bet · H901TU8 · 2022-03-25 00:00:00 — Slutrapporten innehåller ett underlag och förslag i fråga om den befintliga modellen med frivilliga avtal, statsstödsfrågor, totalförsvarsaspekter samt ansvaret för drift och kommunikation vid öppnandet av beredskapsflygplatser. I slutrapporten drar sammanfattningsvis följande slutsatser och lämnar följande förslag: • föreslår inga ytterligare flygplatser utöver de 22 som förs fram i delrapporten. De synpunkter som har framkommit i samverkan eller inkommit på annat sätt föranleder enligt verkets bedömning inte till någon justering av tidigare inlämnade förslag på permanenta beredskapsflygplatser. • föreslår att regeringen som väg för ersättning för beredskapen bör överväga en bidragsmodell i form av en förordning för de kostnader som avser flygplatsernas icke-ekonomiska verksamhet. Om det bedöms önskvärt kan en sådan förordning få ett rättsligt godkännande av . Ett sådant vägval kräver dock fortsatt utredning och djupare analys. Som ett alternativt vägval till detta pekar på möjligheten att utveckla befintlig modell med frivilliga överenskommelser. Enligt är dock en modell med frivilliga överenskommelser inte önskvärd ur ett robusthetsperspektiv. • Försvarsmakten rekommenderas att få i uppdrag att hålla beredskap på de av regeringen utpekade flygplatser där Försvarsmakten är flygplatshållare, genom sin instruktion och sitt regleringsbrev. Enligt bör en beredskapsflygplats där flygplatshållaren har sitt huvudsakliga uppdrag inom försvaret, inbegripet beredskap och krishantering, borga för en robust lösning. konstaterar att berörda flygplatsers möjlighet att få och anta uppdraget är en fråga som kräver ytterligare utredning. • De grundläggande förutsättningarna för systemet med beredskapsflygplatser har stor relevans även för totalförsvaret, såsom funktionaliteten hos och tillgängligheten till systemet liksom dess finansiering, där behovet är ett robust system som kan nyttjas direkt vid akuta behov. Staten behöver ha rådighet över fler flygplatser i hela landet för förberedelser som vidtas för att förbereda för krig och under högsta beredskap. Modern krigföring kan komma att ställa extraordinära krav på möjligheterna till flygtransporter och därmed tillgången på flygplatser. Såväl kvalitativa krav med avseende på t.ex. kapacitet, uthållighet och redundans som kvalitativa krav med avseende på spridning, tillgänglighet och geografisk placering, kan komma att ställas på flygtransporter och tillgången till infrastruktur. Totalförsvarsaspekterna av systemet med beredskapsflygplatser har dock inte kunnat klarläggas fullt ut. bedömer att en bred samverkan bör initieras för att få fram vilka behov med avseende på totalförsvarsaspekter som finns när det gäller systemet med beredskapsflygplatser liksom vilka krav som kan behöva uppfyllas av flygplatserna ur ett totalförsvarsperspektiv. • Regeringen föreslås ge i uppdrag åt lämplig myndighet att, i form av ett utpekat operativt funktionsansvar, ansvara för drift och kommunikation när det gäller öppnandet av beredskapsflygplatserna. Då flera myndigheter i kan ha olika data eller förutsättningar som behövs för att fullgöra rollen kan det bli nödvändigt att dessa identifieras så att de kan bidra i den omfattning som krävs. Det operativa funktionsansvaret behöver motsvara statens roll i förhållande till andra aktörers. Därför har förslaget kompletterats med de krav som minst bör vara uppfyllda för att tillgodose de grundläggande behoven hos utförare av samhällsviktiga flygtransporter. På anges att inga kontakter har tagits med de föreslagna 22 flygplatserna och att det därmed inte är klarlagt ifall samtliga ytterligare 12 flygplatser som föreslås kan åta sig ett beredskapsuppdrag eller att det finns nödvändiga förutsättningar för att få det. pekar även på att förslagen nu ligger hos regeringen för eventuella beslut. Rapporterna är föremål för remissbehandling och remissvaren ska ha kommit in till Infrastrukturdepartementet . Särskild satsning på beredskapsflygplatser Regeringen har inrättat 17 temporära beredskapsflygplatser tillsammans med de 10 ordinarie beredskapsflygplatserna. Beredskapsflygplatserna ska dygnet runt kunna ta emot samhällsviktiga flygtransporter för bl.a. hälso- och sjukvården, t.ex. ambulansflyg, samt för räddningstjänsten, , brandflyget och totalförsvaret. För att tillgodose behov av samhällsviktiga flygtransporter gav regeringen i uppdrag att omgående förhandla och ingå överenskommelser med totalt 27 flygplatser om att de ska vara beredskaps-flygplatser . Avtalen ska gälla som längst t.o.m. och uppdraget avser , , , , Mora-Siljan flygplats, , , , , , Trollhättan-Vänersborgs flygplats, Norrköping-Kungsängens flygplats, flygplats, , , , Kristianstad-Österlens flygplats, samt de tio befintliga ordinarie beredskapsflygplatserna. Reservflygplatser för övergång till prestandabaserad navigering pekar i delrapporten för att säkra samhällsviktiga flygtransporter – Kompletterande underlag och förslag avseende svenska beredskapsflygplatser, som presenterades , på att Europeiska kommissionen genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/1048 av om krav för användning av luftrummet och operativa förfaranden avseende prestandabaserad navigation har tagit fram en plan för en optimering av det europeiska luftrummet, vilket bl.a. ska ske genom att staterna inför prestandabaserad navigering. Syftet med planen är att möta den framtida tillväxten av flygtrafik inom EU. Efter ska de konventionella navigationshjälpmedlen enbart finnas kvar som reserv om de satellitbaserade navigationssystemen inte är tillgängliga eller ger tillräcklig noggrannhet samt vid bortfall av radartäckning. Skulle en sådan situation uppstå ska det enligt förordningen finnas ett nätverk av reservflygplatser och konventionella navigationshjälpmedel. I rapporten för övergång till prestandabaserad navigering föreslår Transportstyrelsen ett nät av 14 reservflygplatser där markbundna (konventionella) CNS-utrustningar fortsatt bör vara tillgängliga efter . Dessa är , , , , , , , , , , flygplats, flygplats, och . Infrastrukturministern besvarade en interpellation (ip. 2020/21:637) om beredskapsflygplatser och hur regeringen tänker arbeta för att säkerställa att det finns beredskap i hela landet från våra flygplatser och att det finns en ekonomisk ersättning som fungerar även vid extraordinära händelser såsom en pandemi. Infrastrukturministern framhöll att beredskapsflygplatserna har en viktig funktion när det gäller att säkerställa beredskap för att samhällsviktiga lufttransporter ska kunna utföras oavsett tid och pekade på att regeringen har gjort flera satsningar för att säkerställa att det finns infrastruktur för samhällsviktiga transporter, inte minst under pandemin. Infrastrukturministern pekade bl.a. på uppdrag att förhandla och ingå avtal om tillfällig beredskap där utöver de ordinarie beredskapsflygplatserna har tecknat avtal med 17 temporära beredskapsflygplatser, dock inte med som har valt att inte ingå avtal. Utskottet har behandlat frågor om beredskapsflygplatser tidigare, senast i betänkande 2020/21:TU14. Utskottet avstyrkte motionsförslagen och hänvisade till att har genomfört en översyn av det nuvarande systemet för beredskapsflygplatser och att frågan bereds inom . Utskottet framhöll att det är angeläget att på både kort och lång sikt har ett välfungerande system för beredskapsflygplatser. beslutade i linje med utskottets förslag. Utskottet vill med stor tydlighet framhålla att beredskapsflygplatserna har en viktig funktion när det gäller att säkerställa beredskap för att samhällsviktiga lufttransporter ska kunna utföras oavsett tid . Utskottet ser därför positivt på de återkommande och utökade insatser som har gjorts under pandemin för att säkerställa att det finns god tillgång till infrastruktur för samhällsviktiga transporter. När det gäller frågan om att utöka antalet beredskapsflygplatser påminner utskottet om att har genomfört omfattande utredningsinsatser i frågan och att de förslag som har lämnats är föremål för remissbehandling. Utskottet finner mot denna bakgrund inte skäl att ta något initiativ i frågan och avstyrker därmed motionerna 2021/22:703 (C) yrkandena 1 och 2, 2021/22:1630 (C), 2021/22:1994 (M), 2021/22:2113 (KD) i denna del, 2021/22:2952 (SD) yrkandena 16 och 17, 2021/22:2960 (M) yrkandena 4–6, 2021/22:3017 (SD), 2021/22:3039 (SD), 2021/22:3683 (C) yrkande 4 och 2021/22:3754 (M) yrkande 5. Stöd till flyget vid samhällskriser Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om stöd till flyget vid samhällskriser. Utskottet pekar på att under pandemiåren 2020–2021 beslutade att via flera ändringsbudgetar stödja flygtrafiken i med tillfälliga driftsstöd för att säkra tillgängligheten till samhällsviktiga flygtransporter. Utskottet konstaterar att både statliga och regionala flygplatser är viktiga och att verksamheten vid dessa måste säkerställas även under pågående kriser. Jämför reservation 13 (C, L). I kommittémotion 2021/22:3683 av m.fl. (C) yrkande 3 anförs att flygets egenfinansiering av trafikavgifter – i tider när flygtrafiken ligger nere som en följd av myndighetsföreskrifter – bör ses över så att staten tar en större del av dessa avgifter. Motionärerna pekar på att viktiga system inom flyget som t.ex. flygtrafikledning och säkerhetsverksamhet finansieras via avgifter som kan tas ut under normal verksamhet men att dessa i en kris faller till i princip noll. I kommittémotion 2021/22:3394 av m.fl. (L) yrkande 24 framförs att flygets egenfinansiering av avgifter bör ses över som en följd av pandemin så att staten tar en utökad del av dessa avgifter. Motionärerna pekar på att flygtrafikledning och säkerhet finansieras genom egenavgifter och att dessa avgifter i stort sett har uteblivit under pandemin när flygplanen tvingats stå stilla på marken. När det gäller flygets egenfinansiering av trafikavgifter när flygtrafiken ligger nere med anledning av pågående kris beslutade under pandemiåren 2020 och 2021 att via flera ändringsbudgetar stödja flygtrafiken och de regionala flygplatserna med tillfälliga driftsstöd. Detta skedde inledningsvis genom att fattade beslut med anledning av en extra ändringsbudget om ett tillfälligt driftsstöd om till regionala flygplatser (prop. 2019/20:187, bet. 2019/20:FiU62, rskr. 2019/20:366). Som skäl för förslaget till framhöll regeringen att utbrottet av det nya coronaviruset har inneburit att resandet på de icke-statliga regionala flygplatserna i har minskat till mycket låga nivåer. Den stora majoriteten av dessa flygplatser befinner sig därför i en svår ekonomisk situation och löper en ökad risk för nedläggning, vilket kan medföra att tillgängligheten till olika regioner i landet försämras och minska förutsättningarna att bedriva samhällsviktiga flygtransporter, t.ex. ambulansflyg. Ersättningen till kommuner behöver ökas för att finansiera delar av driftsunderskotten vid kommunala och privata flygplatser. Ersättningen ska även finansiera delar av driftsunderskotten vid sådana flygplatser som inte trafikeras av flyglinjer som upphandlas av staten. har prövat det tillfälliga driftsstödet och hade inga invändningar mot stödet. Med anledning av pandemin fattades det inom EU beslut om en särskild lösning som innebär att dessa båda år slås samman med en gemensam enhetsavgift. Leverantörer av flygtrafiktjänster har rätt till ersättning för faktiska kostnader, och en ”återbetalning” från flygbolagen kommer att fördelas över fem till med start . beslutade om en höständringsbudget (prop. 2021/22:2, bet. 2021/22:FiU11, rskr. 2021/22:55). Beslutet om höständringsbudgeten innebär att anslaget 1:6 Ersättning avseende icke statliga flygplatser ökades med totalt . Av dessa medel avsåg 10, ett tillskott för att ge i uppdrag att förhandla och ingå överenskommelser om att vissa flygplatser fortsatt skulle vara temporära beredskapsflygplatser oktober–och en höjning av likviditetsstödet till de icke-statliga flygplatserna med . Beslutet motiverades med att behovet av beredskapsflygplatser har ökat under pandemin. Vidare konstaterades att den minskade flygtrafiken till följd av spridningen av covid-19 innebär lägre intäkter från undervägsavgifter för leverantörer av flygtrafiktjänst och att nya beräkningar visat att intäktsunderskottet bedömdes bli större än beräknat. Stödet förutsätter i likhet med tidigare ett godkännande av kommissionen. beslutade om att tillföra till anslaget 1:6 (prop. 2021/22:1 utg.omr. 22, bet. 2021/22:TU1, rskr. 2021/22:98). I budgetpropositionen konstaterades att behovet av temporära beredskapsflygplatser har ökat under pandemin, framför allt för flyg-transporter för hälso- och sjukvård. Anslagsmedlen syftar till att säkerställa en fortsatt god tillgänglighet till beredskapsflygplatser för samhällsviktiga flygtransporter även och ska möjliggöra förlängd statlig ersättning till temporära beredskapsflygplatser. Medlen kan även användas till befintliga ordinarie beredskapsflygplatser om behov uppstår. Svar på skriftliga frågor Infrastrukturministern besvarade en skriftlig fråga (fr. 2020/21:1861) om huruvida regeringen avser att vidta några åtgärder för att LFV inte ska höja sina avgifter för flyget då de inte gjort de kostnadsbesparingar som de i tillskott var avsedda för. Infrastrukturministern pekade i sitt svar på att LFV inte har fått i tillskott för att göra kostnadsbesparingar utan för att kompensera för det intäktsbortfall som uppstod . Infrastrukturministern konstaterade att LFV därmed inte kan använda tillskottet till att förändra eller justera den EU-reglerade avgiftsstrukturen för flyget. Infrastrukturministern besvarade en skriftlig fråga (fr. 2020/21:2460) om de regionala flygplatsernas överlevnad och om huruvida regeringen avsåg att ge ytterligare stöd till de regionala flygplatserna med anledning av pandemin. Infrastrukturministern pekade i sitt svar på att spridningen av covid-19 inneburit kraftigt reducerad flygtrafik och att detta är en tydlig konsekvens av att smittspridningen ska minska i samhället. Som en följd av detta har också ekonomin för flygplatserna i påverkats. Infrastrukturministern framhöll att efter regeringens förslag hade tillfört till det generella statsbidraget till kommuner och regioner, varav var ett permanent tillskott, samt att ytterligare hade föreslagits utöver de permanenta , dvs. har ytterligare föreslagits utöver de permanenta , dvs. Infrastrukturministern konstaterade att det står kommuner och regioner fritt att disponera dessa medel och att de bl.a. kan användas till deras flygplatser. Eventuella ställningstaganden om driftsstöd till regionala flygplatser hanteras, precis som övriga anslagsfrågor, inom ramen för budgetprocessen. Infrastrukturministern avslutade sitt svar med att han bevakar utvecklingen noga och har en löpande dialog med berörda myndigheter, regioner och kommuner samt övriga aktörer. Infrastrukturministern besvarade en skriftlig fråga (fr. 2021/22:795) om när regeringen avser att återkomma med besked om hur pandemiunderskotten för flygets infrastruktur i luften och på marken ska hanteras. I sitt svar pekade infrastrukturministern på att regeringen har genomfört flera åtgärder för att stödja aktörer inom luftfarten. Detta innefattar utöver generella åtgärder som kommit luftfarten till del i form av bl.a. korttidspermitteringar och omställningsstöd även ett ökat temporärt driftsstöd till regionala flygplatser, uppdrag till att ingå avtal om temporära beredskapsflygplatser, temporär allmän trafikplikt och flygupphandlingar till och , lån till leverantörer av lokal flygtrafikledning vid icke-statliga flygplatser, kreditgarantier för lån på till flygföretag samt kapitaltillskott till på . De åtgärder som regeringen har vidtagit visar enligt infrastrukturministern att regeringen tagit utmaningen för flyget på största allvar och han framhöll att regeringen kommer att fortsätta följa flygets utveckling, inklusive det gemensamma avgiftsutjämningssystemet för säkerhetskontroll av passagerare och deras bagage (GAS). Regeringen aviserade i ett pressmeddelande en tredje extra ändringsbudget till med anledning av coronapandemin och föreslår att ska gå till ett tillfälligt ökat driftsstöd till kommuner för driften av regionala flygplatser. Regeringen föreslår också att stödet till flygtrafikledning på regionala flygplatser utökas med . Regeringen konstaterar att flyget har en viktig roll i transportsystemet för såväl tillgänglighet som samhällsviktiga transporter. Den fortsatta pandemin har enligt regeringen inneburit en svår ekonomisk situation för flygplatserna som löper risk för nedläggning då resandet på de icke-statliga regionala flygplatserna i återigen har minskat till mycket låga nivåer. Regeringen konstaterar att detta skulle kunna medföra att tillgängligheten till olika regioner i landet försämras och att förutsättningarna att bedriva samhällsviktiga flygtransporter äventyras. Stödet betalas ut till de kommuner som beslutar om driftsstöden till sina flygplatser. Alla flygplatser som normalt sett får statligt driftsstöd kommer att kunna få del även av det ökade stödet. Till följd av pandemin kommer även de icke-statliga flygplatser där det bedrevs inrikes reguljär linjefart att kunna få del av stödet. Regeringen konstaterar att den minskade flygtrafiken med anledning av pandemin också har lett till att leverantörer av flygtrafiktjänster har drabbats ekonomiskt eftersom de finansieras av avgifter från flygbolag för flygledning. För att säkerställa att flygtrafikledningen kan fortsätta att verka på regionala icke-statliga flygplatser föreslår regeringen en utökning av den stödåtgärd som beslutades . Den föreslagna stödåtgärden om innebär enligt regeringen en möjlighet till återbetalningspliktiga lån för att täcka de underskott som leverantörerna av lokal flygtrafikledning hade . Dessa lån ska återbetalas . Motionsyrkanden om investeringsstöd till flygplatser och stöd till flyget vid samhällskriser behandlades senast i utskottets betänkande 2020/21:TU14. Utskottet hänvisade till de insatser som gjorts och det beredningsarbete som pågick inom området och föreslog att skulle avslå yrkandena. biföll utskottets förslag. Utskottet vill inledningsvis framhålla flygets betydelse i transportsystemet såväl för tillgänglighet i hela landet som för att tillgodose behovet av samhällsviktiga transporter. Både statliga och regionala flygplatser är viktiga och verksamheten vid dessa måste enligt utskottets mening säkerställas även under pågående kriser. Som framgår ovan har den minskade flygtrafiken med anledning av pandemin medfört stora ekonomiska påfrestningar för flygplatserna liksom den övriga flygbranschen. Enligt utskottet är det därför positivt att under pandemiåren 2020 och 2021 beslutade att via flera ändringsbudgetar stödja flygtrafiken i med tillfälliga driftsstöd för att säkra tillgängligheten till samhällsviktiga flygtransporter. Utskottet välkomnar även de uttalanden som infrastrukturministern har gjort om att regeringen har tagit utmaningen för flyget på största allvar och fortsätter följa flygets utveckling. Utskottet finner mot denna bakgrund inte anledning att ta något initiativ inom området och avstyrker därmed motionerna 2021/22:3394 (L) yrkande 24 och 2021/22:3683 (C) yrkande 3. Investeringsstöd till nya flygplatser Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om att utreda behovet av ett investeringsstöd för flygplatser. Utskottet hänvisar till att det redan finns möjlighet till ett investeringsstöd till icke-statliga flygplatser och att statlig medfinansiering får beviljas för byggande av flygplatsanläggningar som tillgodoser ett allmänt kommunikationsbehov. Jämför reservation 14 (SD). I kommittémotion 2021/22:2952 av m.fl. (SD) yrkande 2 framförs att ett införande av ett investeringsstöd för att bygga nya flygplatser bör utredas. Enligt motionärerna finns ett behov för både små och stora flygplatser av att bygga ut kapaciteten för att möjliggöra fler avgångar och trafik av större flygplan, minimera negativa miljöeffekter samt förstärka infrastrukturen som är kopplad till respektive flygplats. EU:s riktlinjer för investeringsstöd Europeiska kommissionen fastställde nya riktlinjer för offentliga investeringar samt för driftsstöd till bl.a. flygplatser (förordning (EU) 2017/1084). Investeringsstöd kan därmed ges till regionala flygplatser med en genomsnittlig årlig trafikvolym på upp till 3 miljoner passagerare och syftet med detta är att förbättra vissa regioners tillgänglighet och främja den lokala utvecklingen beroende på de särskilda egenskaperna hos varje flygplats. Investeringsstödet stöder prioriteringarna i 2020-strategin genom att bidra till ytterligare ekonomisk tillväxt och till att mål av gemensamt unionsintresse uppnås. I gäller detta för alla icke-statliga flygplatser. När det gäller driftsstöd till mycket små flygplatser som har högst 200 000 passagerare kommer dagens stödformer att kunna fortsätta. Flygplatser med passagerarantal över 200 000 måste fortsätta att lämna notifieringar om driftsstöd till kommissionen. När det gäller investeringsstöd för flygplatser finns ett sådant som kan beviljas till icke-statliga flygplatser. Medel anslås för utgifter för långsiktig infrastrukturplanering genom anslaget 1:1 Utveckling av statens infrastruktur som även innefattar luftfart. Medel beviljas med stöd av förordningen (2009:237) om statlig medfinansiering till regionala kollektivtrafikanläggningar m.m. Av 1 § 3 framgår att statlig medfinansiering kan beviljas till kommuner eller andra organ för byggande av flygplatsanläggningar med annan huvudman än staten. Av 2 § 4 framgår att statlig medfinansiering får beviljas för byggande av flygplatsanläggningar som tillgodoser ett allmänt kommunikationsbehov. har behandlat ett motionsyrkande om investeringsstöd till flygplatser senast i utskottets betänkande 2020/21:TU14. Utskottet föreslog att skulle avslå yrkandet. biföll utskottets förslag. När det gäller frågan om att utreda behovet av att införa investeringsstöd för flygplatser vill utskottet peka på att det redan finns möjlighet till ett investeringsstöd till icke-statliga flygplatser och att statlig medfinansiering får beviljas för byggande av flygplatsanläggningar som tillgodoser ett allmänt kommunikationsbehov. Sådana medel kan beviljas med stöd av förordningen om statlig medfinansiering till regionala kollektivtrafikanläggningar m.m. Utskottet vill i sammanhanget även påminna om att det anslås medel för utgifter för långsiktig infrastrukturplanering genom anslaget 1:1 Utveckling av statens infrastruktur och att detta anslag även innefattar luftfart. Utskottet finner inte anledning att ta något initiativ i frågan och avstyrker därmed motion 2021/22:2952 (SD) yrkande 2. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om en översyn av riksintresseflygplatser. Utskottet hänvisar till att det har genomförts en översyn av samtliga riksintressen utifrån nya kriterier och att bedömer att de kommer att kunna fatta beslut och publicera ett uppdaterat utpekande av riksintresseanspråk . Jämför reservation 15 (SD). m.fl. (SD) framhåller i kommittémotion 2021/22:2952 yrkande 6 att en översyn behöver göras av riksintresseflygplatser för att på så sätt poängtera betydelsen av att bevara flyginfrastruktur. Motionärerna pekar på att ett riksintresse ska skydda anläggningar mot åtgärder som försvårar åtkomsten eller funktionen av det skyddade objektet och att fler flygplatser bör ligga till grund för detta skydd än eftersom flygplatser är av stor betydelse vid extraordinära händelser. har till uppgift att bedöma vilka områden som är av riksintresse för de fyra trafikslagen väg, järnväg, luftfart och sjöfart och deras anläggningar. har allmän information om lagar och förhållningssätt vid planering samt beslut, kartor, preciseringar och handledningar för beslutade riksintressen. stöttar länsstyrelserna i deras arbete med att bevaka utpekade riksintressen.