bet · H901UbU27 · 2022-06-15 00:00:00 — Det får också förutsättas att den mottagande rektorn gör en självständig bedömning av huruvida eleven är i behov av att gå om en årskurs eller om de förhållanden som föranlett den tidigare rektorns beslut kan åtgärdas på andra sätt, t.ex. särskilt stöd i undervisningen. Enligt 3 kap. 12 j § skollagen ska den skolenhet som eleven lämnar till den mottagande skolenheten överlämna sådana uppgifter om eleven som behövs för att underlätta övergången för eleven, och ett beslut om att en elev ska gå om en årskurs får typiskt sett anses vara en sådan uppgift. För att definitivt säkerställa att rektorn vid den mottagande skolan får del av informationen om att det fattats beslut om att en elev ska gå om en årskurs bör enligt regeringen bestämmelserna i 6 kap. 17 § skolförordningen kompletteras på så sätt att det framgår av avgångsintyget att ett sådant beslut fattats. Enligt regeringens uppfattning är det lämpligt att rektorn fattar beslut om att en elev ska gå om en årskurs, i synnerhet då ett sådant beslut bygger på grannlaga överväganden av framför allt pedagogisk karaktär. Därtill ska beslutet som huvudregel fattas med medgivande från elevens vårdnadshavare. Dessutom ska rektorn låta eleven själv komma till tals innan ett beslut om att eleven ska gå om en årskurs fattas. Enligt regeringens uppfattning bör ett sådant ingripande och pedagogiskt grundat beslut inte kunna delegeras vidare av rektorn. I Skolväsendets överklagandenämnds verksamhet kommer nödvändig behandling av personuppgifter i ärenden där en rektors beslut att en elev ska gå om en årskurs överklagats att kunna ske med stöd av den rättsliga grunden uppgift av allmänt intresse i artikel 6.1 e i dataskyddsförordningen. Det finns också stöd i dataskyddslagen för nödvändig behandling av känsliga personuppgifter. Någon ytterligare dataskyddsreglering behöver därför inte införas. Det finns också en bestämmelse om sekretess hos för uppgift om enskilds personliga förhållanden som är tillämplig om en rektors beslut om att en elev i , grundsärskolan, specialskolan eller sameskolan ska gå om en årskurs överklagas till nämnden. Några ytterligare regleringar i offentlighets- och sekretesslagen behövs inte. Regeringen redogör i propositionen för de närmare skälen för sin bedömning. Lagändringarna som avser möjligheten att överklaga en rektors beslut att låta en elev gå om en årskurs ska träda i kraft . Lagändringarna som förtydligar elevhälsans uppdrag samt att det för elevhälsans specialpedagogiska insatser ska finnas tillgång till specialpedagog eller speciallärare, de nya namnen på grundsärskolan, gymnasiesärskolan och vuxenutbildning som särskild utbildning på grundläggande nivå respektive gymnasial nivå och lagändringarna som innebär att elevens val i grundsärskolan och benämningen träningsskola tas bort och att uttrycket utvecklingsstörning ersätts med intellektuell funktionsnedsättning ska träda i kraft . Lagändringar om en garanti för tidiga stödinsatser ska träda i kraft . Skälen för regeringens förslag Förtydligandet av elevhälsans uppdrag bör enligt regeringens bedömning träda i kraft och lämpligtvis inför ett nytt läsår. Det krävs enligt regeringen ingen särskild förberedelsetid eller några särskilda insatser för förslagets genomförande eftersom det endast är ett förtydligande av den reglering som gäller . Lagändringen bör därför träda i kraft . Detsamma gäller förslaget om att det för elevhälsans specialpedagogiska insatser ska finnas tillgång till specialpedagog eller speciallärare. Ändringen som innebär att det i skollagen införs en garanti för tidiga stödinsatser för elever som läser ämnena svenska, svenska som andraspråk och matematik enligt grundsärskolans kursplaner och tillhörande bemyndigande bör träda i kraft . Detta mot bakgrund av att kommer att behöva förberedelsetid för att ta fram nya nationella bedömningsstöd och se över befintligt stödmaterial. behöver skolpersonal ges förutsättningar att sätta sig in i det delvis nya arbetssättet som garantin innebär och huvudmännen ges möjlighet att vidta nödvändiga förberedelser. Ändringarna som avser namn på grundsärskolan, gymnasiesärskolan och vuxenutbildning som särskild utbildning på grundläggande nivå respektive gymnasial nivå och ändringarna som avser uttrycken utvecklingsstörning, träningsskola och elevens val bör träda i kraft . Det kommer att krävas ändringar i en stor mängd författningar och föreskrifter när det gäller att byta ut benämningar. Enligt regeringen kommer namnändringarna på skolformerna också att medföra att de hänvisningar som finns i andra författningar kommer att behöva ändras och anpassas till de nya namnen på skolformerna. Arbetet med att se över de följdändringarna har en viss omfattning och kommer att genomföras så att de kan träda i kraft som de nu föreslagna namnändringarna på skolformerna. Regeringen bedömer att det även är nödvändigt med ett senare ikraftträdande när det gäller förslaget om att ta bort elevens val, bl.a. behöver huvudmännen mer förberedelsetid för att säkerställa eventuell rekrytering av lärare. Förslaget att en rektors beslut att en elev i , grundsärskolan, specialskolan eller sameskolan ska gå om en årskurs ska kunna överklagas till bör träda i kraft . De befintliga bestämmelserna i skolförordningen om att en rektor får besluta att en elev inte ska flyttas till närmast högre årskurs och att rektorn på begäran av en elevs vårdnadshavare får besluta att en elev ska gå om en årskurs i , grundsärskolan, specialskolan eller sameskolan bör upphöra att gälla . Det bedöms inte finnas något behov av övergångsbestämmelser. I kommittémotion 2021/22:4559 av m.fl. (KD) yrkande 4 avstyrker motionärerna regeringens förslag att det ska bli möjligt att överklaga beslut om att en elev ska gå om en årskurs. Det är elevens kunskapsutveckling och en pedagogisk bedömning av förutsättningarna att inhämta kunskap som framför allt ska ligga till grund för ett sådant beslut, menar motionärerna. Regeringen har lämnat ett flertal förslag till ändringar i skollagen som syftar till att stärka elevhälsans uppdrag och utbildningen för elever med intellektuell funktionsnedsättning. Utskottet välkomnar propositionen och ställer sig bakom regeringens förslag. Utskottet kan konstatera att det finns brister i elevhälsans arbete på många skolor. Exempelvis deltar inte elevhälsans personal i tillräcklig utsträckning i det arbete som syftar till att eleverna ska nå målen för utbildningen. Elevhälsans arbete är även inriktat på att åtgärda snarare än att förebygga problem och det finns brister i samverkan mellan lärare och elevhälsan. Utskottet instämmer med regeringen i att det finns skäl att förtydliga bestämmelserna i skollagen om elevhälsans uppdrag. Utskottet ställer sig därmed bakom regeringens förslag om att elevhälsans arbete ska bedrivas på individ-, grupp- och skolenhetsnivå och i samverkan med lärare och övrig personal, att elevhälsan ska vara en del av skolans systematiska kvalitetsarbete och att elevhälsan vid behov ska samverka med hälso- och sjukvården och . Den specialpedagogiska kompetensen inom elevhälsan behöver stärkas. Många lärare saknar tillräcklig kompetens för att kunna anpassa undervisningen efter elevernas behov. Det har också visat sig att utformandet av stödåtgärder fungerar bättre om lärare samverkar med specialpedagog eller speciallärare. Utskottet är därför positivt till regeringens förslag om att det ska finnas tillgång till specialpedagog eller speciallärare för elevhälsans specialpedagogiska insatser. Utskottet välkomnar även att den garanti för tidiga stödinsatser i förskoleklass och i lågstadiet som infördes föreslås utvidgas till att även omfatta elever som läser enligt grundsärskolans kursplaner. Att kunna läsa, skriva och räkna är viktiga förmågor för alla elever och har betydelse för elevernas fortsatta skolgång och delaktighet i samhället. Dessa förmågor är lika viktiga för elever som läser ämnen enligt grundsärskolans läroplan som för elever i övriga skolformer. Genom att utvidga garantin understryks både elevernas kunskapsutveckling och vikten av att eleverna i särskolan får stöd så att de kan nå så långt som möjligt utifrån sina förutsättningar. Vidare har regeringen föreslagit att uttrycket utvecklingsstörning i skollagens bestämmelser ska ersättas av uttrycket intellektuell funktionsnedsättning. Uttrycket utvecklingsstörning uppfattas som ålderdomligt och även oprecist som inte säger något om själva funktionsnedsättningen. Det nya uttrycket beskriver bättre vad funktionsnedsättningen innebär och signalerar samhällets ansvar för att tillförsäkra individen mesta möjliga delaktighet. Därutöver har regeringen föreslagit att nya namn ska införas på skolformerna för elever med intellektuell funktionsnedsättning. Det är oacceptabelt att elever i bl.a. grundsärskolan utsätts för kränkningar baserat på skolformernas namn. Skolan ska vara en plats fri från kränkande behandling där alla elever upplever trygghet och bemöts med respekt. Mot denna bakgrund ställer sig utskottet bakom förslaget till förändrade namn på skolformerna och till att ersätta uttrycket utvecklingsstörning i skollagen med uttrycket intellektuell funktionsnedsättning. Utskottet instämmer även i regeringens förslag och bedömningar när det gäller förslag om att ta bort benämningen träningsskola ur skollagen och om att avskaffa elevens val i grundsärskolan. I propositionen föreslår regeringen också att en rektors beslut om att en elev ska gå om en årskurs ska kunna överklagas till . Utskottet vill i sammanhanget understryka att en rektors beslut att låta en elev gå om en årskurs är en för eleven mycket ingripande åtgärd. kan ett sådant beslut inte överklagas. är det möjligt att överklaga andra rektorsbeslut som har stor betydelse för eleven, exempelvis beslut om åtgärdsprogram, särskilt stöd i en särskild undervisningsgrupp eller enskild och anpassad studiegång. Vidare måste en rektors beslut att låta en elev gå om en årskurs vara mycket välgrundat, noggrant utrett och väl dokumenterat. Beslutet ska utgå från elevens möjlighet till bättre förutsättningar att nå så långt som möjligt i sina resultat och sin kunskapsutveckling. Utskottet håller även med om att möjligheten att överklaga även är viktig ur rättssäkerhetssynpunkt. En sådan ordning ligger också i linje med att ett beslut om t.ex. åtgärdsprogram eller anpassad studiegång är överklagbart, och ett beslut om att en elev ska gå om är enligt utskottets uppfattning minst lika ingripande och grundar sig på samma typ av överväganden för den enskilde eleven. Att möjligheten att överklaga skiljer sig åt mellan dessa olika typer av åtgärder framstår mot denna bakgrund som motsägelsefullt. Därmed tillstyrker utskottet proposition 2021/22:162 och avstyrker motion 2021/22:4559 (KD) yrkande 4. En annan åtgärd som bör vidtas gäller de ändringar som föreslås i proposition 2021/22:159 Dimensionering av gymnasial utbildning för bättre kompetensförsörjning punkterna 2.2 och 3.2. Utskottet har i betänkande 2021/22:UbU25 i sak ställt sig bakom de ändringar som föreslås i proposition 2021/22:159 men av samordningsskäl överlåtit behandlingen av den författningstekniska regleringen till det nu aktuella betänkandet. För att samordna lagförslagen bör anta regeringens förslag i bilaga 2. Utskottet tillstyrker således även proposition 2021/22:159 punkterna 2.2 och 3.2. I ärendet föreslår utskottet även följdändringar i skollagen med anledning av att vissa bestämmelser i regeringens förslag har avslagits av (prop. 2021/22:158, bet. 2021/22:UbU33 och prop. 2021/22:161, bet. 2021/22:UbU32, rskr. 2021/22:362). Utskottet övergår nu till att under särskilda rubriker behandla de yrkanden som innehåller förslag om tillkännagivanden i frågor som anknyter till lagförslagen. Rektors beslut över elevernas skolgång Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om möjligheten att överklaga rektors beslut, om föräldrars samtycke och beslut om utökad undervisningstid. Jämför reservation 2 (SD, KD), 3 (SD) och 4 (M, KD, L). I kommittémotion 2021/22:4586 av m.fl. (SD) yrkande 2 föreslår motionärerna att det inte ska vara möjligt att överklaga ett rektorsbeslut om att inte flytta upp en enskild elev till nästa årskurs. Enligt motionärerna liknar den formella grunden den vid betygsättning, vilken inte är möjlig att överklaga. I kommittémotion 2021/22:4559 av m.fl. (KD) yrkande 5 föreslås att en rektor ska få besluta att en elev i , grundsärskolan, specialskolan eller sameskolan ska gå om en årskurs. Motionärerna framhåller att det är elevens kunskapsutveckling och en pedagogisk bedömning av elevens förutsättningar att inhämta kunskap som ska ligga till grund för ett sådant beslut, menar motionärerna. I kommittémotion 2021/22:4586 av m.fl. (SD) yrkande 3 föreslår motionärerna att det inte ska krävas att en elevs föräldrar samtycker till en rektors beslut om att inte flytta upp en enskild elev till nästa årskurs. Det är viktigt att det är eleven som sätts i centrum vid denna typ av beslut och inte föräldrarnas åsikter, menar motionärerna. I kommittémotion 2021/22:4617 av m.fl. (M) yrkande 2 framför motionärerna att det saknas en större flexibilitet i synen på behovet av mer tid i skolan och förslag om exempelvis obligatorisk lovskola. Motionärerna föreslår därför utökade befogenheter för rektorn att besluta om utökad undervisningstid. Det är professionens bedömning som ska gälla och därför måste skolan ha mandat att avgöra vilka elever som är i behov av en anpassad skolgång, menar motionärerna. I kommittémotion 2021/22:4479 av m.fl. (L) yrkande 2 efterfrågar motionärerna förslag om att en rektor ska ha befogenhet att besluta att en elev ska få utökad undervisningstid och att den ordinarie timplanen således förlängs. Enligt motionärerna är det motsägelsefullt att en rektor inte ska kunna ålägga en elev att gå extra timmar på vardagar och för att få den undervisningstid som eleven behöver, men däremot kunna besluta att en elev ska gå extra i skolan. finns bestämmelser i skolförordningen om att rektor får besluta att en elev inte ska flyttas till närmast högre årskurs om det med hänsyn till elevens utveckling och personliga förhållanden i övrigt är lämpligast för eleven. I propositionen har regeringen föreslagit att bestämmelser som rör rektors möjlighet att besluta att en elev ska gå om en årskurs bör finnas i det kapitel i skollagen som innehåller bestämmelser om bl.a. skolplikt. Regeringen har även föreslagit att det vara möjligt att överklaga beslut om att en elev ska gå om en årskurs. Som även anförts ovan instämmer utskottet i regeringens bedömningar när det gäller detta förslag. Eftersom ett beslut om att låta en elev gå om en årskurs är en för eleven mycket ingripande åtgärd, anser utskottet att möjligheten att överklaga ett sådant beslut är viktig ur rättssäkerhetssynpunkt. Möjligheten att överklaga ligger även i linje med vad som gäller för andra beslut som kan överklagas, exempelvis beslut om åtgärdsprogram eller särskilt stöd i särskild undervisningsgrupp. Mot denna bakgrund avstyrks motionerna 2021/22:4559 (KD) yrkande 5 och 2021/22:4586 (SD) yrkande 2. Vidare har regeringen föreslagit att ett beslut om att låta en elev gå om en årskurs bör ske med medgivande från elevens vårdnadshavare. Ytterst bör dock rektorn – i de fall det är uppenbart att eleven är i behov av att gå om en årskurs för att kunna tillgodogöra sig undervisningen och nå kunskapskrav – ha möjlighet att utan vårdnadshavares medgivande fatta ett sådant beslut. Utskottet delar regeringens bedömning att en rektor bara i undantagsfall bör fatta ett sådant beslut i strid med en vårdnadshavares vilja. Beslutet bör vara välgrundat och noggrant utrett och ha föregåtts av specialpedagogiska insatser och särskilt stöd. Utskottet vill i sammanhanget även understryka att det är viktigt att skolan får vårdnadshavarna att förstå anledningen till beslutet, vilket bygger på att skolan i grunden har en god samverkan och dialog med elevens vårdnadshavare om elevens skolgång. Utskottet anser att regeringens förslag är väl avvägt och avstyrker därmed motion 2021/22:4586 (SD) yrkande 3. När det gäller förslag om utökade befogenheter för en rektor att besluta om utökad undervisningstid för en elev, exempelvis i form av obligatorisk lovskola eller förlängning av den ordinarie timplanen, vill utskottet påminna om att rektor enligt gällande bestämmelser har möjlighet att besluta om extra insatser för de elever som behöver extra stöd och hjälp i skolan. Utskottet vill även påminna om att har tagit ställning till och beslutat i enlighet med regeringens förslag i proposition 2021/22:111 Mer tid till lärande – extra studietid och utökad lovskola (bet. 2021/22:UbU30, rskr. 2021/22:339). Beslutet innebär dels att elever i årskurs 4–9 ska erbjudas extra studietid minst där eleverna kan få hjälp med läxor och annat skolarbete, dels att den skollagsreglerade lovskolan, som ska erbjudas elever i årskurs 9 som riskerar att inte bli behöriga till ett nationellt program i gymnasieskolan, ska utökas . Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2021/22:4617 (M) yrkande 2 och 2021/22:4479 (L) yrkande 2. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om ansvaret för barns hälsa, om samverkan med sjukvården och och om tillgång till specialpedagoger. Jämför reservation 5 (M, SD, KD), 6 (SD, KD, L), 7 (C), 8 (V) och 9 (KD). Ansvaret för barns hälsa I kommittémotion 2021/22:4617 av m.fl. (M) yrkande 1 föreslås att ansvaret för barns hälsa i skollagen bör utredas. En fungerande elevhälsa som också inbegriper ett vårduppdrag behövs för att klara barns psykiska ohälsa, menar motionärerna. Samverkan med sjukvården och I kommittémotion 2021/22:4479 av m.fl. (L) yrkande 1 lämnar motionärerna förslag om att alla skolhuvudmän ska ha samverkansavtal med sjukvården och samverkansrutiner med för att stärka elevhälsoarbetet. Att förlita sig på att samverkan kommer att uppstå när behov finns i det enskilda fallet är alltför optimistiskt, menar motionärerna. Kompetens om och tillgång till specialpedagoger Enligt kommittémotion 2021/22:4593 av och (båda C) yrkande 1 bör elevhälsa införas som ett ämne i rektorsprogrammet och i skolchefsutbildningen. Syftet är att säkerställa en bättre styrning och ledning av elevhälsans medicinska insatser. Vidare framförs i yrkande 2 att man behöver säkerställa långsiktiga förutsättningar för kompetensutvecklingsinsatser. Därutöver anser motionärerna att det behöver utvecklas stödmaterial om hur det förebyggande och hälsofrämjande arbetet kan stödja elevernas utveckling. I kommittémotion 2021/22:4513 av m.fl. (V) föreslår motionärerna ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med ett lagförslag som innebär att det ska finnas tillgång till specialpedagog och speciallärare för elevhälsans specialpedagogiska insatser. Motionärerna menar att skolorna och elevhälsan behöver tillgång till båda professionerna. I kommittémotion 2021/22:4559 av m.fl. (KD) yrkande 1 menar motionärerna att alla elever ska få stöd och stimulans för att utvecklas så långt som möjligt. För att motverka dagens brist på behörig personal föreslår motionärerna att det bör genomföras ett speciallärarlyft för lärare som vill utbilda sig till speciallärare eller specialpedagog. Bakgrund och pågående arbete har i uppdrag att ansvara för genomförandet av fortbildning i specialpedagogik för lärare i , motsvarande utbildning vid särskilda ungdomshem och sameskolan (U2018/03106/S). Specialpedagogik för lärande är en kompetensutvecklingsinsats som ingår i programmet elevhälsa och barns omsorg inom ramen för de nationella skolutvecklingsprogrammen. ansvarar och tillsammans för satsningen. Syftet med insatsen är att stärka den specialpedagogiska kompetensen generellt inom de berörda skolformerna. Fortbildningen baseras på kollegialt lärande med professionellt stöd av handledare som är verksamma inom det specialpedagogiska området. I budgetpropositionen föreslog regeringen att medel skulle avsättas dels för att förlänga satsningen, dels för att utvidga satsningen till att även omfatta förskolan, förskoleklassen, gymnasieskolan och den kommunala vuxenutbildningen. Uppdraget ska genomföras t.o.m. (U2019/04371/S). beslutade i enlighet med propositionens förslag (prop. 2019/20:1 utg.omr. 16, bet. 2019/20:UbU1, rskr. 2019/20:120). Elevers möjligheter att nå kunskapskraven Enligt utredningen om elevers möjligheter att nå kunskapskraven (SOU 2021:11) upptäcks inte elevers behov av stödinsatser och många elever får inte stöd i den omfattning som de skulle behöva. I utredningens betänkande framkommer att många lärare efterfrågar ökade kunskaper när det gäller att utforma adekvata stödinsatser för eleverna. Många lärare saknar tillräcklig kompetens för att kunna anpassa undervisningen efter elevernas behov, och lärare efterfrågar stöd från elevhälsan som på många håll brister i att leva upp till sitt uppdrag. Utredningen lämnade i sitt slutbetänkande bl.a. förslag om utvecklad kompetens för ett aktivt stöd- och elevhälsoarbete. Enligt utredningen finns det områden där kompetensutvecklingsinsatser behöver utvecklas, förlängas eller revideras. Bland annat föreslogs ett bättre stöd för förebyggande och hälsofrämjande arbete och att bör se över befintliga kompetensutvecklingsinsatser och stödmaterial för att utveckla hur det förebyggande och hälsofrämjande arbetet kan stödja elevernas utveckling mot utbildningens mål. Utredningen lämnade även förslag om bättre kunskap om vårdgivaransvaret, däribland att bör säkerställa att hälso- och sjukvårdslagstiftningen om styrning och ledning av elevhälsans medicinska insatser berörs i rektorsprogrammet och i skolchefsutbildningen (SOU 2021:11 s. 25–26). Förslagen från utredningen bereds inom (, ). Barns och ungas hälsa fick en särskild utredare i uppdrag att se över förutsättningarna för en mer sammanhållen god och nära vård för barn och unga. Utredningen lade fram sitt slutbetänkande Börja med barnen! (SOU 2021:78) . I slutbetänkandet föreslogs bl.a. att ett nationellt hälsovårdsprogram ska etableras som tar ett helhetsgrepp om barns och ungas hälsa, utveckling och välmående , oberoende av verksamhet eller boendeort genom att tydliggöra olika aktörers och professioners roller och ansvar. Utredningen föreslog även att en förstudie ska genomföras om hur arbetet med att ta fram programmet bäst kan utformas för att inkludera alla berörda parter. Mot bakgrund av utredningens förslag har regeringen gett i uppdrag att genomföra en sådan förstudie där utgångspunkten ska vara förslagen från utredningen. En slutredovisning av uppdraget ska lämnas (fr. 2021/22:910). Enligt bestämmelserna i skollagen ska elevhälsan främst vara förebyggande och hälsofrämjande och stödja elevernas utveckling mot målen för utbildningen. Vidare ska elevhälsan omfatta medicinska, psykologiska, psykosociala och specialpedagogiska insatser. Regeringen har föreslagit att elevhälsans arbete ska bedrivas på individ-, grupp- och skolenhetsnivå och ske i samverkan dels med lärare och övrig personal, dels vid behov med hälso- och sjukvården och . Skolan har ansvar för att skapa en god lärandemiljö och elevhälsan har ansvar för att bidra med åtgärder och anpassning utifrån elevernas olika behov. En väl fungerande samverkan mellan skolan, elevhälsan och andra samhällsfunktioner är av stor vikt, bl.a. för att undanröja hinder för enskilda elevers lärande och utveckling. Denna samverkan kan vara både hälsofrämjande, förebyggande och åtgärdande. Det är enligt utskottet därför rimligt att elevhälsans uppdrag förtydligas. Regeringens förslag om strukturer för samverkan bidrar bl.a. till ett utvecklat informationsutbyte mellan relevanta aktörer och till att tydliggöra ansvaret och rollfördelningen mellan elevhälsan, och hälso- och sjukvården vid insatser för enskilda elever.