bet · H901AU10 · 2022-03-31 00:00:00 — Utskottet välkomnar att regeringen fångar upp problematiken i sin arbetsmiljöstrategi –2025. Utskottet ser också positivt på att Mynak genom ett antal rapporter har bidragit till att öka kunskapen om arbetsmiljörisker och andra utmaningar för att kunna ha en god arbetsmiljö vid arbete hemifrån. Utskottet anser att ett ökat kunskapsunderlag är viktigt vid utformandet av politiken på området. Utskottet utgår också från att regeringen kommer att följa den riktning som har pekats ut i arbetsmiljöstrategin i sina kommande överväganden. Det finns därför inte skäl till något initiativ till regeringen. Avslutningsvis vill utskottet framhålla att den viktiga roll som arbetsmarknadens parter har på den svenska arbetsmarknaden gör sig gällande även i fråga om distansarbete. Det handlar om en fråga där stora förändringar i hur och var vi utför vårt arbete har skett på . Det är också ett område där många har förväntningar på att detta kommer att påverka utformningen av arbetslivet framöver. I en sådan situation är det viktigt att parterna tar ett stort ansvar i fråga om att anpassa villkoren efter förutsättningarna i olika branscher. Det är en ordning som utskottet står bakom och som är en central del av den svenska arbetsmarknadsmodellen. Mot bakgrund av det som anförts ovan bör samtliga yrkanden avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. generell arbetstidsförkortning, delade turer och jourtid. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående arbete och att det i första hand är arbetsmarknadens parter som bör komma överens om arbetstidsfrågor. Jämför reservation 29 (V) och särskilt yttrande 2 (SD) och 3 (KD). I kommittémotion 2021/22:460 av m.fl. (V) menar motionärerna att förutsättningarna för en generell arbetstidsförkortning är goda. En generell arbetstidsförkortning skulle bidra till att minska ohälsan, öka jämställdheten, minska klyftorna på arbetsmarknaden och bidra till en mer hållbar utveckling. Motionärerna anser därför att regeringen bör tillsätta en utredning med uppdraget att belysa möjligheterna till en generell arbetstidsförkortning. m.fl. (V) anser i kommittémotion 2021/22:468 att s.k. delade turer bör begränsas genom dispositiv lagstiftning (yrkande 15). De försök som arbetstagarorganisationer har gjort att begränsa delade turer genom avtal har enligt motionärerna varit bra, men det behövs även stöd i lagstiftningen, exempelvis genom någon form av förbud, som kan utgöra grund för förhandlingar och avsteg i kollektivavtal. I samma motion framförs även att 13 § arbetstidslagen (1982:673) bör ändras så att perioden som ska ingå i dygnsvilan blir densamma som i definitionen av natt i 13 a §, dvs. perioden mellan och kl. 6 (yrkande 16). Ändringen föreslås mot bakgrund av att det är slitsamt att arbeta natt och att det är ologiskt och onödigt med två olika definitioner av natt i samma lag. Vidare föreslår motionärerna att arbetstidslagen ses över i syfte att den tid som arbetsgivaren förfogar över, när den anställde förväntas vara på en plats som arbetsgivaren anger och som inte är det egna hemmet, också ska betraktas som arbetstid och därmed definieras som utfört arbete (yrkande 17). Slutligen anser motionärerna att arbetstidslagen bör ändras så att deltidsanställda arbetstagare som kontinuerligt arbetat mer än sin avtalade sysselsättningsgrad ges rätt till en sysselsättningsgrad som motsvarar faktiskt arbetad tid (yrkande 18). (SD) anser i motion 2021/22:185 att förbättringar och andra förslag på åtgärder som avser arbetsmiljö och arbetsmarknad för nattarbetare bör utredas. Motionären nämner bl.a. arbetstidsförkortning som ett förslag. I motion 2021/22:795 av (SD) föreslår motionären en utredning om hur en förkortad arbetsdag kan gynna jämställdheten mellan könen utan att barnen får bära bördan. Med en förkortad arbetsdag kan barn få mer vaken föräldratid och tiden på förskola minskas, vilket gynnar samhällsekonomin och leder till mindre grupper i förskolan. Arbetstidslagen (1982:673) innehåller bestämmelser om arbetstidens längd och förläggning, såsom hur mycket man får arbeta , och . Lagen tar även upp bl.a. jourtid och beredskap, vilka raster och pauser en arbetstagare har rätt till och vad som gäller för nattvila m.m. Genom kollektivavtal som har slutits eller godkänts av en central arbetstagarorganisation kan det antingen göras undantag från lagens tillämpning i dess helhet eller avvikelser från vissa bestämmelser enligt vad som anges i 3 § arbetstidslagen. Avvikelser får också göras från vissa bestämmelser med stöd av lokala kollektivavtal. På stora delar av arbetsmarknaden regleras arbetstidsfrågorna i centrala kollektivavtal. Enligt 5 § får den ordinarie arbetstiden uppgå till högst . 13 § i arbetstidslagen föreskriver att alla arbetstagare ska ha minst 11 timmars sammanhängande ledighet under varje period (dygnsvila). I dygnsvilan ska tiden mellan midnatt och kl. 5 ingå. I 13 a § regleras arbetstiden för nattarbetande. Av bestämmelsen framgår bl.a. att med natt avses perioden mellan och kl. 6. Frågor om arbetstidens förläggning är aktuella även i föreskrifter om organisatorisk och social arbetsmiljö. Av 12 § i föreskrifterna framgår att arbetsgivaren ska vidta de åtgärder som behövs för att motverka att arbetstidens förläggning leder till ohälsa hos arbetstagarna. I de allmänna råden till bestämmelsen anges att arbetsgivaren redan vid planeringen av arbetet bör ta hänsyn till hur arbetstidens förläggning kan inverka på arbetstagarnas hälsa. Som exempel på förläggning av arbetstider som kan medföra risker för ohälsa nämns bl.a. delade arbetspass. Arbetstidsförkortning och delade turer för vård- och omsorgspersonal Ett antal olika satsningar som avser arbetstidsfrågor för vård- och omsorgspersonal har varit föremål för behandling . I budgetpropositionen ökades både det generella statsbidraget och de riktade statsbidragen till kommunernas äldreomsorg. Som nämnts tidigare i betänkandet beslutade regeringen också om förordningen om statsbidrag för att främja ett hållbart arbetsliv inom vård och omsorg, som bl.a. möjliggör projekt om arbetstidsmodeller, inklusive arbetstidsförkortning. avsattes för satsningen på den s.k. återhämtningsbonusen och föreslog regeringen att skulle avsättas för satsningen. Som svar på en skriftlig fråga anförde arbetsmarknadsministern bl.a. att flera kommuner har valt att använda de ökade statsbidragen till att avskaffa delade turer (fr. 2020/21:1642). Som framgått ovan beslutade att utöka anslaget 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg med jämfört med regeringens förslag. Vid beredningen av ärendet i socialutskottet anfördes att målet med satsningen är att s.k. delade turer ska försvinna inom äldreomsorgen. Parterna på den svenska arbetsmarknaden är aktiva när det gäller att reglera arbetstidsfrågor i centrala och lokala kollektivavtal inom ramen för vad arbetstidslagen tillåter. Till de frågor som vissa av parterna har reglerat på bransch- eller företagsnivå hör t.ex. arbetstidsförkortning i olika former och förbud mot delade turer. Flera arbetstagarorganisationer har också i avtalsförhandlingar framfört krav om att heltid ska vara norm på den svenska arbetsmarknaden. Vidare har , Förhandlings- och samverkansrådet PTK (PTK), Industrifacket () och () träffat en principöverenskommelse om trygghet, omställning och anställningsskydd. Avsikten har från parternas sida varit att ta ett helhetsgrepp om faktorer som i kombination kan skapa flexibilitet, omställningsförmåga och trygghet på arbetsmarknaden. De har gemensamt begärt att regeringen tar fram lagförslag för att anpassa arbetsrätten i enlighet med principöverenskommelsen. Sedan regeringen först tagit fram en promemoria för att genomföra en reformering av arbetsrätten i enlighet med parternas önskemål (Ds 2021:17) beslutade den om en proposition på området (prop. 2021/22:176). Regeringen föreslår bl.a. att anställningsavtal på heltid ska vara norm på den svenska arbetsmarknaden. Anställningsavtal ska därför anses gälla på heltid om inte något annat har avtalats. Motionsyrkanden om arbetstidslagen m.m. behandlades av utskottet senast i betänkande 2020/21:AU11 En god arbetsmiljö för framtiden – regeringens arbetsmiljöstrategi 2021–2025 m.m. (s. 52 f.). Motionsyrkandena avstyrktes med hänvisning till bl.a. pågående arbete och att det i första hand är arbetsmarknadens parter som bör komma överens om arbetstidsfrågor. biföll utskottets förslag till beslut (rskr. 2020/21:366). Utskottet konstaterar att arbetstidslagen innehåller en rad bestämmelser om arbetstidens längd och förläggning, såsom hur mycket man får arbeta under vissa perioder och vilka pauser en arbetstagare har rätt till. Genom kollektivavtal är det möjligt att göra undantag från lagens tillämpning i dess helhet eller från vissa bestämmelser. På stora delar av den svenska arbetsmarknaden regleras arbetstidsfrågorna i kollektivavtal. Utskottet vill redan inledningsvis framhålla att det står bakom att arbetsmarknadens parter ska ha en helt central roll i regleringen av arbetstidsfrågor. Den svenska arbetsmarknadsmodellen bygger på ett aktivt deltagande från arbetsmarknadens parter och att parterna uppträder på ett ansvarsfullt sätt. Samtliga motionärer i detta avsnitt ser behov av insatser från regeringen för att förbättra olika delar av arbetstidsregelverket. Utskottet har behandlat liknande förslag. Utskottet står fast vid sin tidigare redovisade uppfattning att det i första hand är arbetsmarknadens parter som bör komma överens om eventuella arbetstidsförkortningar eller skärpta regler när det gäller jourtid m.m. Det innebär att utskottet inte kan ställa sig bakom förslagen i kommittémotionerna 2021/22:460 (V) och 2021/22:468 (V) yrkandena 16–18 samt motionerna 2021/22:185 (SD) och 2021/22:795 (SD). När det särskilt gäller kommittémotion 2021/22:468 (V) yrkande 15 och kravet på att använda lagstiftning för att begränsa förekomsten av delade turer håller utskottet med motionärerna om att delade turer kan vara negativt för arbetstagarna. Utskottet noterar att det är något som också fångas upp i delar av arbetsmiljöregelverket. I den nämnda motionen lyfts bl.a. situationen för omsorgspersonal fram som extra problematisk. Utskottet noterar att budgetsatsningar på just arbetstidsfrågor för omsorgspersonal är något som har varit återkommande . Frågan om att få bort delade turer för omsorgspersonal har varit en självklar del av dessa satsningar. Utskottet kan således konstatera att regeringen är aktiv i frågan om arbetsmiljön inom välfärden i stort och så även i den specifika frågan om delade turer. Utskottet utgår också från att regeringen kommer att fortsätta följa frågan noga och återkomma med ytterligare åtgärder om det skulle visa sig nödvändigt. I likhet med vad som anförts ovan har arbetsmarknadens parter en central roll även i denna fråga. Det finns därför inte skäl för något initiativ på området. Avslutningsvis vill utskottet framhålla att arbetet för en förbättrad arbetsmiljö går hand i hand med arbetstagares arbetsvillkor och trygghet i stort. Det finns skäl att poängtera att en central del av detta utgörs av sambandet mellan en god arbetsmiljö och en väl avvägd reglering av arbetstiden. Utskottet konstaterar att regeringen har arbetat med att genomföra parternas principöverenskommelse som bl.a. innehåller ändringar i regleringen av anställning till lägre sysselsättningsgrad, bestämmelser om visstidsanställning och heltid som norm. Regeringen har överlämnat en proposition till som kommer att beredas av utskottet . Utskottet kommer således att få anledning att återkomma till frågan . Mot bakgrund av det som anförts ovan bör samtliga yrkanden avslås. Systematiskt arbetsmiljöarbete m.m., punkt 1 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4032 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2021/22:468 av m.fl. (V) yrkandena 7 och 12, 2021/22:1244 av och (båda S) yrkande 2, 2021/22:1809 av m.fl. (S), 2021/22:2006 av och (båda M), 2021/22:2161 av och (båda S) yrkandena 1 och 3, 2021/22:2380 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2021/22:2595 av m.fl. (V) yrkande 22, 2021/22:3089 av m.fl. (S), 2021/22:3226 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 9, 2021/22:3259 av (M) och 2021/22:3969 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 3. Vi välkomnar liksom utskottet att regeringen lyfter fram behovet av att se frågan om en god arbetsmiljö som en jämställdhetsfråga. Vi menar dock att mer behöver göras för att synliggöra och förbättra kvinnors hälsa i arbetslivet. En bra arbetsmiljö är grundläggande för att fler människor ska få möjlighet att arbeta längre och utan risker för ohälsa. Även om arbetsmiljön har förbättrats på många plan är det oroväckande att anmälningarna av arbetssjukdomar bland kvinnor som orsakats av organisatoriska och sociala problem nu åter ökar enligt den senaste arbetsskadestatistiken. Dessa problem orsakar hälften av alla anmälda arbetssjukdomar bland kvinnor. En viktig orsak är utvecklingen inom kvinnodominerade branscher som vård och omsorg. Ett större ansvar för brister i den psykosociala arbetsmiljön måste läggas på de arbetsgivare som har sådana brister i sin arbetsmiljö. Vi ser ett tydligt behov av att skapa en bättre incitamentsstruktur för arbetsgivare när det gäller det förebyggande arbetet med psykosocial arbetsmiljö samt tidiga insatser och bättre rehabilitering. Det är också viktigt att jämställdhetsfrågorna lyfts in i bilden på ett tydligare sätt. Ett mer jämställt föräldraskap är en viktig utgångspunkt inte bara utifrån ett barnperspektiv och av rättviseskäl och hälsoskäl, utan det finns även ett tydligt samhällsekonomiskt intresse. Vi anser att regeringen bör vidta ytterligare åtgärder mot kvinnors ohälsa kopplat till arbetsmiljö i enlighet med vad vi anfört ovan. Systematiskt arbetsmiljöarbete m.m., punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2380 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2021/22:468 av m.fl. (V) yrkandena 7 och 12, 2021/22:1244 av och (båda S) yrkande 2, 2021/22:1809 av m.fl. (S), 2021/22:2006 av och (båda M), 2021/22:2161 av och (båda S) yrkandena 1 och 3, 2021/22:2595 av m.fl. (V) yrkande 22, 2021/22:3089 av m.fl. (S), 2021/22:3226 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 9, 2021/22:3259 av (M), 2021/22:3969 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 3 samt 2021/22:4032 av m.fl. (M) yrkande 10. Arbetet med att förebygga arbetsskador och arbetssjukdomar består av flera faktorer där ett systematiskt arbetsmiljöarbete och en fungerande företagshälsovård är helt centrala ingredienser. Kommunala, regionala, statliga och privata arbetsgivare ska samtliga säkerställa en god fysisk och psykisk arbetsmiljö för sina anställda. Vi menar att det finns behov av en total omställning inom det förebyggande arbetet och rehabiliterande insatser. Till skillnad från vad utskottet tycks anse är vår uppfattning att den rådande ordningen inte är tillfredsställande. Staten behöver bli en betydligt större aktör i att leda arbetet för att aktivt motverka den negativa trenden med arbetsskador och arbetssjukdomar. Vi anser därför att regeringen bör tillsätta en utredning med uppdrag att titta på möjligheter att fortsätta forskningen och utöka pilotprojekten till fler kommuner inom den tillitsbaserade organisationsstyrningen, stärka det förebyggande arbetsmiljöarbetet samt utveckla och modernisera företagshälsovården i synnerhet inom offentlig sektor vid sidan av hälso- och sjukvården. Systematiskt arbetsmiljöarbete m.m., punkt 1 (C) av Alireza Akhondi (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3226 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 9 och 2021/22:468 av m.fl. (V) yrkandena 7 och 12, 2021/22:1244 av och (båda S) yrkande 2, 2021/22:1809 av m.fl. (S), 2021/22:2006 av och (båda M), 2021/22:2161 av och (båda S) yrkandena 1 och 3, 2021/22:2380 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2021/22:2595 av m.fl. (V) yrkande 22, 2021/22:3089 av m.fl. (S), 2021/22:3259 av (M), 2021/22:3969 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 3 samt 2021/22:4032 av m.fl. (M) yrkande 10. Jag delar utskottets övergripande syn på att det är helt centralt att alla arbetsgivare arbetar systematiskt med det förebyggande arbetsmiljöarbetet. Det är inte formen för arbetet eller arbetsplatsens storlek som ska avgöra nivån på arbetsmiljöarbetet utan alla som arbetar har rätt till en god arbetsmiljö. är det dock viktigt att insatser på området sker med insikten att mindre företag ofta har en större utmaning med att få till stånd alla delar av det förebyggande arbetsmiljöarbetet. Till skillnad från utskottet menar jag att det behövs specifika satsningar på bättre förutsättningar för alla arbetsgivare att bedriva ett förebyggande arbetsmiljöarbete. I satsningarna behöver ett speciellt fokus läggas på små företag, eftersom de har mer begränsade resurser än stora företag. Satsningarna kan innebära kunskapsspridning, rådgivning eller bättre verktyg för att underlätta det systematiska arbetsmiljöarbetet. Dessutom är det av största vikt att förenkla regelverket, vilket kan innebära att vissa krav på arbetsmiljöområdet inte gäller lika för stora som små företag utan anpassas för att på bästa sätt säkra arbetsmiljöresultatet. Jag anser därför att regeringen bör se över möjligheterna att förbättra arbetsmiljön på svenska arbetsplatser genom ökat fokus på stöd till arbetsgivarnas arbetsmiljöarbete i enlighet med vad som anförts ovan. Systematiskt arbetsmiljöarbete m.m., punkt 1 (V) av Ciczie Weidby (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:468 av m.fl. (V) yrkandena 7 och 12 samt 2021/22:2595 av m.fl. (V) yrkande 22 och 2021/22:1244 av och (båda S) yrkande 2, 2021/22:1809 av m.fl. (S), 2021/22:2006 av och (båda M), 2021/22:2161 av och (båda S) yrkandena 1 och 3, 2021/22:2380 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2021/22:3089 av m.fl. (S), 2021/22:3226 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 9, 2021/22:3259 av (M), 2021/22:3969 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 3 samt 2021/22:4032 av m.fl. (M) yrkande 10. För att arbetsgivaren ska kunna leva upp till arbetsmiljölagens krav på bl.a. ett förebyggande och systematiskt arbetsmiljöarbete behöver arbetsgivaren ha goda kunskaper om arbetsmiljö. Många arbetsgivare har sådana kunskaper och bedriver ett bra arbetsmiljöarbete. kan jag konstatera att det finns många arbetsgivare som saknar grundläggande kunskaper om såväl arbetsmiljö som hur man bedriver ett bra arbetsmiljöarbete. I förlängningen kan det leda till arbetsplatsolyckor, arbetsskador och sjukskrivningar. För att möta problemet med bristande arbetsmiljökunskap vill jag ta fasta på ett förslag från om att arbetsmiljöarbete ska integreras i yrkesutbildningar och praktik på gymnasiet och att relevanta arbetsmiljöregler ska tas in i utbildningar på högskolor. Jag vill även framhålla ett förslag som skyddsombud inom och har presenterat om att det bör ställas krav på arbetsmiljöutbildning för att få starta ett företag. Jag beklagar att utskottet inte verkar se de behov som finns av att genomföra dessa förslag. Jag anser därför att regeringen bör tillsätta en utredning för att överväga regler om obligatoriska moment med arbetsmiljökunskap inom utbildningssektorn och för företag som vill anställa. Vidare konstaterar jag att dagens arbetsplatser inte ser ut som de gjorde när lagarna skrevs. En rad olika arbetsgivare är inblandade i minsta lilla projekt. Det är lätt för en byggherre, en generalentreprenör eller ett storföretag att slippa ta ansvar för vad underentreprenörer och andra företag gör och inte gör på en arbetsplats. Jag anser att det är hög tid att överväga att införa ett striktare arbetsmiljöansvar för den som ytterst tjänar pengarna på arbetet som utförs. Regeringen bör därför återkomma med ett förslag om att förtydliga arbetsmiljöansvaret så att det tydligt framgår att den arbetsgivare som har huvudansvar för en arbetsplats också har ansvar för arbetsmiljön för samtliga arbetstagare som arbetar där – oavsett arbetsgivare. Slutligen finns det skäl att poängtera att kunskap om vilka insatser och vilket stöd som har bäst effekt för återgång i arbete är centralt för en effektiv utformning av arbetsplatsinriktat stöd till individen. Den nationella samordnaren på området har konstaterat att det inte finns någon aktör med ansvar för att samla in, sammanställa och sprida kunskap inom området och föreslagit att Mynak ska få det uppdraget. Jag instämmer i förslaget och beklagar att utskottet inte ser det behov som finns på området. Jag anser därför att regeringen bör ge Mynak i uppdrag att samla in, sammanställa och sprida kunskap om arbetsplatsinriktat stöd för återgång i arbete. Systematiskt arbetsmiljöarbete m.m., punkt 1 (L) av (L) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3969 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 3 samt 2021/22:468 av m.fl. (V) yrkandena 7 och 12, 2021/22:1244 av och (båda S) yrkande 2, 2021/22:1809 av m.fl. (S), 2021/22:2006 av och (båda M), 2021/22:2161 av och (båda S) yrkandena 1 och 3, 2021/22:2380 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2021/22:2595 av m.fl. (V) yrkande 22, 2021/22:3089 av m.fl. (S), 2021/22:3226 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 9, 2021/22:3259 av (M) och 2021/22:4032 av m.fl. (M) yrkande 10. Även om arbetsmiljön generellt sett är god i finns det mycket kvar att göra för att säkra varje individs trygghet på arbetsplatsen. Alla arbetsplatser, oavsett om det finns gällande kollektivavtal eller inte, måste vara säkra arbetsplatser. Det behövs därför en tydlig och effektiv arbetsmiljölagstiftning samt en diskrimineringslag som gör det dyrt att frångå sina förpliktelser som arbetsgivare. Det saknas många verktyg som krävs för att arbetsgivare ska kunna och ha incitament att ta det viktiga arbetsmiljöansvar som regleringen på området föreskriver. Vi konstaterar att regeringens arbetsmiljöstrategi –2025 dessvärre saknar tydliga prioriteringar när det gäller att underlätta för alla arbetsgivare att ta sitt arbetsmiljöansvar. Vi anser därför att regeringen bör vidta åtgärder för att arbetsmiljöstrategin i större utsträckning ska omfatta initiativ som underlättar för arbetsgivare i alla branscher att bedriva ett förebyggande arbete. Precis som utskottet välkomnar vi att regeringen i arbetsmiljöstrategin lyfter fram behovet av att skärpa arbetet mot psykisk ohälsa i arbetslivet. Tyvärr konstaterar vi dock att regeringen inte har tagit tillräckligt intryck av Liberalernas förslag på området om ytterligare insatser för att möta de svåra utmaningar som finns. Vi beklagar att utskottet ser regeringens prioriteringar som tillräckliga. Vi anser därför att regeringen bör tillsätta en utredning som ska föreslå hur stress kopplat till psykiska sjukdomar, mobbning och sexuella trakasserier kan inkluderas i högre grad i arbetsmiljöföreskrifterna. Utredningen bör särskilt anta ett jämställdhetsperspektiv och beakta legala aspekter av det faktum att nyblivna mödrar ofta går ned i arbetstid men förväntas producera ungefär samma arbete. Utredningen bör även ta sikte på hur berörda myndigheter kan arbeta för att fler arbetsgivare ska kunna prioritera förebyggande insatser för att bromsa utvecklingen av sjukskrivningar. Dödsolyckor i arbetslivet, punkt 2 (V) av Ciczie Weidby (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen.