bet · H901SoU25 · 2022-06-14 00:00:00 — Utskottet delar regeringens uppfattning att sprututbyte spelar en viktig roll för att minska smittorisken hos personer som injicerar narkotika. Det är önskvärt att tillgängligheten till sprututbytesverksamheten ökar. Utskottet välkomnar därför att kravet på att vara bosatt i en region för att kunna delta i sprututbytesverksamhet föreslås tas bort (prop. 2021/22:129, bet. 2021/22:SoU28). Lagändringen syftar till att öka tillgängligheten till sprututbyten och därigenom underlätta ett effektivt smittskyddsarbete. Utskottet konstaterar att sprututbytesverksamhet enligt lagen (2006:323) om utbyte av sprutor och kanyler får bedrivas av regioner inom ramen för deras hälso- och sjukvård och sedan Inspektionen för vård och omsorg har gett tillstånd till verksamheten. Utskottet anser inte att behöver ta något initiativ med anledning av motion 2021/22:4629 (V) yrkande 7. Motionsyrkandet bör avslås. bör inte heller ta något initiativ i frågan om injektionsrum, och därför bör även motionerna 2021/22:4604 (MP) yrkande 13 och 2021/22:4630 (L) yrkande 14 avslås. Mål 6 – Antalet personer som skadas eller dör på grund av sitt eget eller andras bruk av alkohol, narkotika, dopningsmedel, tobaks- och nikotinprodukter eller spel om pengar ska minska Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om ökat tillgängliggörande av naloxon och tillkännager detta för regeringen. avslår motionsyrkanden om utvärderingen av narkotikapolitiken, en överdosstrategi och en strategi för systematisk suicidprevention. Jämför reservation 40 (SD, C, V, L), 41 (S), 42 (M) och 43 (SD). Att minska antalet personer som skadas eller dör på grund av sitt eget eller andras bruk av alkohol, narkotika, dopningsmedel, tobaks- och nikotinprodukter och spel om pengar bör enligt regeringen även fortsättningsvis vara ett grundläggande mål för det förebyggande ANDTS-arbetet i . Det övergripande målet för narkotikapolitiken om ett narkotikafritt samhälle bör följas av en nollvision som innebär att ingen ska dö till följd av läkemedels- och narkotikaförgiftningar. Målet för narkotikapolitiken bör följas av en nollvision för dödlighet till följd av läkemedels- och narkotikaförgiftningar Regeringen anför bl.a. att ett samhälle där ingen dör som följd av läkemedels- och narkotikaförgiftningar kan vara ett svåruppnått mål men att det ändå är en viktig målsättning. Regeringen bedömer att det krävs en samlad ansträngning för att antalet personer som omkommer i läkemedels- och narkotikaförgiftningar ska minska. Det övergripande målet för narkotikapolitiken – ett narkotikafritt samhälle – bör därför följas av en nollvision som innebär att ingen ska dö till följd av läkemedels- och narkotikaförgiftningar. En sådan nollvision kan, enligt regeringens mening, bidra till att föra arbetet framåt och att engagera fler aktörer. Nollvisionen kan därtill leda till ett tydligare fokus och en kraftsamling i samhället för att minska dessa dödsfall. För att nollvisionen inte ska uppfattas som utopisk är det viktigt att den leder till förändringar i sättet att arbeta med skadligt bruk och beroende av narkotika. För att åstadkomma konkreta resultat bör det narkotikaförebyggande arbetet stärkas och särskilda åtgärder riktas mot de individer och grupper som löper en förhöjd risk att avlida i läkemedels- eller narkotikarelaterad dödlighet. Det kan handla om konkreta åtgärder i det korta perspektivet, men också om strukturåtgärder som kan antas ha betydelse för utvecklingen. För att motverka den narkotikarelaterade dödligheten krävs insatser på flera nivåer i samhället som involverar såväl huvudmän och berörda myndigheter som det civila samhällets organisationer. har tillkännagett för regeringen att den bör ta initiativ till dels en nollvision när det gäller narkotikarelaterade dödsfall, dels en utvärdering av den nuvarande narkotikapolitiken (bet. 2019/20:SoU7 punkt 7, rskr. 2019/20:174). Regeringen delar bedömning när det gäller en nollvision mot läkemedels- och narkotikaförgiftningar och bedömer att en sådan nollvision bör komplettera målet för narkotikapolitiken. Regeringen bedömer därför att den del av tillkännagivandet som avser en nollvision när det gäller narkotikarelaterade dödsfall är tillgodosett. Regeringen avser att återkomma till med anledning av tillkännagivandet i sin helhet. Tillkännagivandet är inte slutbehandlat. I skrivelsen anges utöver prioriterade insatsområden även centrala aktörer för respektive insatsområde. Åtgärder för att minska antalet dödsfall bör vidtas För att nollvisionen om att ingen ska dö till följd av läkemedels- och narkotikaförgiftningar ska ge konkreta resultat krävs det enligt regeringen att denna vision bidrar till att skapa förutsättningar för att leda till faktiska förändringar i sättet att arbeta med skadligt bruk och beroende av narkotika. Förutom insatser som direkt syftar till att förebygga överdoser och överdoser med dödlig utgång, är det viktigt att även i fortsättningen arbeta med att minska antalet personer som börjar använda narkotika. Regeringen har mot denna bakgrund, som nämnts ovan, gett den särskilda utredare som fått i uppdrag att utvärdera narkotikapolitiken (dir. 2022:24) i uppdrag att föreslå ett nationellt program för att minska antalet dödsfall till följd av läkemedels- och narkotikaförgiftningar. I uppdraget ingår även att analysera utfallet av de internationella insatser som gjorts för att minska narkotikadödligheten. Uppdraget ska slutredovisas till regeringen () . Redovisningen kommer att ligga till grund för eventuella utvecklingsinsatser inom området. har tillkännagett för regeringen att regeringen i den kommande utvärderingen av narkotikapolitiken bör låta analysera utfallet av insatser som i ett internationellt perspektiv har vidtagits i syfte att minska narkotikadödligheten (bet. 2021/22:SoU10 punkt 9, rskr. 2021/22:150). Regeringen avser att återkomma till med anledning av tillkännagivandet. Tillkännagivandet är inte slutbehandlat. Statistiken avseende dödsfall till följd av läkemedels- och narkotikaförgiftningar bör bli bättre Regeringen har gett , , och i uppdrag att sammanställa, analysera och presentera statistik avseende dödsfall till följd av läkemedels- och narkotikaförgiftningar. I uppdraget ingår att beskriva likheter och skillnader i registrerings- och rapporteringspraxis mellan och övriga länder i , andra europeiska länder och internationellt samt göra en analys av vilken betydelse dessa skillnader har (S2021/04814). Uppdraget ska redovisas till regeringen () . Regeringen bedömer att det, utifrån myndigheternas redovisning, även kan komma att finnas skäl att vidta ytterligare åtgärder för att utveckla det nationella arbetet med statistik inom detta område för att skapa en skarpare nationell uppföljning. Regeringen har mot denna bakgrund gett den särskilda utredare som fått i uppdrag att utvärdera narkotikapolitiken (dir. 2022:24) i uppdrag att föreslå hur statistiken avseende dödsfall till följd av läkemedels- och narkotikaförgiftning kan utvecklas för att skapa en skarpare uppföljning. Uppdraget ska slutredovisas till regeringen () . Redovisningen kommer att ligga till grund för eventuella utvecklingsinsatser inom området. Det nationella varningssystemet för att motverka narkotikarelaterade dödsfall bör fortsatt utvecklas Regeringen har gett i uppdrag att implementera ett nationellt varningssystem för att motverka narkotikarelaterade dödsfall (S2021/04815). Detta ska göras utifrån de resultat som framkommit i tidigare genomförda pilotstudier. Varningssystemet är ett existerande nätverk bestående av de verksamheter och användare som anslöt till webbportalen samt nya verksamheter och användare som kommer att anslutas . Varningssystemet förvaltas och administreras av . bör det nationella varningssystemet för att motverka narkotikarelaterade dödsfall fortsätta att utvecklas. Naloxon bör tillgängliggöras i ökad utsträckning För att stödja utvecklingen inom området har regeringen gett i uppdrag att stödja ett ökat tillgängliggörande av naloxon (S2021/04973, S2021/08111). I uppdraget ingår bl.a. att bidra till att utveckla och bedriva ett systematiskt arbete med att tillhandahålla naloxon för att minska antal dödsfall till följd av opioider samt att föreslå insatser som kan genomföras för att tillgängliggöra naloxon till fler personer som har behov av läkemedlet. Uppdraget ska slutredovisas till regeringen () . Redovisningen kommer att ligga till grund för eventuella utvecklingsinsatser inom området. Vidare har regeringen, som nämnts ovan, även gett en särskild utredare i uppdrag att utvärdera narkotikapolitiken (dir. 2022:24). I uppdraget ingår bl.a. att analysera om fler yrkeskategorier ska kunna ge naloxon mot opioidöverdoser, och vid behov lämna författningsförslag, samt lämna förslag på en modell för en ändamålsenlig uppföljning av missbruks- och beroendevården, inklusive användningen av naloxonläkemedel. Denna del av uppdraget ska redovisas till regeringen () . Även denna redovisning kommer att ligga till grund för eventuella utvecklingsinsatser inom området. har tillkännagett för regeringen att insatser bör vidtas för att öka tillgänglighet till naloxonläkemedel (bet. 2020/21:SoU20 punkt 4, rskr. 2020/21:103). Regeringen avser att återkomma till med anledning av tillkännagivandet. Tillkännagivandet är inte slutbehandlat. Antalet döda och skadade i trafiken på grund av alkohol och andra droger bör minska kan det finnas skäl att förstärka det befintliga trafiksäkerhetsarbetet med fokus på alkohol och andra droger som effektivare kontroller vidtas för att främja brottsbekämpningen och trafiksäkerheten. Det är vidare viktigt att det straffrättsliga regelverket på ett effektivt sätt motverkar rattfylleri och andra trafikbrott. Regeringen har i detta syfte remitterat ett utkast till lagrådsremiss med förslag om att maximistraffen för grov olovlig körning och rattfylleri ska höjas från fängelse till fängelse och att maximistraffet för grovt rattfylleri ska höjas från fängelse till fängelse . Vidare lämnas förslag som innebär att det vid återfall i rattfylleribrott normalt ska dömas för grovt rattfylleri. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Förslagen bereds i . Det är enligt regeringen även angeläget att förbättra trafiksäkerheten genom att minska antalet narkotikapåverkade förare på vägarna. I detta syfte gav regeringen, , en särskild utredare i uppdrag att utreda förutsättningarna för att utföra sållningsprov i fråga om narkotika i trafiken (dir. 2019:51). Med sållningsprov avses en rutinmässig kontroll av förare, dvs. utan att det finns misstanke om brott. Utredningen, som antog namnet Effektivare kontroller av yrkestrafik på väg, överlämnade sitt betänkande Kontroller på väg (SOU 2021:31) . Utredningen föreslår bl.a. att polismän och tjänstemän vid eller ska få genomföra sållningsprov för narkotika i trafiken, både genom ögonundersökning och salivtest. Betänkandet har remitterats och bereds i . Kunskapen om sambandet mellan alkohol och cancer bör öka kan det finnas skäl att öka kunskapen om relationen mellan alkohol och cancer. För att stödja arbetet med att utveckla cancervården och förebygga cancer har regeringen ingått årliga överenskommelser med Kommuner och Regioner (SKR). Utgångspunkten för överenskommelserna är den nationella cancerstrategin och den långsiktiga inriktningen för framtidens cancervård som fokuserar på arbetet fram . fördelas totalt genom överenskommelsen där insatser för att utveckla det främjande och förebyggande arbetet mot cancer ingår (S2021/08202). Det suicidpreventiva arbetet bör stärkas Av de dödsfall som sker i läkemedels- och narkotikaförgiftningar är cirka en fjärdedel en följd av en avsiktligt självdestruktiv handling. Regeringen anför att drygt hälften av dessa dödsfall gäller kvinnor, vilket skiljer sig från suicidstatistiken i stort där suicid oftast sker bland män. Bland förgiftningar klassade som suicid dominerar sömnmedel och lugnande medel, såsom ångestdämpande eller lugnande preparat. Den övergripande bilden är också att en mycket stor andel av dem som avlidit av läkemedels- eller narkotikaförgiftningar har en samtidig psykiatrisk diagnos och har haft kontakt med den slutna eller specialiserade hälso- och sjukvården. Arbetet med att förbygga suicid är alltså en viktig del i arbetet för att minska antalet dödsfall och säkerställa att nollvisionen nås. Enligt regeringen bör därför det suicidpreventiva arbetet stärkas och intensifieras . Det finns t.ex. ett behov av mer kunskap om läkemedels- och narkotikarelaterad suicid och vilka typer av suicidpreventiva insatser som kan vara effektiva för denna grupp eftersom de preventiva insatserna sannolikt skiljer sig åt från de insatser som görs för t.ex. oavsiktliga överdosdödsfall. I syfte att utveckla insatserna inom området psykisk hälsa och suicidprevention avsätter regeringen, som tidigare framgått, ca genom en överenskommelse med Kommuner och Regioner (SKR) där insatser för att utveckla arbetet med suicidprevention ingår (S2021/08203). För att ytterligare utveckla arbetet med psykisk hälsa och suicidprevention har regeringen även gett och i uppdrag att tillsammans med 24 andra myndigheter komma in med underlag inför en nationell strategi inom området psykisk hälsa och suicidprevention (S2020/06171). Målsättningen med uppdraget är att stärka den statliga styrningen, att skapa bättre förutsättningar för samordning och samverkan samt att öka kvaliteten, effektiviteten och långsiktigheten i de insatser som genomförs inom området av myndigheter, regioner, kommuner och andra berörda aktörer. I uppdraget ingår bl.a. att lämna ett samlat förslag till strategi med mål och prioriteringar för området samt indikatorer för uppföljning liksom att föreslå hur ett eventuellt uppföljningssystem kan utvecklas och förvaltas. Myndigheterna ska även lämna förslag på hur de kan komma att stödja genomförandet och uppföljningen av den föreslagna strategin. Uppdraget ska slutredovisas till regeringen () . Redovisningen kommer att ligga till grund för eventuella utvecklingsinsatser inom området. I kommittémotion 2021/22:4633 av m.fl. (C) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen som ett led i att verkställa den förnyade ANDTS-strategin bör tillsätta en utvärdering av den nuvarande narkotikapolitiken i syfte att säkerställa att den är förenlig med kraven på evidensbaserad vård, beprövad erfarenhet och skademinimering I kommittémotion 2021/22:4631 av m.fl. (KD) yrkande 15 föreslås ett tillkännagivande om att skyndsamt tillgodose ett tillkännagivande i betänkande 2021/22:SoU10 om att utvärderingen av narkotikapolitiken skulle analysera utfallet av de internationella insatser som gjorts för att minska narkotikadödligheten. I kommittémotion 2021/22:4630 av m.fl. (L) yrkande 13 föreslås ett tillkännagivande om att effekterna av kriminaliseringen av narkotikabruk och innehav för eget bruk ska ingå i uppdraget för den narkotikapolitiska utvärderingen. I kommittémotion 2021/22:4629 av m.fl. (V) yrkande 8 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör vidta åtgärder för att omgående göra naloxon tillgängligt nationellt och med statlig uppföljning. I yrkande 9 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör vidta åtgärder för att utvidga naloxonprogrammet så att naloxon kan delas ut även till närstående och andra personer som kan komma att bevittna eller vara på plats tidigt vid överdoser. I kommittémotion 2021/22:4631 av m.fl. (KD) yrkande 14 föreslås ett tillkännagivande om att skyndsamt tillgodose ett tidigare tillkännagivande i betänkande 2020/21:SoU20 när det gäller att anhöriga ska få tillgång till naloxonläkemedel. I kommittémotion 2021/22:4630 av m.fl. (L) yrkande 12 föreslås ett tillkännagivande om överdoshävande medel. Det är enligt motionärerna angeläget att de förslag som ska lämnas i denna del från den nytillsatta narkotikapolitiska utredningen snabbt kan omsättas i praktiken. I motion 2021/22:4604 av (MP) yrkande 12 föreslås ett tillkännagivande om naloxon. Överdosstrategi och strategi för systematisk suicidprevention I kommittémotion 2021/22:4632 av m.fl. (M) yrkande 9 föreslås ett tillkännagivande om att ta fram och genomföra en nationell överdosstrategi. Motionärerna föreslår att regeringen ger i uppdrag att ta fram en sådan strategi tillsammans med och i samarbete med berörda aktörer, inte minst SKR samt brukarorganisationer. I yrkande 10 föreslås ett tillkännagivande om en första del av en nationell strategi för systematisk suicidprevention. Motionärerna föreslår att regeringen ger i uppdrag att skyndsamt ta fram ett tydligt mål, konkreta åtgärder och en modell för systematisk uppföljning och utvärdering av prevention som kan hindra och minska antalet självmord med fokus på människor som är fast i ett långvarigt och svårt narkotika- eller alkoholmissbruk. En svensk narkotikapolitik anpassad till nutidens och framtidens utmaningar Som framgår ovan har regeringen gett en särskild utredare i uppdrag att föreslå hur en fortsatt restriktiv narkotikapolitik kan kombineras med ett effektivt narkotikaförebyggande arbete, en god missbruks- och beroendevård som innehåller insatser för skademinimering samt insatser för att ingen ska dö till följd av läkemedels- och narkotikaförgiftningar (dir. 2022:24). Syftet med utredningen är att säkerställa att narkotikapolitiken är förenlig med kraven på evidensbaserad vård, beprövad erfarenhet och skademinimering samt att den utvecklas och anpassas till nutidens och framtidens utmaningar. Av direktivet (s. 20) framgår bl.a. att utredaren ska göra följande: – Genomföra en analys av utfallet av insatser som i ett internationellt perspektiv har vidtagits i syfte att minska narkotikadödligheten. – Föreslå ett nationellt program för att minska antalet dödsfall till följd av läkemedels- och narkotikaförgiftningar. – Analysera om andra yrkesgrupper än hälso- och sjukvårdspersonal, och i så fall vilka, ska kunna ge naloxon mot opioidöverdoser samt vid behov lämna författningsförslag för hur detta bör regleras. Utredaren ska även (s. 22) göra följande: – Föreslå hur statistiken avseende dödsfall till följd av läkemedels- och narkotikaförgiftning kan utvecklas för att skapa en skarpare uppföljning. Utredaren ska vid behov ta fram nödvändiga författningsförslag. En delredovisning ska lämnas av följande deluppdrag: – Analysera om andra yrkesgrupper än hälso- och sjukvårdspersonal, och i så fall vilka, ska kunna ge naloxon mot opioidöverdoser samt vid behov lämna författningsförslag för hur det bör regleras. Uppdraget i övrigt ska redovisas . Tillkännagivande om en utvärdering av narkotikapolitiken m.m. I betänkande 2019/20:SoU7 föreslog utskottet att skulle rikta ett tillkännagivande till regeringen om att ta initiativ till dels en nollvision när det gäller narkotikarelaterade dödsfall, dels en utvärdering av den nuvarande narkotikapolitiken. Utskottet anförde följande (s. 29–30, ingen reservation). behöver en nollvision och en nolltolerans mot narkotikarelaterade dödsfall. I första hand ska fokus ligga på att förebygga så att människor väljer att inte använda narkotika. Vidare bör man uppmärksamma individen och dennes rätt att få det stöd och den behandling han eller hon behöver för sin beroendesjukdom. Evidensbaserad behandling är det som hjälper människor tillbaka till ett fungerande liv. Enligt utskottets mening måste en fortsatt restriktiv narkotikapolitik kombineras med en god missbruks- och beroendevård som innehåller insatser för skademinimering, som exempelvis minskad spridning av blodsmittor. Utskottet anser därför att den nuvarande narkotikapolitiken bör utvärderas i syfte att säkerställa att den är förenlig med kraven på evidensbaserad vård, beprövad erfarenhet och skademinimering. Mot denna bakgrund anser utskottet att regeringen bör ta initiativ till dels en nollvision när det gäller narkotikarelaterade dödsfall, dels en utvärdering av den nuvarande narkotikapolitiken i enlighet med vad som anförs ovan. bör ställa sig bakom det som utskottet anför och tillkännage detta för regeringen. Motionerna […] bör bifallas delvis. biföll utskottets förslag (prot. 2019/20:81, rskr. 2019/20:174). I betänkande 2020/21:SoU20 föreslog utskottet att skulle rikta ett tillkännagivande till regeringen om att öka tillgängligheten i hela landet till s.k. naloxonläkemedel mot opioidöverdoser. Utskottet anförde bl.a. följande (s. 21, ingen reservation): Utskottet ser positivt på de förändringar som genomförts för att göra naloxonläkemedel mer tillgängliga i syfte att minska den narkotikarelaterade dödligheten. Utskottet anser dock att fler insatser krävs för att öka tillgängligheten i hela landet. Vidare bör användandet av naloxonläkemedel följas upp på statlig nivå. Utskottet anser även att det bör utredas om fler grupper utanför hälso- och sjukvården ska kunna ge naloxon mot opioidöverdoser. Regeringen bör ge i uppdrag åt en lämplig myndighet att vidta åtgärder i enlighet med detta. Utskottet föreslår att ställer sig bakom det som utskottet anfört och tillkännager detta för regeringen. biföll utskottets förslag (prot. 2020/21:103, rskr. 2020/21:245). Tillkännagivande om ett internationellt perspektiv i den kommande utvärderingen av narkotikapolitiken I betänkande 2021/22:SoU10 föreslog utskottet att skulle rikta ett tillkännagivande till regeringen om att i den kommande utvärderingen av narkotikapolitiken analysera utfallet av de internationella insatser som gjorts för att minska narkotikadödligheten. Utskottet anförde följande (s. 25, ingen reservation): riktade ett tillkännagivande till regeringen om dels en nollvision när det gäller narkotikarelaterade dödsfall, dels en utvärdering av den nuvarande narkotikapolitiken. Utskottet anser att regeringen i den kommande utvärderingen av narkotikapolitiken bör låta analysera utfallet av insatser som i ett internationellt perspektiv har vidtagits i syfte att minska narkotikadödligheten. bör ställa sig bakom det som utskottet anför och tillkännage detta för regeringen. Därmed bör bifalla motion […] biföll utskottets förslag (prot. 2021/22:68, rskr. 2021/22:150). riksdagsbehandling i övriga frågor Ett motionsyrkande om en nationell överdosstrategi och om en första del av en nationell strategi för systematisk suicidprevention behandlades senast i betänkande 2020/21:SoU25. Motionsyrkandena avstyrktes (s. 59–60). biföll utskottets förslag (prot. 2020/21:141, rskr. 2020/21:375). Som nämnts ovan välkomnar utskottet att regeringen har gett en särskild utredare i uppdrag att föreslå hur en fortsatt restriktiv narkotikapolitik kan kombineras med ett effektivt narkotikaförebyggande arbete, en god missbruks- och beroendevård som innehåller insatser för skademinimering samt insatser för att ingen ska dö till följd av läkemedels- och narkotikaförgiftningar (dir. 2022:24). Syftet med utredningen är att säkerställa att narkotikapolitiken är förenlig med kraven på evidensbaserad vård, beprövad erfarenhet och skademinimering samt att den utvecklas och anpassas till nutidens och framtidens utmaningar. Uppdraget ska slutredovisas . Av direktivet framgår bl.a. att utredaren ska genomföra en analys av utfallet av insatser som i ett internationellt perspektiv har vidtagits i syfte att minska narkotikadödligheten, vilket har riktat ett tillkännagivande till regeringen om. Motionerna 2021/22:4631 (KD) yrkande 15 och 2021/22:4633 (C) yrkande 1 får anses vara i huvudsak tillgodosedda och bör avstyrkas. bör inte ta något initiativ med anledning av motion 2021/22:4630 (L) yrkande 13 om att effekterna av kriminaliseringen av narkotikabruk och innehav för eget bruk ska ingå i uppdraget för den narkotikapolitiska utvärderingen. Motionsyrkandet bör avslås. har tillkännagett för regeringen att insatser bör vidtas för att öka tillgängligheten till naloxonläkemedel i hela landet och att det bör utredas om fler grupper utanför hälso- och sjukvården ska kunna ge naloxon mot opioidöverdoser (bet. 2020/21:SoU20, rskr. 2020/21:245).