bet · H901NU16 · 2022-03-08 00:00:00 — 24) och regeringen påminner om att det förvaltningspolitiska målet som beslutades formulerades som att servicen ska bli bättre och handläggningstiderna kortare. Efter de synpunkter som inkommit från näringslivsorganisationer och företag anser regeringen att den förtydligar vikten av bra bemötande och service genom att specificera det i ett separat mål. Regeringen anför att det i arbetet med att företagsanpassa myndigheternas bemötande av företag när det bedöms lämpligt kan bli aktuellt att se över möjligheterna att i ökad grad samordna myndigheters tillsyn och kontroll av samma företag för att minska den tid det tar från det aktuella företagets verksamhet. Regeringen menar att målet kan ses som en fortsättning på det mål som funnits med i ett uppdrag till 19 centrala myndigheter att följa upp företagares nöjdhet med sina myndighetskontakter. Uppföljningen av målet ska fånga hur företagen upplever sina kontakter med myndigheterna i syfte att ge ett underlag för att se vilka eventuella åtgärder som bör vidtas för att åstadkomma förbättringar. Som tidigare redovisats anför regeringen att den i linje med tillkännagivandet från om förenklingsuppdrag avser att ge ett förnyat uppdrag till ett strategiskt urval av myndigheter för att bl.a. följa upp och vidta åtgärder för att nå målet om bemötande eller vidta andra lämpliga styråtgärder. I kommittémotion 2021/22:3690 föreslår m.fl. (M) i yrkande 13 att regeringen ska ge myndigheter i uppdrag att identifiera kostsamma och långa handläggningstider. Uppdraget ska vidare omfatta att sätta upp mål och strategier för att förkorta handläggningstiderna. I kommittémotion 2021/22:2429 yrkande 6 förordar m.fl. (SD) ett liknande tillkännagivande om att regeringen ska ge statens myndigheter i uppdrag att identifiera samt upprätta mål och strategier för de mest kostsamma handläggningstiderna för företag i syfte att skapa rimliga handläggningstider. I kommittémotion 2021/22:3690 av m.fl. (M) yrkande 12 förordas ett tillkännagivande om att regeringen ska införa en servicegaranti för företagen i syfte att bidra till snabbare, mer kvalitativ och mer förutsägbar myndighetsservice. I kommittémotion 2021/22:3880 förordar m.fl. (KD) i yrkande 12 att regeringen ska införa servicegarantier för företagen i syfte att bidra till snabbare, mer kvalitativ och mer förutsägbar myndighetsservice. Ett liknande förslag finns i kommittémotion 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 14 där motionärerna förordar ett tillkännagivande om att regeringen ska utreda servicegarantier med maxtider för myndighetshandläggning. Servicegarantin ska tydligt definiera vilken service företagen ska kunna förvänta sig och vara tidssatt. Det bör också regleras hur företagen ska kompenseras om myndigheten inte lever upp till garantin och maxtiden för handläggningen. (C) förordar i motion 2021/22:213 ett tillkännagivande om att småföretagare som ansöker om något hos en offentlig myndighet ska få ett beslut eller i annat fall få särskild ekonomisk ersättning. Vissa frågor om tillståndsprocesser och tillsyn I partimotion 2021/22:3511 av m.fl. (C) yrkande 5 i denna del förordas ett tillkännagivande om att regeringen ska se över möjligheten att påskynda hanteringen av tillstånd. I kommittémotion 2021/22:3791 av m.fl. (M) yrkande 5 föreslås ett tillkännagivande om att självkostnadsprincipen bör få ett ökat genomslag i statliga och kommunala avgifter så att dessa i större utsträckning beräknas på individnivå eller ärendenivå så att den enskilde betalar för den tillsyn han eller hon får snarare än ett snittpris. Motionärerna anser vidare att statliga tillsynsmyndigheter i större utsträckning än bör samordna sin tillsyn med andra tillsynsmyndigheter i syfte att både höja kvaliteten på tillsynen och underlätta för de företag och verksamheter som tillsynen utövas på. I yrkande 7 förordas ett tillkännagivande med den innebörden. Därtill föreslås i yrkande 8 att regeringen ska se över hur såväl statlig som och regional tillsyn kan samordnas i större utsträckning än vad som är fallet . I kommittémotion 2021/22:2391 av m.fl. (SD) yrkande 15 förordas ett tillkännagivande om att det ska införas en bortre tidsgräns för tillståndsansökningar. I kommittémotion 2021/22:2451 av m.fl. (SD) yrkande 8 förordas ett tillkännagivande om att regeringen ska se över hur tillståndsprövningen kan göras mer effektiv. I motionen framhålls bl.a. avvägningar när det gäller miljökrav, en påskyndad process för tillstånd vid utökad verksamhet och färre myndighetskontakter. I kommittémotion 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 28 förordas ett tillkännagivande om att förkorta tillståndsprocesserna för industrin för att inte hämma dess möjlighet till innovation och utveckling. (C) begär i motion 2021/22:701 yrkande 1 ett tillkännagivande om att myndigheter ska ges i uppdrag att gå igenom samtliga tillstånd som krävs för företag. Vidare föreslår motionären i yrkande 3 att regeringen utreder om det går att ha olika krav på tillstånd för företagen beroende på storlek och hur länge de bedrivit verksamhet. Slutligen bör det enligt vad som anförs i yrkande 4 införas krav på myndigheter att de ska bistå företagen med råd och stöd i samband med tillståndsansökningar. Bakgrund och pågående arbete Förvaltningslagen och åtgärder om handläggningen försenas Förvaltningslagen (2017:900), förkortad FL, gäller för handläggning av ärenden hos förvaltningsmyndigheterna, om inte annat är reglerat i lag eller förordning (1 och 4 §§ FL). Av 9 § FL framgår att ett ärende ska handläggas så enkelt, snabbt och kostnadseffektivt som möjligt utan att rättssäkerheten eftersätts. infördes en skyldighet i FL för myndigheter att underrätta parten i ett ärende om myndigheten bedömer att avgörandet i ett ärende som har inletts av en enskild part kommer att bli väsentligt försenat. I en sådan underrättelse ska myndigheten redovisa anledningen till förseningen (11 §). infördes även en bestämmelse om en dröjsmålstalan. I 12 § FL anges att om ett ärende som har inletts av en enskild part inte har avgjorts i första instans , får parten skriftligen begära att myndigheten ska avgöra ärendet. Myndigheten ska från den dag då en sådan begäran kom in antingen avgöra ärendet eller i ett särskilt beslut avslå begäran. Ett sådant beslut att avslå en begäran om att ärendet ska avgöras får överklagas till den domstol eller förvaltningsmyndighet som är behörig att pröva ett överklagande av avgörandet i ärendet. Myndighetens prövning är begränsad på så sätt att den får begäras av parten under ärendets handläggning. Regeringen gav länsstyrelserna i uppdrag att utvärdera nuvarande samrådsförfarande och utveckla metoder och samverkansformer som främjar en effektiv samrådsprocess enligt med avsikt att påskynda projekt som syftar till minskad miljö- och klimatpåverkan. Detta bör enligt regeringen leda till att det hållbara företagandet stärks och att näringslivets klimatomställning påskyndas. Verket för innovationssystem () har fått i uppdrag att stödja länsstyrelserna i uppdragets genomförande för att bidra med kompetens och processledning i myndigheternas arbete med regel- och policyutveckling. Särskilt fokus ska vara samrådsprocesserna med anledning av industriutvecklingen i , och . Uppdraget ska slutredovisas . ska enligt regleringsbrevet redovisa sitt arbete för att tillståndsprövning och tillsynsvägledning enligt ska bli effektivare och bidra till den gröna omställningen. Redovisningen ska innehålla vilka resultat arbetet har lett till mot bakgrund av att myndighetens förvaltningsanslag har tillförts ytterligare medel för detta ändamål. har vidare fått i uppdrag att ta fram en utvecklad vägledning för miljöprövning och miljöbedömning. Enligt uppdraget ska myndigheten genomföra en förstudie som syftar till att se över förutsättningarna för att utveckla en myndighetsgemensam vägledning för miljötillståndsprövningen och miljöbedömningsprocessen i syfte att möjliggöra en mer enhetlig prövningsprocess nationellt, öka effektiviteten i prövningen samt öka kunskapen om och förutsägbarheten i processens olika steg. Uppdraget ska genomföras i samråd med och länsstyrelserna och efter samverkan med övriga berörda myndigheter. Uppdraget ska redovisas . Utredningen om förenklingar för mikroföretag m.m. Som utskottet tidigare beskrivit i avsnittet Övergripande frågor om regelförenkling för företag har utredningen om förenklingar för mikroföretag m.m. överlämnat sitt slutbetänkande till regeringen (SOU 2021:60). Slutbetänkandet har remissbehandlats och bereds tillsammans med remissvaren inom . I det följande redogörs för utredningens förslag med bäring på motionsförslagen om handläggningstider och tillståndsprocesser. Myndigheter ska ha en handläggnings- och kvalitetsgaranti för sin verksamhet Utredningen föreslår att regeringen ska skriva in i myndigheters regleringsbrev att de ett givet datum ska ha en handläggnings- och kvalitetsgaranti för sin verksamhet. Myndigheterna ska , i årsredovisningen, rapportera utfallet för de uppsatta garantierna samt vid avvikelser rapportera orsakerna till avvikelserna och en förbättrings- och åtgärdsplan. Förvaltningsmyndigheter på statlig, regional och nivå ska på sina webbplatser informera om förväntad handläggningstid för sina olika ärendetyper som riktar sig mot företag. Där samverkan mellan myndigheter sker för vissa ärendetyper ska det tas i beaktande. Dessa angivna förväntade handläggningstider ska inte vara nämnvärt längre än de faktiska genomsnittliga handläggningstider som finns inom myndigheten för motsvarande ärendetyper. Utredning om hur kommunallagen kan uppdateras Utredningen föreslår att regeringen ska tillsätta en utredning om hur kommunallagen (2017:725) kan uppdateras och moderniseras så att det förtydligas hur kommunerna ska arbeta med genomförandet av målen för förenklingspolitiken samt med tillämpningen av service- och rådgivningsskyldigheterna enligt 5–11 §§ FL. Utredningen anser vidare att regeringen bör låta utreda hur ett system med efterhandsdebitering av tillsynsavgifter för serveringstillstånd och för detaljhandel med tobaksvaror skulle kunna utformas närmare. Detsamma gäller för tillståndsavgifter. Utredningen noterar att iakttagit att skillnaderna är stora mellan hur kommunerna tar betalt för tillsynen och hur mycket de tar betalt. Utredningen anser därför att det behövs en översyn. Utgångspunkten för översynen bör vara att företagen, och individerna som får betala avgifterna, inte ska behöva betala mer än vad som är direkt nödvändigt. Avgifterna ska inte användas som en metod att generera överskott och därigenom finansiera annan offentlig verksamhet än den specifika motprestation som avgiften avser. Kostnaderna för företagen bör minimeras. Eftersom utredningen inte kunnat utreda tillräckligt vilka konsekvenser det skulle få för det kommunala självstyret anser sig utredningen inte kunna lämna mer konkreta förslag till förenklingar. Utredningen konstaterar också att noterat att ett sådant förslag eventuellt skulle kunna leda till ökade kostnader för företagen. Utredningen har inte heller kunnat utreda och bedöma om detta är fallet. Utredningen menar att dessa två utestående frågor är så pass omfattande att de bör utredas vidare ur ett brett perspektiv som också kan omfatta andra frågor om t.ex. statens avgiftshantering i samband med regelgivning. Utgångspunkterna för en sådan utredning bör vara att företagen, och individerna som får betala avgifterna, inte ska behöva betala mer än vad som är direkt nödvändigt samt principerna om kostnadstäckning, tydlig och specifik motprestation och likhet inför lagen. Utredningen bör även titta på om det kan inrättas ett system där ett företag som beviljas serveringstillstånd i en kommun även kan använda serveringstillståndet i andra kommuner. Tillkännagivanden om myndigheternas handläggningstider Utskottet har i ett tidigare betänkande (bet. 2020/21:NU17) redogjort för tillkännagivanden som riktade till regeringen dels om att alla myndigheter som företag kommer i kontakt med ska sätta tydliga tidsgränser för sina handläggningstider (bet. 2016/17:NU12, rskr. 2016/17:192), dels om att den bör bedriva ett fortsatt arbete för att förkorta handläggningstiderna på myndigheter där tydliga handläggningstider utgör en central del samt vidta ytterligare åtgärder för att öka takten i arbetet (bet. 2017/18:NU12, rskr. 2017/18:238). Regeringen redovisade båda tillkännagivandena som slutbehandlade i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 24) och angav bl.a. att den avsåg att fortsätta följa upp aktuella myndigheters arbete med att förkorta handläggningstider och inte uteslöt ytterligare åtgärder. En majoritet i utskottet hade ingen annan uppfattning än regeringen, men företrädarna för , var av en annan uppfattning (yttr. 2019/20:NU7y). riktade ett nytt tillkännagivande till regeringen om kortare handläggningstider (bet. 2020/21:NU30). I detta fall handlar det dock specifikt om handläggningstiderna för stöd vid korttidsarbete som utskottet ansåg behövde förkortas ytterligare. Ett enhälligt utskott anförde bl.a. att regeringen bör överväga både resursförstärkningar och lagändringar, inklusive en tidsgaranti. Utskottet efterfrågade en löpande återkoppling från regeringen till om vilka åtgärder regeringen vidtagit för att förkorta handläggningstiderna samt hur handläggningstiderna förkortats . Tillkännagivande om förenklingsuppdrag till fler myndigheter tillkännagav på förslag av utskottet att regeringen bör överväga att ge fler statliga myndigheter s.k. förenklingsuppdrag för att på så sätt underlätta företagandet i (bet. 2019/20:NU16, rskr. 2019/20:287). Utskottet konstaterade att regeringen har gett 19 myndigheter i uppdrag att förenkla för de företag som de har kontakter med, och att har i uppdrag att följa upp dessa myndigheters arbete. Uppdraget omfattar handläggningstider, hur nöjda företagen är med sina kontakter med myndigheterna och myndigheternas samråd med företagen. Utskottet menade att regeringen bör överväga att ge fler statliga myndigheter ett s.k. förenklingsuppdrag för att på så sätt underlätta företagandet i . Företrädare för Socialdemokraterna, reserverade sig mot beslutet om ett tillkännagivande. I regeringens skrivelse skrivelser till regeringen – åtgärder (skr. 2020/21:75) anför regeringen med anledning av tillkännagivandet att en skrivelse med nya mål för förenklingspolitiken som främjar svensk konkurrenskraft samt omställnings- och innovationsförmåga bereds inom . Regeringen anser att tillkännagivandet inte är slutbehandlat. Som framgår av redovisningen av skrivelsen anför regeringen att den i linje med tillkännagivandet avser att ge ett förnyat uppdrag till ett strategiskt urval av myndigheter. Förslag liknande de nu aktuella om handläggningstider och tillståndsprocesser har tidigare avstyrkts av utskottet (bet. 2020/21:NU17). Utskottet hänvisade till tidigare riksdagsbeslut och pågående arbete. Som redogjorts för ovan har fattat beslut om flera tillkännagivanden i liknande frågor. Utskottets ställningstagande redovisas under följande rubriker: – Mål och strategier – Vissa frågor om tillståndsprocesser och tillsyn. I ett par motioner förordas att myndigheterna ska få i uppdrag att identifiera kostsamma och långsamma handläggningstider och därefter ta fram mål och strategier för att förkorta dessa. Utskottet vill inledningsvis framhålla att korta handläggningstider är av stor vikt för ett konkurrenskraftigt företagsklimat. Utskottet delar regeringens bedömning att långa handläggningstider kan medföra att investeringar försenas eller inte alls blir av, att nya företag inte startar eller att de väljer en annan etableringsort och att nya arbetstillfällen därmed uteblir. Utskottet konstaterar att regeringens tredje mål för förenklingspolitiken är att myndigheternas handläggningstider ska bli kortare och mer transparenta. Korta handläggningstider har även tidigare varit ett mål för förenklingspolitiken och utskottet noterar att utvecklingen är tudelad: handläggningstiderna för vissa handläggningsprocesser har minskat medan de i andra fall har ökat. Utskottet noterar att det nya målet har ett tillägg i förhållande till regeringens tidigare mål som innebär att förväntad handläggningstid ska synliggöras i fler ärendekategorier, något som efterfrågats av företag och olika näringslivsorganisationer eftersom det underlättar företagens planering. Utskottet ser positivt på tillägget även om den främsta prioriteringen även fortsättningsvis behöver vara att förkorta handläggningstiderna. Som framgår av det föregående, och som regeringen också konstaterar, har upprepade gånger genom tillkännagivanden lyft fram vikten av korta handläggningstider. Utskottet vill än en gång understryka vikten av att ärenden handläggs så enkelt, snabbt och kostnadseffektivt som möjligt utan att rättssäkerheten eftersätts, i enlighet med förvaltningslagens bestämmelser. Som tidigare nämnts kan även i detta sammanhang påminnas om att 19 myndigheter haft ett förenklingsuppdrag som bl.a. handlat om myndigheternas handläggning. Här har regeringen aviserat att den i linje med tillkännagivande avser att ge ett förnyat förenklingsuppdrag till ett strategiskt urval av myndigheter för att bl.a. följa upp och vidta åtgärder för att nå målet om handläggningstider. Utskottet kan vidare konstatera att det pågår flera utredningar som har i uppdrag att se över myndigheternas handläggningstider och prövningsprocesser. Som framgår av det föregående har utredningen om förenklingar för mikroföretag m.m. lämnat förslag om att myndigheter bl.a. ska ha en handläggningsgaranti för sin verksamhet. Utskottet har redogjort för att utredningen har remissbehandlats. Utskottet följer frågan med intresse och utgår från att regeringen beaktar utredarnas förslag samt behandlar tillkännagivanden utan onödigt dröjsmål. Utskottet anser mot bakgrund av detta att det inte finns skäl för ett tillkännagivande till regeringen om mål och strategier på området i enlighet med det som förordas i motionerna. Därmed avstyrks motionsyrkandena. I flera motioner förordas tillkännagivanden om att regeringen ska införa en servicegaranti för företagen. Syftet ska bl.a. vara att bidra till snabbare, mer kvalitativ och mer förutsägbar myndighetsservice. Utskottet har ingen annan uppfattning än motionärerna när det gäller betydelsen av myndigheternas service till företagen och delar också motionärernas bedömning att förutsägbarhet är en viktig faktor för företagen i deras kontakter med myndigheter. Utskottet har i det föregående konstaterat att regeringen beslutat om ett nytt förenklingspolitiskt mål om handläggningstider och noterar i sammanhanget att målet i jämförelse har fått ett tillägg om att handläggningstiderna inte bara ska förkortas utan att de även ska bli mer transparenta så att den förväntade handläggningstiden ska synliggöras i fler ärendekategorier. Regeringens fjärde förenklingspolitiska mål handlar vidare om bemötande och service till företagen och att dessa ska vara företagsanpassade och väl fungerande. Som framgår av det föregående omfattar förvaltningslagen bestämmelser om att myndigheten ska se till att kontakterna med enskilda blir smidiga och enkla. Ärenden ska vidare handläggas så enkelt, snabbt och kostnadseffektivt som möjligt utan att rättssäkerheten eftersätts. Utskottet vill också påminna om att lagen innehåller en bestämmelse om dröjsmålstalan. Utskottet noterar att regeringen i linje med ett tillkännagivande från om förenklingsuppdrag för fler myndigheter avser att ge ett förnyat uppdrag till ett strategiskt urval av myndigheter för att bl.a. följa upp och vidta åtgärder för att nå målet om bemötande eller vidta andra lämpliga styråtgärder. Avslutningsvis konstaterar utskottet att utredningen om förenklingar för mikroföretag m.m. föreslår att myndigheter ska ha en handläggnings- och kvalitetsgaranti för sin verksamhet. Som utskottet konstaterat tidigare i betänkandet har utredningen remissbehandlats. Utskottet ser sammantaget inte några skäl för att förorda ett tillkännagivande om en servicegaranti i enlighet med det som föreslås i motionerna. Därmed avstyrks samtliga motionsyrkanden. Vissa frågor om tillståndsprocesser och tillsyn Moderna och effektiva tillståndsprocesser är enligt utskottets uppfattning en viktig fråga för att bibehålla och stärka och svenska företags konkurrenskraft. I flera av motionerna efterfrågas tillkännagivanden om myndigheternas tillståndsprocesser. Bland annat efterfrågas insatser för att effektivisera och påskynda hanteringen av tillstånd och underlätta företagens kontakter med myndigheterna. Utskottet kan inledningsvis konstatera att under de senaste riksmötena har riktat tillkännagivanden till regeringen om myndigheternas handläggningstider och tillståndsprocesser. Fler av dessa är ännu inte slutbehandlade. Utskottet noterar även att ett flertal utredningar pågår som har i uppdrag att bl.a. se över myndigheternas handläggningstider för tillståndsprocesser på olika områden. Det gäller t.ex. utredningen om modern och effektiv miljöprövning som ska redovisa sitt uppdrag senare i vår. Utskottet förutsätter att regeringen noga följer denna viktiga fråga och tar till sig de slutsatser som utredarna kommer fram till. Utredningen om förenklingar för mikroföretag m.m., vars slutbetänkande har remissbehandlats, innehåller även flera förslag som har bäring på tillståndsprocesser, bl.a. förslaget om att myndigheter ska ha en handläggnings- och kvalitetsgaranti för sin verksamhet som tidigare nämnts. Som framgår av det föregående har också flera myndigheter fått uppdrag inom området, däribland som ska ta fram en utvecklad vägledning för miljöprövningar och miljöbedömningar. Uppdraget syftar till att möjliggöra en mer enhetlig prövningsprocess nationellt, öka effektiviteten i prövningen samt öka kunskapen om och förutsägbarheten i processens olika steg. Utskottet vill i sammanhanget även påminna om Serverat. Utskottet konstaterar att arbetet inom ramen för Serverat har utökats till att omfatta fler branscher och noterar att regeringen i skrivelsen anger att den överväger vilka åtgärder som kan vidtas för att underlätta kommunernas möjligheter att ansluta till Serverat. Med anledning av det som framförs i motion 2021/22:3791 (M) yrkandena 5, 7 och 8 om tillsyn noterar utskottet att utredningen om förenklingar för mikroföretag m.m. föreslår att regeringen ska tillsätta en utredning om hur kommunallagen kan uppdateras och moderniseras så att det förtydligas hur kommunerna ska arbeta med genomförandet av målen för förenklingspolitiken samt med tillämpning av service- och rådgivningsskyldigheterna som följer av förvaltningslagens bestämmelser. Utredningen menar att det kan behövas en översyn av statliga och kommunala myndigheters hantering av avgifter och att utgångspunkten bör vara att företagen, och individerna som får betala avgifterna, inte ska behöva betala mer än vad som är direkt nödvändigt. Utredningen bör även ha i uppdrag att utöver avgiftsfrågorna se över om det skulle kunna inrättas ett system som innebär att ett företag som beviljas serveringstillstånd i en kommun även kan använda det tillståndet i flera kommuner. Sammantaget anser utskottet att inte bör vidta några åtgärder med anledning av de aktuella förslagen. Därmed avstyrks motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om ”En dörr in” och övrigt om uppgiftslämnande. Utskottet hänvisar främst till pågående och aviserat arbete såväl nationellt som på EU-nivå. Jämför reservation 20 (M, L), 21 (C), 22 (KD) och 23 (M). Regeringens femte mål för förenklingspolitiken är som tidigare redovisats att andelen tjänster för företagens kontakter med det offentliga som är digitala och andelen enskilda ärenden som kan hanteras digitalt ska öka i syfte att förenkla företagens uppgiftslämnande och övriga myndighetskontakter. Det långsiktiga målet är att företagen ska lämna en uppgift en gång och till ett ställe.