bet · H901UU10 · 2022-06-08 00:00:00 — Verksamheten i Europeiska unionen Utskottet föreslår att ska lägga regeringens skrivelse om verksamheten i Europeiska unionen till handlingarna. Utskottet föreslår också att ska avslå samtliga motionsyrkanden, i flera fall med hänvisning till att förslagen redan omfattas av den förda politiken. Regeringens skrivelse är tillbakablickande och täcker in samtliga . Utskottet har utifrån motionsyrkandenas innehåll koncentrerat behandlingen av skrivelsen till avsnitten om EU:s övergripande utveckling, , EU:s utrikes-, säkerhets- och försvarspolitik, EU som global utvecklingspolitisk aktör samt EU:s bilaterala och regionala förbindelser. Utskottet välkomnar att regeringen i diskussioner om vilka lärdomar för EU:s beredskap som kan dras av pandemin har betonat den avgörande betydelse som en väl fungerande inre marknad med öppenhet mot omvärlden och samarbete med internationella partner har för EU:s konkurrens- och motståndskraft. Detta äger enligt utskottet fortsatt giltighet även under de drastiskt ändrade förutsättningar och det kraftigt försämrade säkerhetsläge som brutala krig i innebär. Vidare framhåller utskottet att respekten för de grundläggande värdena om demokrati, rättsstaten och mänskliga rättigheter är en av unionens främsta tillgångar som måste garanteras. Det finns inte något utrymme att kompromissa om de grundläggande värdena, betonar utskottet, som därför välkomnar de initiativ som tagits för att stärka skyddet av rättsstatsprincipen inom unionen. Utskottet konstaterar även att EU är viktigaste utrikes- och säkerhetspolitiska plattform och att svenska ståndpunkter genom EU kan få genomslag på ett sätt som annars inte skulle vara möjligt. Utskottet anser att unionen bör klargöra medlemskapsperspektivet för , och genom att benämna dem som potentiella kandidatländer till dess det finns underlag som motiverar att de kan ges status som kandidatländer. Som potentiella kandidatländer bör de tre länderna ges tillgång till allt reformstöd som EU har att erbjuda blivande medlemsstater. I betänkandet finns 37 reservationer (M, SD, C, V, KD, L, MP) och sex särskilda yttranden (M, SD, C, V, KD, MP). Skrivelse 2021/22:115 Verksamheten i Europeiska unionen . 30 yrkanden i en följdmotion. Cirka 130 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /21 och 2021/22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Utrikes-, säkerhets- och försvarspolitik EU som global utvecklingspolitisk aktör EU:s bilaterala och regionala förbindelser Skrivelsen och motioner som bereds förenklat 1.Grundläggande värden, punkt 1 (C) 2.Sveriges ordförandeskap 2023, punkt 2 (C) 3.Svenskar i EU:s institutioner, punkt 3 (M) 4.Västra , punkt 4 (M) 5.Västra , punkt 4 (L) 6.Ukraina, punkt 5 (L) 7.Turkiet, punkt 6 (V) 8.Turkiet, punkt 6 (L) 9.Utrikes- och säkerhetspolitik, punkt 7 (M) 10.Utrikes- och säkerhetspolitik, punkt 7 (C) 11.Beslutsordningen i utrikes- och säkerhetspolitiken, punkt 8 (M, C, KD, L) 12.Sanktioner, punkt 9 (SD) 13.Sanktioner, punkt 9 (C) 14.Säkerhets- och försvarspolitik, punkt 10 (M) 15.Utvecklingspolitisk inriktning, punkt 11 (M) 16.Utvecklingspolitisk inriktning, punkt 11 (KD) 17.Utvecklingspolitisk inriktning, punkt 11 (L) 18.Konfliktmineral, punkt 12 (KD) 19.Konfliktmineral, punkt 12 (MP) 20.Östliga partnerskapet, punkt 13 (M) 21.Östliga partnerskapet, punkt 13 (SD) 22.Östliga partnerskapet, punkt 13 (C) 23.Östliga partnerskapet, punkt 13 (V) 24.Östliga partnerskapet, punkt 13 (KD) 25.Östliga partnerskapet, punkt 13 (L) 26.Transatlantiska förbindelser, punkt 14 (M) 27.Transatlantiska förbindelser, punkt 14 (V) 28.Centralamerika, punkt 15 (V) 29.Kuba, punkt 16 (SD) 30.Kuba, punkt 16 (C) 31.Kuba, punkt 16 (V) 32.Ryssland, punkt 17 (M) 33.Ryssland, punkt 17 (C) 34.Ryssland, punkt 17 (L) 35.Centralasien, punkt 18 (V) 36.Iran, punkt 19 (M) 37.Kina, punkt 20 (L) 1.Turkiet, punkt 6 (KD) 2.Utvecklingspolitisk inriktning, punkt 11 (C) 3.Utvecklingspolitisk inriktning, punkt 11 (V) 4.Utvecklingspolitisk inriktning, punkt 11 (MP) 5.Konferensen om framtid (M) 6.Allmänt om verksamheten i EU (SD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 Motioner från allmänna motionstiden /22 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Bilaga 3 protokollsutdrag /22:42 Bilaga 4 yttrande 2021/22:FiU4y Bilaga 5 yttrande 2021/22:EUN1y Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2021/22:3246 av m.fl. (C) yrkande 36 och 2021/22:3509 av m.fl. (C) yrkande 42. Reservation 1 (C) 2021/22:3246 av m.fl. (C) yrkande 40. Reservation 2 (C) Svenskar i EU:s institutioner 2021/22:3775 av m.fl. (M) yrkande 15 och 2021/22:3776 av m.fl. (M) yrkande 23. Reservation 3 (M) 2021/22:3775 av m.fl. (M) yrkande 27 och 2021/22:3996 av m.fl. (L) yrkande 16 i denna del. Reservation 4 (M) Reservation 5 (L) 2021/22:3996 av m.fl. (L) yrkande 16 i denna del. Reservation 6 (L) 2021/22:2572 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2021/22:3777 av m.fl. (M) yrkande 8, 2021/22:3883 av m.fl. (KD) yrkande 12, 2021/22:3996 av m.fl. (L) yrkande 16 i denna del och 2021/22:4471 av m.fl. (V) yrkandena 7 och 8. Reservation 7 (V) Reservation 8 (L) EU:s utrikes-, säkerhets- och försvarspolitik 2021/22:3246 av m.fl. (C) yrkande 29, 2021/22:3774 av m.fl. (M) yrkande 2, 2021/22:3775 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 12–14, 2021/22:3776 av m.fl. (M) yrkandena 10, 21 och 22 samt 2021/22:4039 av m.fl. (M) yrkandena 12 och 14. Reservation 9 (M) Reservation 10 (C) Beslutsordningen i utrikes- och säkerhetspolitiken 2021/22:3246 av m.fl. (C) yrkande 31, 2021/22:3883 av m.fl. (KD) yrkande 5 och 2021/22:3996 av m.fl. (L) yrkande 14. Reservation 11 (M, C, KD, L) 2021/22:2568 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2021/22:3246 av m.fl. (C) yrkande 22. Reservation 12 (SD) Reservation 13 (C) 2021/22:3776 av m.fl. (M) yrkandena 32 och 35. Reservation 14 (M) EU som global utvecklingspolitisk aktör 2021/22:3971 av m.fl. (L) yrkande 9, 2021/22:4030 av m.fl. (M) yrkande 12, 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 18 och 2021/22:4214 av m.fl. (KD) yrkande 31. Reservation 15 (M) Reservation 16 (KD) Reservation 17 (L) 2021/22:3882 av m.fl. (KD) yrkande 8 och 2021/22:4076 av m.fl. (MP) yrkande 6. Reservation 18 (KD) Reservation 19 (MP) EU:s bilaterala och regionala förbindelser 2020/21:2776 av m.fl. (KD) yrkande 12, 2021/22:2554 av m.fl. (SD), 2021/22:3246 av m.fl. (C) yrkandena 41, 42 och 44, 2021/22:3775 av m.fl. (M) yrkande 2, 2021/22:3776 av m.fl. (M) yrkandena 3–5, 11 och 45, 2021/22:3777 av m.fl. (M) yrkande 5, 2021/22:3883 av m.fl. (KD) yrkandena 10 och 11, 2021/22:3996 av m.fl. (L) yrkande 26, 2021/22:3998 av m.fl. (L) yrkande 8 och 2021/22:4471 av m.fl. (V) yrkande 1. Reservation 20 (M) Reservation 21 (SD) Reservation 22 (C) Reservation 23 (V) Reservation 24 (KD) Reservation 25 (L) 2021/22:2589 av m.fl. (V) yrkande 8, 2021/22:3775 av m.fl. (M) yrkande 7, 2021/22:3776 av m.fl. (M) yrkande 15 och 2021/22:3777 av m.fl. (M) yrkande 15. Reservation 26 (M) Reservation 27 (V) 2021/22:2589 av m.fl. (V) yrkandena 9, 13, 17, 19 och 20. Reservation 28 (V) 2021/22:2575 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3, 2021/22:2589 av m.fl. (V) yrkande 12 och 2021/22:3246 av m.fl. (C) yrkande 30. Reservation 29 (SD) Reservation 30 (C) Reservation 31 (V) 2021/22:3246 av m.fl. (C) yrkande 24, 2021/22:3776 av m.fl. (M) yrkande 26 och 2021/22:3998 av m.fl. (L) yrkandena 5 och 12. Reservation 32 (M) Reservation 33 (C) Reservation 34 (L) 2021/22:2588 av m.fl. (V) yrkandena 4, 13, 15, 18 och 20. Reservation 35 (V) 2021/22:3776 av m.fl. (M) yrkandena 47 och 48. Reservation 36 (M) 2020/21:3241 av m.fl. (L) yrkandena 13 och 17 samt 2021/22:3971 av m.fl. (L) yrkandena 13 och 17. Reservation 37 (L) Skrivelsen och motioner som bereds förenklat lägger skrivelse 2021/22:115 till handlingarna. Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (SD), (S), (M), (S), (KD), (S), (L), (SD), (MP), (C), (C), (V), (SD) och (S). Ärendet och dess beredning Regeringen ska enligt 9 kap. 21 § riksdagsordningen fortlöpande informera om vad som sker inom ramen för samarbetet i Europeiska unionen (EU), redovisa sitt agerande i EU och i en skrivelse till redovisa verksamheten i EU. lämnade regeringen skrivelse 2021/22:115 Verksamheten i Europeiska unionen till . Utskottet behandlar i detta betänkande regeringens skrivelse och 30 yrkanden i en följdmotion som väckts med anledning av skrivelsen. I betänkandet behandlar utskottet även omkring 130 yrkanden från allmänna motionstiden /21 och 2021/22. Av motionsyrkandena behandlas ca 80 stycken i förenklad ordning enligt de riktlinjer som fastslagit med anledning av betänkande 2005/06:RS3 och i enlighet med promemorian Förenklad motionsberedning –2022, som utrikesutskottet fastställde . beslutade utskottet att ge övriga utskott tillfälle att yttra sig över skrivelsen och eventuella följdmotioner inom utskottens respektive beredningsområden. Utskottet beslutade att ge tillfälle att yttra sig över skrivelsen. Yttranden har mottagits från (genom ett protokollsutdrag), finansutskottet och . Yttrandena finns i sin helhet i bilagor till betänkandet. Regeringens skrivelse är tillbakablickande och täcker samtliga . Motionsyrkandena tar i sin tur sikte på enskilda delar av verksamheten och på hur regeringen bör agera framöver. Utifrån motionsyrkandenas innehåll har utskottet valt att koncentrera behandlingen av regeringens skrivelse till fem avsnitt. • EU:s övergripande utveckling • EU:s utrikes-, säkerhets- och försvarspolitik • EU som global utvecklingspolitisk aktör • EU:s bilaterala och regionala förbindelser. Med undantag för följdmotionen har motionsyrkandena väckts före , när inledde sitt utvidgade invasionskrig mot . Det försämrade säkerhetsläget till följd av kriget och föregående mobilisering och provokationer har följts intensivt av utskottet. Utskottet fick information om saken från den militära underrättelse- och säkerhetstjänsten, Försvarsmakten, och vid sammanträdet . och fick utskottet information av utrikesminister och försvarsminister . informerade kabinettssekreterare och statssekreterare om krigsutbrottet och och EU:s reaktioner på det. fick utskottet information av överbefälhavare och av företrädare för . Vid sammanträdet lämnade ambassadör i information. Utskottet har också fördjupat sig i vissa särskilda aspekter av kriget och dess konsekvenser. Det har gällt det svenska biståndet till och , vilket Sidas generaldirektör informerade om . Vid sammanträdet informerade generaldirektör om radiologiska risker i samband med kriget. Generaldirektör från informerade om regelverket för exportkontroll av krigsmateriel. informerade kabinettssekreterare utskottet om ett svensk-finskt brev till Europeiska rådets ordförande om artikel 42.7, och informerade Boriana (M) och (S), ordförande respektive vice ordförande i delegation till , om uteslutning från . Med nära koppling till och det europeiska säkerhetsläget har utskottet även fortsatt att följa utvecklingen i . Under det föregående året uppmärksammades bl.a. uppgifter om verksamhet och den belarusiska regimens kapning av ett flygplan och användning av migranter för att destabilisera läget vid EU:s yttre gränser. Information lämnades av utrikesminister och, då tillsammans med utrikeshandelsministerns statssekreterare , . och berördes även vid utskottets möte med säkerhetspolitiska rapportörer . En annan fråga som utskottet har fortsatt att följa nära är arbetet med att formulera EU:s strategiska kompass för säkerhet och försvar. Inför antagandet av den strategiska kompassen gjorde företrädare för och Försvarsdepartementet särskilda föredragningar för utskottet , och . Den strategiska kompassen var även föremål för diskussioner med det lettiska parlamentets utrikesutskott , med finska utrikesutskott och med utrikesutskott . Utskottet ordnade ett fördjupningsseminarium om den strategiska kompassen med föreläsare från och för Europapolitiska studier. genomförde utskottet även en överläggning med regeringen om EU:s strategiska kompass, som uppföljning till den överläggning som genomfördes . Vid överläggningen företräddes regeringen av kabinettssekreterare och statssekreterare . Därutöver har arbetet med den strategiska kompassen aktualiserats ett flertal tillfällen i samband med de föredragningar som utskottet regelbundet får av företrädare för inför utrikesrådets möten. Den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken i ljuset av den strategiska kompassen diskuterades vid ett möte med från Europeiska unionens . Andra aktuella EU-frågor som utskottet ägnat särskild uppmärksamhet har gällt regeringens förberedelser för det svenska rådsordförandeskapet och arbetet med ordförandeskapstrions 18-månadersprogram. Dessa frågor var föremål för information från EU-minister , , och . EU-ministern informerade även utskottet om arbetet i vid sammanträdena , och . Vidare har företrädare från informerat utskottet om den höga representantens och kommissionens gemensamma meddelande om regelbaserad multilateralism (), ett EU-initiativ om tillbörlig aktsamhet i fråga om mänskliga rättigheter (), EU:s samarbete med staterna i , och (), för samarbete i regionen från till () och EU:s arbete med (). Vid sammanträdet informerade justitieministerns statssekreterare utskottet om lagändringar till följd av EU:s nya förordning om kontroll av produkter med dubbla användningsområden, vilka utskottet bereder parallellt med detta ärende (prop. 2021/22:209, bet. 2021/22:UU18). Av betydelse för frågor som bereds i detta betänkande är även de föredragningar som utskottet fick om utrikes- och säkerhetspolitiska aspekter av nästa fas av telekommunikationsstandarder (5G) och . Det gäller även föredragningarna om president demokratioffensiv och om . EU-kommissionär föredrog kommissionens arbetsprogram vid utskottets sammanträde , vid vilket även övriga utskott och gavs möjlighet att delta. Inom ramen för ärendet har utskottet även tagit del av kommissionens allmänna rapport om Europeiska unionens verksamhet 2021, som upprättats i enlighet med artikel 249.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) och som lämnades till (C(2022) 959). Ledamöter från utskottet deltog i möten med den interparlamentariska konferensen om EU:s utrikes-, säkerhets- och försvarspolitik och den 24–. Utskottsledamöter har även deltagit i interparlamentariska utskottsmöten i . Två sådana möten genomfördes på temana utländsk inblandning i demokratiska processer samt de nationella parlamentens förväntningar på . hölls ett interparlamentariskt utskottsmöte om att bekämpa våldet mot kvinnor, och genomfördes ett möte om resultaten av framtidskonferensen. Vidare har en ledamot och en suppleant från utskottet deltagit som representanter från i framtidskonferensens plenarförsamling, som sammanträdde , , den 21–, den 11–, den 25–, den 8–och den 29–. I skrivelsen redogör regeringen för verksamheten i Europeiska unionen i enlighet med 9 kap. 21 § riksdagsordningen. Skrivelsen ger en övergripande beskrivning av EU:s utveckling och förbindelser med omvärlden, det ekonomiska och sociala samarbetet, det rättsliga och inrikes samarbetet samt verksamheten inom unionens institutioner. Den tar upp beslut och händelser i unionen och redovisar bredden i EU-samarbetet utifrån arbetet i och ministerrådets olika sammansättningar. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om EU:s grundläggande värden, ordförandeskap 2023 och svenskar i EU:s institutioner. Jämför reservation 1 (C), 2 (C) och 3 (M). I skrivelsens inledande avsnitt redogör regeringen för hur pandemin och hanteringen av dess effekter fortsatte att prägla verksamheten inom EU . Det handlade om att skapa förutsättningar för en bred vaccinationstäckning inom EU och en rättvis global tillgång till vaccin genom Covax, införandet av digitala covidbevis och etableringen av en ny för beredskap och insatser vid hälsokriser. Den ekonomiska återhämtningen stöddes genom faciliteten för återhämtning och resiliens i enlighet med de nationella program som medlemsstaterna utarbetat. Med koppling till pandemin och EU:s förmåga att stå emot framtida kriser beskriver regeringen också diskussionen om strategisk autonomi, där betonat att EU:s konkurrenskraft och motståndskraft förutsätter en öppen och väl fungerande inre marknad, öppenhet mot omvärlden och samarbete med internationella partner. Andra framträdande frågor har bl.a. varit klimatet, migration och asyl, relationerna med och kampen mot organiserad brottslighet. lanserades konferensen om framtid. Regeringen anger i skrivelsen (avsnitt 5) att den har ett ambitiöst delaktighetsarbete som utgångspunkt för sitt deltagande i konferensen och att målsättningen för de initiativ som tagits i är att medborgarnas möjlighet till insyn och delaktighet i beslut som fattas på EU-nivå ska öka och bli mer likvärdig den möjlighet till detta som finns på de kommunala, regionala och nationella nivåerna. Regeringen anger vidare att den för att engagera fler i samhället runt om i landet har kallat till EU-sakråd med civilsamhället, utbildningsverksamheter, arbetsmarknadens parter och lokala företrädare. Regeringen anger i skrivelsen (avsnitt 6) att arbetet med rättsstatsfrågorna fortsätter att stå högt upp på EU:s dagordning mot bakgrund av den negativa utvecklingen i några av medlemsstaterna. Arbetet bedrivs i flera parallella processer som den generella villkorlighetsordningen kopplad till budgeten och de s.k. artikel 7-förfarandena som pågår mot och . Kommissionen har också inlett överträdelseförfaranden om unionens gemensamma värden och rättsstatsprincipen. Regeringen anger att den har intervenerat till stöd för kommissionen i dessa mål vid och även yttrat sig i mål om förhandsavgöranden som gäller respekten för rättsstatsprincipen. Regeringen har i också medverkat till försvaret av villkorlighetsordningen i de mål om ogiltighet som och väckte (målen redovisas i skrivelsens bilaga 1 avsnitt 2.1). Av skrivelsen framgår även att väckt en passivitetstalan vid för att kommissionen inte har tillämpat villkorlighetsordningen under prövningen av ogiltighetsmålen (avsnitt 61.2). Vidare har arbetet bedrivits inom den europeiska rättsstatsmekanismen, där allmänna rådet inledde en mer strukturerad dialog med horisontella och landsspecifika diskussioner baserade på kommissionens årliga rapport om rättsstatssituationen i EU. Kommissionen presenterade den andra årsrapporten inom rättsstatsmekanismen . Regeringen anger i skrivelsen att den ställer sig positiv till rapporten som en god grund för fortsatta diskussioner och erfarenhetsutbyten i syfte att förebygga att rättsstatsproblem uppkommer eller förvärras. och omfattas dessutom av en samarbets- och kontrollmekanism för att följa upp åtaganden om fortsatta reformer av rättsväsendet och bekämpning av korruption efter EU-anslutningen (avsnitt 10.2). I skrivelsen redogörs vidare för finansieringsprogrammet för rättigheter och värden inom den fleråriga budgetramen 2021–2027 (avsnitt 34.1). Regeringen konstaterar i skrivelsen (avsnitt 62) att förutsättningarna för ordförandeskap i skiljer sig något från tidigare ordförandeskapsperioder 2001 och 2009, bl.a. genom att och utrikesrådet sedan Lissabonfördragets ikraftträdande har valda ordförande. Ordförandeskapet 2023 ligger också mot slutet av lagstiftningscykeln med en stor mängd pågående lagstiftningsförhandlingar som i flera fall sannolikt kommer att vara föremål för slutförhandlingar, vilket kommer att ta mycket tid och resurser i anspråk. I skrivelsen redogörs för statsministerns ansvar för regeringens arbete inför och under ordförandeskapet och att EU-ministern hanterar samordningen av förberedelsearbetet, som så långt som möjligt bedrivs inom befintlig linjeorganisation. Förberedelserna var inriktade på framtagandet av rådets 18-månadersprogram tillsammans med de föregående franska och tjeckiska ordförandeskapen, rekrytering av personal och kompetensutveckling. inrättades ett särskilt sekretariat för planeringen, administrationen och samordningen av mötesverksamheten i . Ett särskilt kommunikationssekretariat inrättades och inledde då arbetet med att identifiera kommunikationsbehov och ta fram en kommunikationsstrategi. Av skrivelsen framgår även att förberedelser och genomförande av ordförandeskapet har motiverat en tillfällig ökning av anslag med sammanlagt –2023. Svenskar i EU:s institutioner Regeringen anger i skrivelsen (avsnitt 61.5) att det är strategiskt viktigt att är väl representerat i EU:s institutioner, byråer och organ. förbättrades den svenska närvaron på framför allt chefsnivån. På är det särskilt viktigt att nå ut till unga och högskolestuderande som är intresserade av att praktisera eller arbeta inom EU:s institutioner. Vidare anför regeringen att är underrepresenterat i EU:s institutioner och att agerade tillsammans med flera andra medlemsstater för att kommissionen ska vidta åtgärder som gör det möjligt att rekrytera personal utifrån bredast möjliga geografiska bas, framför allt genom nationellt riktade uttagningsprov. I partimotion 2021/22:3509 av m.fl. (C) yrkande 42 föreslås ett tillkännagivande om att som en sista utväg utesluta medlemsstater ur EU som allvarligt och upprepat inte respekterar sina åtaganden för demokrati och mänskliga rättigheter och som inte sätter stopp för offentlig korruption. Ett snarlikt tillkännagivande föreslås av m.fl. (C) i kommittémotion 2021/22:3246 yrkande 36. I kommittémotion 2021/22:3246 av m.fl. (C) yrkande 40 föreslås ett tillkännagivande om att kommande ordförandeskap ska prioritera åtgärder på områden med gemensamma utmaningar och hot, med respekt för den nationella kompetensen och med de gemensamma värderingarna som utgångspunkt. Svenskar i EU:s institutioner I kommittémotionerna 2021/22:3775 av m.fl. (M) yrkande 15 och 2021/22:3776 av m.fl. (M) yrkande 23 föreslås ett tillkännagivande om att verka för att fler kvalificerade svenskar får plats i EU:s institutioner, inklusive den europeiska utrikestjänsten. Enligt artikel 2 i ska unionen bygga på värdena respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter. Dessa värden ska vara gemensamma för medlemsstaterna i ett samhälle som kännetecknas av mångfald, icke-diskriminering, tolerans, rättvisa, solidaritet och principen om jämställdhet mellan kvinnor och män. Enligt artikel 7.1 i får rådet, på ett motiverat förslag från en tredjedel av medlemsstaterna, eller kommissionen, slå fast att det finns en klar risk för att en medlemsstat allvarligt åsidosätter de värden som anges i artikel 2 och framföra rekommendationer till den aktuella medlemsstaten. Rådet ska höra den aktuella medlemsstaten innan beslut fattas. Vidare får enligt artikel 7.2 slå fast att en medlemsstat allvarligt och ihållande åsidosätter värden som anges i artikel 2. Har gjort detta får rådet enligt artikel 7.3 besluta om att tillfälligt upphäva vissa av de rättigheter som den aktuella medlemsstaten har till följd av tillämpningen av fördragen, inbegripet rösträtten i rådet. Medlemsstatens skyldigheter enligt fördragen fortsätter att vara bindande. De närmare omröstningsbestämmelser som gäller för de olika stegen i artikel 7-förfarandet anges i artikel 354 i EUF-fördraget, av vilken bl.a. följer att den berörda medlemsstaten inte får delta i omröstningen. är enligt artikel 269 i EUF-fördraget behörig att pröva lagenligheten av en akt som antas av eller rådet enligt artikel 7 när det gäller iakttagandet av de regler som styr förfarandet. Endast den medlemsstat som är föremål för akten får väcka talan i domstolen. inledde kommissionen artikel 7-förfarandet mot genom ett motiverat förslag till beslut om fastslående av att det finns en klar risk för att allvarligt åsidosätter rättsstatsprincipen (COM(2017) 835).