bet · H901UbU16 · 2022-03-25 00:00:00 — Skolgång för nyanlända elever Med nyanländ avses den som har varit bosatt utomlands och som är bosatt i landet och som har påbörjat sin utbildning här efter höstterminens start det kalenderår då han eller hon fyller . Enligt 3 kap. 12 a § skollagen ska en elev inte längre anses vara nyanländ skolgång här i landet. Enligt 3 kap. 12 f § får rektorn besluta att en nyanländ elev som saknar tillräckliga kunskaper i det svenska språket för att kunna följa och tillgodogöra sig den ordinarie undervisningen delvis får undervisas i förberedelseklass. Undervisningen i förberedelseklass ska avbrytas så snart eleven bedöms ha tillräckliga kunskaper för att kunna delta i den ordinarie undervisningen i ämnet och ska inte pågå längre än . Vidare framgår det av 3 kap. 12 i § att en nyanländ elev som har tagits emot inom skolväsendet i högstadiet i , grundsärskolan eller special-skolan och vars kunskaper har bedömts ska få studiehandledning på modersmålet om det inte är uppenbart obehövligt. Studiehandledningen ska syfta till att ge eleven förutsättningar att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås och får ges på elevens starkaste skolspråk, om det är ett annat än modersmålet. Av 14 § språklagen (2009:600) framgår att den som har ett annat modersmål än svenska ska ges möjlighet att utveckla och använda sitt modersmål. I 10 kap. 7 § skollagen föreskrivs att en elev i som har en vårdnadshavare med ett annat modersmål än svenska ska erbjudas modersmålsundervisning i detta språk om språket är elevens dagliga umgängesspråk i hemmet och eleven har grundläggande kunskaper i språket. En elev som tillhör någon av de nationella minoriteterna ska erbjudas modersmålsundervisning i elevens nationella minoritetsspråk. Bestämmelser om skolplikt m.m. I 7 kap. skollagen finns det bestämmelser om skolplikt och rätt till utbildning. Barn som är bosatta i har skolplikt. Med bosatt i avses enligt 7 kap. 2 § och 29 kap. 2 § första stycket skollagen den som ska vara folk-bokförd här enligt folkbokföringslagen (1991:481). Skolplikten motsvaras av en rätt till kostnadsfri grundläggande utbildning i allmän skola (2 kap. 18 § regeringsformen och 7 kap. 2 § första stycket och 3 § skollagen). De utbildningar som avses med allmän skola är , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. Hemkommunen har ansvar för att skolpliktiga barn får föreskriven utbildning och fullgör sin skolgång. Detta gäller oavsett var eleven går i skolan. Ansvaret innebär att hemkommunen måste hålla sig informerad om skolgång och frånvaro (7 kap. 21 och 22 §§ skollagen). Utöver skolpliktiga elever har även vissa andra kategorier av elever rätt till utbildning. Det gäller elever som inte är folkbokförda i men som vid tillämpningen av skollagen ska anses bosatta här (29 kap. 2 § andra stycket skollagen). Detta gäller den som är asylsökande i enlighet med vissa bestämmelser i lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl., barn som inte omfattas av nämnda lag, som saknar uppehållstillstånd och som inte vistas på en förläggning, om de bor hos en vårdnadshavare som har uppehålls-tillstånd (29 kap. 2 § andra stycket 1 skollagen jämförd med 1 a § lagen om mottagande av asylsökande m.fl.) och den som vistas här med stöd av ett tidsbegränsat uppehållstillstånd enligt 5 kap. 15 § utlänningslagen (2005:716). Som bosatt i landet anses också den som har rätt till utbildning enligt skollagen till följd av m.m., den som är familjemedlem till en person som tillhör en främmande makts beskickning eller lönade konsulat m.m. och den som vistas här utan stöd av myndighetsbeslut eller författning. Den kommun där en asylsökande elev stadigvarande vistas är att anse som hemkommun (29 kap. 6 § skollagen). Det innebär att det är den kommunen som har skyldighet att erbjuda utbildning enligt skollagen. Eleven ska erbjudas utbildning i , grundsärskolan, special-skolan, sameskolan, gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan så snart det är lämpligt med hänsyn till elevens personliga förhållanden, dock senast efter ankomsten (4 kap. 1 a § skolförordningen och 12 kap. 14 § gymnasieförordningen). Vad som avses med ”ankomsten” är inte närmare reglerat, men i allmänna råd (SKOLFS 2016:2) om utbildning för nyanlända elever anges att det utifrån barnets bästa är lämpligt att räkna från när barnet eller ungdomen har ankommit till landet. Personer som vistas i utan stöd av myndighetsbeslut eller författning har endast rätt till utbildning i förskoleklass, grundskola, grundsärskola, specialskola, sameskola och, om de påbörjar utbildningen innan de fyllt , gymnasieskola och gymnasiesärskola (29 kap. 3 § tredje stycket skollagen). Bakgrund och pågående arbete Allmänna råd om utbildning för nyanlända elever har meddelat att publikationen med allmänna råd om utbildning för nyanlända elever som ger vägledning om arbetet med mottagandet av och den fortsatta utbildningen för nyanlända elever har utgått. informerar om att stödet i arbetet med mottagandet av nyanlända elever ses över liksom stödet för arbetet med den fortsatta utbildningen för nyanlända elever (). Utredningen om modersmål och studiehandledning på modersmål tillsatte regeringen en särskild utredare för att dels kartlägga tillgången till, organisationen av samt deltagandet i modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmål i och motsvarande skolformer och analysera vilka faktorer som eventuellt påverkar detta, dels analysera och bedöma om och hur studier i ämnet modersmål respektive studiehandledning på modersmål förbättrar elevernas studieresultat, bl.a. elevernas behörighet till gymnasieskolans nationella program. Utredaren skulle även vid behov lämna förslag på åtgärder och författningsförslag (U 2018:04, dir. 2018:38 och 2018:103). Utredaren överlämnade betänkandet För flerspråkighet, kunskapsutveckling och inkludering – modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmål (SOU 2019:18) till regeringen. I betänkandet föreslogs bl.a. en förstärkt rätt till studiehandledning på modersmålet för nyanlända elever som tas emot i samt att ska få i uppdrag att samordna och driva utvecklingen av studiehandledning på modersmålet. Utredningen har remitterats (U2019/01794/S) och bereds inom . En sammanhållen utbildning för nyanlända som har utbildningsplikt För att möta behovet av utbildning för de individer som har utbildningsplikt föreslog regeringen i proposition 2021/22:51 en sammanhållen utbildning för nyanlända som har utbildningsplikt inom den kommunala vuxenutbildningen. Nyanlända med kort utbildning som inte bedöms matchas mot arbete i etableringsprogrammet ska i huvudsak ta del av vuxenutbildning i sfi eller motsvarande utbildning vid folkhögskola, samhällsorientering och utbildning inom komvux på grundläggande eller gymnasial nivå, komvux som särskild utbildning eller motsvarande utbildning inom folkhögskolan. Utbildningen ska tillhandahållas för de som tar del av etableringsprogrammet och som på grund av kort utbildning inte bedöms kunna matchas mot arbete i programmet. Med en sammanhållen utbildning får de möjlighet att kombinera sfi med studier i andra ämnen och kurser i en utbildning som ska vara anpassad till deras behov och förutsättningar. Den sammanhållna utbildningen ska syfta till att ge deltagarna sådana kunskaper som de behöver för att kunna studera vidare eller etablera sig på arbetsmarknaden. Den ska omfatta minst 23 timmars undervisning i genomsnitt och följa en plan som har beslutats av hemkommunen. Lagändringarna föreslås träda i kraft . biföll propositionen (bet. 2021/22:UbU9, rskr. 2021/22:146). Riktade insatser för nyanlända och flerspråkiga barns och elevers utbildning m.m. fick i uppdrag att genomföra systematiska insatser för att stärka huvudmännens förmåga att erbjuda barn och elever som är nyanlända eller har annat modersmål än svenska en utbildning av hög och likvärdig kvalitet (U2019/01553/S [delvis] och U2019/03787/S). Målet är att förbättra förutsättningarna för högre måluppfyllelse i förskolan, förskoleklassen och fritidshemmet och för goda kunskapsresultat för elever i grund- och gymnasieskolan samt inom vuxenutbildning och särskild utbildning för vuxna. , totalt sex terminer, samarbetar med huvudmän (kommuner) för att stärka utbildningens kvalitet för barn och elever som är nyanlända eller har annat modersmål än svenska. Tillsammans analyserar de behov och kommer överens om insatser. De arbetar utifrån huvudmannens verksamhet och dess förutsättningar samt behov. I samarbetet med huvudmannen använder de olika metoder och verktyg som vilar på vetenskaplig grund och bygger på beprövad erfarenhet. har huvudmännen möjlighet att delta på nätverkskonferenser där det finns utrymme för erfarenhetsutbyte och kompetensutveckling med externa föreläsare samt att skapa nätverk med andra kommuner (). Uppdrag om en bred översyn av svenskämnena fick i uppdrag att göra en bred översyn av ämnena svenska och svenska som andraspråk i , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan, gymnasiesärskolan och komvux (U2020/05524). Syftet är att alla elever ska få bättre förutsättningar att utveckla sina kunskaper i och om svenska språket samt få bättre förutsättningar att nå utbildningens mål. Myndigheten ska analysera skärningen mellan svenskämnena och målgrupperna för utbildningen samt hur elevers övergångar mellan ämnen och skolformer ska gå till. ska i sin översyn säkerställa att utbildningen i svenska språket också riktar sig till de elever som är nybörjare i svenska inom respektive skolform. ska föreslå de förändringar som behövs och bedöma hur elevernas måluppfyllelse, huvudmännens organisatoriska förutsättningar, lärarförsörjningen och lärarnas kompetenskrav påverkas av förslagen. Översynen ska bl.a. också omfatta en analys av om, och i så fall hur, innehållet i lärarutbildningarna och bestämmelserna om behörighet till utbildningarna behöver förändras. ska även föreslå de genomförande- och fortbildningsinsatser som bedöms vara motiverade, samt en plan för införande. Uppdraget som förlängdes i regleringsbrev ska redovisas till regeringen () . Eftersom nyanlända elever är en heterogen grupp med olika kunskaper och erfarenheter är det enligt utskottet viktigt att anpassa undervisningen efter deras behov och förutsättningar. Utskottet noterar att har antagit nya bestämmelser som träder i kraft om att kommunerna ska vara skyldiga att erbjuda vissa nyanlända som tar del av insatser inom det s.k. etableringsprogrammet en sammanhållen utbildning inom komvux (prop. 2021/22:51, bet. 2021/22:UbU9, rskr. 2021/22:146). Utbildningen ska tillhandahållas för de som tar del av etableringsprogrammet och som på grund av kort utbildning inte bedöms kunna matchas mot arbete i programmet. Med en sammanhållen utbildning får de möjlighet att kombinera sfi med studier i andra ämnen och kurser i en utbildning som ska vara anpassad till deras behov och förutsättningar. Samhällsorientering ingår i sådan sammanhållen utbildning för nyanlända. Den sammanhållna utbildningen ska syfta till att ge deltagarna sådana kunskaper som de behöver för att kunna studera vidare eller etablera sig på arbetsmarknaden. När det gäller elevers möjlighet att läsa in kärnämnen på sitt modersmål vill utskottet hänvisa till att det i betänkandet För flerspråkighet, kunskapsutveckling och inkludering – modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmål (SOU 2019:18) lämnades förslag om en förstärkt rätt till studiehandledning på modersmål. Utredningens förslag bereds inom . Utskottet vill även uppmärksamma att har i uppdrag att se över ämnena svenska och svenska som andraspråk i grund- och gymnasieskolan och motsvarande skolformer. Syftet med översynen är att alla elever – också de som är nybörjare i svenska – ska få bättre förutsättningar att utveckla sina kunskaper i och om svenska språket och nå utbildningens mål. Uppdraget ska redovisas . Den pågående beredningen bör avvaktas. Mot bakgrund av vad som har redovisats avstyrker utskottet motionerna 2021/22:83 (-) yrkandena 2, 5 och 7, 2021/22:3224 (C) yrkande 5, 2021/22:3308 (M), 2021/22:4163 (KD) yrkande 93 och 2021/22:4178 (M) yrkande 22. Elevers hälsa mm. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om elevers hälsa, hälsosamtal och psykisk hälsa, vissa sjukdomar, rutinmässiga frågor om våld samt förebyggande arbete mot psykisk ohälsa. Jämför reservation 28 (M), 29 (SD), 30 (C), 31 (KD), 32 (M, KD), 33 (M, KD), 34 (KD, L) och 35 (M). I motion 2021/22:2147 av (S) begärs stöd för barn i skolålder genom stödlärare. I motion 2021/22:3719 av och (båda S) önskas en samlad bild och kunskap om vad organiserad rastverksamhet innebär och en samordning på nationell nivå för att kunna sprida och utveckla kunskaperna. Enligt kommittémotion 2021/22:3424 av m.fl. (M) yrkande 28 begärs en översyn av skollagen i syfte att undersöka förutsättningarna för elevers tillgång till skolsköterska, skolkurator och skolpsykolog. Motionärerna framhåller att lagen inte anger i vilken utsträckning denna personal ska finnas tillgänglig. I kommittémotion 2021/22:3700 av m.fl. (M) yrkande 4 föreslås att regeringen ger i uppdrag att genomföra ett systematiskt kunskapslyft för personalen i elevhälsan och ungdomsmottagningar i syfte att förbättra förutsättningarna att kunna ställa tidigare och säkrare diagnoser av endometrios och andra kvinnorelaterade sjukdomar. Enligt kommittémotion 2021/22:3990 av m.fl. (M) yrkande 32 behöver det ses över hur alla skolors förebyggande arbete mot den psykiska ohälsan kan stärkas och utgå från beprövade och vetenskapliga metoder. Motionärerna anför att skolans, elevhälsans, och barn- och ungdomspsykiatrins (bup) verksamhet behöver fokuseras mer på elevernas behov så att eleverna snabbt får den hjälp som de behöver. I kommittémotion 2021/22:4178 av m.fl. (M) yrkande 40 föreslås att elevernas rätt till hälsobesök utvecklas till att även omfatta hälsosamtal om psykisk hälsa. I motion 2021/22: 3813 av och (båda M) yrkande 3 begärs att elevhälsan ska utveckla skriftliga rutiner för handläggning av elever med misstänkt endometrios. I kommittémotion 2021/22:2542 av m.fl. (SD) yrkande 13 föreslås att ett tak sätts för hur många elever elevhälsans personal får ansvara för – en skolläkare per 7 000 elever, en skolsköterska per 430 elever, en psykolog per 1 000 elever och en kurator per 400 elever. Motionärerna framhåller att psykisk ohälsa bland barn och unga måste tas på största allvar och skolans elevhälsa behöver stärkas för att kunna ge den hjälp som krävs. Enligt kommittémotion 2021/22:3512 av m.fl. (C) yrkande 36 bör det ses över hur elevhälsan kan erbjuda stödsamtal till barn som genom t.ex. separation eller tvångsvård förlorar kontakt med en vuxen som barnet har haft en nära relation till. Enligt kommittémotion 2021/22:4158 av Acko Ankarberg m.fl. (KD) yrkande 4 bör regionerna ges ett samlat uppdrag för hela barn- och ungdomshälsovården och en elevhälsogaranti bör införas som innebär att varje elev ska kunna komma i kontakt med elevhälsan varje skoldag. Enligt yrkande 5 behöver fler kompetenser t.ex fysioterapeuter och arbetsterapeuter finnas i de ungas skolmiljö för att stärka det hälsofrämjande. Enligt kommittémotion 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 62 bör regionerna ges ett samlat ansvar för hela barn- och ungdomshälsovården. Motionärerna framhåller att en samlad barn- och ungdomshälsa ska syfta till att öka tillgängligheten till elevhälsan, vårdcentralerna och bup. Enligt yrkande 63 bör alla skolhuvudmän ha samverkansavtal med regionerna fram till att ansvaret för elevhälsan flyttas till regionerna. I yrkande 64 föreslås att elevhälsan ska stärkas bl.a. för att alla barn bör kunna erbjudas rutinmässiga samtal med skolans kurator. Enligt kommittémotion 2021/22:3972 av m.fl. (L) yrkande 38 bör elevhälsan och andra instanser som möter barn rutinmässigt ställa frågor om våld. Motionärerna anför att om man systematiskt ställer frågor om våld visar det att våldsutsatthet är något som det går att prata om. I 2 kap. 25–28 §§ skollagen finns bestämmelser om elevhälsa för elever i samtliga skolformer. Elevhälsan ska omfatta medicinska, psykologiska, psykosociala och specialpedagogiska insatser. Elevhälsan ska främst vara förebyggande och hälsofrämjande, och elevernas utveckling mot utbild-ningens mål ska stödjas. Det ska finnas tillgång till skolläkare, skolsköterska, psykolog och kurator samt personal med sådan kompetens att elevernas behov av specialpedagogiska insatser kan tillgodoses. Varje elev i , grundsärskolan och specialskolan ska erbjudas minst tre hälsobesök som omfattar allmänna hälsokontroller, och varje elev i sameskolan – som består av sex årskurser – ska erbjudas minst två hälsobesök. Hälsobesöken ska vara jämnt fördelade . Mellan hälsobesöken ska eleven erbjudas undersökning av syn och hörsel och andra begränsade hälsokontroller. Vidare ska alla elever i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan erbjudas minst ett hälsobesök som innefattar en allmän hälsokontroll. Elever får dessutom vid behov anlita elevhälsan för enklare sjukvårdsinsatser. I 29 kap. 13 § skollagen anges att skolhuvudmännen och de som är anställda där på socialnämndens initiativ i frågor som rör barn som far illa eller riskerar att fara illa ska samverka med samhällsorgan, organisationer och andra som berörs. Bestämmelser om skyldighet att anmäla till socialnämnden att ett barn kan behöva nämndens skydd finns i 14 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453). I förarbetena till skollagen (prop. 2009/10:165 s. 276) anges att arbete med elevhälsa förutsätter en hög grad av samverkan mellan elevhälsans personal och övriga personalgrupper. Det är också angeläget att elevhälsan samverkar med övrig hälso- och sjukvård och med . I det individuellt inriktade arbetet har elevhälsan ett särskilt ansvar för att undanröja hinder för varje enskild elevs lärande och utveckling. I förarbetena anges också att elevhälsan har ett särskilt ansvar för att bevaka att skolan bidrar till att skapa goda och trygga uppväxtvillkor. I förarbetena till skollagen (prop. 2009/10:165 s. 276) anges att arbete med elevhälsa förutsätter en hög grad av samverkan mellan elevhälsans personal och övriga personalgrupper. Det är också angeläget att elevhälsan samverkar med övrig hälso- och sjukvård och med . I det individuellt inriktade arbetet har elevhälsan ett särskilt ansvar för att undanröja hinder för varje enskild elevs lärande och utveckling. I förarbetena anges också att elevhälsan har ett särskilt ansvar för att bevaka att skolan bidrar till att skapa goda och trygga uppväxtvillkor. Bakgrund och pågående arbete fick 2016 i uppdrag av regeringen att fördela statsbidrag för personalförstärkningar inom elevhälsan och specialpedagogik (förordningen [2016:400] om statsbidrag för personalförstärkning inom elevhälsan och när det gäller specialpedagogiska insatser och för fortbildning när det gäller sådana insatser). Bidraget ska gå till att anställa eller ge uppdrag åt skolläkare, skolsköterskor, skolkuratorer, skolpsykologer, speciallärare och lärare med specialpedagogisk kompetens. kan bidraget även sökas för att behålla det utökade antal tjänster en huvudman tidigare fått bidrag för, förutsatt att den uppnådda ökade personaltätheten bibehålls. Vidare fick 2016 i uppdrag att genomföra insatser för att förbättra det förebyggande och främjande arbetet inom elevhälsan för att stödja elevernas utveckling mot utbildningens mål (U2016/02937/S och U2016/02926/BS [delvis]). Uppdraget slutredovisades (dnr 2016:1616). Av slutredovisningen framgår bl.a. att lärandet i hälsofrämjande skolutveckling behöver utvecklas samt att elevhälsouppdraget behöver organiseras utifrån en skolgemensam kultur där betydelsen av ett hälsofrämjande arbete behöver genomsyra all verksamhet på skolan. Det hälsofrämjande arbetet behöver också bedrivas systematiskt och långsiktigt för att bli hållbart . gav regeringen och i uppdrag att genomföra ett treårigt utvecklingsarbete för att förbättra samverkan mellan elevhälsan, hälso- och sjukvården och så att barn och unga får tidiga och samordnade insatser (U2017/01236/GV och U2020/00363/S). Uppdraget har utökats till att även rikta särskilda insatser mot dels riskgrupper bland barn och unga i socialt utsatta områden, dels barn och unga som riskerar att utsättas för hedersrelaterat våld och förtryck. Uppdraget har förlängts och ska redovisas till . Utredningen om elevers möjligheter att nå kunskapskraven Som framkommer ovan redovisade Utredningen om elevers möjligheter att nå kunskapskraven sitt slutbetänkande (SOU 2021:11). När det särskilt gäller elevers hälsa har utredningen haft i uppdrag att kartlägga och analysera skolornas stöd- och elevhälsoarbete och analysera hur det kan utvecklas. Enligt utredningen finns behov av att förtydliga elevhälsans uppdrag och vissa åtgärder för att stärka elevhälsoprofessionerna, öka kompetensen och erbjuda bättre verktyg för att bedriva ett aktivt stöd- och elevhälsoarbete. När det gäller stärkta elevhälsoprofessioner föreslår utredningen bl.a. att det ska införas ett krav på tillgång till speciallärare eller specialpedagog inom elevhälsan för att höja kvaliteten på kartläggningar av stödbehov och utformning av insatser samt för att lärare ska få ett bättre stöd i arbetet med att utforma inkluderande lärmiljöer. En numerär reglering av tillgång till elevhälsan föreslås införas som anger att en skolläkare får ansvara för högst 7 000 elever, en skolsköterska för högst 430 elever, en psykolog för högst 1 000 elever och en kurator för högst 400 elever. Det föreslås vidare vara obligatoriskt för skolans huvudmän att redovisa tillgång till skolläkare, skolsköterska, psykolog och kurator på skolenhetsnivå. För att ytterligare tydliggöra det uppdrag som ska kunna fullgöras föreslår utredningen att nuvarande reglering kompletteras med bl.a. ett tillägg om att elevhälsan vid behov ska samverka med hälso- och sjukvården och . Utredningen konstaterar att skolans arbete för elevernas lärande, utveckling och hälsa kan innebära samverkan med andra samhällsfunktioner. Elevhälsan utgör enligt utredningen ofta en viktig aktör vid samverkan med externa aktörer. För elevhälsan kan samverkan med andra samhällsfunktioner vara såväl åtgärdande som förebyggande och hälsofrämjande. Varje yrkesgrupp inom elevhälsan har ett ansvar för att, där det är relevant, bidra med sin specifika kompetens vid samverkan med aktörer utanför skolan. Lagrådsremiss om att stärka elevhälsan och utbildningen för elever med funktionsnedsättning Regeringen beslutade om en lagrådsremiss där regeringen lämnar förslag till ändringar i skollagen som syftar till att stärka elevhälsan och utbildningen för elever med intellektuell funktionsnedsättning. I lagrådsremissen föreslås bl.a.: • att elevhälsans arbete ska bedrivas på individ-, grupp- och skolenhetsnivå och i samverkan med lärare och övrig personal. • att elevhälsan ska vara en del av skolans systematiska kvalitetsarbete och att den ska samverka med hälso- och sjukvården och när behov finns. • att krav ställs att det ska finnas tillgång till specialpedagog eller speciallärare för elevhälsans specialpedagogiska insatser. • att det införs en garanti för tidiga stödinsatser i svenska, svenska som andraspråk och matematik för elever som läser enligt grundsärskolans kursplaner. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Av propositionsförteckningen framgår att regeringen avser att lämna en proposition om elevhälsa och stärkt utbildning för elever med intellektuell funktionsnedsättning . Uppdrag om särskilt stöd, effektiva insatser och kartläggning av kuratorers utbildning Enligt regleringsbrevet har fått i uppdrag att tillsammans med SPSM ta fram stödmaterial för utredning av en elevs behov av särskilt stöd. Uppdraget ska redovisas gemensamt till () .