bet · H901TU19 · 2022-06-14 00:00:00 — Med rätt insatser kan enligt regeringen tillgängligheten i hela landet öka utan att det görs avkall på trafiksäkerheten. fastställde regeringen en ny nationell trafikslagsövergripande plan för transportinfrastrukturen för perioden –2033. Regeringen har aviserat att en skrivelse om den nationella planen för transportinfrastrukturen 2022–2033 kommer att lämnas till . Motionsyrkanden om hastighetsbegränsningar och hastighetsövervakning behandlades senast i utskottets betänkande 2020/21:TU6 Trafiksäkerhet. Utskottet föreslog att skulle avslå yrkandena, och biföll utskottets förslag. Utskottet betonade att arbetet med att åstadkomma säkra hastighetsgränser är den viktigaste faktorn för att nå de trafiksäkerhetspolitiska målen. Utskottet underströk att anpassningar av hastighetsgränserna till vägarnas utformning räddar liv och bedömde att myndigheterna bedriver ett aktivt arbete med detta. Utskottet lyfte i sammanhanget även fram vissa tillgänglighets- och miljöaspekter samt underströk kommunernas roll och vikten av att skapa en säker trafikmiljö vid skolorna. Utskottet välkomnade också de åtgärder som vidtas när det gäller krav på hållbara hastigheter i upphandlingar. När det gäller automatiska trafiksäkerhetskontroller hänvisade utskottet till det aktiva arbete som de ansvariga myndigheterna redan bedriver för att utöka användningen av trafiksäkerhetskameror. I fråga om ägaransvar vid fortkörning hänvisade utskottet till att frågan hade utretts och att utskottet inte var berett att vidta någon åtgärd. Utskottet vill inledningsvis framhålla att hastighetsfrågan är central för nollvisionsarbetet. Rätt hastighet är den enskilt mest avgörande faktorn för att de trafiksäkerhetspolitiska målen ska kunna uppnås. Det kan konstateras att hastigheten har störst betydelse för hur allvarliga följder en trafikolycka får. Utskottet vill betona vikten av att åstadkomma säkra hastighetsgränser på våra vägar. Därtill innebär en lägre hastighet också mindre utsläpp av koldioxid. När det gäller motionerna om anpassade hastighetsgränser vill utskottet understryka att anpassningar av hastighetsgränserna till vägarnas utformning räddar liv. Utskottet bedömer att det bedrivs ett aktivt arbete vid de ansvariga myndigheterna för att kontinuerligt se över och anpassa hastighetsgränserna på landets vägar och gator och vill peka på vikten av att detta arbete sker i dialog och samverkan mellan aktörer på central, regional och lokal nivå. Utskottet konstaterar att frågan om anpassade hastighetsgränser har diskuterats mycket och att regeringen har hävt några beslut om sänkta hastighetsgränser. Utskottet är väl införstått med att anpassade hastighetsgränser inte bara har bäring på trafiksäkerheten utan även på bl.a. tillgängligheten och miljön. Sänkta hastighetsgränser riskerar att öka restider och därmed försvåra för människor att ta sig till arbete och fritidsaktiviteter, inte minst på landsbygden. En god tillgänglighet i hela är viktig för att det ska vara möjligt att bo, leva och verka i alla delar av vårt land. Utskottet välkomnar därför att åtgärder som förkortar restiden på landsbygden ska prioriteras. När det gäller indelningen av hastighetsgränser vill utskottet betona att det är uppgift att utarbeta riktlinjer och föreskrifter för hur de olika hastighetsgränserna bör användas. Utskottet ser ingen anledning att ifrågasätta myndigheternas kompetens på området. Utskottet ska vidare bereda ett antal motioner med önskemål om höjda hastighetsgränser på bl.a. motorvägar. Utskottet vill, förutom trafiksäkerhetsaspekterna särskilt framhålla miljöaspekterna av eventuellt höjda hastigheter och konstaterar att trafiken på vägarna står för nästan en tredjedel av utsläpp av koldioxid. När det gäller motioner om variabla hastighetsbegränsningar vill utskottet peka på att det pågår olika försök och tester. Utskottet vill påminna om att det i betänkande 2021/22:TU7 Väg- och fordonsfrågor pekade på att ny teknik och it-lösningar används inom ett flertal områden för att göra det lättare och säkrare att resa. Utskottet anförde att inte minst utvecklar trafikinformationen och driver olika projekt. Utskottet välkomnade verkets ambition att verka för att tillvarata digitaliseringens möjligheter, bl.a. genom variabla hastighetsskyltar. Utskottet har inte ändrat uppfattning i dessa frågor. Vidare handlar några motioner om förändrad bashastighet inom tätbebyggt område. Utskottet konstaterar att frågan har varit föremål för utredning. Utskottet vill betona vikten av att åstadkomma säkra hastighetsnivåer och konstaterar, i likhet med de ansvariga myndigheterna, att införandet av en ny bashastighet om i tätort vore en naturlig fortsättning på det trafiksäkerhetsarbete som har bedrivits på nivå . Utskottet vill i sammanhanget påminna om att det finns en tydlig trend att hastighetsgränsen minskar till förmån för hastighetsgränserna på det kommunala vägnätet. Därtill vill utskottet åter understryka att kommunerna spelar en nyckelroll i den fortsatta utvecklingen av arbetet med hastighetsbegränsningar. När det gäller hastighetsbegränsningar vid skolor vill utskottet starkt understryka vikten av fortsatta insatser för att skapa en säker trafikmiljö i anslutning till skolorna. Utskottet vill i sammanhanget påminna om att det i betänkande 2021/22:TU11 Cykelfrågor framhöll vikten av att barn och unga börjar cykla, inte minst för att i tidig ålder grundlägga hälsosamma vanor, varför det är särskilt viktigt att i det fortsatta trafiksäkerhetsarbetet beakta behovet av säkra cykelvägar för barn och unga till skolor och fritidsverksamheter. Det kan konstateras att höga hastigheter och komplicerade trafikmiljöer är viktiga anledningar till att barn skadas i trafiken. Utskottet kan konstatera att det vidtas ett flertal olika åtgärder men vill betona att det är en särskilt viktig fråga att fordonens hastighet anpassas till de förhållanden som råder vid skolor. När det gäller de olika motionerna om insatser för förbättrad hastighetsefterlevnad vill utskottet understryka att hastighetskontroller är ett centralt verktyg för att motverka hastighetsöverträdelser. I likhet med proaktiva informationsinsatser för att få trafikanter att förstå vikten av att hålla rätt hastighet spelar enligt utskottets bedömning trafiksäkerhetskameror en viktig roll. ATK fyller en viktig funktion när polisens möjligheter till övervakning är begränsade. Utskottet bedömer att de ansvariga aktörerna bedriver ett aktivt arbete med att utöka användningen av kameror på såväl det statliga som det kommunala vägnätet. Utskottet kan vidare konstatera att det finns en del problem med ATK som kan kopplas till nuvarande system med föraransvar vid fortkörning, exempelvis när det gäller möjligheten att identifiera föraren och driva in fortkörningsböter. Ett införande av ägaransvar skulle kunna frigöra resurser inom polisen och öka effektiviteten i systemet med ATK. Utskottet vill dock liksom tidigare framhålla att ett införande av ägaransvar vid fortkörning skulle riskera att strida mot de rättsprinciper som den svenska lagstiftningen bygger på, varför utskottet inte heller är berett att vidta någon åtgärd i denna fråga. När det gäller frågan om geostaket vill utskottet lyfta fram att digitaliseringen av infrastrukturen och uppkopplingen av fordon innebär nya möjligheter att bl.a. öka regelefterlevnaden. Utskottet välkomnar att detta är en fråga som har uppmärksammats av både regeringen och myndigheterna. När det slutligen gäller frågan om krav på hållbara hastigheter vid upphandling av transporttjänster konstaterar utskottet att regelverket för offentlig upphandling av transporttjänster ger stora möjligheter att ställa krav på såväl miljöhänsyn som trafiksäkerhet. Utskottet konstaterar vidare att åtgärder vidtas inom åkeribranschen. Utskottet välkomnar detta och vill understryka vikten av att alla aktörer tar sin del av det gemensamma ansvaret och ställer krav på hållbara hastigheter i upphandlingar. Mot den bakgrunden avstyrker utskottet motionerna 2021/22:22 (MP) yrkandena 3–6, 2021/22:487 (SD), 2021/22:522 (M), 2021/22:634 (SD), 2021/22:692 (SD) yrkandena 1–4, 2021/22:1250 (S), 2021/22:1626 (C), 2021/22:1748 (M), 2021/22:1780 (M), 2021/22:2451 (SD) yrkande 18, 2021/22:2968 (SD) yrkandena 31, 32, 35 och 36, 2021/22:3057 (M), 2021/22:3203 (V) yrkande 14, 2021/22:3394 (L) yrkande 8, 2021/22:3523 (C), 2021/22:3558 (M), 2021/22:3757 (M) yrkandena 24, 26 och 29, 2021/22:3878 (KD) yrkande 13 och 2021/22:4078 (MP) yrkandena 1 och 2. Insatser mot alkohol och droger i trafiken Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om hur arbetet med insatser mot alkohol och droger i trafiken ska bedrivas. Utskottet ser med oro på förekomsten av alkohol och narkotika i trafiken och konstaterar att myndigheterna arbetar aktivt mot rattfylleri. Utskottet välkomnar att förebyggande informationssatsningar och kontrollåtgärder har intensifierats och betonar att regeringen har tagit fram en ny strategi samt att frågan om hårdare straffsanktionering bereds. Utskottet lyfter även fram teknikutvecklingen när det gäller alkolås och anser att alkobommar är ett effektivt medel för att stärka trafiksäkerheten. Jämför reservation 9 (SD), 10 (C), 11 (KD) och 12 (M, SD, KD). I kommittémotion 2021/22:3757 yrkande 48 lyfter m.fl. (M) fram att det behövs ett tydligt mål för när alkobommar ska finnas i alla svenska hamnar och vid gränserna. Motionärerna betonar att alkobommar är ett viktigt redskap för att förebygga trafiknykterhetsbrott och menar att regeringen bör tidsmarkera när arbetet med att sätta upp alkobommar bör vara genomfört. I kommittémotion 2021/22:2954 yrkande 19 tar m.fl. (SD) upp frågan om att införa fler alkobommar i hamnar. Motionärerna menar att det behövs fler alkobommar vid hamnarna men att det är viktigt att de placeras på ett sådant sätt att de genererar största möjliga nytta, minimerar försämrade trafikflöden vid lossning och att köbildning undviks vid hamnarnas utfarter. I kommittémotion 2021/22:2968 pekar m.fl. (SD) på behovet av att öka antalet alkobommar i hamnarna (yrkande 37). Genom att placera ut alkobommar i hamnarna sänder man ut proaktiva signaler om vad som inte accepteras när det gäller alkohol och framförande av fordon. Vidare uppmärksammas vikten av utökade drog- och alkoholrelaterade kontroller (yrkande 76). Motionärerna betonar att ratt- och drogfylleri är ett stort problem som måste bekämpas med kraft och konstaterar att det finns delar av lagstiftningen som fungerar kontraproduktivt, t.ex. den rapporteringsskyldighet som läkare har när en patient frivilligt söker hjälp för sitt alkoholberoende och patientens möjlighet att få alkolås. I kommittémotion 2021/22:3579 yrkande 42 anför m.fl. (C) att tiden som körkortet återkallas eller villkoras med alkolås bör utökas. I kommittémotion 2021/22:3878 anför m.fl. (KD) att det förebyggande arbetet i fråga om nolltolerans mot alkohol och narkotika i trafiken bör fortsätta (yrkande 1). Motionärerna menar att det är viktigt att polisen och ges tillräckliga resurser för nykterhetskontroller och möjlighet att beivra överträdelser, att nya metoder som mobila trafikkontroller införs och att straffen för trafikbrott som bl.a. rattfylleri och grovt rattfylleri skärps. Vidare efterlyser motionärerna en utredning om alkolås eller annan teknik som förhindrar rattfylleri på alla nya bilar i (yrkande 3). Dessutom lyfter motionärerna fram frågan om att uppföra fler strategiskt placerade alkobommar (yrkande 6). De menar att genomförandet av beslutet om att alkobommar skulle sättas upp vid vissa hamnar har fördröjts och anser att regeringen behöver vara tydlig gentemot berörda myndigheter om uppdraget. Dessutom föreslår motionärerna att motsvarande möjligheter att slumpmässigt kontrollera förare vad gäller påverkan av alkohol ska finnas vad gäller påverkan av andra droger om det kan genomföras med bibehållen integritet för föraren (yrkande 7). Motionärerna påminner om att dagens regelverk innebär att en förare endast får testas för drograttfylla vid misstanke om påverkan av narkotika och anser att polisen bör få tillgång till sållningsinstrument för att rutinkontrollera trafikanter för narkotika. Slutligen uppmärksammar motionärerna frågan om att främja detekteringsteknik som möjliggör masskontroller för att hitta drograttfulla (yrkande 8). Motionärerna menar att det behövs bättre och snabbare detekteringsteknik med möjlighet att göra masskontroller direkt vid väg. I motion 2021/22:342 yrkande 5 tar m.fl. (SD) upp frågan om alkolås i rattfylleridömdas fordon. Motionärerna betonar att åtgärderna mot rattfylleri behöver utvecklas, och för att komma åt detta problem och förhindra återfall bör regeringen säkerställa att alkolås som regel monteras in i rattfylleridömdas fordon. I motion 2021/22:2091 understryker (SD) vikten av . Motionären menar att det troligen går att förhindra några dödsfall genom att förtydliga regelverken, och ett sådant förtydligande skulle kunna vara att sätta promillegränsen till noll för att framföra ett fordon. I motion 2021/22:3502 yrkande 9 uppmärksammar och (båda C) vikten av att främja bruket av alkolås i fordon. Motionärerna konstaterar att det händer mycket inom den tekniska utvecklingen när det gäller bl.a. trafikpolisiär och trafiksäkerhetshöjande teknik och framhåller att alkolås är ett sådant exempel och att sådana bör finnas i fler fordon. Enligt är i genomsnitt var femhundrade bilist rattfull. Det motsvarar av trafiken. Målet för trafiknykterheten var att av trafikarbetet skulle ske med nyktra förare 2020. Som underlag för att följa utvecklingen används data från polisens kontrollverksamhet av alkoholpåverkade förare. Av senaste analys av trafiksäkerhetsutvecklingen () framgår att data från polisens kontroller inte har kunnat användas eftersom datamängden var betydligt mindre än tidigare och på grund av polisens förändrade arbetssätt till följd av coronapandemin. Andelen nykter trafik ökade något , från till . Den uppgången föregicks av nedgång, och resultatet låg under kurvan för nödvändig utveckling. I rapporten bedöms att målet inte nås. Andelen nyktra förare var något högre 2019 än (99,). Preliminära resultat från djupstudier av dödsolyckor visar att elva av de personbilsförare som omkom var alkoholpåverkade (alkoholkoncentration på eller mer), vilket var två färre än 2019. Andelen har också minskat, från 2020. Andelen 2020 är enligt den näst lägsta . Totalt omkom 53 personer i alkohol- eller narkotikarelaterade olyckor , vilket är samma antal som . Andelen omkomna i dessa olyckor ökade dock, från 2020. Av de 53 personer som omkom 2020 var det 36 som omkom i olyckor som enbart var alkoholrelaterade, 14 i olyckor som enbart var narkotikarelaterade och 3 i olyckor som var både alkohol- och narkotikarelaterade. Om man ser över hela perioden har antalet omkomna i alkoholrelaterade olyckor minskat medan antalet narkotikarelaterade dödsfall nu är på ungefär samma nivå som i början av perioden, av relativt höga värden –2018. Den största gruppen i både de alkohol- och de narkotikarelaterade olyckorna är bilister. Den näst största gruppen som omkommer i alkoholrelaterade olyckor är motorcyklister, följt av gående. Även bland de narkotikarelaterade olyckorna är motorcyklisterna den näst största gruppen, men andelen är betydligt större än bland de alkoholrelaterade olyckorna, jämfört . Insatser mot alkohol och narkotika i trafiken beslutade regeringen om en strategi för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken, den s.k. ANDT-strategin, som avsåg perioden –2020. Ett led i genomförandet av strategin var arbetet med Samverkan mot alkohol och droger i trafiken (Smadit). Smadit är ett arbetssätt som syftar till att ge personer som ertappats med ratt-, drogratt- eller sjöfylleri ett erbjudande om en vårdkontakt för sina problem. Smadit bygger på samverkan och samarbete mellan olika samhällsaktörer som polisen, kommunerna och regionerna. Genom det här arbetet hoppas man kunna minska antalet återfall i denna typ av brott samt ge personer direkt möjlighet till vård och stöd. fick i uppdrag att leda myndighetssamverkan inom ramen för ANDT-strategin. fick därtill 2017 i uppdrag att vara samordnande myndighet för samverkan mot alkohol och droger i trafiken. Inom ramen för uppdrag att stödja genomförandet av en samlad strategi ska myndigheten vara sammankallande och samordnande myndighet för de nationella myndigheter som samverkar enligt Smadit. I grupperingen ingår, förutom , bl.a. , , , , , , och länsstyrelserna. Smadit är ett arbetssätt som har visat på goda resultat när det gäller att upptäcka och erbjuda stöd eller behandling till påverkade förare. presenterade sin uppföljning av ANDT-strategin. Myndighetens bedömning var att arbetet i stort har bedrivits i linje med de prioriteringar som regeringen lyfter inom strategins insatsområden. lämnade även förslag inför en kommande strategi på området. Den nya strategin presenteras i avsnittet om pågående arbete nedan. Nykter trafik är ett av de utpekade fokusområdena i den gemensamma aktionsplan för ökad trafiksäkerhet för perioden –2022 som och 13 andra myndigheter och aktörer står bakom. Sammanlagt listas 21 åtgärder som ska vidtas för att bidra till nykter trafik , och dessa delas in i tre olika åtgärdspaket: tekniska system, beteendepåverkande åtgärder och förutsättningsskapande åtgärder. Bland annat började 2019 att, inom ramen för Smadit, arbeta för att kommuner ska förstärka sina insatser inom (beroendevården) för en nykter vägtrafik. för dialog och träffar vid behov överenskommelser med regionalt, för en ökad övervakning av alkohol och droger i vägtrafiken. avser därtill att genomföra informations- och kunskapshöjande åtgärder gentemot medborgare och trafikanter för att nå en minskad användning av alkohol och narkotika i vägtrafiken. Transportstyrelsen påbörjade en översyn av kapitlen om alkohol- och substansbruk i de trafikmedicinska föreskrifterna (TSFS 2010:125). Översynen beräknas bli klar och därefter kommer eventuella föreskriftsändringar att arbetas fram. Utöver dessa åtgärder kan nämnas att bl.a. () och har åtagit sig att vidta olika åtgärder för att stävja förekomsten av alkohol och droger i trafiken. konstaterar att för att kunna öka andelen nykter trafik under nästa målperiod krävs förmodligen förändrade metoder jämfört med vad som används . Det finns enligt verket en stor potential i tekniska lösningar som alkolås och system i fordonen som kan upptäcka nedsatt körförmåga. överlämnade regeringen en ny strategi till för perioden –2025, vilken avser politiken för alkohol, narkotika, dopning, tobak samt spel om pengar (ANDTS-strategin). I skrivelse 2021/22:213 redogör regeringen för sin samlade strategi, vars syfte är att ange mål och inriktning för hur samhällets insatser inom ANDTS-området ska genomföras, samordnas och följas upp. avser att behandla skrivelsen i betänkande 2021/22:SoU25. Regeringen har i sin nya ANDTS-strategi konstaterat att det är avgörande att olyckor under påverkan av alkohol och andra droger minskar om trafiksäkerhetsarbetets etappmål ska kunna nås. För att nå dit krävs en bred och systematisk samverkan mellan de aktörer som har möjlighet att påverka utfallet. Rattfylleri samvarierar med andra trafiksäkerhetsproblem, t.ex. höga hastigheter. Mängden rattfylleri påverkas enligt regeringen också av tillgängligheten till alkohol och narkotikaklassade preparat, liksom av hur stort bruket är. I strategin slås det fast att antalet döda och skadade i trafiken på grund av alkohol och andra droger bör minska. Regeringen betonar att en nykter trafik är en viktig faktor för att uppfylla trafiksäkerhetsarbetets etappmål och nollvisionen. kan det enligt regeringen finnas skäl att fortsätta att förstärka det befintliga trafiksäkerhetsarbetet med fokus på alkohol och andra droger som man utför effektivare kontroller för att främja brottsbekämpningen och trafiksäkerheten. Det är vidare viktigt att det straffrättsrättsliga regelverket på ett effektivt sätt motverkar rattfylleri och andra trafikbrott. I ANDTS-strategin betonar regeringen att det även är angeläget att förbättra trafiksäkerheten genom att minska antalet narkotikapåverkade förare på vägarna. I detta syfte gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att utreda förutsättningarna för att utföra sållningsprov i fråga om narkotika i trafiken (dir. 2019:51). Med sållningsprov avses en rutinmässig kontroll av förare, dvs. utan att det finns misstanke om brott. Utredningen överlämnade sitt betänkande Kontroller på väg (SOU 2021:31) . Utredningen föreslår bl.a. att polismän och tjänstemän vid eller ska få genomföra sållningsprov för narkotika i trafiken, både genom ögonundersökning och genom salivtest (se nedan). Regeringen anför vidare att det krävs en fortsatt och utvecklad samverkan mellan olika berörda aktörer och en utveckling och spridning av beprövade arbetssätt och metoder och betonar att Smadit är ett arbetssätt som har visat på goda resultat när det gäller att upptäcka och erbjuda stöd eller behandling till påverkade förare. Alkohol- och drogrelaterade kontroller Poliser, bilinspektörer, tullpersonal och personal hos har rätt att utföra alkoholutandningsprov på väg. Av analys av trafiksäkerhetsutvecklingen framgår att både polisens utandningsprov och antalet anmälda rattfylleribrott minskade kraftigt , vilket berodde på beslut att stoppa de rutinmässiga alkoholutandningskontrollerna för att minska risken för smittspridning under covid 19-pandemin. Rattfylleriövervakningen har dock fortsatt, och man har utfört prov på dem som misstänks för rattfylleribrott. Följden av detta har blivit att antalet anmälda brott inte har minskat lika mycket som antalet utandningsprov, jämfört . Antalet anmälda drograttfylleribrott har fortsatt att öka och var 2020 nästan dubbelt så högt som antalet anmälda alkoholrattfylleribrott. Antalet anmälda rattfylleribrott uppgick till ca 9 000, vilket var en minskning med ca 3 000 före. Antalet anmälda drograttfylleribrott ökade från ca 14 600 till drygt 16 000 . Av rapporten framgår att antalet anmälda drograttfylleribrott har varit fler än antalet anmälda alkoholrattfylleribrott. Det är dock okänt i vilken grad ökningen av anmälda drograttfylleribrott beror på polisens arbetssätt eller på en faktisk ökning av drograttfylleriet. Av årsredovisning framgår att antalet alkoholutandningsprov fortsatte att minska . –2011, när nivån var som högst, har antalet prov mer än halverats och under coronapandemin har antalet prover sjunkit till historiskt låga nivåer. togs det i genomsnitt 615 prover per dag, vilket var en minskning jämfört med . Som en följd av det minskade antalet utförda prover minskade även antalet rattfylleribrott (minus ) och rattfylleribrott under påverkan av narkotika (minus ) jämfört med . I den ovan refererade gemensamma aktionsplanen för ökad trafiksäkerhet för perioden –2022, som och 13 andra myndigheter och aktörer står bakom, konstateras att det är ambition att –2022 öka insatserna inom vägtrafiksäkerhetsområdet med fokus på hastighet och nykterhet. avser att utföra alkoholutandningsprov på flera platser , och därigenom höja den upplevda upptäcktsrisken, för att en allmänpreventiv effekt ska uppnås. Därtill avser att vid varje kontrollkontakt med en förare av ett motordrivet fordon göra alkoholutandningsprov samt en bedömning av eventuella symtom på drogpåverkan hos föraren. Detta arbete påbörjades . uppger att man arbetar med att hitta effektivare sätt att genomföra rattfylleriövervakning i enlighet med den trafikstrategi som togs fram 2016. I polisregion genomförde man ett pilotförsök med 20-minuterskontroller på i förväg fastställda platser, med syftet att sprida kontroller och rum och öka synligheten. En utvärdering visade att polisen var positiv till det nya arbetssättet, som man ansåg fungerade bra. Man kunde dock inte, som försöket pågick, se någon förändring i upplevd upptäcktsrisk hos dem som bodde i de aktuella områdena.