bet · H901CU26 · 2022-06-03 00:00:00 — Ökad rättssäkerhet och snabbare verkställighet i internationella familjemål Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till bl.a. en ny lag med kompletterande bestämmelser till II-förordningen. I EU har en ny II-förordning antagits som gäller frågor om äktenskapsskillnad, föräldraansvar och internationella bortföranden av barn. Förordningen innehåller regler om vilken medlemsstats domstolar eller andra myndigheter som är behöriga att pröva frågor av de angivna slagen med en internationell anknytning. Den innehåller också regler om erkännande och verkställighet av avgöranden i EU. Förordningen syftar till att stärka barns och föräldrars rättssäkerhet, förbättra tillgången till en rättslig prövning och effektivisera förfarandet. Förordningen börjar tillämpas fullt ut . I den föreslagna nya lagen finns sådana kompletterande svenska nationella bestämmelser till den nya II-förordningen som behövs för att förordningen ska kunna tillämpas i den inhemska rättsordningen. Den nya lagen föreslås träda i kraft . Utskottet anser att bör avslå motionsyrkandena. I betänkandet finns en reservation (SD). Proposition 2021/22:189 Ökad rättssäkerhet och snabbare verkställighet i internationella familjemål. Två yrkanden i en följdmotion. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Riktlinjer om och uppföljning av det nya regelverket Riktlinjer om och uppföljning av det nya regelverket, punkt 2 (SD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut antar regeringens förslag till 1. lag med kompletterande bestämmelser till II-förordningen, 2. lag om ändring i , 3. lag om ändring i lagen (1904:26 s. 1) om vissa internationella rättsförhållanden rörande äktenskap och förmynderskap, 4. lag om ändring i lagen (1970:375) om utlämning till , , eller för verkställighet av beslut om vård eller behandling, 5. lag om ändring i lagen (1973:943) om erkännande av vissa utländska äktenskapsskillnader och hemskillnader, 6. lag om ändring i lagen (1977:595) om erkännande och verkställighet av nordiska domar på privaträttens område, 7. lag om ändring i lagen (1989:14) om erkännande och verkställighet av utländska vårdnadsavgöranden m.m. och om överflyttning av barn, 8. lag om ändring i lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga, 9. lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453), 10. lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), 11. lag om ändring i lagen (2012:318) om 1996 års . Därmed bifaller proposition 2021/22:189 punkterna 1–11. Riktlinjer om och uppföljning av det nya regelverket 2021/22:4522 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2. Reservation (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (MP), (KD), (S), (M), (S), (M), (SD), (S), (C), (M), (SD), (S), (SD), (M), (S) och (V). I betänkandet behandlar utskottet proposition 2021/22:189 Ökad rättssäkerhet och snabbare verkställighet i internationella familjemål, som innehåller kompletterande lagstiftning till EU:s nya II-förordning[1]. I propositionen finns en redogörelse för ärendets beredning fram till regeringens beslut om propositionen. Utskottet subsidiaritetsprövade kommissionens förslag till ny II-förordning. Vidare hade utskottet överläggning med företrädare för regeringen om förslaget till ny II-förordning , , och . Regeringens förslag till riksdagsbeslut återges i bilaga 1. Regeringens lagförslag finns i bilaga 2. En motion med två yrkanden har väckts med anledning av propositionen. Förslagen i motionen finns i bilaga 1. Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till kompletterande lagstiftning till EU:s nya II-förordning. I EU har en ny II-förordning antagits som gäller frågor om äktenskapsskillnad, föräldraansvar och internationella bortföranden av barn. Förordningen innehåller regler om vilken medlemsstats domstolar eller andra myndigheter som är behöriga att pröva frågor av de angivna slagen med en internationell anknytning (den internationella behörigheten). Den innehåller också regler om erkännande och verkställighet av avgöranden i EU. Förordningen är en omarbetning av II-förordning[2]. Den nya förordningen syftar till att stärka barns och föräldrars rättssäkerhet, förbättra tillgången till en rättslig prövning och effektivisera förfarandet. Sålunda införs det en allmän skyldighet för domstolarna att låta ett barn uttrycka sina åsikter och att beakta åsikterna i förhållande till barnets ålder och mognad. Alla avgöranden om föräldraansvar görs direkt verkställbara i andra EU-länder. Dessutom harmoniserar den nya förordningen delvis medlemsstaternas verkställighetsregler. Vidare förbättras informationsutbytet mellan medlemsstaternas myndigheter, vilket ska underlätta domstolarnas handläggning och förbättra deras beslutsunderlag. Förordningen börjar tillämpas fullt ut . I propositionen föreslår regeringen sådana kompletterande svenska nationella bestämmelser till den nya II-förordningen som behövs för att förordningen ska kunna tillämpas i den inhemska rättsordningen. Bestämmelserna ska tas in i en ny lag, som ska benämnas lagen med kompletterande bestämmelser till II-förordningen. ska kompletteringslag till den tidigare II-förordningen upphävas (lagen [2008:450] med kompletterande bestämmelser till II-förordningen). Vidare föreslås följdändringar i ett flertal lagar, bl.a. genom att hänvisningar till II-förordning ska ersättas med hänvisningar till den nya II-förordningen. Regeringens förslag innebär närmare följande. Om tillämpningen av II-förordningen innebär att en fråga ska prövas av en socialnämnd i och det inte finns någon behörig nämnd, ska frågan – liksom – tas upp av socialnämnden i . Beslut om tillfälliga åtgärder När det finns behörighet för en svensk domstol enligt II-förordningens regler om tillfälliga åtgärder, ska domstolen i fråga om vårdnad, boende, umgänge eller förmynderskap få besluta om en sådan tillfällig åtgärd. En fråga om en tillfällig åtgärd om vårdnad, boende, umgänge eller förmynderskap ska tas upp av tingsrätten i den ort där barnet vistas eller, om barnet inte vistas i och åtgärden avser barnets egendom, tingsrätten i den ort där egendomen finns. Om det inte finns någon behörig domstol, ska frågan tas upp av . Motsvarande regler om behörig domstol ska införas för ärenden om tillfälliga skyddsåtgärder enligt lagen (2012:318) om 1996 års . Lagen (1996:242) om domstolsärenden (ärendelagen) ska gälla för domstolens handläggning. I domstolens beslut ska det anges hur länge den tillfälliga åtgärden gäller. I ett ärende som rör vårdnad, boende eller umgänge ska domstolen få begära upplysningar från socialnämnden. Dessa förslag om tillfälliga åtgärder lämnas mot bakgrund av att det i de angivna frågorna saknas lagstöd i nationell rätt () för en svensk domstol att fatta ett tillfälligt beslut när det inte pågår ett mål eller ärende i huvudsaken i . Bestämmelsen kompletteringslag om barns hörande i domstol i fråga om en tillfällig åtgärd ska föras över till den nya kompletteringslagen. skyldighet att höra barnet och föräldrarna innan den lämnar snabbupplysningar i ett ärende om en tillfällig åtgärd ska skärpas i förhållande till kompletteringslag. Det ska vidare införas en möjlighet för socialnämnden att i sådana ärenden höra barnet utan vårdnadshavarens samtycke och utan att vårdnadshavaren är närvarande. Motsvarande ändringar ska göras i fråga om ärenden om tillfälliga skyddsåtgärder enligt lagen om 1996 års . Barns rätt att framföra sina åsikter i ärenden enligt lagen (1989:14) om erkännande och verkställighet av utländska vårdnadsavgöranden m.m. och om överflyttning av barn (lag) ska stärkas. Innan rätten avgör ett ärende om verkställighet av ett avgörande eller om överflyttning av barn ska barnet så långt det är möjligt ges tillfälle att framföra sina åsikter. Dessa förslag om barnets delaktighet innebär en anpassning till de skärpningar som har gjorts av de svenska nationella reglerna om barnets delaktighet i bl.a. . Verkställighet av utländska avgöranden Om ett utländskt avgörande är verkställbart enligt II-förordningen, ska avgörandet verkställas enligt 21 kap. om det avser ett barns person samt enligt utsökningsbalken om det avser rättegångskostnader eller ett barns egendom. Det som är föreskrivet om verkställighet av en svensk domstols avgörande i motsvarande fall ska gälla för verkställigheten. Om det inte finns någon motsvarighet till det utländska avgörandet, ska avgörandet verkställas som en dom. Detta ska inte gälla om något annat följer av II-förordningen. Vägran av erkännande eller verkställighet i ett särskilt förfarande En ansökan enligt II-förordningen om att ett utländskt avgörande inte ska erkännas i eller om att ett sådant avgörande inte ska verkställas här ska göras till tingsrätten. En ansökan enligt II-förordningen om en förklaring om att det inte finns grund för att vägra ett erkännande av ett utländskt avgörande ska göras till tingsrätten. En sådan ansökan ska få göras av någon som har varit part i den utländska rättegången. Vid domstolens handläggning ska ärendelagen tillämpas, om inte något annat följer av II-förordningen. Olovliga bortföranden av barn Upplysningen lag om att särskilda bestämmelser finns II-förordning ska ändras till att i stället upplysa om att sådana bestämmelser finns i den nya II-förordningen. Placering av ett barn över landsgränserna En fråga om godkännande av en placering av ett barn i enligt II-förordningen ska prövas av socialnämnden i den kommun där barnet avses bli placerat. Bestämmelsen i socialtjänstlagen (2001:453) som gäller placering i med stöd av II-förordning ska ändras till att i stället avse den nya II-förordningen. Det ska tydliggöras att socialnämnden är behörig myndighet att rapportera om ett barns situation enligt II-förordningen. Nämnden ska också samla in upplysningar eller underlag och lämna information om situationen för en förälder eller annan anhörig eller någon annan person som kan vara lämplig att ta hand om barnet i enlighet med vad som framgår av förordningen. Sekretess och behandling av personuppgifter Sekretess ska gälla för uppgift hos domstol om en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden i ett mål eller ärende enligt II-förordningen, om en part begär det och det kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider skada eller men om uppgiften röjs. Sekretess ska också gälla hos centralmyndighet för uppgift om enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden i ärende enligt II-förordningen, lagen om 1996 års eller lag, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider skada eller men. Den tystnadsplikt som följer av denna sekretess ska ha företräde framför rätten att meddela och offentliggöra uppgifter. För uppgift i en allmän handling ska sekretessen gälla i högst . Ett beslut i fråga om rättelse eller återkallelse av ett intyg enligt II-förordningen ska inte få överklagas. Innan en domstol eller annan behörig myndighet beslutar i fråga om återkallelse av ett intyg enligt II-förordningen ska parterna få tillfälle att yttra sig, om det inte är obehövligt. Regler om överflyttning av barn i vissa fall Det ska göras en ändring i bestämmelser om överflyttning av barn i vissa fall. Den föreslagna ändringen är inte föranledd av den nya II-förordningen utan innebär att en bristfällig hänvisning i balken korrigeras. Den nya kompletteringslagen och lagändringarna ska träda i kraft . Föreskrifter kompletteringslag som avser handläggningen av mål och ärenden om erkännande, verkställbarhet och verkställighet samt rättelse av intyg ska dock fortsätta att gälla för avgöranden som meddelats i förfaranden som inletts före ikraftträdandet. Särskilda övergångsbestämmelser ska gälla i offentlighets- och sekretesslagen. Det har inte väckts någon motion som går emot att antar regeringens lagförslag. Lagförslagen bör därför antas av de skäl som anförs i propositionen. Riktlinjer om och uppföljning av det nya regelverket Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om riktlinjer om och uppföljning av det nya regelverket. Jämför reservationen (SD). I kommittémotion 2021/22:4522 av m.fl. (SD) föreslås ett tillkännagivande om att regeringen ska ta initiativ till tydliga riktlinjer och utbildning om regelverkets tillämpning för yrkesverksamma i syfte att öka rättssäkerheten i det konkreta genomförandet (yrkande 1). Motionärerna begär också ett tillkännagivande till regeringen om en uppföljning och konsekvensanalys av det nya regelverket utifrån ett barnperspektiv (yrkande 2). Regleringen av barnets delaktighet i internationella familjemål Innebörden av regeringens förslag och bedömningar i propositionen är att regleringen av barnets delaktighet i mål och ärenden med en internationell anknytning kommer att återspegla vad som gäller enligt de svenska nationella reglerna om barnets delaktighet i frågor om bl.a. vårdnad, boende och umgänge. Som skäl för detta anförs i propositionen att EU-förordningens bestämmelser om barnets delaktighet måste uppfattas som en minimireglering. Regeringen bedömer därför att det inte finnas något hinder mot att en svensk reglering som ställer högre krav i fråga om barnets delaktighet tillämpas vid sidan av förordningen. Detta gäller bl.a. regler om barns delaktighet vid frågor om vårdnad, boende och umgänge. Dessa regler skärptes genom lagstiftningsärende om ett stärkt barnrättsperspektiv i vårdnadstvister (prop. 2020/21:150, bet. 2020/21:CU17, rskr. 2020/21:315–316). Enligt regeringen bör en utgångspunkt vara att nationella regler om barns rätt till delaktighet inte ska se olika ut beroende på om det aktuella förfarandet har en internationell anknytning eller inte. Uttalanden i propositionen om vägledning om det nya regelverket Regeringen anför i propositionen följande om behovet av information, utbildning och riktlinjer om det nya regelverket (s. 88 f.): Som konstateras i promemorian och av flera remissinstanser – bl.a. och för kvinnojourer och tjejjourer i – kommer det i ett inledande skede att finnas ett behov av information och utbildning om de nya reglerna. Information om gällande och ny lagstiftning är något som Domstolar och kontinuerligt arbetar med. Information om verkställighet av utländska avgöranden finns också tillgänglig på Domstolars webbplats. Dessutom tillhandahåller och Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd handläggningsstöd för socialnämnder i form av handböcker. Det kan givetvis krävas ytterligare informationsinsatser och en uppdatering av webbplatser och handböcker. Sådana åtgärder ligger inom berörda myndigheters allmänna uppdrag och kan hanteras inom befintliga ramar. Det pågår inom ramen för Europeiska rättsliga nätverket på privaträttens område (EJN) ett arbete med att ta fram en handbok om tillämpningen av den nya II-förordningen. Denna handbok lär täcka en stor del av det informationsbehov som rättstillämpare och enskilda har med anledning av den nya förordningen. Dessutom kommer många av socialnämndernas frågor om förordningens rapporterings- och informationsskyldighet att kunna hanteras genom en kontakt med centralmyndigheten. Det som sagts innebär att det inte finns skäl att ge ett regeringsuppdrag att ta fram riktlinjer för regelverkets tillämpning, vilket Kommuner och Regioner frågar efter. Det går i detta sammanhang inte heller att bortse från att ett sådant regeringsuppdrag skulle avse bestämmelser i en EU-förordning som är direkt tillämpliga för domstolar och andra rättstillämpande myndigheter och som ytterst tolkas av . Utrymmet att meddela nationella riktlinjer är därför mycket begränsat. Utskottet konstaterar att bestämmelserna i den nya II-förordningen är direkt tillämpliga för domstolar och andra rättstillämpande myndigheter och att förordningen ytterst tolkas av . Lagförslagen i ärendet begränsar sig till sådana kompletterande svenska nationella bestämmelser som behövs för att förordningen ska kunna tillämpas i den inhemska rättsordningen. Som redovisas ovan kommer för svenskt vidkommande regleringen av barnets delaktighet i mål och ärenden med en internationell anknytning att återspegla vad som gäller enligt de svenska nationella reglerna om barnets delaktighet i frågor om bl.a. vårdnad, boende och umgänge. Detta är en följd av ställningstagandet att EU-förordningens bestämmelser om barnets delaktighet måste uppfattas som en minimireglering och att det därför inte finns något hinder mot att en svensk reglering som ställer högre krav i fråga om barnets delaktighet tillämpas. Därmed ser utskottet inte skäl att ställa sig bakom förslaget i motion 2021/22:4522 (SD) yrkande 2 om en uppföljning och konsekvensanalys av det nya regelverket utifrån ett barnperspektiv. Vidare redovisar regeringen, som återges ovan, i propositionen sin syn på frågan om behovet av information, utbildning och riktlinjer om det nya regelverket. Regeringen hänvisar bl.a. till de berörda myndigheternas allmänna uppdrag när det gäller informationsinsatser och uppdateringar av webbplatser och handböcker samt till det arbete som pågår på EU-nivå med att ta fram en handbok om tillämpningen av den nya II-förordningen. Utskottet har inte någon annan uppfattning än regeringen i frågan och avstyrker därför även förslaget till tillkännagivande om riktlinjer och utbildning i motion 2021/22:4522 (SD) yrkande 1. Riktlinjer om och uppföljning av det nya regelverket, punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4522 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2. Vi konstaterar att bestämmelserna i den nya II-förordningen är direkt tillämpliga för domstolar och andra rättstillämpande myndigheter och att lagförslagen i ärendet innehåller sådana kompletterande svenska nationella bestämmelser som behövs för att förordningen ska kunna tillämpas i den inhemska rättsordningen. Det nya regelverket är tyvärr inte helt lättillgängligt, och vi anser därför i likhet med flera remissinstanser att regeringen ska ta initiativ till tydliga riktlinjer och utbildning om regelverkets tillämpning för yrkesverksamma i syfte att öka rättssäkerheten i det konkreta genomförandet. Vi håller alltså inte med regeringen om att det saknas skäl för ett sådant regeringsuppdrag. Vidare konstaterar vi att barnrättsperspektivet är centralt i sammanhanget. Regeringen bör därför också, när den nya regleringen varit i kraft och låter sig utvärderas, ta initiativ till en uppföljning och konsekvensanalys utifrån ett barnperspektiv. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2021/22:189 Ökad rättssäkerhet och snabbare verkställighet i internationella familjemål: 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om kompletterande bestämmelser till II-förordningen. 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i . 3.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1904:26 s. 1) om vissa internationella rättsförhållanden rörande äktenskap och förmynderskap. 4.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1970:375) om utlämning till , , eller för verkställighet av beslut om vård eller behandling. 5.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1973:943) om erkännande av vissa utländska äktenskapsskillnader och hemskillnader. 6.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1977:595) om erkännande och verkställighet av nordiska domar på privaträttens område. 7.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1989:14) om erkännande och verkställighet av utländska vårdnadsavgöranden m.m. och om överflyttning av barn. 8.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga. 9.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453). 10.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). 11.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2012:318) om 1996 års . 2021/22:4522 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska ta initiativ till tydliga riktlinjer och utbildning om regelverkets tillämpning för yrkesverksamma i syfte att öka rättssäkerheten i det konkreta genomförandet, och detta tillkännager för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om uppföljning och konsekvensanalys ur barnperspektiv och tillkännager detta för regeringen. [1] Rådets förordning (EU) 2019/1111 av om behörighet, erkännande och verkställighet av avgöranden i äktenskapsmål och mål om föräldraansvar, och om internationella bortföranden av barn. [2] Rådets förordning (EG) nr 2201/2003 av om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar i äktenskapsmål och mål om föräldraansvar samt om upphävande av förordning (EG) nr 1347/2000. Ökad rättssäkerhet och snabbare verkställighet i internationella familjemål heter alltså propositionen som vi nu ska debattera. I mycket korta drag handlar den om hur en rättslig prövning ska genomföras och vilken domstol eller annan myndighet som blir behörig när det finns ett internationellt inslag. I stort är detta bra, och det är välkommet att det nu blir förtydligat. Vi motsätter oss alltså inte på något sätt själva propositionen men anser att den kunde ha varit bättre. Det är kanske det faktum att den sittande regeringens dagar nu är räknade, och att det därför är bråttom att få igenom så mycket som möjligt innan valet, som gör att förslaget inte tar någon hänsyn till remissinstansernas önskemål. Det blir inte alltid bra när man lägger olika lagar som ett lapptäcke på varandra. Kommuner och Regioner har i sitt remissvar efterfrågat bättre riktlinjer men har inte fått gehör för sitt önskemål. Man kan misstänka att tidsbristen, när valet nu närmar sig, är påverkande. Det blir det enskilda barnet som drabbas av bristen på riktlinjer för hur lagen ska tolkas av socialnämnderna. Regeringen väljer dock att bortse från Kommuner och Regioners remissvar. Flera remissinstanser trycker också på barnperspektivet. ifrågasätter till exempel hur det säkerställs att ett barns uppfattning kommer till uttryck i beslutsprocessen. Risken finns enligt tingsrätten att det först vid tillämpningen kommer fram vilka nationella regler som bör finnas. Just detta med hur barn ska komma till tals tas också upp av Föreningen i , VBU, i deras remissvar. Där lyfter VBU bland annat fram problematiken med att barn inte alltid säger det som de faktiskt vill. Det får aldrig bli så att man tar ifrån barnen rätten till en förälder, enbart utifrån vad som barnet sagt utan att förstå konsekvenserna av sitt yttrande. Det bör vara barnets vilja och uppfattning som ska styra, och inte barnets uttryckta ord. Barn ska få komma till tals. Det är då extra viktigt att deras ord inte får en annan betydelse än deras egentliga uppfattning. För barn har oftast ett annat ordförråd och ett annat sätt att uttrycka sin vilja. Därför måste barns vilja vara styrande snarare än deras val av ord och uttryckssätt. Alla lagar som vi har beslutat om ska följas upp. Vi har en särskild önskan i vår följdmotion om att ta hänsyn till barnperspektivet vid en uppföljning. Tyvärr var det inget som fick gehör under beredningen, vilket vi givetvis beklagar särskilt ur ett barnperspektiv. Jag vill dock som avslutning skicka med en uppmaning till regeringen, trots att önskan om en uppföljning med barnperspektiv ser ut att falla. Jag hoppas att den kommande regeringen har barnperspektivet i åtanke i den kommande uppföljningen. Låt barnperspektivet vara en del av uppföljningen, och glöm inte bort att det faktiskt är barnets välmående det ytterst handlar om. Jag yrkar bifall till reservationen. Vilken ära att få vara sist ut i den här torsdagens debatter!