenhet om de mänskliga rättigheterna. Institutet får även föreslå att folkrättsliga åtaganden utvidgas. En central del av institutets uppgift är att brett följa utvecklingen av hur de mänskliga rättigheterna respekteras och förverkligas. Det omfattar alla typer av hot, hinder och brister i fråga om respekten för och förverkligandet av de mänskliga rättigheterna. Institutet kan således följa och undersöka såväl att det allmänna vidtar åtgärder för att uppfylla de mänskliga rättigheterna som att det allmänna avhåller sig från att vidta åtgärder som skulle kunna vara i strid med de mänskliga rättigheterna. En skyldighet att lämna uppgifter Regeringens förslag innebär i huvudsak att statliga förvaltningsmyndigheter, kommuner och regioner på institutets begäran ska lämna uppgifter om vilka åtgärder som har vidtagits i den egna verksamheten för att säkerställa de mänskliga rättigheterna. Som skäl för förslaget framför regeringen i huvudsak att institutet har behov av att kunna begära in uppgifter, som en komplettering till förvaltningsmyndigheters samverkansskyldighet (8 § förvaltningslagen [2017:900]), till institutets möjlighet att begära in allmänna handlingar samt till myndigheters informationsskyldighet i förhållande till varandra (6 kap. 5 § offentlighets- och sekretesslagen [2009:400]). Regeringen anser att det inte är tillräckligt att institutet ska förlita sig på myndigheternas samverkans- och informationsskyldighet och möjligheten att begära ut allmänna handlingar för att få tillgång till nödvändig information. Det är centralt att institutet på ett effektivt sätt kan skaffa sig tillräckligt underlag för att fullgöra sin uppgift att främja säkerställandet av de mänskliga rättigheterna i , inte minst när det gäller att följa, undersöka och rapportera om hur de mänskliga rättigheterna respekteras och förverkligas, anför regeringen. En möjlighet för institutet att begära in vissa uppgifter skulle enligt regeringen bidra till att uppfylla Parisprinciperna och vara ett viktigt verktyg för att möjliggöra för institutet att utföra sina uppgifter på ett effektivt sätt. Institutet har inte i uppgift att bedriva tillsyn och kan inte heller pröva enskilda klagomål. Det innebär att det t.ex. inte finns något behov av att ta del av sekretessbelagda uppgifter. Skyldigheten att lämna uppgifter bör, anför regeringen, utformas med beaktande av detta. Ansvaret för att säkerställa de mänskliga rättigheterna ligger på det offentliga. Det innebär, anför regeringen, att såväl statliga förvaltningsmyndigheter som kommuner och regioner är viktiga aktörer som har en central roll vid genomförandet av de mänskliga rättigheterna. Institutet kan behöva få insyn i olika verksamheter för att kunna följa och undersöka hur de mänskliga rättigheterna respekteras och förverkligas. Statliga förvaltningsmyndigheter, kommuner och regioner föreslås därför vara skyldiga att på institutets begäran lämna uppgifter om vilka åtgärder som har vidtagits i den egna verksamheten för att säkerställa de mänskliga rättigheterna. Regeringen anser att en sådan skyldighet är väl avvägd och inte riskerar att uppfattas som alltför snävt avgränsad. Regeringen uppmärksammar att kommuner och regioner kompenseras för en sådan skyldighet att på begäran lämna uppgifter. Medel har avsatts för ändamålet (prop. 2021/22:1 utg.omr. 70–71 och utg.omr. 25 s. 29 och 31, bet. 2021/22:KU1, rskr. 2021/22:69). Regeringen anser att den inskränkning i den kommunala självstyrelsen som skyldigheten att lämna uppgifter kan anses innebära är proportionerlig med hänsyn till de starka skäl som talar för att skyldigheten bör införas. I sin proportionalitetsbedömning betonar regeringen att uppgiftsskyldigheten bedöms vara nödvändig för att institutets uppgift att främja säkerställandet av de mänskliga rättigheterna ska kunna genomföras på ett effektivt sätt, och att det därmed saknas mindre ingripande alternativ. Möjligheten för institutet att begära in uppgifter gäller enligt förslaget inte i förhållande till domstolar eftersom dessa inte är statliga förvaltningsmyndigheter. Den föreslagna uppgiftsskyldigheten ska inte gälla för domstols-liknande nämnder eller sådana organ i förvaltningsmyndigheter som har domstolsliknande uppgifter och vissa myndigheter med särskild ställning. Regeringen framhåller att Justitiekanslern, ombudsmän och har en särställning i det konstitutionella systemet genom sina olika gransknings- och kontrollfunktioner och därför inte bör omfattas av skyldigheten att lämna uppgifter. Regeringen påpekar att institutet ändå kommer att ha möjlighet att få tillgång till uppgifter och information genom t.ex. samverkan enligt förvaltningslagen och bestämmelser i offentlighets- och sekretesslagen. Lagändringen föreslås träda i kraft . Utskottet ställer sig bakom regeringens överväganden. Utskottet anser emellertid att det bör förtydligas att ombudsmän inte omfattas av uppgiftsskyldigheten och föreslår att antar regeringens lagförslag med den ändring som utskottet föreslår. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2021/22:164 En skyldighet att lämna uppgifter till : antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2021:642) om .