bet · H901FiU23 · 2022-04-08 00:00:00 — Utskottet föreslår att beviljar riksbanksfullmäktige ansvarsfrihet för dess verksamhet och beviljar direktion ansvarsfrihet för förvaltningen av 2021. Utskottet föreslår också att fastställer resultat- och balansräkning och godkänner riksbanksfullmäktiges förslag till disposition av resultat . Förslaget innebär bl.a. att ska leverera in till statskassan. Pengarna ska betalas in senast efter beslut. Framställning 2021/22:RB1 Årsredovisning för riksbank 2021. Framställning 2021/22:RB2 Riksbanksfullmäktiges förslag till vinst-disposition 2021 med mera. Redogörelse /22:RR2 redogörelse om revisions-berättelsen över riksbanks årsredovisning 2021. Ett motionsyrkande från allmänna motionstiden /22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Valutaunion mellan , och Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Framställning 2021/22:RB1 Framställning 2021/22:RB2 Motion från allmänna motionstiden /22 Bilaga 2 balansräkning och resultaträkning Tabell 3 Reserverna i det egna kapitalet Tabell 4 Värderegleringskontot i balansräkningen Tabell 5 Återstående utlånings- och växlingsåtaganden gentemot IMF Tabell 6 Beräkning av vinstdisposition Utskottets förslag till riksdagsbeslut a) redogörelse om revisionsberättelsen över riksbanks årsredovisning 2021 lägger redogörelse /22:RR2 till handlingarna. b) Ansvarsfrihet för riksbanksfullmäktige beviljar fullmäktige ansvarsfrihet för dess verksamhet . c) Ansvarsfrihet för direktion beviljar direktionen ansvarsfrihet för förvaltningen av 2021. d) resultat- och balansräkning fastställer resultat- och balansräkning för enligt förslag. Därmed bifaller framställning 2021/22:RB1. e) Dispositionen av resultat 2021 beslutar att resultat på -ska disponeras så att levereras in till statskassan, avsätts till och tas i anspråk ur samt att inleveransen görs senast efter beslut, lämpligen i samband med att genomför den veckovisa öppna marknadsoperationen. Därmed bifaller framställning 2021/22:RB2. Valutaunion mellan , och 2021/22:4110 av m.fl. (MP) yrkande 3. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (SD), (C), (V), (M), (SD), (KD), (S), (L), (S), (M), (S), (MP) och (SD). Ärendet och dess beredning Enligt riksbankslagen (1988:1385) ska direktion före lämna en redovisning av det senaste räkenskapsåret till , och riksbanksfullmäktige. Fullmäktige ska lämna förslag till disposition av vinst till och . ska enligt lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. granska årsredovisning och lämna en revisionsberättelse till senast efter att lämnat sin redovisning. uppgift är att förbereda beslut om – ansvarsfrihet för fullmäktige och direktionen för verksamhetsåret – fastställande av resultat- och balansräkning – hur vinst för ska disponeras. Utskottets underlag för beredningen är Årsredovisning för riksbank 2021 (framst. 2021/22:RB1), Riksbanksfullmäktiges förslag till vinst-disposition 2021 med mera (framst. 2021/22:RB2) och redogörelse om revisionsberättelsen över riksbanks årsredovisning 2021 (redog. 2021/22:RR2). Utskottet behandlar också ett motionsyrkande från allmänna motionstiden /22 om en nordisk valutaunion. Utskottets förslag i korthet beviljar riksbanksfullmäktige ansvarsfrihet för dess verksamhet och beviljar direktion ansvarsfrihet för förvaltningen av 2021. fastställer resultaträkning och balansräkning enligt förslag. godkänner också riksbanksfull-mäktiges förslag till disposition av resultat 2021. Förslaget innebär bl.a. att levererar in till statskassan. lägger redogörelse om revisionsberättelsen över årsredovis-ning 2021 till handlingarna. Sammanfattning av årsredovisning 2021 • direktion höll fem penningpolitiska möten där den beslutade om reporäntan och andra penningpolitiska åtgärder. I anslutning till mötena publicerades en penningpolitisk rapport. • Penningpolitiken inriktades på att stödja återhämtningen i ekonomin efter den kraftiga nedgången i början av coronapandemin och på att få inflationen varaktigt nära inflationsmålet på . Reporäntan hölls oförändrad på . • Det omfattande program för köp av svenska tillgångar som inledda i början av pandemin, och som utökades , fortsatte . Sammantaget köpte banken tillgångar för ytterligare , vilket innebar att bankens totala innehav av svenska värdepapper uppgick till . av köpen gällde köp av s.k. säkerställda obligationer (bostadsobligationer). • Även de utökade utlåningsmöjligheter som införde i början av pandemin för att garantera kredit- och likviditetsförsörjningen fortsatte . Åtgärderna avvecklades i takt med att den ekonomiska aktiviteten ökade och efterfrågan på åtgärderna minskade eller upphörde. • Inflationstakten i den svenska ekonomin, som föll kraftigt i början av pandemin, steg till i genomsnitt mätt enligt KPIF. Uppgången berodde framför allt på kraftigt stigande energipriser. Rensat för energipriser (KPIF exklusive energi) steg priserna med i genomsnitt , ungefär samma nivå som . • Den svenska ekonomin återhämtade sig starkt . BNP ökade med och aktiviteten i ekonomin steg mot en normal nivå . Arbetslösheten låg dock kvar på en högre nivå än före pandemin trots den stigande efterfrågan. • Det penningpolitiska utvecklingsarbetet inriktades på analyser av pandemins ekonomiska konsekvenser, penningpolitikens effekter, framför allt effekterna av de omfattande tillgångsköpen, och på analyser av hållbarhet i ett penningpolitiskt perspektiv. • Banken publicerade två finansiella stabilitetsrapporter . I rapporterna konstaterades bl.a. att det finansiella systemet fungerat väl . Kreditförsörjningen har upprätthållits och banksektorns lönsamhet har varit god. I takt med den ekonomiska återhämtningen minskade behovet av pandemirelaterade åtgärder. • Riskerna för den finansiella stabiliteten bedömdes dock fortfarande vara förhöjda. Osäkerheten om hur pandemin skulle utvecklas var stor och olika utbudsbegränsningar påverkade den ekonomiska aktiviteten. Osäkerheten om den framtida ränteutvecklingen och räntornas eventuella effekter på tillgångspriserna bedömdes kunna öka turbulensen på de finansiella marknaderna. • Skuldsättningen bland hushåll och fastighetsföretag fortsatte att öka och de underliggande strukturella riskerna i banksystemet i form av t.ex. bankernas likartade exponeringar fanns fortfarande kvar. Hushållens motståndskraft mot stigande räntor bedömdes som god även om sårbarheten hade ökat. • Banken arbetade med att främja en ökad motståndskraft mot cyberrisker i det finansiella systemet, bl.a. genom satsningar på ramverket Tiber-SE som gör det möjligt att på ett standardiserat sätt testa motståndskraften mot cyberrisker hos kritiska aktörer i det finansiella systemet. • Användningen av kontanter minskade ytterligare , bl.a. till följd av restriktionerna för att förhindra spridningen av covid-19. I stället fortsatte användningen av digitala betalningssätt att öka. • Den första etappen av den s.k. e-kronapiloten slutfördes som den andra etappen påbörjades. I den andra etappen ska bl.a. betaltjänstleverantörer anslutas till e-krona nätverkets testmiljö, stöd för betalningar med e-kronor i betalterminal ska testas och möjligheter till s.k. offlinebetalningar utvecklas. • verksamhet gav ett redovisat resultat på ‒36 , vilket var bättre än året innan. Förbättringen förklaras bl.a. av lägre nedskrivningar av valutainnehavet jämfört med . • Omslutningen av balansräkning ökade med till främst till följd av bankens fortsatta köp av svenska värdepapper för att stimulera den ekonomiska aktiviteten och få upp inflationen. • Värdet av guld- och valutareserven ökade med till på grund av den svagare kronan jämfört med . • skuld till för upplåning av utländska valuta till valutareserven minskade med till följd av bankens beslut att till slutet av 2023 ersätta den upplånade delen av valutareserven med egenfinansiering genom inlåning i banker. direktion bestod av (riksbankschef), (förste vice riksbankschef) samt vice riksbankscheferna . verksamhet gav ett redovisat resultat före bokslutsdispositioner på ‒36 , vilket är högre än resultatet (se tabell 1). Det redovisade resultatet visar det realiserade resultatet av ränte- och valutautvecklingen, bankens handel med värdepapper samt kostnaderna för personal, administration och avskrivningar. Övriga kostnader/intäkter Anm: Effektposterna i tabellen visar summan av realiserade kursförluster och kursvinster och orealiserade kursförluster. resultat påverkas i stor utsträckning av hur kronan och de svenska och internationella räntorna utvecklas. steg marknadsräntorna något vilket till en del försämrade resultatet eftersom värdet på värdepappersinnehav sjönk. Kronan försvagades vilket ökade värdet på innehav av utländska tillgångar och resultatet räknat i kronor. Förbättringen av resultatet jämfört med förklaras bl.a. av att valutainnehav skrevs ned relativt mycket på grund av att kronan stärktes kraftigt (de orealiserade valutakursförlusterna översteg de orealiserade valutakursvinsterna). Eftersom kronan försvagades behövdes ingen nedskrivning av valutainnehavet. gjorde dessutom en riskavsättning på på grund av ökade finansiella risker i balansräkningen till följd av bl.a. bankens omfattande köp av svenska värdepapper. Enligt bör bufferten för finansiella risker (avsatta medel plus orealiserade vinster på värderegleringskonton och eget kapital) öka med 15‒40 miljarder kronor för att öka motståndskraften mot eventuella förluster. Eftersom bankens resultat, både det redovisade resultatet och det utdelningsgrundande resultatet, var negativt beslutade direktionen att inte göra någon ytterligare riskavsättning . Sedan finanskrisen har balansräkning, i likhet med de flesta andra centralbankers balansräkningar, mångdubblats. I fall beror ökningen på att banken lånat utländsk valuta via för att förstärka valutareserven (som valt att successivt egenfinansiera, se vidare nedan under rubriken till valutareserven) och på att banken köpt svenska värdepapper i stor omfattning för att göra penningpolitiken mer expansiv och pressa upp inflationen mot inflationsmålet. Av tabell 2 framgår att omslutningen ökade från till till följd av att banken fortsatte att köpa stora mängder svenska värdepapper för att stödja den ekonomiska återhämtningen efter pandemin. En stor del av tillgångarna utgörs av guld- och valutareserven. Syftet med valutareserven är att snabbt ska kunna ge tillfälliga likviditetsstöd i utländsk valuta till svenska banker, att ska kunna fullgöra sina åtaganden gentemot () och att ska kunna intervenera på valutamarknaden. För att banken med kort varsel ska kunna ge t.ex. likviditetsstöd är reserven placerad i tillgångar som snabbt kan omvandlas till likvida medel och i valutor som kan bli aktuella vid ett eventuellt stöd. Av tabell 2 framgår att guld- och valutareserven uppgick till sammanlagt . Det är en ökning med jämfört med , vilket framför allt beror på att kronan försvagades och att värdet på valutainnehavet och guld därmed steg i svenska kronor räknat. Värdet av guldet i reserven uppgick till och värdet av utländska banktillgodohavanden och värdepapper uppgick till . av valutatillgångarna var placerade i dollar och euro och då framför allt i amerikanska och tyska statsobligationer. sålde tillgångar i valutareserven motsvarande för att öka sin beredskap att kunna erbjuda lån i amerikanska dollar till svenska banker. Medlen var till största delen placerade på ett konto i den amerikanska . fortsatte att hålla medlen lätt tillgängliga av beredskapsskäl. Värdepapper i svenska kronor Skulder och eget kapital Utelöpande sedlar och mynt Upplåning valutareserv (via ) Skulder till centralbanker m.m. Summa skulder och eget kapital Under posten penningpolitisk utlåning redovisas utlåning till bankerna under coronapandemin för att bl.a. säkerställa kreditförsörjningen i ekonomin. De pandemirelaterade åtgärderna avvecklades och utlåningen uppgick till , vilket är en minskning med jämfört med slutet av 2020. För att hålla penningpolitiken expansiv, stödja den ekonomiska återhämtningen och pressa upp inflationen fortsatte att köpa svenska värdepapper . Sammantaget köpte banken värdepapper för ytterligare (redovisas under posten Värdepapper i svenska kronor). Totalt uppgick innehavet av svenska värdepapper till , varav i nominella och reala statsobligationer, i säkerställda obligationer (bostadsobligationer), i kommunobligationer, i företagsobligationer och i statsskuldsväxlar. Utelöpande sedlar och mynt Av skuldsidan i balansräkningen framgår att värdet av utelöpande sedlar och mynt uppgick till . Det är lägre än föregående år och minskningen beror bl.a. på en lägre kontantanvändning i ekonomin till följd av restriktionerna för att förhindra spridning av covid-19. De största skuldposterna i balansräkningen är de penningpolitiska skulderna eller transaktionerna. De svarade för av balansomslutningen och består av inlåning från bankerna via riksbankscertifikat och en s.k. inlåningsfacilitet (inlåning i till reporäntan minus ). har kraftigt utökat sina köp av svenska värdepapper för att öka likviditeten i ekonomin. Det har skapat en överskottslikviditet i banksystemet som absorberar genom riksbankscertifikat och inlåningsfaciliteten. penningpolitiska skuld till bankerna uppgick till , vilket är ökning med jämfört med slutet av 2020. Ökningen förklaras av att köpte svenska obligationer och certifikat för ytterligare och bankens beslut att egenfinansiera den upplånade delen av valutareserven (se vidare nedan under rubriken till valutareserven). Eftersom reporäntan var noll och ersättningen för inlåningen var reporäntan minus gav inlåningen från banksystemet ränteintäkter till på (redovisas under resultaträkningen). lånade upp utländsk valuta via för att förstärka valutareserven. Värdet av lånen uppgick till , vilket är en minskning med jämfört med . Minskningen beror på att banken beslutade att ersätta den upplånade delen av valutareserven med egenfinansiering via inlåningsfaciliteten och emitterade skuldcertifikat . köpte utländsk valuta för motsvarande som lånen från inte förnyades vid förfall. beslutade banken att öka takten i köpen av utländsk valuta med målet att den upplånade delen av valutareserven ska vara ersatt med egenfinansiering senast . Eget kapital och värderegleringskonto egna kapital utgörs av en grundfond (som enligt riksbankslagen ska uppgå till ) och reserver. Reserverna består av en reservfond (som enligt riksbankslagen ska uppgå till ), en dispositionsfond och en resultatutjämningsfond. Som framgår av tabell 3 uppgick reserverna till sammanlagt , vilket är en minskning med jämfört med . Tabell 3 Reserverna i det egna kapitalet Förändringar av reserverna mellan åren förklaras av hur resultat disponeras, i det här fallet disponeringen av resultatet . gav verksamheten en förlust på . Utifrån principerna för vinstdispositionen och fullmäktiges förslag beslutade att skulle levereras in till statens budget, och att skulle tas från dispositionsfonden och att skulle föras till resultatutjämningsfonden. Tabell 4 Värderegleringskontot i balansräkningen På värderegleringskontot redovisas orealiserade vinster och förluster, t.ex. skillnaden mellan anskaffningsvärde och marknadsvärde för ett värdepapper eller valutainnehav. Vid slutet av uppgick värdet på kontot till , en ökning med jämfört med . Som framgår av tabell 4 kan förändringar på kontot delas upp i priseffekt (orealiserade kursförändringar på värdepapper), valutaeffekt och guldvärdeeffekt. Ökningen berodde på orealiserade vinster på valuta- och guldinnehavet, medan innehavet av svenska och utländska värdepapper gav en orealiserad kursförlust. Det egna kapitalet inklusive värderegleringskonto och årets vinst uppgick till , en ökning med jämfört med . Av balansräkningen framgår också fordringar respektive skulder till (). Fordringarna på IMF utgörs framför allt av innehav av särskilda dragningsrätter (SDR). Under posten skulder till IMF redovisas skuld motsvarande de SDR som tilldelats av IMF. Värdet på fordringar på IMF var medan värdet på bankens skulder till IMF uppgick till . Det är 59,7 respektive högre än 2020. Ökningen beror på att tilldelning av SDR ökade kraftigt i samband med att IMF genomförde en generell höjning av SDR till medlemsländerna (se vidare under rubriken och avtal utanför balansräkningen om de åtaganden som har gentemot IMF och som redovisas utanför balansräkningen). Ansvarsförbindelser och avtal utanför balansräkningen har olika åtaganden, ansvarsförbindelser och avtal om in- och utlåning som inte räknas in i balansräkningen. Dessa redovisas i stället i en not i anslutning till balansräkningen (se vidare not 41 i årsredovisningen). Utlånings- och växlingsåtaganden gentemot IMF De största åtagandena utanför balansräkningen är bankens åtaganden gentemot IMF. De åtaganden gentemot IMF som inte redovisas i balansräkningen redovisas i tabell 5. Som framgår av tabellen uppgick de till , en ökning med jämfört med . Ökningen beror på att fick en ny tilldelning av 4,2 miljarder SDR (motsvarande ca ) i samband med IMF:s generella höjning av SDR-tilldelningen till medlemsländerna. Tabell 5 Återstående utlånings- och växlingsåtaganden gentemot IMF Insatskapital (kvot) Åtagandet när det gäller SDR uppgick till , en ökning med jämfört med , och förklaras av att enligt är skyldig att vid begäran köpa SDR motsvarande sammanlagda nettotilldelning av SDR. I åtagandet ingår också att tillsammans med ett tiotal andra länder är likviditetsgarant (s.k. market maker) i SDR. Innebörden av det är att gentemot IMF har åtagit sig att köpa alternativt sälja SDR mot betalning i amerikanska dollar eller euro inom ett spann på 50–av sammanlagda nettotilldelning av SDR. Åtagandet Insatskapital i tabellen förklaras av att enligt IMF-stadgarna har en skyldighet att vid begäran växla saldot på IMF:s kronkonto till utländsk valuta. Saldot på IMF:s kronkonto uppgick till . Åtagandena gentemot IMF:s nya lånearrangemang (New Arrangement to Borrow, NAB) innebär att är skyldig att låna ut högst 4,5 miljarder SDR till IMF, vilket motsvarade ca . Det är en ökning med ca jämfört med och förklaras av att åtagande i NAB efter godkännande av fördubblades . utlåning via NAB uppgick till ca . Det återstående åtagandet uppgick därmed till . Kreditavtal avser bilaterala låneavtal med IMF. slöt efter godkännande ett bilateralt kreditavtal med IMF om en kredit på 7,4 miljarder SDR (motsvarande ca ) för att stärka IMF:s utlåningsresurser. slöt , även det efter godkännande, ett nytt bilateralt avtal med IMF i anslutning till att åtagande i NAB fördubblades. Det nya avtalet ger IMF en bilateral kredit på ca 3,2 miljarder SDR (motsvarande ca ). För att IMF ska få utnyttja kreditavtalet krävs att IMF:s kvarvarande medel för utlåning understiger 100 miljarder SDR och att de långivare som tillsammans håller av de utlovade låneresurserna godkänner att avtalen aktiveras. avser de avtal om krediter till IMF på sammanlagt högst 1 miljard SDR (motsvarande ca ) som efter godkännande tecknat med IMF för vidareutlåning till s.k. låginkomstländer via IMF:s fond Poverty Reduction and Growth Trust (PRGT). PRGT-utlåning uppgick till och det återstående åtagandet uppgick därmed till . Sammanfattning av Riksbanksfullmäktiges förslag till vinstdisposition och fullmäktiges verksamhet Verksamheten 2021 i punktform • Fullmäktige sammanträdde vid tio tillfällen . Vid samtliga tillfällen utom två hölls sammanträdena i hybridform, dvs. med endast ett fåtal ledamöter fysiskt på plats medan övriga deltog digitalt. Ordförande och vice ordförande följde riksbanksdirektionens arbete genom att delta vid direktionens sammanträden och en del andra informella möten. • Vid sammanträdena fick fullmäktige information från direktionen och krisledningsgrupp om hur arbetet anpassats för att begränsa spridningen av covid-19, vilka åtgärder direktionen vidtagit för att mildra pandemins effekter på ekonomin samt om läget för kontanthanteringen. • Fullmäktige fick också löpande information om arbete med att bemöta förslag till ny riksbankslag och om förberedelserna för att kunna hantera konsekvenserna om lagen beslutades enligt förslaget. • Vid sitt sammanträde beslutade fullmäktige att förlänga Per mandat som vice riksbankschef fr.o.m. . • Fullmäktige beslutade om direktionsledamöternas anställningsvillkor och tog ställning till deras sidouppdrag. • Vid sitt möte beslutade fullmäktige om en justering av arbetsordning vad gällde organiseringen av it-verksamheten. • Fullmäktige granskade direktionens arbete genom sin revisionsfunktion. KPMG har haft revisionsuppdraget och fullmäktige förlängde avtalet . rapporterade KMPG om sin granskning av direktionens tjänsteutövande och efterlevnaden av arbetsordningen och sin granskning av krishantering under pandemin 2020. • Fullmäktige beslutade om två granskningar utöver revisionsplanen ‒ en utvärdering av effekterna av organisationsförändringar inom områdena compliance (regelefterlevnad) och informationssäkerhet och en utredning om eventuella jäv i samband med direktionens beslut att köpa företagsobligationer. Resultatet av granskningarna redovisades för fullmäktige vid mötena respektive december. • Direktionen deltog vanligtvis i fullmäktiges sammanträde och informerade då bl.a. om arbetet med revideringar av etiska regler, anslutning till eurosystemets betalningsplattform Target Instant (TIPS) och arbetet med RIX-INST (omedelbara betalningar genom TIPS) och CCY-INST (gräns- och valutaöverskridande betalningar genom TIPS). Vidare informerades fullmäktige om e-krona projektet, direktionens beslut om finansiella riskavsättningar och etablerandet av ett innovationscentrum i i samarbete med Banken för internationell betalningsutjämning (, BIS) och några andra nordiska centralbanker. Fullmäktige bestod av följande ledamöter: (ordförande), (vice ordförande), , , , , , , , och . Suppleanter var , , , (t.o.m. ), (fr.o.m. ), , , , ClasGöran , , och . Fullmäktige föreslår att levereras in till statens budget. Förslaget bygger vinstutdelningsprincip med de kompletteringar av principen som genomförts . Principen innebär i korthet att av de fem senaste årens genomsnittliga resultat, exklusive valutakurs- och guldvärdeseffekter, men inklusive de priseffekter som redovisas på balansräkningens värderegleringskonto, ska levereras in till statskassan. Valutakurs- och guldvärdeseffekterna samt i normalfallet av det justerade genomsnittliga resultatet ska föras till eller från dispositionsfonden. Det belopp som återstår efter detta förs till eller från resultatutjämningsfonden. Tabell 6 Beräkning av vinstdisposition Avgår valutakursvinst bokförd i balansräkningen Tillkommer prisförlust bokförd i balansräkningen av det genomsnittliga justerade resultatet Inleverans till staten 2021 Beräkning av avsättning till Summa avsättning till dispositionsfond Beräkning av ianspråktagande ur av det genomsnittliga justerade resultatet Prisförlust bokförd i balansräkningen Justerat resultat minskat med genomsnittligt resultat Summa ianspråktagande ur resultatutjämningsfond I tabell 6 framgår beräkningen av inleverans till staten samt avsättning till dispositionsfonden respektive ianspråktagande av resultatutjämningsfonden. Sammanfattning av redogörelse om årsredovisningen lämnade en redogörelse om revisionsberättelsen över riksbanks årsredovisning 2021 till (redog. 2021/22:RR2). Enligt har i alla väsentliga avseenden upprättat årsredovisningen enligt riksbankslagen (1988:1385) och i enlighet med de regler för bokföring och årsredovisning som fastställts av direktion. bedöms också ha gett en rättvisande bild av bankens ekonomiska resultat, finansiering och finansiella ställning per . Dessutom bedöms ha lämnat en förvaltningsberättelse och information i övrigt som är förenlig med och stöder en rättvisande bild i årsredovisningen som helhet. tillstyrker därför att fastställer balans- och resultaträkningen . uttalar sig även om fullmäktiges och direktionens förvaltning av .