bet · H901SfU20 · 2022-04-22 00:00:00 — I yrkande 32 framhålls att en hög nivå av rättssäkerhet i det svenska asylsystemet bör säkerställas och att en oberoende studie av kvaliteten i den svenska asylprocessen bör genomföras. Enligt yrkande 35 bör myndigheten fortsätta att arbeta för att hålla sig inom författningsstyrda handläggningstider. Det är också viktigt med kortare överklagandetid för beslut om avvisning med omedelbar verkställighet. I yrkande 41 föreslås ett tak på åtta timmars ersättning för offentliga biträden i asylärenden i första instans. I kommittémotion 2021/22:3842 av m.fl. (M) yrkande 11 anför motionärerna att möjligheten till undantag från skyldigheten att ha arbetstillstånd bör begränsas till personer med presumtivt bifall på sina asylansökningar. I partimotion 2021/22:2550 av m.fl. (SD) yrkande 17 anser motionärerna att regeringen bör ta initiativ för en tydligare struktur och likvärdiga beslutsprocesser oberoende av handläggningsenhet. En viktig faktor i säkerställandet av likvärdiga och rättssäkra beslutsprocesser är också att säkerställa uppföljning och kontroller av de beslut som fattas. Enligt yrkande 18 måste regeringen för att prövningsverksamhet ska bli mer effektiv genomföra en ordentlig genomlysning av och få till en bättre struktur för utlänningsärenden. Vidare måste digitaliseringen genomföras fullt ut. I kommittémotion 2021/22:2549 av i m.fl. (SD) yrkande 10 anges att beviskraven i asylärenden behöver skärpas. Motionärerna anger att gör det möjligt att kräva att en asylsökande ska styrka grunderna för sin asylansökan. Vidare bör det ställas ökade krav på asylsökande att medverka och samarbeta i asylprocessen (yrkande 11). Motionärerna anger därutöver att säkerhetsarbetet kring asylsökande behöver prioriteras och bör ges i uppdrag att prioritera att utreda om en asylsökande innebär ett säkerhetshot. Vid behov bör personalens kompetens att identifiera säkerhetshot höjas genom utbildning (yrkande 12). Enligt yrkande 13 bör påskyndade asylförfaranden med kortare tidsfrister för vissa steg i förfarandet i enlighet med det s.k. asylprocedurdirektivet införas, t.ex. om den asylsökande kommer från ett säkert ursprungsland eller har lämnat oriktiga uppgifter eller falska handlingar. I yrkande 16 anför motionärerna att rätten att välja kvinnlig eller manlig utredare respektive tolk bör begränsas. bör tydliggöra att män och kvinnor har samma värde i och ska behandlas lika. Enligt motionärerna bör asylsökandes rätt till kostnadsfritt offentligt biträde begränsas (yrkande 17). Enligt yrkande 18 bör rätten till kostnadsfri tolk i asylärenden begränsas. I yrkande 25 anges att möjligheten till undantag från kravet på arbetstillstånd för asylsökande bör avskaffas. I kommittémotion 2021/22:3516 av m.fl. (C) yrkande 6 föreslås en utredning som ser över och stärker rättssäkerheten i asylprocessen. En sådan utredning bör se över tillförlitlighets- och trovärdighetsbedömningarna, som är centrala. Det kan gälla exempelvis när den asylsökande åberopar förföljelse på grund av konvertering, sexuell läggning eller könsidentitet som asylskäl. En sådan utredning bör också se över systemet med biträden. Det har framkommit att vissa biträden inte fullgjort sitt uppdrag på ett tillfredsställande sätt. Biträdet har en viktig roll i att garantera att den asylsökande får sina rättigheter tillgodosedda. Enligt kommittémotion 2021/22:2594 av m.fl. (V) yrkande 11 bör det inrättas en särskild inspektion för att säkerställa att rutiner och riktlinjer tillämpas rättssäkert och enhetligt. I yrkande 13 föreslås att skyddet för hbtqi-personer stärks i asylprocessen. Vidare framhåller motionärerna i yrkande 14 att regeringen bör säkerställa att kan erbjuda tolkar med hbtqi-kompetens. I yrkande 15 föreslås att en utredning tillsätts för att se över rättssäkerheten inom asylprocessen. I kommittémotion 2021/22:4214 av m.fl. (KD) yrkande 5 understryker motionärerna vikten av korrekta beslutsunderlag i asylärenden. Vidare anser motionärerna att drivkrafterna för asylsökande att medverka till att identiteten fastställs bör stärkas. Felaktig information, osäkerhet och bristande tilltro till myndigheter kan göra att asylsökande gör sig av med identitetshandlingar eller inte vågar uppge korrekt information, eftersom de tror att det skulle kunna påverka deras möjligheter i asylprocessen. Vidare bör migrationsdomstolarna stärkas (yrkande 8). I yrkande 24 framhåller motionärerna att asylmål bör handläggas effektivt. Det behövs en resursförstärkning när det gäller migrationsdomstolarna. Enligt motionärerna bör en utredning tillsättas som ser över hanteringen av offentliga biträden i syfte att åstadkomma en hårdare kompetensbedömning, specifika behörighetskrav samt antalet förordnanden som ett offentligt biträde kan åta sig (yrkande 25). Därutöver anges i yrkande 26 att tillgången till tolkar är viktig för att säkra en rättssäker asylprocess. Eftersom det råder brist på tillgängliga tolkar och auktoriserade tolkar menar motionärerna att de förslag som har lämnats av (SOU 2018:83) måste beredas skyndsamt av regeringen. I yrkande 27 begärs ett tillkännagivande om rättssäkerheten i bedömningen av konvertiter och i yrkande 28 föreslås en översyn av prövningen när det gäller åldersbedömningar, konvertiter och hbt-plus-personer. Motionärerna anger att ska förföljelse på grund av tro, kön, könsidentitet eller sexuell läggning ge flyktingstatus. Att utreda äktheten i detta kan vara svårt och det finns brister särskilt i processen med konvertiter, t.ex. vad gäller enhetlighet. Efter att kritik riktats mot har kunskapsfrågornas betydelse tonats ned till förmån för den asylsökandes egen berättelse om hur vägen till konversion har sett ut. Detta är välkommet, men sammantaget finns behov av en översyn av prövningen när det gäller bl.a. konvertiter och hbt-plus-personer. m.fl. (L) föreslår i kommittémotion 2021/22:3377 yrkande 1 att det ska krävas åtgärder för att förbättra rättssäkerheten och hållbarheten i asylsystemet, t.ex. vad gäller offentliga biträden, tolkar och handläggningstider. I yrkande 4 framhåller motionärerna att rättstillämpningen bör analyseras när det kommer till fall med förföljelse eller välgrundad fruktan för förföljelse på grund av sexuell läggning, kön eller könsuttryck. Motionärerna föreslår därutöver en översyn av offentliga biträden i asylärenden (yrkande 6). Enligt kommittémotion 2021/22:4004 av m.fl. (L) yrkande 16 behöver rättstillämpningen när det gäller förföljelse på grund av sexuell läggning, kön eller könsuttryck analyseras. Hbtq-personer ska inte nekas asyl för att de tvingas hålla en låg profil på grund av sociala och rättsliga normer. Dessutom behöver hbtq-kompetensen vid själva asylprövningen stärkas. I motion 2021/22:4096 av m.fl. (MP) yrkande 10 anges att arbete för att utreda förföljelse och diskriminering baserad på kön och sexuell läggning, antingen i ursprungslandet eller utövat av familjemedlemmar som befinner sig i , behöver stärkas. I motion 2021/22:1663 av (S) anges att asylrätten för hbtqi-flyktingar bör stärkas. Användning av biometriska data Enligt kommittémotion 2021/22:3839 av m.fl. (M) yrkande 13 bör och andra relevanta myndigheter, för att förhindra att tredjelandsmedborgare får flera identiteter i , ges tillåtelse att uppta, lagra, söka och dela biometriska data på samtliga personer som söker uppehållstillstånd i . Det kan t.ex. handla om att införa krav på att lämna biometri för att ansökan ska behandlas. Vidare anges i kommittémotion 2021/22:3840 av m.fl. (M) yrkande 29 att utrymmet för att ta upp och behandla biometriska uppgifter bör utökas. Fingeravtryck bör dessutom kunna tas vid inresa, ansökan om uppehållstillstånd på grund av skyddsbehov, förvar samt inre utlänningskontroller (yrkande 21). I kommittémotion 2021/22:2552 av i m.fl. (SD) yrkande 29 föreslås att ansvariga myndigheter, främst och , får ytterligare möjligheter att uppta, lagra och få åtkomst till fler typer av biometriska uppgifter i samband med olika delar av utlänningars kontakter med myndigheter, inklusive ansökningsförfaranden, utredningar, kontroller eller inresa till och utresa från . Enligt yrkande 30 bör asylsökande och andra som söker uppehållstillstånd i i anslutning till ansökan åläggas att bidra med DNA och andra biometriska data till ett nytt sökbart register. Registerdata bör sparas till dess att den sökande får medborgarskap i eller, om den sökande är EES-medborgare, till dess att personen lämnat . Registret bör användas både av myndigheter som hanterar utlänningsärenden, för att t.ex. identifiera sökande som tidigare utvisats eller avvisats från , och av brottsbekämpande myndigheter. Vidare framhåller motionärerna att bör verka för en centraliserad EU-databas med information om uppehållstillstånd och uppehållstillståndskort. Även ett nationellt fingeravtrycksregister bör inrättas. I kommittémotion 2021/22:4184 av m.fl. (KD) yrkande 13 anför motionärerna att bör få ta upp och behandla biometriska data för alla utlänningar som söker uppehållstillstånd i . Vidare bör uppgifterna gallras i ett senare skede. Barn och unga i asylprocessen I kommittémotion 2021/22:3840 av m.fl. (M) yrkande 31 begärs ett tillkännagivande om ett rättssäkert och väl fungerande system för medicinska åldersutredningar. Motionärerna anför att den som nekar att medverka till bedömning ska behandlas som vuxen om det inte finns synnerliga skäl. I motion 2021/22:3282 av Boriana (M) föreslås att beslut om asylsökandes ålder ska vara icke överklagbara. I kommittémotion 2021/22:2549 av i (SD) yrkande 15 anges att det bör bli obligatoriskt med medicinska åldersbedömningar. Sådana bör enligt motionärerna utföras i samtliga ärenden där giltiga identitetshandlingar saknas och den asylsökande inte uppenbart är barn eller vuxen, för rättssäkerhetens skull och för att det inte ska finnas risk för att vuxna placeras på boenden för barn. m.fl. (V) föreslår i kommittémotion 2021/22:2594 yrkande 5 en översyn av utlänningslagens åldersgränser och vilka konsekvenser de har i syfte att stärka skyddet för dem . Enligt yrkande 7 bör regeringen återkomma med förslag om att i utlänningslagen stärka barnets rätt att komma till tals. Vidare bör det inrättas barnanpassade utredningscenter på (yrkande 9). I yrkande 10 framhåller motionärerna att regeringen bör återkomma med förslag om en tidsgräns för start av asylutredningar som rör barn. Enligt kommittémotion 2021/22:4214 av m.fl. (KD) yrkande 29 bör åldersbedömningarna i asylprocessen vara rättssäkra. Motionärerna anger att det är viktigt att åldersbedömningen görs tidigt i asylprocessen för att undvika att vuxna asylsökande placeras tillsammans med ensamkommande barn och unga samt för att säkerställa att de resurser som ska gå till barn inte används till vuxna. Några motioner tar upp olika aspekter av verksamheten hos , såsom rättssäkerhet och effektivitet i beslutsprocessen samt säkerhetsärenden. ska enligt 3 § 1 förordningen (2019:502) med instruktion för ha ett förutsebart och enhetligt beslutsfattande med hög rättslig kvalitet. Av årsredovisning framgår att bedömer att myndigheten har en hög rättslig kvalitet i sitt beslutsfattande när det gäller ansökningar om uppehållstillstånd men att den rättsliga kvaliteten behöver kompletteras med en uppföljning av bifallsbeslut i asylärenden. Vidare har en del förvaltningsrättsliga brister kunnat konstateras. ombudsmän () riktade kritik mot bl.a. i fråga om förvarstagning. har efter detta tagit fram rutindokument för att minska risken att det händer igen. Därutöver anges i årsredovisningen för 2021 att deltog i framtagandet av Country Guidance under ledning av (Easo). Detta arbete har lett till att styrning i större utsträckning än tidigare hänvisar till produkter som är framtagna av Easo i samarbete med medlemsländerna, vilket förväntas resultera i en mer enhetlig rättstillämpning mellan medlemsstaterna och effektivisera myndighetens process med att arbeta fram styrning och stöd. tar i årsredovisningen upp att etableringen av en ny modell för prövningsstöd påbörjats. Modellen innebär att varje region bygger upp en egen struktur för att omhänderta frågor som medarbetarna inte kan lösa inom den egna enheten. På nationell nivå etableras grupper och nätverk för stöd inom de olika processerna. Svar ska ges snabbt och frågor av mer komplex karaktär ska lösas på rätt nivå. En viktig del är att ta till vara kompetensen i verksamheten och stärka det vardagliga lärandet. När det gäller utfall i domstol i ärendeslaget asyl förstagångsansökningar var ändrings- och återförvisningsandelen enligt årsredovisningen . Den förändrade situationen i medförde emellertid att antalet återförvisade ärenden i fråga om afghanska medborgare ökade. Enligt utskottet finns det ett fortsatt utrymme för förbättringar av rättssäkerheten och effektiviteten i hantering av asylärenden. Detta ansvar ligger på regeringen, som genom regleringsbrev och myndighetsdialog säkerställer en rättssäker handläggning. Utskottet kommer att fortsätta att följa frågorna om bl.a. effektivitet och handläggningstid men anser inte att det finns skäl för ett tillkännagivande. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2021/22:3840 (M) yrkandena 16, 32 och 35, 2021/22:2550 (SD) yrkandena 17 och 18, 2021/22:3516 (C) yrkande 6, 2021/22:2594 yrkandena 11 och 15 och 2021/22:3377 (L) yrkande 1. I budgetpropositionen uppgav regeringen att den genomsnittliga handläggningstiden i asylmål minskat (prop. 2021/22:1 utg.omr. 8 s. 11). var handläggningstiden och 2020 var den . Mål som rör ensamkommande barn prioriterades av migrationsdomstolarna . Handläggningstiden vid migrationsdomstolarna för ensamkommande barn uppgick till 2020, vilket innebar en minskning av handläggningstiden jämfört med . Mot denna bakgrund finner utskottet att det inte finns skäl för att göra ett tillkännagivande om en stärkning av migrationsdomstolarna eller en effektiv handläggning av asylmål. Utskottet avstyrker därför motion 2021/22:4214 (KD) yrkandena 8 och 24. Enligt årsredovisningen fortsatte samarbete med Säkerhetspolisen att utvecklas för att ytterligare öka förmågan att upptäcka potentiella hot i migrationsprocesserna, bl.a. genom utökad digital hantering av säkerhetsärenden. tog också fram en grundläggande webbaserad intern utbildning om att upptäcka och handlägga eventuella säkerhetshot. Vidare noterar utskottet att Säkerhetspolisen 2020 fick utökad direktåtkomst till ärendehanteringssystem för vidarebosättningsärenden samt utökade möjligheter att eftersöka individanknuten information. Säkerhetspolisen fick även möjlighet att på ett effektivare sätt underrätta om ärenden av intresse. Ett nytt processtyrande dokument för remissförfarandet med Säkerhetspolisen togs fram. ingår i mot terrorism. Med hänsyn till vad redovisar kan utskottet inte finna skäl för ett tillkännagivande om kompetens att identifiera säkerhetshot och avstyrker därför motion 2021/22:2549 (SD) yrkande 12. Utskottet noterar att i samband med en asylansökan ska informera om förfarandet, rättigheter och skyldigheter samt tänkbara konsekvenser av att sökanden inte uppfyller skyldigheterna eller inte samarbetar med verket eller andra myndigheter. Utskottet kan också konstatera att det inom asylrätten gäller som grundläggande princip att det är den asylsökande som har bevisbördan för sitt behov av internationellt skydd och att hans eller hennes berättelse får godtas om den framstår som trovärdig och sannolik (prop. 1996/97:25 s. 98 och MIG 2018:8). Utskottet ser inte skäl att frångå denna ordning eller att föreslå ett tillkännagivande om hur asylsökande ska förmås att medverka till att den egna identiteten fastställs. Med det ovan anförda avstyrker utskottet motionerna 2021/22:3840 (M) yrkandena 14 och 18, 2021/22:2549 (SD) yrkandena 10 och 11 samt 2021/22:4214 (KD) yrkande 5. Enligt utlänningsförordningen ska en utlänning inför den muntliga handläggningen hos tillfrågas om han eller hon föredrar en manlig eller kvinnlig utredare respektive tolk. Utlänningens önskemål ska tillgodoses om det är möjligt. Bestämmelsen bygger på artikel 15.3 b och c i det omarbetade skyddsgrundsdirektivet (2013/32/EU), som anger att medlemsstaterna ska ordna så att intervjun med den asylsökande genomförs av en person av samma kön som sökanden och tillhandahålla en tolk av samma kön om sökanden begär det, om det inte rör sig om en undantagssituation. Utskottet, som konstaterar att reglerna i det omarbetade skyddsgrundsdirektivet är bindande för , ser fördelar med möjligheten för asylsökande att få välja kön på utredare och tolkar. Denna möjlighet kan t.ex. främja en fullödig utredning. Den s.k. har gjort en översyn av samhällets behov av, tillgång till och användning av tolkar. I utredningsbetänkandet Att förstå och bli förstådd – ett reformerat regelverk för tolkar i talade språk (SOU 2018:83) föreslås bl.a. att staten ökar den samlade tolkkapaciteten, för register över auktoriserade och utbildade tolkar och att registret utgör bas för tolktjänster. Betänkandet bereds inom . Förvaltningslagen anger inte vilka kvalifikationskrav som ska gälla, varför myndigheten får göra en bedömning i det enskilda fallet. Till ledning för denna bedömning har beslutat om ett rättsligt ställningstagande angående lämplighetsprövning av tolkar och översättare i ärenden (SR 18/2020). Utskottet finner mot denna bakgrund inte skäl för att göra ett tillkännagivande om utredare eller tolkar och avstyrker motionerna 2021/22:2549 (SD) yrkandena 16 och 18, 2021/22:2594 (V) yrkande 14 och 2021/22:4214 (KD) yrkande 26. I budgeten tillsköts inom utgiftsområde 13 för samhällsinformation till asylsökande om bl.a. demokrati, jämställdhet, barns rättigheter samt hedersrelaterat våld och förtryck (prop. 2020/21:1, bet. 2020/21:AU1, rskr. 2020/21:137). I regleringsbrevet anges att , utifrån tidigare regeringsuppdrag (dnr Ju2020/01481/SIM), ska tillhandahålla en obligatorisk samhällsintroduktion som alla asylsökande ska delta i. Samhällsintroduktionen ska tillhandahållas muntligt så som möjligt efter att en asylansökan registrerats och bl.a. innehålla information om hur samhället i fungerar, svensk lagstiftning, barnets rättigheter samt demokrati, normer och värderingar bl.a. när det gäller jämställdhet och hedersrelaterat våld och förtryck inklusive frågor om barnäktenskap och könsstympning. Av årsredovisning framgår att myndigheten införde en obligatorisk samhällsintroduktion för asylsökande . var ledtiden från ansökan om uppehållstillstånd till kallelse till samhällsintroduktion i genomsnitt och i median. Utskottet ser mot denna bakgrund inte anledning att föreslå ett tillkännagivande om tidig information om svenska lagar och regler. Därmed avstyrks motion 2021/22:3840 (M) yrkande 15. I en motion föreslås att påskyndade asylförfaranden med kortare tidsfrister för vissa steg i förfarandet i enlighet med det s.k. asylprocedurdirektivet ska införas, t.ex. om den asylsökande kommer från ett säkert ursprungsland eller har lämnat oriktiga uppgifter eller falska handlingar. Utskottet noterar att det enligt artikel 31.8 i det omarbetade asylprocedurdirektivet är möjligt för medlemsstater att använda sig av påskyndade förfaranden i vissa fall. Utskottet kan konstatera att ett ärende enligt 9 § förvaltningslagen (2017:900) ska handläggas så enkelt, snabbt och kostnadseffektivt som möjligt utan att rättssäkerheten eftersätts. Utskottet är inte berett att införa påskyndade asylförfaranden. Därmed avstyrks motion 2021/22:2549 (SD) yrkande 13. Ett antal motioner gäller prövningen av vissa typer av skyddsskäl, såsom religiös uppfattning, kön och sexuell läggning samt anslutande frågor. Den som söker asyl i får sitt skyddsbehov prövat enligt utlänningslagen. Enligt 4 kap. 1 § UtlL avses med flykting en utlänning som befinner sig utanför det land som utlänningen är medborgare i därför att han eller hon känner välgrundad fruktan för förföljelse på grund av ras, nationalitet, religiös eller politisk uppfattning eller på grund av kön, sexuell läggning eller annan tillhörighet till en viss samhällsgrupp och inte kan, eller på grund av sin fruktan inte vill, begagna sig av detta lands skydd. Enligt 5 kap. 1 § UtlL har en flykting rätt till uppehållstillstånd. och migrationsdomstolarna ska med grund i de skäl som anförs och det underlag som presenterats avgöra om det finns ett skyddsbehov eller någon annan grund för uppehållstillstånd. En individuell bedömning görs i det enskilda fallet. Utöver avgöranden från Migrationsöverdomstolen, förarbeten och andra sedvanliga rättskällor har utvecklat ett eget stöd för bedömningarna i ärendena. Databasen innehåller landinformation och omvärldsanalyser, och myndigheten publicerar rättsliga ställningstaganden. Genom en ändring i regleringsbrevet för 2020 fick myndigheten ett uppdrag att fortsätta att utveckla arbetet med jämställdhetsintegrering i syfte att verksamheten ska bidra till att nå de jämställdhetspolitiska målen, samt att redovisa inriktningen för det fortsatta arbetet. Enligt årsredovisning 2021 redovisade myndigheten en plan för jämställdhetsintegrering 2022–2025. Planen togs fram med utgångspunkt i resultaten av genomförda jämställdhetsanalyser. Analyserna visade bl.a. på ett fortsatt behov av normkritik och uppföljning av efterlevnad av framtagna rutiner för ökad jämställdhet. Arbetet för ökad upptäckt av könsrelaterat våld är en central del i myndighetens arbete med jämställdhetsintegrering. togs en version av myndighetens webbutbildning om könsrelaterat våld fram specifikt för medarbetare på utlandsmyndigheter, och merparten av medarbetarna vid nationella servicecentrum deltog i en utbildning för att öka kunskapen om och upptäckten av våld. Utbildningen har tagits fram i samarbete med Nationellt centrum för kvinnofrid. fick i uppdrag av regeringen att vara strategisk myndighet för hbtq-personers lika rättigheter och möjligheter (Ku2018/01457/DISK). antog regeringen en ny handlingsplan för hbtqi-personers lika rättigheter och möjligheter. Av årsredovisning framgår att myndigheten som hbtqi-strategisk myndighet förde dialog med , och för att identifiera gemensamma aktiviteter inom fokusområdet våld, diskriminering och andra kränkningar som kan genomföras framöver. En ansökan om uppehållstillstånd på grund av hbtqi-skäl handläggs i enlighet med ett rättsligt ställningstagande om utredning och prövning av den framåtsyftande risken för personer som åberopar skyddsskäl på grund av sexuell läggning, könsöverskridande identitet eller könsuttryck. Flera insatser genomfördes därför . Handläggningsstödet för utredning av hbtqi-ärenden inom asylprocessen uppdaterades och information om relevant praxis tydliggjordes. anordnades utbildningar i samarbete med bl.a. , bisexuellas, transpersoners och queeras rättigheter (RFSL) samt fortsatta utbildningar i normkritiskt förhållningssätt och likvärdig behandling. har över 1 000 medarbetare genomfört RFSL:s webbaserade grundutbildning i normer och hbtqi-frågor. deltog i möten och konferenser som anordnades av och . Myndigheten fortsatte dialogen med och andra länder i syfte att identifiera eventuella alternativa metoder för utredning av hbtqi-personer och flera tematiska utbildningar baserade på relevanta moduler från genomfördes. publicerades ett reviderat ställningstagande om metoden för prövningen när religion, inklusive konversion och ateism m.m., åberopas som asylskäl (RS/027/2021). Även för utredning och prövning av risken för personer som åberopar skyddsskäl på grund av sexuell läggning, könsöverskridande identitet eller könsuttryck följer ett rättsligt ställningstagande (RS/015/2021), liksom för utredning och bedömning av förföljelse på grund av kön när det gäller kvinnor (RS/069/2021). Utskottet noterar att för att säkerställa rättslig kvalitet i asylärenden där religiös uppfattning åberopas genomförde en fördjupningsutbildning som slutfördes enligt årsredovisning .