bet · H901JuU29 · 2022-05-20 00:00:00 — • Att det införs en möjlighet till en särskilt beslutad samverkan, inom vilken exempelvis myndigheter och banker ska kunna utbyta vissa uppgifter som annars omfattas av sekretess eller annan tystnadsplikt. • Att i fler fall än ska olika företag kunna utbyta uppgifter med varandra om misstankar som rör penningtvätt och finansiering av terrorism. • Att ytterligare resurser behövs för tillsyn av åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Utredningen bedömer vidare att den rådande tillsynsstrukturen, där sju myndigheter och har tillsynsansvar för olika branscher, i huvudsak är ändamålsenlig. Utredningen lämnar också förslag som syftar till att underlätta och stärka myndigheternas tillsyn. I regeringens lagrådsremiss Samverkan mot penningtvätt och finansiering av terrorism, som överlämnades , föreslås huvudsakligen följande: • Brottsbekämpande myndigheter, och banker å ena sidan eller brottsbekämpande myndigheter och tillsynsmyndigheter å andra sidan ska få samverka i syfte att förebygga, förhindra eller upptäcka penningtvätt. I samverkan ska en deltagare vara skyldig att lämna uppgifter till en annan deltagare trots sekretess eller tystnadsplikt. • Clearingorganisationer som bedriver clearing eller avveckling av betalningar och företag som tillhandahåller finansiell infrastruktur som avser omedelbara betalningar ska vara skyldiga att lämna uppgifter till finanspolisen eller Säkerhetspolisen. Lagändringarna föreslås träda i kraft Finanspolisen är en del av underrättelseenheten vid nationella operativa avdelning () och ansvarar bl.a. för underrättelseverksamhet om penningtvätt och finansiering av terrorism. Enligt information på polisens webbplats är finanspolisens uppdrag både att vara Financial Intelligence Unit (FIU) och att vara en del av den nationella underrättelseverksamheten inom . Finanspolisen omhändertar information om förbrott till penningtvätt eller när penningtvätt kan misstänkas vara ett led i att dölja av brott. Finanspolisen ska även omhänderta information som omfattar finansiering av terrorism. Informationen kommer från verksamhetsutövare i som är rapporteringspliktiga enligt lag (2017:630) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Några exempel på sådana verksamhetsutövare är företag inom bank- och försäkringsrörelser, företag som bedriver yrkesmässig handel, kasino och speltjänstverksamhet samt olika kredit- och betaltjänstverksamheter. Informationen kan också komma från andra delar av underrättelseverksamheten inom , genom olika forum för myndighetssamverkan eller via tips. Att vara FIU innebär att finanspolisen ska ta emot och analysera information från andra länder om misstänkta transaktioner och annan relevant information om penningtvätt, dess förbrott samt terrorismfinansiering. Dessutom ska finanspolisen vid behov delge informationen till andra FIU:er runt om i världen. I uppdraget som FIU ingår även att finanspolisen ska • återkoppla till tillsynsmyndigheter och verksamhetsutövare • delge information och resultat av analys till berörda aktörer och myndigheter, både internationellt och inom . Nationell samordningsfunktion för åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism En förnyad samordningsfunktion för åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism inrättades vid . Samordningsfunktionen består av representanter från 17 organisationer. • fungera som ett forum för informationsutbyte och kunskapsöverföring mellan de deltagande organisationerna • löpande identifiera, kartlägga och analysera risker och metoder för penningtvätt och finansiering av terrorism • sammanställa nationella riskbedömningar • ge information till verksamhetsutövare för att bidra till deras allmänna riskbedömning, riskklassificering av kunder samt övervakning och rapportering av misstänkta aktiviteter och transaktioner. Samordningsfunktionen har i uppdrag att ta fram nationella riskbedömningar av penningtvätt och finansiering av terrorism. Syftet med denna är att identifiera, förstå och värdera utmaningarna med penningtvätt och finansiering av terrorism i . Riskbedömningens målgrupper är främst de verksamhetsutövare som omfattas av regelverket för penningtvätt och finansiering av terrorism, samt samordningsfunktionens medlemmar. Målet med riskbedömningen är att öka kunskapen om riskerna för penningtvätt och finansiering av terrorism hos målgrupperna samt att öka kunskapen så att de kan vidta riskreducerande åtgärder för att förebygga penningtvätt och finansiering av terrorism. Utländsk finansiering av religiösa samfund Statsrådet har i sitt svar på en fråga (2021/22:870) om huruvida han och regeringen är beredda att utreda lagstiftning för att hindra icke-demokratiska stater att finansiera verksamheter i uppgett följande: Regeringen arbetar därför aktivt med frågan på EU-nivå. , i anslutning till terrordåden i , gjorde ett gemensamt uttalande tillsammans med , , och . I uttalandet nämns behovet av åtgärder på EU-nivå för att begränsa icke-transparent utländsk finansiering av civila och religiösa organisationer i medlemsstaterna. Detta är också något som betonas i EU-inrikesministrarnas gemensamma uttalande om terrorism . lade fram sin breda agenda rörande terrorismbekämpning och aviserade att man på nytt kommer att bedöma hoten och sårbarheterna med anknytning till utländsk finansiering av terrorism samt insamling och överföring av medel genom icke vinstdrivande organisationer. Regeringen stödjer detta arbete och arbetet med att ta fram en gemensam EU-modell för att förhindra riskerna för att finansiering från tredje länder används för radikaliserande ändamål. I samband med ett möte med för rättsliga och inrikesfrågor diskuterade jag ytterligare åtgärder för att förebygga och bekämpa extremism. Jag lyfte då frågan om att vi måste få stopp på utländsk finansiering av radikala islamistiska grupper i EU. Regeringen anser att det är viktigt att förhindra finansiering av antidemokratisk verksamhet oavsett varifrån pengarna kommer. Säkerhetspolisen har lyft fram att det finns behov av ett som kan bistå myndigheter i att göra fördjupade granskningar, t.ex. vid ansökningar om statsbidrag. Regeringen har därför låtit utreda frågan. Betänkandet Rätt mottagare – granskning och integritet (SOU 2021:99) ska nu remitteras. För det fall vissa finansiella flöden skulle betraktas som finansiering av terrorism blir särskilda regelverk tillämpliga. Regeringen har inom detta område vidtagit ett stort antal åtgärder . Utredningen om stärkta åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism har också i sitt betänkande Stärkta åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism (SOU 2021:42) lagt fram förslag som ska göra det lättare för bl.a. , Säkerhetspolisen och banker att utbyta information om penningtvätt och finansiering av terrorism. Frågan bereds i . Utskottet har behandlat motionsyrkanden om förbud mot utländsk finansiering av terrorism, senast i betänkande 2020/21:JuU29. Motionsyrkandet avstyrktes med hänvisning till att ett omfattande arbete mot finansiering av terrorism och penningtvätt redan pågick (s. 61). Som framgår av den redovisning som lämnats ovan pågår ett omfattande arbete när det gäller arbete mot finansiering av terrorism och penningtvätt. Till exempel överlämnade regeringen en remiss till lagrådet om samverkan mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Utskottet ser därför inte skäl att tillstyrka motion 2021/22:4197 (MP) yrkande 41. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår 29 motionsyrkanden med förslag som har behandlats tidigare . Jämför särskilt yttrande 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (KD) och 5 (L). I betänkandet behandlas motionsförslag som rör samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlats tidigare , se bilaga 2. Motionsyrkandena har behandlats i betänkandena /19:JuU16, 2019/20:JuU16, 2019/20:FöU6, 2019/20:JuU32 och 2020/21:JuU29. avslog motionsyrkandena i enlighet med utskottets förslag. Utskottet avstyrker de nu aktuella motionsyrkandena med hänvisning till detta. Samverkan mellan myndigheter, punkt 1 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3636 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2021/22:3783 av m.fl. (M) yrkande 11. Vi anser att samarbetet mellan , och behöver stärkas för att det ska bli lättare att samverka och genomföra gemensamma kontroller i syfte att bekämpa terrorism och kriminalitet. För att motverka terrorism är det centralt att myndigheterna arbetar för att stävja finansieringen av den genom penningtvätt. Regeringen bör ge myndigheterna detta uppdrag. Dessutom behöver en ny typ av nationell samordningsfunktion införas i syfte att stärka samordningen mellan , , och i ärenden som rör terrorism. I första hand ska uppgiften vara att driva på och se till att relevant lagstiftning används för att bl.a. säkerställa att potentiella terrorister inte får uppehållstillstånd eller medborgarskap och att tidigare meddelade uppehållstillstånd återkallas. Uppgiften ska även vara att säkerställa att rutiner för effektivt informationsutbyte mellan myndigheterna finns och följs. Kunskap och vägledning för arbetet mot extremism, punkt 2 (M, L) av (M), (M), (M) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3984 av m.fl. (L) yrkande 2. behöver arbeta långsiktigt för att bekämpa grogrunden för att unga radikaliseras. Det är viktigt att samhällets samlade insatser mot extremism vägleds av kunskap om hur den våldsbejakande extremismen hänger ihop med annan typ av brottslighet. Det gäller dels småbrottslighet och grov organiserad brottslighet, dels kopplingen till hedersrelaterat våld och förtryck. Därför vill vi att CVE får i uppdrag att ta fram kunskap och vägledning för arbetet mot extremism när det överlappar annan brottslighet, i synnerhet organiserad brottslighet och hedersrelaterat våld och förtryck. CVE:s arbete mot våldsbejakande extremism, punkt 3 (M, L, MP) av (M), (M), (M), (L) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4197 av m.fl. (MP) yrkande 42. För att upptäcka radikaliseringsprocesser hos grupper eller individer samt platser där det finns särskilt stor risk att radikalisering kan ske är det avgörande att CVE:s samarbete med kommunerna fungerar. Vi anser att regeringen bör vidta åtgärder i syfte att stärka CVE:s arbete och ge det en mer operativ roll. Förebyggande arbete på lokal nivå, punkt 4 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3984 av m.fl. (L) yrkande 15. De underrättelser som polisen får av Säkerhetspolisen behöver komma vidare till lokal nivå. Den information och de lägesbilder som är lämpliga att lämna vidare till den lokala polisen, skolan och når inte fram. Det innebär problem eftersom detta är samhällsfunktioner som oftast är först med att upptäcka en lokal problematik. För att det förebyggande arbetet på nivå ska vara effektivt och framgångsrikt krävs att alla aktörer på lokal nivå samverkar och bidrar till framtagandet av en lokal problembild. Det innebär bl.a. att kommunerna, som har en särskilt viktig roll i det förebyggande arbetet, behöver skaffa sig en egen lägesbild och identifiera de åtgärder som behöver vidtas mot bakgrund av denna. Det informationsutbyte som blev möjligt genom den lagstiftning om utbyte av information mellan och som infördes behöver följas upp genom en översyn av arbetssätt så att t.ex. kommunens lokala samordnare blir delaktiga i samarbetet med Säkerhetspolisen och polisen på ett effektivt sätt. Detta gäller både när det handlar om både personer som är på väg att ansluta sig till terrorgrupper och personer som återvänder från områden i världen som är kontrollerade av terrornätverk. Nationellt avhopparprogram, punkt 5 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4197 av m.fl. (MP) yrkande 43. Det behövs ett kraftfullt förebyggande arbete för att minska risken att utsatta och marginaliserade människor blir indragna i extremistiska miljöer. Arbetet behöver vara långsiktigt och det krävs åtgärder som inte är enskilda och lösryckta. Jag anser att en grundläggande social rättvisa ska kompletteras med ett nationellt program för att underlätta avhopp från extremistmiljöer. Programmet ska komplettera den verksamhet som bedrivs i olika regioner. Människor ska inte behöva känna sig så trängda socialt och ekonomiskt att de finner extremistiska miljöer attraktiva. Sådana insatser behövs för att det ska bli svårare att rekrytera till brottslig verksamhet. Säkerhetspolisens tillgång till asylsystem, punkt 7 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2526 av m.fl. (SD) yrkande 19. Säkerhetspolisen vill ha direkttillgång till asylsystem. Anledningen till önskemålet är att Säkerhetspolisen i godtagbar tid ska hinna utreda den kraftigt ökade mängden fall av säkerhetshot. Säkerhetspolisen ansökte om en sådan direkttillgång, varefter Datainspektionen yttrade sig och anförde tveksamheter. har i ett tillkännagivande (bet. 2019/20:JuU32, rskr. 2020/21:178) anfört att en översyn av sekretesslagstiftningen ska göras i syfte att säkerställa att Säkerhetspolisen får sådan tillgång samt att övergripande öka möjligheterna till informationsutbyte mellan myndigheter i syfte att förhindra och förebygga brott. De utökade möjligheter som infördes är bra men inte tillräckliga. Det är därför angeläget att regeringen tillsätter en utredning enligt det förslag som har tillkännagett. Utländskt ägande i svensk infrastruktur, punkt 8 (KD, MP) av (KD), (MP) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4197 av m.fl. (MP) yrkande 12. Mat, vatten och värmereglering är grundläggande behov som alltid behöver tillgodoses. För att kunna göra det för hela befolkningen är samhället beroende av fungerande elförsörjning, transporter och i allt större utsträckning fungerande internet och telefoni. En robust infrastruktur är avgörande för ett samhälles motståndskraft och gör det svårare att angripa dess stabilitet. måste därför behålla kontrollen över kritisk infrastruktur. Risken för andra staters påverkan genom kontroll av företag med verksamhet i behöver begränsas. Regeringen måste därför se till att utländskt ägande i samhällsviktig infrastruktur begränsas. Förbud mot terroristorganisationer, punkt 9 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4197 av m.fl. (MP) yrkande 40 och 2021/22:297 av m.fl. (SD) yrkande 1. Det finns mer eller mindre organiserade våldsbejakande extremister. Några av dem har en global spännvidd. Jag vill att terroristorganisationer ska kunna förbjudas eller på något annat sätt begränsas. Deltagande i våldsbejakande organisationer, punkt 10 (M, SD, KD) av (KD), (M), (M), (SD), (M), (SD), (SD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3783 av m.fl. (M) yrkande 3. Vi anser att deltagande i terroristorganisationer ska kriminaliseras. Utöver det anser vi att det även ska vara kriminaliserat att delta i andra inhemska våldsbejakande organisationers verksamhet. Med våldsbejakande organisation avser vi en sammanslutning av personer som begår allvarliga brott, t.ex. allvarliga hot eller våld mot andra personer. Endast den som genom aktivt handlande deltar i en sådan organisations verksamhet bör omfattas av förbudet och därmed kunna dömas för brott. Det kan t.ex. handla om att sprida information, värva, utbilda eller samla in pengar för organisationens räkning. Det bör alltså inte vara straffbart att endast lyssna på ett tal eller närvara vid något annat arrangemang av en våldsbejakande organisation. Deltagande i rasistiska organisationer, punkt 11 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3793 av m.fl. (M) yrkande 10. Vi anser att det ska vara förbjudet att delta i en rasistisk organisations verksamhet. Rasistiska organisationers förföljelsebrottslighet ska inte tolereras i , och samhället behöver tydligare ta avstånd från rasism. Genom att begränsa ett förbud till sammanslutningar av personer som genom brott förföljer en folkgrupp på grund av etniskt ursprung åstadkoms en ändamålsenlig avgränsning av det kriminaliserade området. Som framgår ovan har Kommittén om förbud mot rasistiska organisationer presenterat ett förslag om att införa ett förbud mot deltagande i en rasistisk organisations verksamhet. Vi anser att ett sådant förbud bör införas. Kartläggning av återvändare, punkt 12 (M, L) av (M), (M), (M) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3783 av m.fl. (M) yrkande 14. har ca 150 personer kommit tillbaka till från terrorresor till områden. Av dessa har endast två dömts för brott i . Återvändarna är personer som i många fall kan utgöra allvarliga hot mot säkerhet. Det är därför otillfredsställande att svenska myndigheter i många fall inte vet var i landet dessa personer befinner sig. Vi anser att regeringen behöver se till att personer som återvänder från terrorresor kartläggs och vid behov punktmarkeras. Brottsutredning av återvändare, punkt 13 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3984 av m.fl. (L) yrkande 13. Många som har deltagit i IS eller andra terrorgruppers verksamhet har återvänt till och det är av största vikt att samtliga utreds för brott. Utgångspunkten måste vara att rättssamhället gör sitt yttersta för att alla som har begått terroristbrott ska ställas till svars och lagföras i enlighet med rättsstatens principer. Häktning av återvändare, punkt 14 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:297 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2021/22:2526 av m.fl. (SD) yrkande 18. Genom att häkta samtliga som återvänder från terroristkontrollerade områden får polisen tid att utreda om de har begått brott eller om de har planerat att begå brott. Polisen bör ges goda möjligheter att förhindra framtida dåd mot rikets säkerhet, även i tider när det är personal- eller resursbrist. Regeringen bör återkomma med ett lagförslag som syftar till att alla som åker till terroristkontrollerade områden, eller kan misstänkas ha något med terroristgrupper att göra, systematiskt häktas och utreds så snart de återvänder. Barn till personer som reser till ett annat land för terrorism, punkt 15 (KD, L) av (KD), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3984 av m.fl. (L) yrkande 16. En fråga av stor betydelse är hur ska ta hand om de barn med svenskt medborgarskap eller permanent uppehållstillstånd i vars föräldrar rest utomlands för att ansluta sig till en terroristorganisation. behöver, i samverkan med andra EU-länder eller FN, medverka till att fastställa barnens identiteter, relationer till och eventuella medborgarskap. bör också medverka till att de barn som har sin starkaste koppling till kan komma hit så snart det kan ske på ett säkert och konsulärt fungerande sätt. Utmaningarna för de kommuner som tar emot återvändande barn är stora. Det handlar om individer som med hög sannolikhet kan vara såväl traumatiserade som radikaliserade. Det är av största vikt att de barn som återvänder skyndsamt får tillgång till kris- och traumabearbetning. Det är även nödvändigt att bedöma risken för att barnen har radikaliserats och vilka insatser som krävs för avradikalisering. CVE har ett viktigt ansvar att hjälpa till att förbereda kommunerna. Det är viktigt att socialnämnden inleder utredningar av dessa barn och att de barn som på eget bevåg har anslutit sig till terroristorganisationer utreds för brottsmisstankar. Även vårdnadsfrågan bör i vissa fall utredas. De familjehem och institutioner där barnen placeras måste få stöd och handledning. Detsamma gäller för personal inom förskola och skola, och hälso- och sjukvården. Slutligen behöver det göras en säkerhetsplanering för de beslutsfattare inom och socialnämnderna som fattar beslut om omhändertagande av dessa barn. Anskaffande och innehav av terroristbrottsinstruktioner, punkt 17 (M, KD) av (KD), (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3783 av m.fl. (M) yrkande 10. Vi anser att det bör införas ett särskilt straffansvar för den som anskaffar eller innehar information som kan användas vid terrorbrott. Det kan t.ex. handla om filmer som visar hur en viss spränganordning sätts samman eller andra typer av instruktioner för hur terroristbrott kan genomföras. Propaganda för terrorism, punkt 18 (M, SD, KD) av (KD), (M), (M), (SD), (M), (SD), (SD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2526 av m.fl. (SD) yrkande 12 och 2021/22:3783 av m.fl. (M) yrkande 9. Propaganda för terrorism sprids i sociala medier, i religiösa församlingar och i många andra sammanhang. För att försvåra spridandet av terroristpropaganda bör det införas ett straffansvar för den som publikt publicerar en bild eller ett budskap som ger stöd åt en terrororistganisation. Det kan t.ex. handla om fall där gärningsmannen inte direkt uppmanar till sådan brottslighet men ändå propagerar för deltagande i terroristorganisationer. EU-gemensam lista på hatpredikanter, punkt 19 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3789 av m.fl. (M) yrkande 6. Vi måste hindra hatpredikanters möjlighet att resa in i och och sprida den extremism som är en grogrund för terrorismen. För att lyckas med det och stärka säkerheten måste vi aktivt arbeta mot hatpredikanter. Vi vill därför att EU stärker samarbetet mot terrorismen och tar fram en gemensam spärrlista på hatpredikanter som inte ska släppas in i unionen. På en sådan lista ska exempelvis radikala islamister, vitmaktförespråkare och andra personer som kan uppmana till terror finnas med. finns det möjligheter för EU:s medlemsländer som är med i att föra in uppgifter i ett gemensamt system som gör att de hamnar på en spärrlista. Vårt förslag är dock att Europol själva ska kunna sätta upp personer på listan.