bet · H901SoU16 · 2022-05-09 00:00:00 — Utskottet föreslår fem tillkännagivanden till regeringen med anledning av motionsyrkanden om hiv, vaccinationsprogram för äldre, barnfetma, allergifrågor samt pollenmätningar. – Regeringen bör ge en lämplig myndighet i uppdrag att se över hur tillgången till hivförebyggande läkemedel och hivtestning kan utökas i alla regioner samt att genomföra kunskapshöjande insatser om hiv till allmänheten (s. 21–22). – Regeringen bör ge i uppdrag att ta fram ett underlag till ett nationellt vaccinationsprogram för äldre (s. 29). – Regeringen bör i samråd med relevanta aktörer och professioner se över hur det förebyggande arbetet mot barnfetma kan stärkas och utvecklas i hela landet (s. 39). – Regeringen bör ge en lämplig myndighet i uppdrag att samordna det förebyggande arbetet inom allergiområdet samt verka för att vården av personer med allergier ska bli mer jämlik (s. 42). – Regeringen bör se över hur staten kan ta över det långsiktiga ansvaret för pollenmätningar i (s. 42). Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden, främst med hänvisning till pågående arbeten. I betänkandet finns 28 reservationer (S, M, SD, C, V, KD, L, MP). I fem reservationer (S, V, L, MP) föreslås att inte ska göra något tillkännagivande till regeringen. Betänkandet innehåller också nio särskilda yttranden (S, M, SD, C, V, KD, L, MP). Cirka 210 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Förebyggande och folkhälsofrämjande insatser Sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter Kost och fysisk aktivitet m.m. Motioner som bereds förenklat 1.Folkhälsofrämjande informationsinsatser, punkt 1 (M, C, V, KD, MP) 2.Evidensbaserade folkhälsofrämjande projekt, punkt 2 (SD, KD) 3.Övriga folkhälsofrämjande frågor, punkt 3 (SD, L) 4.Övriga folkhälsofrämjande frågor, punkt 3 (M) 5.Övriga folkhälsofrämjande frågor, punkt 3 (C) 6.Övriga folkhälsofrämjande frågor, punkt 3 (V) 7.Övriga folkhälsofrämjande frågor, punkt 3 (KD) 8.Övriga folkhälsofrämjande frågor, punkt 3 (MP) 9.Internationellt hälsosamarbete, punkt 4 (SD) 10.Smittspårning, punkt 5 (MP) 11.Hivprevention, testning och kunskapshöjande insatser, punkt 6 (S) 12.Övriga frågor om hiv, punkt 7 (M, KD) 13.Övriga frågor om hiv, punkt 7 (SD) 14.Övriga frågor om hiv, punkt 7 (C) 15.Övergripande frågor om vaccinationer, punkt 8 (C, L) 16.Vaccinationsprogram för äldre, punkt 9 (S) 17.Internationellt samarbete om vaccin, punkt 10 (M) 18.Internationellt samarbete om vaccin, punkt 10 (C, KD) 19.Sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, punkt 11 (M, KD, L) 20.Sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, punkt 11 (MP) 21.Ungdomsmottagningar, punkt 12 (M, C, KD, L) 22.Hälsosamma matvanor m.m., punkt 13 (M, SD) 23.Hälsosamma matvanor m.m., punkt 13 (MP) 24.Förebyggande arbete mot barnfetma, punkt 14 (S, V, MP) 25.Uppdrag till , punkt 15 (KD) 26.Samordning av arbetet inom allergiområdet, punkt 16 (S, L) 27.Kunskapscentrum för matallergi, punkt 17 (SD, MP) 28.Pollenmätningar, punkt 18 (S, MP) 1.Övriga frågor om hiv, punkt 7 (KD) 2.Förebyggande arbete mot barnfetma, punkt 14 (S, MP) 3.Förebyggande arbete mot barnfetma, punkt 14 (V) 4.Motioner som bereds förenklat, punkt 19 (M) 5.Motioner som bereds förenklat, punkt 19 (SD) 6.Motioner som bereds förenklat, punkt 19 (C) 7.Motioner som bereds förenklat, punkt 19 (V) 8.Motioner som bereds förenklat, punkt 19 (KD) 9.Motioner som bereds förenklat, punkt 19 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Utskottets förslag till riksdagsbeslut Förebyggande och folkhälsofrämjande insatser 2021/22:442 av m.fl. (V) yrkande 4, 2021/22:3510 av m.fl. (C) yrkande 13, 2021/22:3696 av m.fl. (M) yrkande 34 och 2021/22:4173 av m.fl. (KD) yrkande 1. Reservation 1 (M, C, V, KD, MP) 2021/22:3805 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2021/22:4173 av m.fl. (KD) yrkande 2. Reservation 2 (SD, KD) 2021/22:442 av m.fl. (V) yrkandena 1, 3 och 5, 2021/22:3510 av m.fl. (C) yrkande 11, 2021/22:3699 av m.fl. (M) yrkande 12 och 2021/22:3977 av m.fl. (L) yrkande 1. Reservation 3 (SD, L) Reservation 4 (M) Reservation 5 (C) Reservation 6 (V) Reservation 7 (KD) Reservation 8 (MP) 2021/22:2573 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 6. Reservation 9 (SD) 2021/22:4197 av m.fl. (MP) yrkande 10. Reservation 10 (MP) Hivprevention, testning och kunskapshöjande insatser ställer sig bakom det som utskottet anför om tillgången till hivförebyggande läkemedel och hivtestning samt kunskapshöjande insatser om hiv och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller delvis motionerna 2021/22:442 av m.fl. (V) yrkandena 8 och 9, 2021/22:3509 av m.fl. (C) yrkande 31, 2021/22:3510 av m.fl. (C) yrkandena 19 och 20, 2021/22:3763 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2021/22:4004 av m.fl. (L) yrkande 4. Reservation 11 (S) Övriga frågor om hiv 2021/22:3763 av m.fl. (M) yrkandena 1–3 och 7. Reservation 12 (M, KD) Reservation 13 (SD) Reservation 14 (C) Övergripande frågor om vaccinationer 2021/22:1547 av Serkan Köse (S), 2021/22:3297 av och (båda M) och 2021/22:3977 av m.fl. (L) yrkande 26. Reservation 15 (C, L) ställer sig bakom det som utskottet anför om ett vaccinationsprogram för äldre och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller delvis motionerna 2021/22:3243 av m.fl. (C) yrkande 25, 2021/22:3423 av m.fl. (M) yrkandena 17 och 18, 2021/22:3510 av m.fl. (C) yrkande 23, 2021/22:3696 av m.fl. (M) yrkandena 25 och 26 samt 2021/22:4170 av m.fl. (KD) yrkande 28. Reservation 16 (S) Internationellt samarbete om vaccin 2021/22:3246 av m.fl. (C) yrkande 33 och 2021/22:3776 av m.fl. (M) yrkande 9. Reservation 17 (M) Reservation 18 (C, KD) Sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter Sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter 2021/22:3700 av m.fl. (M) yrkande 23 och 2021/22:4065 av m.fl. (MP) yrkande 17. Reservation 19 (M, KD, L) Reservation 20 (MP) 2021/22:3510 av m.fl. (C) yrkande 8, 2021/22:4001 av m.fl. (L) yrkande 11 och 2021/22:4032 av m.fl. (M) yrkande 20. Reservation 21 (M, C, KD, L) Kost och fysisk aktivitet m.m. 2021/22:970 av (S) yrkande 2, 2021/22:2915 av och (båda SD), 2021/22:3696 av m.fl. (M) yrkande 31, 2021/22:3700 av m.fl. (M) yrkande 12 och 2021/22:4087 av och (båda MP) yrkande 3. Reservation 22 (M, SD) Reservation 23 (MP) Förebyggande arbete mot barnfetma ställer sig bakom det som utskottet anför om förebyggande arbete mot barnfetma och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller delvis motionerna 2021/22:3510 av m.fl. (C) yrkande 6, 2021/22:3696 av m.fl. (M) yrkande 28, 2021/22:3977 av m.fl. (L) yrkande 11 och 2021/22:4173 av m.fl. (KD) yrkande 5. Reservation 24 (S, V, MP) 2021/22:4173 av m.fl. (KD) yrkande 6. Reservation 25 (KD) Samordning av arbetet inom allergiområdet ställer sig bakom det som utskottet anför om samordning av arbetet inom allergiområdet och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller delvis motionerna 2021/22:442 av m.fl. (V) yrkandena 6 och 7, 2021/22:3696 av m.fl. (M) yrkande 32, 2021/22:3809 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 59 och 2021/22:4168 av m.fl. (KD) yrkande 42. Reservation 26 (S, L) 2021/22:3401 av (MP) och 2021/22:3809 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 60. Reservation 27 (SD, MP) ställer sig bakom det som utskottet anför om statligt ansvar för pollenmätningar och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller delvis motionerna 2021/22:3696 av m.fl. (M) yrkande 33 och 2021/22:3809 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 61. Reservation 28 (S, MP) Motioner som bereds förenklat Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: Acko Ankarberg (KD), (S), (M), (S), (S), (C), (V), (SD), (S), (SD), (MP), (KD), (S), (M), Per Ramhorn (SD), (L) och (M). I betänkandet behandlar utskottet ca 210 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Motionsyrkandena handlar bl.a. om förebyggande och folkhälsofrämjande insatser. Av dessa behandlas ca 150 motionsyrkanden i förenklad ordning eftersom de tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . Förslagen i motionerna finns i bilaga 1. Vid sammanträdet höll utskottet ett forskningsseminarium på temat Folkhälsa och livsstilsfrågor. Vid seminariet medverkade professor från och professor från . Vid sammanträdet informerade ordförande utskottet om kommissionens slutbetänkande (SOU 2022:10). Förebyggande och folkhälsofrämjande insatser Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om folkhälsofrämjande informationsinsatser, evidensbaserade folkhälsofrämjande projekt och övriga folkhälsofrämjande frågor. Jämför reservation 1 (M, C, V, KD, MP), 2 (SD, KD), 3 (SD, L), 4 (M), 5 (C), 6 (V), 7 (KD), 8 (MP) och 9 (SD). I kommittémotion 2021/22:3696 av m.fl. (M) yrkande 34 föreslås ett tillkännagivande om informationsinsatser för att öka kunskapsnivån hos allmänheten om hälsofrämjande insatser. I kommittémotion 2021/22:3510 av m.fl. (C) yrkande 13 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör ge lämplig myndighet i uppdrag att ta fram förslag på insatser för att stärka hälsokompetensen i utsatta områden. I kommittémotion 2021/22:442 av m.fl. (V) yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om att bör få i uppdrag att utveckla informationen till de grupper som är i störst behov av hälsokommunikation. I kommittémotion 2021/22:4173 av m.fl. (KD) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om nationella informationskampanjer för främjandet av folkhälsa. I kommittémotion 2021/22:3805 av m.fl. (SD) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att evidensbaserade metoder och projekt inom folkhälsoområdet måste tillgängliggöras nationellt för att kvalitetssäkra det förebyggande folkhälsoarbetet. Även i kommittémotion 2021/22:4173 av m.fl. (KD) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att sprida evidensbaserade folkhälsofrämjande projekt. I kommittémotion 2021/22:3699 av m.fl. (M) yrkande 12 föreslås ett tillkännagivande om att ge individen bättre förutsättningar att förebygga kognitiva sjukdomar. I kommittémotion 2021/22:3510 av m.fl. (C) yrkande 11 föreslås ett tillkännagivande om att krav ska införas på alla regioner att ha ett systematiskt och strukturerat förebyggande hälsoarbete inriktat mot undvikbara livsstilssjukdomar och olika slags ohälsa. I kommittémotion 2021/22:442 av m.fl. (V) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att bör få i uppdrag att ta fram förslag på en handlingsplan för att minska hälsoklyftorna bland barn och unga samt tydligt peka ut de områden som ska prioriteras. I yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om att bör få i uppdrag att kartlägga och sammanställa hur folkhälsan har utvecklats och utifrån denna kartläggning peka ut de mest prioriterade områdena för folkhälsoarbetet . I yrkande 5 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen tydligare bör ange folkhälsa som ett mått på regional tilldelning av statsbidrag. I kommittémotion 2021/22:3977 av m.fl. (L) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att folkhälsofrågor bör integreras i alla samhällssektorer. I kommittémotion 2021/22:2573 av m.fl. (SD) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att utvärdera det nordiska hälsosamarbetet. I yrkande 6 föreslås ett tillkännagivande om att verka för en ökad transparens i det internationella hälsoarbetet. Det övergripande målet för folkhälsopolitiken är att skapa samhälleliga förutsättningar för en god och jämlik hälsa i hela befolkningen och sluta de påverkbara hälsoklyftorna inom en generation (prop. 2017/18:249 God och jämlik hälsa – en utvecklad folkhälsopolitik, bet. 2017/18:SoU26, rskr. 2017/18:406). I samband med att det nya målet fastslogs beslutade om en sektorsövergripande mål- och uppföljningsstruktur för det samlade folkhälsoarbetet. Den består av följande åtta målområden: Det tidiga livets villkor Kunskaper, kompetenser och utbildning Arbete, arbetsförhållanden och arbetsmiljö Kontroll, inflytande och delaktighet En jämlik och hälsofrämjande hälso- och sjukvård. De första sju målområdena utgör livsområden som omfattar viktiga resurser för en god och jämlik hälsa men också inriktning på arbete som främjar god och jämlik hälsa. Det åttonde målområdet betonar att hälso- och sjukvårdens verksamhet bör bli bättre på att motverka skillnader mellan sociala grupper vad gäller insjuknande, behandling och konsekvenser av sjukdom och ohälsa. har i uppdrag att verka för att det nationella folkhälsomål som har fastställt uppnås och verksamheten ska omfatta samtliga åtta målområden. Ett syfte med regeringens proposition God och jämlik hälsa – en utvecklad folkhälsopolitik (prop. 2017/18:249) var att motivera aktörer på alla samhällsnivåer att arbeta aktivt med att främja en god och jämlik hälsa. Stödstruktur för det statliga folkhälsoarbetet har i uppdrag att regelbundet redovisa data för ett urval indikatorer inom vart och ett av de nationella målområdena. fick i uppdrag att utveckla en stödstruktur för det statliga folkhälsoarbetet som möjliggör systematiska och samordnade insatser (S2019/02381/FS, S2020/07611/FS). I uppdraget låg att redovisa en samlad strategi för hur detta arbete ska bedrivas. skulle därtill se över och ange vilka politikområdesmål som har betydelse för att nå det övergripande folkhälsomålet samt om de är adekvata ur ett jämlik hälsaperspektiv uppdelat på de åtta målområdena. Vidare skulle myndigheten utreda och föreslå hur respektive målområde kan följas upp via ett antal , vetenskapligt förankrade och mätbara indikatorer som speglar viktiga aspekter av en god och jämlik hälsa och bakomliggande förutsättningar på samhällsnivå och som går att följa på nationell, regional och lokal nivå. Redovisningen lämnades till i rapporten väg mot en god och jämlik hälsa – Stödstruktur för det statliga folkhälsoarbetet. I rapporten presenterar en struktur för det statliga folkhälsoarbetet som möjliggör systematiska och samordnade insatser mellan myndigheter i syfte att bidra till att det övergripande folkhälsopolitiska målet nås. Vidare redovisas ett innehåll för det folkhälsopolitiska ramverket i form av nationella mål, och man identifierar vilka statliga myndigheter som är relevanta för att bidra till det statliga folkhälsopolitiska arbetet. Myndigheten redovisar också indikatorer för de åtta målområdena och för relevanta hälsoutfall, vilka ska visa riktning och användas för att följa upp den övergripande folkhälsopolitiken. Rapporten utgör ett kunskapsunderlag för bl.a. dem som arbetar med folkhälsorelevanta frågor på statlig, regional och nivå, i näringslivet eller civilsamhället. Av förordningen (2021:248) med instruktion för framgår bl.a. att myndigheten i sin verksamhet ska fästa särskild vikt vid de grupper som löper störst risk att drabbas av ohälsa. Verksamheten ska stå på vetenskaplig grund. Myndigheten ska samordna folkhälsoarbetet på nationell nivå. Myndigheten ska stödja berörda aktörer i såväl genomförande som uppföljning av arbetsformer, metoder, strategier och insatser på folkhälsoområdet samt följa upp effekterna av dessa. Inom ramen för sitt samordnande ansvar ska myndigheten bidra till en god och jämlik hälsa genom att vara samlande, stödjande och pådrivande i förhållande till berörda aktörer. Myndigheten ska ansvara för kunskapsutveckling inom sitt verksamhetsområde samt inom detta identifiera, analysera och förmedla relevant kunskap till kommuner, regioner och andra berörda aktörer. Myndigheten publicerar rapporten . Den är en del i myndighetens samlade uppföljningssystem för en god och jämlik hälsa. Den utgår från det folkhälsopolitiska ramverket med de åtta målområdena och olika aspekter av hälsa. Sammantaget ska uppföljningen visa utvecklingen mot det övergripande folkhälsopolitiska målet. Den senaste rapporten, Folkhälsans utveckling – årsrapport , publicerades . På finns samlingssidan Tema folkhälsa – lokalt och regionalt stöd där myndigheten har samlat information som kan hjälpa de som arbetar lokalt och regionalt med frågor som direkt eller indirekt rör folkhälsa. Regionalt genomförande av den nationella folkhälsopolitiken gav regeringen länsstyrelserna i uppdrag att stödja det regionala genomförandet av den nationella folkhälsopolitiken (S2022/01941 [delvis]). gavs i uppdrag att stödja länsstyrelsernas arbete med genomförandet (S2022/01942 [delvis]). Syftet med uppdragen är att skapa förutsättningar för en god och jämlik hälsa för hela befolkning. Uppdraget till länsstyrelserna innebär att de utifrån regionala och lokala förutsättningar och behov ska – vara en kompletterande länk mellan nationell, regional och lokal nivå inom stödstrukturen för statligt folkhälsoarbete – stödja införandet av folkhälsopolitiken genom att stärka lokala och regionala förutsättningar för främjande och förebyggande arbete med fokus på goda och jämlika förutsättningar för hälsa genom livet – bidra till en god, jämlik och jämställd folkhälsa i länen genom att stödja utvecklingen av ett kunskapsbaserat lokalt och regionalt folkhälsoarbete – bidra till att samarbete och erfarenhetsutbyte mellan berörda aktörer utvecklas på lokal och regional nivå för att främja hälsa, förebygga ohälsa och jämna ut hälsoskillnader – stödja kompetensutveckling och gemensamma tvärsektoriella utbildningsinsatser inom folkhälsoområdet – stödja kommunöverskridande folkhälsoinsatser. Konkret kan arbetet handla om att ta fram modeller för hur det lokala, regionala och nationella folkhälsoarbetet kan länkas samman. Genom regionala samordningsstrukturer kan rollfördelningen mellan olika aktörer göras tydlig. Länsstyrelserna ska också ge samordnat stöd till kommuner som kommit olika långt i sitt främjande och förebyggande arbete och stödja framtagandet av lokala samordningsstrukturer för god och jämlik hälsa. i har huvudansvaret för rapporteringen av uppdraget och ska lämna en slutredovisning till . ska i ett parallellt uppdrag stödja länsstyrelsernas arbete med deras uppdrag, i syfte att uppfylla det folkhälsopolitiska målet. Den stödstruktur som har utvecklat för det statliga folkhälsoarbetet ska utgöra grunden för arbetet. Myndigheten ska också inom ramen för detta arbete vara länken till andra myndigheter på nationell nivå. Inom ramen för sitt samordnande ansvar ska myndigheten bidra till en god och jämlik hälsa genom att vara samlande, stödjande och pådrivande. I uppdraget ingår att samla in och göra en nationell bild av de länsvisa kartläggningar av den regionala och lokala aktörskartan samt behov inom folkhälsoområdet som länsstyrelserna har i uppdrag att genomföra. ska redovisa uppdraget i sina årsredovisningar . Nationella riktlinjer för prevention och behandling vid ohälsosamma levnadsvanor Nationella riktlinjer för prevention och behandling vid ohälsosamma levnadsvanor – Stöd för styrning och ledning innehåller rekommendationer om åtgärder för att förebygga och behandla sjukdom genom att stödja patienter att förändra ohälsosamma levnadsvanor. Syftet med riktlinjerna är att dels stimulera användandet av vetenskapligt utvärderade och effektiva åtgärder inom detta område, dels vara ett underlag för öppna och systematiska prioriteringar inom hälso- och sjukvården. Riktlinjerna riktar sig till politiker, chefstjänstemän och verksamhetschefer. Andra viktiga mottagare är yrkesverksamma inom hälso- och sjukvården. har i uppdrag att stödja genomförandet av regeringens nationella riktlinjer för prevention och behandling vid ohälsosamma levnadsvanor. Medel för att förebygga och behandla ohälsosamma levnadsvanor beslutade regeringen att betala ut till professionsorganisationer inom vården som arbetar för att förebygga och behandla ohälsosamma levnadsvanor (S2022/00454). Medlen fördelas av och fokus ska ligga på de patienter som har störst behov, både medicinskt och socioekonomiskt, av insatser. ska lämna en redovisning av uppdraget till (). beslutade regeringen om en uppdaterad femårig strategi för samverkan med (), Strategi för samarbete med () 2021–2025 (S2021/04451). Strategin styr regeringens samt berörda myndigheters arbete, både inom och inom utlandsmyndigheterna, och ska bidra till att stärka nationell folkhälso- och sjukvårdspolitik, den svenska utvecklingspolitiken för global utveckling samt Agenda 2030. avser att prioritera följande områden : allmän tillgång till hälso- och sjukvård, bättre skydd mot hälsokriser och hälsosammare liv. Folkhälsoarbetet inom EU drivs framför allt genom hälsoprogrammet EU för hälsa 2021–2027 – en vision om ett friskare EU. Programmet EU för hälsa är EU:s svar på covid-19-krisen. Programmet inrättades genom förordning (EU) 2021/522 och ska ge finansiering till stödberättigade enheter, hälsoorganisationer och icke-statliga organisationer från EU-länderna och länder utanför EU som är associerade till programmet. De nordiska statsministrarna presenterade en gemensam vision för det nordiska samarbetet (). Visionen är att ska vara världens mest hållbara och integrerade region 2030. Samarbetet i ska bidra till att nå målet. Det nordiska samarbetet inom hälsa och välfärd syftar till att alla nordiska medborgare ska ha social trygghet och sociala rättigheter. arbetar för att förebygga social ojämlikhet och undvika marginalisering av socialt utsatta och sårbara grupper i samhället. Svar på skriftlig fråga besvarade statsrådet (S) en skriftlig fråga om samverkan över gränser (fr. 2021/22:651). Statsrådet anförde bl.a. följande: Vi har ett nära nordiskt samarbete om krisberedskap i det s.k. Hagasamarbetet, där våra myndigheter liksom departement ansvariga för krisberedskapsfrågor löpande har fört dialog och utbytt lägesbilder. Inom ramen för pågår olika projekt med koppling till smittskydd och beredskap. har ett nära samarbete med sina nordiska motsvarigheter och detta samarbete har varit än mer intensivt under pandemin. På svenskt initiativ pågår det även en dialog mellan de nordiska länderna för att titta närmare på möjligheterna att stärka och skapa synergieffekter inom nordisk vaccinproduktion. Vi måste bli bättre på att genom samverkan förebygga och reducera negativa effekter av såväl pandemirelaterade som övriga gränshinder. Jag och mina kollegor i regeringen kommer att fortsatt att verka för att visionen om som den mest integrerade regionen 2030 inte ska förbli enbart en vision, utan bli verklighet. Motionsyrkanden om förebyggande och folkhälsofrämjande insatser behandlades senast i betänkande 2020/21:SoU15 Folkhälsofrågor. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (prot. 2020/21:79). Det övergripande målet för folkhälsopolitiken är att skapa samhälleliga förutsättningar för en god och jämlik hälsa i hela befolkningen och att sluta de påverkbara hälsoklyftorna inom en generation. Målet tydliggör samhällets ansvar och förutsätter ett gemensamt och tvärsektoriellt arbete. Vägledande för arbetet är de åtta målområden som utgår från ett livscykelperspektiv med start i det tidiga livets villkor och omfattar utbildning, arbetslivet, vår livsmiljö och en hälsofrämjande sjukvård. Utskottet konstaterar att har haft i uppdrag att utveckla en stödstruktur för det statliga folkhälsoarbetet som möjliggör systematiska och samordnade insatser mellan myndigheter i syfte att bidra till att det övergripande folkhälsopolitiska målet nås. Uppdraget redovisades i rapporten väg mot en god och jämlik hälsa – Stödstruktur för det statliga folkhälsoarbetet. I rapporten redovisas även ett innehåll för det folkhälsopolitiska ramverket i form av nationella mål, och man identifierar vilka statliga myndigheter som är relevanta för att bidra till det statliga folkhälsopolitiska arbetet. Ett antal indikatorer knyts till varje målområde, vilka ska visa riktning och användas för att följa upp den övergripande folkhälsopolitiken. Med hjälp av uppföljningar kan man identifiera var det finns behov av ytterligare kunskap eller insatser. Rapporten utgör ett kunskapsunderlag för bl.a. dem som arbetar med folkhälsorelevanta frågor på statlig, regional och nivå, i näringslivet eller civilsamhället.