bet · H901NU21 · 2022-05-13 00:00:00 — beslutade regeringen om en ändring i elförordningen (2013:208). Ändringen innebär att får meddela föreskrifter om hur nättariffer ska utformas för att främja ett effektivt utnyttjande av elnätet. har arbetat med att ta fram föreskrifter om hur nättariffer ska utformas. Syftet med föreskrifterna är att elnätstarifferna ska främja ett effektivt nätutnyttjande. publicerades promemorian Elnätstariffer för ett effektivt nätutnyttjande – Principiella val för utformningen av nättariffer (Ei PM2020:06). I promemorian beskrevs en teoretisk metodik för att utforma elnätstariffer. Konsekvenserna av det teoretiska tillvägagångssättet bedömdes dock kunna leda till stora ekonomiska konsekvenser för kunderna om det omsattes i praktiken. Utifrån remissvaren på promemorian och synpunkter från projektets externa expertgrupp har en uppdaterad metod tagits fram för fördelningen av kostnaderna. noterar myndigheten att ökad elektrifiering av industrin och fordonsflottan, mer mikroproduktion och en trend mot en ökad andel variabel elproduktion innebär snabba förändringar. I föreskriftsarbetet tas därför höjd för denna föränderliga verklighet så långt det är möjligt för att de nya föreskrifterna ska främja effektivt utnyttjande av elnäten även framöver. Det reviderade förslaget till föreskrifter om hur nättariffer ska utformas för att främja ett effektivt utnyttjande av elnätet remitterades fram t.o.m. . I föreskriften föreslås att tre tariffkomponenter blir obligatoriska – en energiavgift, en fast avgift baserad på kundspecifika kostnader och en fast avgift baserad på övriga kostnader. Förslaget är att föreskrifterna ska träda i kraft och senast tillämpas fr.o.m. , vilket sammanfaller med kravet på timvis mätning för elmätarna. Förslaget i motion 2021/22:4220 (L) yrkande 51 om specifika tariffer för lagringsanläggningar avstyrktes av utskottet (bet. 2020/21:NU22). Även yrkandet i motion 2021/22:3688 (M) om en strategi för energilagring, yrkandet om mellan- och långsiktig energilagring i motion 2021/22:3684 (C) och yrkandet i motion 2021/22:4197 (MP) om en nationell strategi för energilager avstyrktes av utskottet (bet. 2020/21:NU21). I det senare fallet hänvisade utskottet till att omsättningen av energipolitiken i praktiken bl.a. innefattar satsningar på energilagring samt att dessa frågor även kommer att beröras i det då pågående arbetet med att ta fram en nationell elektrifieringsstrategi. El har många fördelar som energibärare. En av få nackdelar är emellertid de begränsade möjligheterna att kunna lagra el på ett effektivt sätt i större skala och över längre tidshorisonter. Energi som är bunden i fossila energibärare som kol, olja och gas eller exempelvis i fasta biobränslen är tämligen enkel att lagra . Att lagra större mängder el i exempelvis batterier innebär dock än så länge mer betydande utmaningar, även om den tekniska utvecklingen på området går fort. Att överföra energin i elen till andra mer lättlagrade energibärare (t.ex. vätgas) medför dock effektförluster som i sin tur innebär kostnader. Att det kan vara svårt att lagra el innebär också att ett i huvudsak kraftbaserat energisystem i vissa avseenden kan vara mindre flexibelt än där andra lösningar dominerar. Med en strävan mot en ökad elektrifiering inom många samhällssektorer finns det alltså tungt vägande skäl för att även uppmärksamma frågor om lagring av el i syfte att öka flexibiliteten på elmarknaden och därmed även dess funktion. Mot den bakgrunden välkomnar utskottet att har i uppdrag att beskriva utveckling, potential och behovet av lagring av el och andra flexibilitetstjänster kopplat till drift, systemansvar, utbyggnad av transmissionsnät och för en väl fungerande elmarknad. Uppdraget ska redovisas . Enligt utskottets uppfattning bör utfallet av detta uppdrag kunna fungera som en utgångspunkt för fortsatta överväganden om vilka ytterligare åtgärder som kan behöva vidtas på detta område. En sådan åtgärd skulle exempelvis kunna vara en strategi för energilager i likhet med vad som efterfrågas i flera av de här aktuella motionerna. Av det anförda torde det dock framgå att utskottet förordar att redovisningen av Svenska kraftnäts uppdrag avvaktas innan det finns skäl för att genom ett tillkännagivande uppmana regeringen att utarbeta en strategi för energilager i linje med vad som föreslås i motionerna. Motioner som innehåller förslag med en sådan inriktning bör avslås av . bör även avslå förslaget i motion 2021/22:4197 (MP) yrkande 29 om ett tillkännagivande till regeringen om att underlätta installation av energilager i anslutning till exempelvis bostäder och kommersiella lokaler. Utskottet har ingen annan uppfattning än motionären när det gäller att det ska vara lätt att installera olika former av energilager, åtminstone så länge dessa uppfyller olika miljö-, hälso- och säkerhetskrav. Något allmänt uttalande om att underlätta installation av energilager i linje med vad som föreslås i motionen bedömer utskottet dock kunna undvaras. När det avslutningsvis gäller frågor om särskilda anslutningstariffer för lagringsanläggningar, som tas upp i en av motionerna, hänvisar utskottet till arbete med att ta fram föreskrifter om hur nättariffer ska utformas för att främja ett effektivt utnyttjande av elnätet. Eftersom myndigheten säger sig beakta en ökad elektrifiering av industrin och fordonsflottan, mer mikroproduktion och en trend mot en ökad andel variabel elproduktion förutsätts även att frågor om särskilda anslutningstariffer för lagringsanläggningar berörs. Motion 2021/22:4220 (L) yrkande 51 bör därför lämnas utan vidare åtgärd av . Därmed avstyrks samtliga motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet Ett antal motionsyrkanden om en förbättrad sammanlänkning av elnät och därmed större möjligheter för att exportera mer el avslås av . Utskottet konstaterar bl.a. att redan har en hög sammanlänkningsgrad och hänvisar även till sitt ställningstagande när liknande förslag behandlades av . Jämför reservation 49 (M, KD), 50 (C) och 51 (L). EU:s elnät behöver kopplas ihop bättre än , sägs det i partimotion 2021/22:3511 av m.fl. (C) yrkande 13. Motionärerna begär därför ett tillkännagivande om att regeringen bör se över hur elnät kan kopplas samman och det svenska elnätet uppgraderas för att klara av en ökad variabel produktion och en elektrifiering av samhället samt hur koldioxidtransparensen i energisystemet kan förbättras. Den ökande andelen väderberoende elproduktion driver på utbytet med grannländerna, konstateras det i partimotion 2021/22:4199 av m.fl. (L). Motionärerna ser detta som positivt eftersom handeln med el leder till ett bättre resursutnyttjande i hela norra . betonar de vikten av att en så pass stor andel av elproduktionen är planerbar och att en relativt hög förbrukning kan utan import av fossil el. Med goda förutsättningar att producera fossilfri el anser motionärerna att målet bör vara att el ska kunna exporteras till grannländerna när de behöver den. Ett tillkännagivande med den innebörden föreslås i yrkande 64. I kommittémotion 2021/22:3688 av m.fl. (M) slås det fast att utbyggnaden av fossilfri elproduktion i gör det möjligt att exportera mer el som tränger undan smutsigare elproduktion i andra länder. Ett sammanlänkat elnät gör även elsystemet mer stabilt, ger ökad konkurrenskraft genom billigare elpriser och bidrar till att svensk el med låga utsläpp kan exporteras och göra nytta i fler länder. har en sammanlänkning på med våra grannländer. Motionärerna vill dock öka ambitionsnivån och förordar därför i yrkande 17 ett tillkännagivande om en ökad sammanlänkning av elsystemen mellan EU:s länder. I yrkande 18 begärs ett tillkännagivande om att ska exportera mer fossilfri el för att minska de totala utsläppen i EU. Även i kommittémotion 2021/22:3684 av m.fl. förordas en högre ambitionsnivå när det gäller sammanlänkning av elnät i . Motionärerna konstaterar att export av förnybar el gör stor klimatnytta när den ersätter fossil produktion i andra länder. Med ökad överföringskapacitet har och hela därför stor potential att bli gröna batteri. I yrkande 102 föreslås ett tillkännagivande om att anta ett nytt mål för sammanlänkning av EU:s energinät om samt om att påskynda insatserna för att nuvarande mål ska nås. bör exportera mer el från kärnkraft till andra länder i , anför m.fl. (KD) i kommittémotion 2021/22:4195. För att stödja exporten av fossilfri el behöver även sammanlänkningen av EU:s medlemsländers elnät påskyndas genom ökade investeringar och höjd målsättning inom ramen för EU:s energiunion. I yrkande 7 begärs ett tillkännagivande om att ska exportera mer fossilfri el, inklusive el från kärnkraft. Bakgrund och pågående arbete elsystem är sammanbyggt med grannländernas elsystem genom ett flertal gränsöverskridande sammanlänkningar. Handeln med el integreras också alltmer inom och EU. I sin elektrifieringsstrategi framhåller regeringen att detta innebär möjligheter för en effektivare elmarknad och att balansera elsystemet vid topplastsituationer, vilket kommer att bli allt viktigare med ökande andelar väderberoende elproduktion . EU:s politik inom bl.a. klimat-, energi-, närings- och transportområdet kan, beroende på utformning, underlätta eller försvåra den önskvärda utvecklingen i . I elektrifieringsstrategin slås det vidare fast att det görs insatser för att öka överföringskapaciteten såväl inom landet som mellan och grannländerna. Eftersom elsystem är sammankopplat med grannländerna och den gemensamma elmarknaden i EU ger det möjligheter till en mer kostnadseffektiv elförsörjning och bidrar även med export- och importmöjligheter vid topplastsituationer. Regeringen framhåller också att nettoexport av klimatsmart el kan ersätta fossilbaserad elproduktion i andra delar av EU. Vidare konstaterar regeringen att elektrifieringstakten i grannländerna påverkar hur elsystem utvecklas. samarbetar med övriga nordiska systemoperatörer. presenterades en gemensam nätutvecklingsplan och har de fyra nordiska operatörerna arbetat fram en nordisk systemoperatörsstrategi som fokuserar på utveckling av vindkraft och sektorsintegration. Strategin ska slutföras och publiceras . är den maximala tekniska överföringskapaciteten mellan och grannländerna ca 10 000 MW. Med planerade investeringar kommer kapaciteten att öka till ca 11 500 MW. har en sammanlänkningsgrad på , vilket kan jämföras med EU-målet på . Den maximala kapaciteten kan dock aldrig nyttjas ; vid ansträngda driftssituationer är kapaciteten betydligt lägre för att upprätthålla driftssäkerhet. Som en av åtgärderna i elektrifieringsstrategin anger regeringen att samarbetet inom och EU ska intensifieras. Regeringen redovisar avsikten att inom ramen för Nordiska ministerrådets arbete utveckla det befintliga samarbetet inom och med EU-länder i närområdet kring gemensamma utmaningar och möjligheter kopplat till transmissionsnätsutveckling och nationella strategier för elektrifiering. Motioner om en ökad sammanlänkning av elsystemet med andra länder samt om ökad export av el liknande de nu aktuella behandlades av utskottet (bet. 2020/21:NU22). Utskottet konstaterade bl.a. att , ur ett EU-perspektiv, redan har en hög sammanlänkningsgrad. Vidare påminde utskottet om att pågående och planerade projekt innebär att kommer att knytas samman med grannländerna i en än högre grad. Därtill framhöll utskottet att den svenska elmarknaden i många andra avseenden hänger ihop med utvecklingen av elmarknaden inom EU. Utskottet konstaterade också att den svenska nettoexporten av el har ökat i takt med att den förnybara elproduktionen har byggts ut. Med det anförda avstyrktes de då aktuella motionerna. Förslag om ett sammanlänkningsmål inom EU på liknande det i den nu aktuella motion 2021/22:3684 (C) yrkande 102 var också föremål för utskottets behandling (bet. 2020/21:NU22). Utskottet konstaterade att sammanlänkningsmålet inom EU redan har höjts , och oaktat inställningen till nivån på EU:s sammanlänkningsmål såg utskottet inget skäl för att vidta någon åtgärd med anledning av yrkandet. Även förslag om en ökad export av fossilfri el för att minska de totala utsläppen i EU behandlades av utskottet (bet. 2020/21:NU22). Utskottet konstaterade då att med dagens produktionsmix har en elproduktion med en ur internationellt perspektiv mycket låg klimatpåverkan. Vidare konstaterade utskottet att nettoexporterade över el, vilket var en ökning jämfört med samt att det är den största nettoexport som har uppmätts. Mot den bakgrunden ansåg utskottet att det inte fanns skäl för att göra något tillkännagivande om ökad export av el och de då aktuella motionsyrkandena avstyrktes. elsystem är sammanbyggt med grannländernas elsystem genom ett flertal gränsöverskridande sammanlänkningar. Handeln med el integreras också allt mer inom och EU. Ur ett EU-perspektiv har redan en hög sammanlänkningsgrad och den europeiska elmarknaden väntas integreras i än högre grad . När det gäller förslag om ett utökat sammanlänkningsmål hänvisar utskottet till sitt ställningstagande när motsvarande förslag behandlades och föreslår att ska avslå yrkandet. Även förslag om en ökad export av fossilfri el för att minska de totala utsläppen i EU behandlades av utskottet . Utskottet konstaterade då att med dagens produktionsmix har en elproduktion med en ur internationellt perspektiv mycket låg klimatpåverkan och att nettoexporten har varit hög. Till detta ska även fogas att hur mycket el som exporteras i stor utsträckning är ett resultat av rådande marknadsförhållanden, dvs. hur efterfrågan på el ser ut i i förhållande till i övriga samt de produktionsförhållanden som råder i de olika länderna. Med hänvisning till det anförda finner utskottet inte några skäl för att göra något tillkännagivande om ökad export av el. Därmed avstyrks samtliga motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet avslår ett antal motionsyrkanden som på olika sätt berör elmarknaden. Dessa gäller bl.a. systemet med ursprungsgarantier, tillsyn, elsäkerhet och reservgeneratorer. Jämför reservation 52 (SD), 53 (C) och 54 (L). Kärnkraften har en unik ställning som det enda planerbara fossilfria kraftslaget som kan byggas ut i stor skala, sägs det i Liberalernas partimotion 2021/22:4199 av m.fl. Motionärerna menar vidare att det relevanta mätetalet för hur väl vi lyckas är koldioxidintensiteten i den använda energin samt hur stora negativa utsläpp som uppkommer. I yrkande 56 begär motionärerna ett tillkännagivande om att mäta och redovisa koldioxidintensiteten i den el som används i de fyra svenska elprisområdena. Motsvarande förslag finns även i kommittémotion 2021/22:4220 av m.fl. (L) yrkande 39. I kommittémotion 2021/22:2531 av m.fl. (SD) understryks vikten av frågor om hög säkerhet och standard när det gäller el i allmänhet samt kompetens och yrkeserfarenhet hos utövare av dessa tjänster. I yrkande 44 begär motionärerna ett tillkännagivande med denna inriktning. Överföringsförmågan i det svenska elnätet är inte tillräckligt och elen når inte dit den behövs, anförs det i kommittémotion 2021/22:3684 av m.fl. (C). I yrkande 76 begär motionärerna ett tillkännagivande till regeringen om att tydliggöra ansvarsfördelningen mellan relevanta energimyndigheter och ge ansvar för att säkra den långsiktiga leveranssäkerheten. Motionärerna nämner också förekomsten av reservgeneratorer runt om i landet. Sjukhus, skolor och andra offentliga verksamheter kan ha olika typer av reservkraft i händelse av strömavbrott, men även industrier och andra privata verksamheter. Att kunna använda dessa generatorer vid tillfällen när systemet är ansträngt vore extremt gynnsamt. Motionärerna anser att därför borde få i uppgift att inventera tillgången till reservgeneratorer samt utveckla system för hur dessa ska kunna integreras i exempelvis störningsreserven. Ett tillkännagivande med den inriktningen föreslås i yrkande 90. I samma motion finns även i yrkande 104 ett förslag om att göra det möjligt att ladda fordon via belysningsnätet. Motionärerna påpekar att med tanke på att elen redan är framdragen och eftersom det inte heller kräver att ytterligare yta tas i anspråk, vore detta ett bra komplement till arbetet med att uppföra laddstolpar. För att kraftsystemet ska fungera tekniskt och kostnadseffektivt är det avgörande att anslutningskraven följs. Denna uppfattning framförs i kommittémotion 2021/22:4220 av m.fl. (L). Motionärerna anser att tillsyn behöver bli avsevärt skarpare på detta område och i yrkande 48 efterfrågas ett tillkännagivande om att myndigheten behöver förbättra sin tillsyn av att den elproduktion som ansluts till elnäten lever upp till anslutningskraven i nätkoderna. Motionärerna konstaterar också att systemet med att dela in elproduktionsanläggningar i fyra kategorier med olika anslutningskrav och anslutningsavgifter behöver ses över för att säkerställa att det inte har några marginaleffekter som skadar kraftsystemet eller den samhällsekonomiska effektiviteten. Ett tillkännagivande om en sådan översyn föreslås i yrkande 50. Motionärerna vill även reformera eller avskaffa systemet för handel med ursprungsgarantier. Ett förslag om ett tillkännagivande med den innebörden finns i yrkande 54. En eventuell förändring av systemet måste ta hänsyn till att el konsumeras som den produceras och inkludera begränsningar i möjligheterna att överföra el. I motion 2021/22:1275 framhåller (S) att är oerhört sårbart under en krissituation eftersom affärsverket är beroende av utländska entreprenörer och företag. För att kunna garantera en välfungerande elförsörjning även i händelse av kris bör , enligt motionärens uppfattning, skaffa sig egen personal eller se till att kompetensen finns i landet för underhåll av, tillsyn över och investeringar i affärsverkets anläggningar. Ett tillkännagivande om med denna inriktning efterfrågas i motionen. I motionerna 2021/22:1349 av (M) yrkande 1 och 2021/22:1525 av (KD) yrkande 1 finns två samstämmiga förslag om att genom ett tillkännagivande bör uppmana regeringen att ta fram en heltäckande plan för beredskapslager av elstolpar. Motionärerna menar att det exempelvis vid en kraftig storm kan vara riskabelt ur beredskapsperspektiv att förlita sig på att det är möjligt att importera elstolpar från ett land som kanske också har drabbats. Elnätet utgör en samhällsviktig funktion som kan utsättas för såväl storm som brand och krig. Därför anser motionärerna att det måste finnas ett beredskapslager av elstolpar. (M) redovisar i motion 2021/22:3771 tvivel på elcertifikatssystemets effektivitet när det gäller att stimulera framväxten av förnybar elproduktion. Motionären anser därför att det behövs en översyn av systemet. I yrkande 1 begär motionären ett tillkännagivande om att göra en grundläggande utvärdering av elcertifikatssystemet och dess kostnader för samhället och konsumenterna och därmed dra lärdom av hur elcertifikatssystemet har fungerat. I yrkande 2 efterfrågas ett tillkännagivande om en översyn och utvärdering av om elcertifikatssystemet verkligen har varit det mest effektiva och samhällsekonomiskt bästa sättet att uppnå miljönytta. var kapacitetsbristen i elnäten ett faktum, konstateras det i motion 2021/22:3395 av m.fl. (M), vilket påverkade de skånska kommunerna och företagen negativt. Motionärerna anser att en ansträngd situation i skulle kunna lösas med en lokal effektreserv. I yrkande 1 begär motionärerna ett tillkännagivande till regeringen om att undersöka möjligheten till en lokal effektreserv i . (SD) konstaterar i motion 2021/22:397 att det planeras för stora investeringar i kraftledningar i inte minst som en följd av att mycket ny kraft kommer att produceras i utspridda vindkraftverk. Motionären anser att kostnaden för att skapa ny kraftledningskapacitet bör fördelas tydligt på och redovisas för de kraftverk och de kraftverkstyper där elen produceras. I yrkande 6 begär motionären ett tillkännagivande om att inkludera kraftledningskostnader i jämförelser mellan olika alternativ för byggande av nya kraftverk. I motion 2021/22:2078 av och (båda C) yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om att ge statliga myndigheter och bolag riktlinjer för att värna gemensamma mark- och skogsresurser. I motionen nämns att infrastrukturprojekt som t.ex. kraftledningar tar stora markresurser i anspråk. Kraftförsörjningssituationen i kommun uppmärksammas i motion 2021/22:2783 av (KD). Motionären pekar på problem med effektbrist i län och behovet av att säkerställa lokal kraftvärmeproduktion och reservkapacitet i landets fjärde största stad. I yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör verka för att det säkerställs tillräcklig reservkapacitet i genom att i ägardialogen verka för att även framgent ska tillhandahålla lokal kraftvärmeproduktion. Vidare föreslås i yrkande 2 ett tillkännagivande om att regeringen bör säkerställa att får tillräckligt mycket el. Bakgrund och pågående arbete Laddning av fordon via belysningsnätet lämnade förslag till Miljö- och om möjligheterna till laddning via belysningsnätet. Enligt skulle förslag och andra lösningar med laddstolpar kunna möjliggöras efter utredningens förslag. Utredningen ville även se ett utökat undantag för produktionsnät. Enligt förslaget ska ett internt nät få byggas eller användas utan tillstånd om det inom ett avgränsat område dras mellan flera anläggningar för produktion av el som har en gemensam anslutning till elnätet eller från flera anläggningar för produktion av el till en gemensam anslutning till elnätet. Förslaget har sedermera omhändertagits genom ett tillägg i den s.k. IKN-förordningen som gäller . Översyn av myndigheterna på energiområdet En av de övergripande punkterna i regeringens elektrifieringsstrategi betecknas Samverkan, roller och ansvar. Här konstaterar regeringen att ett grundläggande statligt åtagande är att se till att den statliga sfären är rätt organiserad, att myndigheterna har tillräckliga resurser att genomföra sina uppdrag och att deras uppdrag är väldefinierade. Vidare konstaterar regeringen att det har hänt mycket sedan dagens roll- och ansvarsfördelning mellan myndigheter på energiområdet lades fast; inte minst har många nya tillkommit. Mot den bakgrunden anger regeringen att den har för avsikt att göra en översyn av myndigheternas uppgifter och ansvar inom energiområdet. Inriktningen är att säkerställa att myndigheterna organiseras på ett ändamålsenligt och effektivt sätt som skapar goda förutsättningar att långsiktigt möta samhällets behov, nå de politiska målen på energiområdet och genomföra denna strategi. Enligt uppgift från Infrastukturdepartementet pågår arbetet med att ta fram direktiv till den aviserade översynen. I elektrifieringsstrategin aviserar regeringen att driftssäkerheten i elsystemet bygger på en god samverkan mellan systemansvariga och alla som är anslutna, såväl producenter som förbrukare. För detta ändamål finns olika typer av krav för aktörerna i lagstiftning, avtal, m.m. Uppföljning och tillsyn av att krav följs är en del av tryggandet av elförsörjningen både för att säkra korrekt samverkan och för att belysa utvecklingsbehov. I anslutning till detta meddelade regeringen avsikten att ge i uppdrag att i samverkan med beskriva dagens tillsyn och hur arbetet bör utvecklas. Syftet är att tydliggöra tillsynsverksamhet kring driftssäkerheten. Åtgärden tillhör en av de tio åtgärder som har prioriterats i arbetet med att genomföra elektrifieringsstrategin. infördes elcertifikatssystemet för att främja en ökad elproduktion från förnybara energikällor. Elcertifikatssystemet är ett marknadsbaserat stödsystem. Producenter av förnybar el som uppfyller kraven i lagen om elcertifikat tilldelas elcertifikat av staten. En efterfrågan på certifikaten skapas genom att det i samma lag finns en skyldighet för bl.a. elleverantörer och vissa elanvändare att köpa och annullera elcertifikat i förhållande till sin försäljning respektive användning av el (kvotplikt). På det sättet skapas en marknad för elcertifikat som innebär att förnybar el kan produceras kostnadseffektivt.