bet · H901SkU17 · 2022-04-22 00:00:00 — Vi vill tillsätta en utredning för att se över hur rättssäkerheten i skatterättsliga processer kan förbättras. I detta ska inkluderas en utvärdering av om det skatterättsliga företrädaransvaret fungerar på ett tillfredsställande sätt. Utvärderingen behöver också belysa om gränsdragningen i lagstiftningen är rätt avvägd mellan seriösa och oseriösa företagare. Skattebeslut och rättssäkerhet i skattemål m.m., punkt 10 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3685 av Per Åsling m.fl. (C) yrkandena 9 och 18 samt 2021/22:2427 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2021/22:3256 av (M) yrkande 1, 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkande 42 och 2021/22:3968 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkandena 8–10. Domstolarna är en garant för rättssäkerheten. har det skett en rad förändringar bland förvaltningsdomstolarna, såsom den nya organisation som infördes efter ett riksdagsbeslut . Ett dynamiskt näringsliv förutsätter att lagstiftningen och tillämpande myndigheter ligger i framkant. För att förbättra bevisprövningarna och få till stånd tydligare utfall från domstolar har en arbetsgrupp med representanter från förvaltningsdomstolarna, och tillsatts på frivilligt initiativ. Det är ett initiativ som måste följas av att regeringen ser över hur kvaliteten kan stärkas i skattemål. har själva understrukit vikten av tillräckliga resurser för ett effektivt rättsväsende. Tyvärr finns det historiskt såväl som i närtid alltför många exempel på företagare som kommer i kläm som en konsekvens av administrativa rutiner, tolkningar och omtolkningar av lagar och regler. Man behöver därför genomföra en översyn av proportionaliteten i skattetvister mellan näringsidkare och och stärka rättssäkerheten för företagare. Skattebeslut och rättssäkerhet i skattemål m.m., punkt 10 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3968 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkandena 8–10 och 2021/22:2427 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2021/22:3256 av (M) yrkande 1, 2021/22:3685 av Per Åsling m.fl. (C) yrkandena 9 och 18 samt 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkande 42. Ett prioriterat område för ökad rättssäkerhet i det svenska skattesystemet är förhandsbeskedsinstitutet. handläggares rådgivning i telefon eller i skrift är inte bindande. För den som vill ha bindande svar finns det två möjligheter till förhandsbesked i skattefrågor: brevsvar från eller förhandsbesked. Båda dessa har brister. Brevsvar kan endast meddelas inom vissa begränsade skatteområden. Beroende på skatterättslig fråga kan förhandsbeskedet vara bindande eller icke-bindande för . Exempelvis är besked om utdelningar av aktier eller prissättningsbesked vid internationella transaktioner inom koncerner inte bindande. Detta är en stor brist, eftersom det ofta är i dessa frågor som behovet av rådgivning är som störst. Utöver besked kan man även begära förhandsbesked från , där ett antal utomstående skatteexperter avgör skatteärendet. förhandsbesked är ett viktigt verktyg för klarhet om gällande skatteregler. Dessvärre är det ofta en kostsam affär att utforma en relevant frågeställning, vilket kräver rådgivning från skattejuridiskt kunniga ombud. Processen tar dessutom ofta och är inte väl lämpad för mindre, skatterättsliga frågeställningar. Sammantaget är dagens system inte tillräckligt utbyggt för att kunna ge den trygghet i beskattningsfrågor som enskilda rättmätigt kan förvänta sig. Liberalerna vill se en utbyggnad av förhandsbeskedsinstitutet. ska kunna ge bindande skriftliga svar på skattefrågor. Det bör också göras mer för att säkerställa att färre fall inträffar där ger felaktig information. Skattetillägg påförs vid lämnande av felaktig uppgift. Detta görs oavsett skäl och utan krav på prövning av uppsåt eller oaktsamhet. De möjligheter till befrielse- eller nedsättningsgrunder som finns tillämpas därtill restriktivt. Dagens skattetilläggssystem är svårt att förstå och får långtgående konsekvenser för i synnerhet småföretagare. En utredning bör därför utröna hur uppsåt eller högre grad av oaktsamhet för utdömande av skattetillägg kan införas. När överklagar en dom från förvaltningsrätten saknar överklagan ofta motivering annat än att inte instämmer med utfallet i förvaltningsrätten. Detta ska jämföras med de relativt omfattande krav på motivering av överklagan som en enskild möter. En utredning bör överväga om det finns skäl att jämna ut denna skillnad. Sammantaget anser jag att följande behöver göras. Man bör ge ökade möjligheter till förhandsbesked i skattefrågor, reformera reglerna om skattetillägg och införa nya regler för motivering av överklagan i skattemål. Anstånd, punkt 11 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4202 av m.fl. (KD) yrkande 9 och 2021/22:3256 av (M) yrkande 2, 2021/22:3686 av m.fl. (C) yrkande 36 och 2021/22:3968 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkande 7. I skattemål är ordningen sådan att företagare måste betala utdömd skuld i väntan på avgörande från förvaltningsdomstol. En entreprenör kan därmed rent teoretiskt få huset utmätt även om vederbörande senare frikänns i högre instans. De anståndsregler som finns är begränsade och tillämpas mycket restriktivt. Jag vill se över anståndsreglerna och införa mer generösa anståndsregler en juridisk skatteprocess pågår. Det måste finnas synnerliga skäl om anstånd inte ska beviljas. Anstånd, punkt 11 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3968 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkande 7 och 2021/22:3256 av (M) yrkande 2, 2021/22:3686 av m.fl. (C) yrkande 36 och 2021/22:4202 av m.fl. (KD) yrkande 9. En skattskyldig person – fysisk eller juridisk – kan ansöka om anstånd med skatteinbetalning. Möjligheten att få anstånd innebär ett viktigt undantag från utgångspunkten i svensk skatterätt att beslut om skatter blir direkt verkställbara. Skälen till att någon ansöker om skatteanstånd kan vara flera. Under pandemin har anståndsregleringen kommit att uppmärksammas, och tillfälliga anståndsmöjligheter har införts i syfte att underlätta för företag som hamnat i tillfällig likviditetskris. Liberalerna har vid en rad tillfällen uttalat sig om den tillfälliga regleringen och bl.a. krävt en omgående förlängning av den nuvarande tillfälliga regleringen samt att de företag som på grund av pandemin har tvingats skjuta upp skatteinbetalningar ska ges långsiktiga spelregler. Den tillfälliga regleringen lämnas här okommenterad. Reformer krävs dock av det regelverk som kommer att fortsätta gälla även efter pandemin. Anståndsregleringen är utformad på ett sätt som innebär att anstånd beviljas i relativt få fall. Den vanligaste grunden för att bevilja anstånd med betalning av skatt eller avgift är att det råder ovisshet om utgången i ett skattemål. I dessa fall kan anstånd beviljas om det är tveksamt hur stort belopp som kommer att behöva betalas. Möjligheten att på detta sätt skjuta upp skattebetalningar till dess att den juridiska sakfrågan är löst i domstol är inte bara en viktig rättssäkerhetsgaranti utan kan även vara av stor vikt för ett företags likvida situation i fall då omfattningen av skattskyldigheten har missbedömts. Enligt en undersökning från är antalet bifall i anståndsmål klart lägre än vad lagstiftaren angett som syfte med regleringen. Denna restriktiva tolkning av regelverket påvisar behovet av att se över lagstiftningen. Det är allvarligt att ett regelverk tillämpas på ett sätt som direkt strider mot syftet med detsamma. Jag vill se en översyn av anståndsregleringen, särskilt när det gäller anstånd beviljat på grund av ovisshet om utgången i ett skattemål. Huvudregeln i dessa fall bör vara att anstånd ska beviljas förutsatt att det inte finns fara för dröjsmål med betalningen. Coronapandemin har även påvisat behovet av en generell översyn av anståndsregleringen, ett regelverk som i många delar är ålderdomlig. Inte minst finns det skäl att se över om nivåerna på avgift och ränta vid beviljat skatteanstånd är motiverade. En permanent version av den krisreglering som införts under pandemin bör utredas. Ersättning för kostnader i skattemål, punkt 12 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkande 44 och 2021/22:3685 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 21, 2021/22:3968 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkande 6 och 2021/22:4202 av m.fl. (KD) yrkande 8. I samband med skattemål betalar vanligen företag kostnader de har för att få hjälp av t.ex. advokater att processa i domstol. Detta kan vara betungande och ibland förödande för ett helt företag och följden kan bli att anställda förlorar sina anställningar. Vi menar att regelverket behöver ses över så att ersättning kan betalas ut för dessa rättegångskostnader till dess att dom förkunnats. En utredning bör ta fram ett väl avvägt förslag om ersättningens storlek och lämplig tidslängd samt om hur utformningen ska göras för att systemet inte ska kunna missbrukas. Vi anser således att man bör göra en översyn av regelverket för ersättning för kostnader i skattemål så att ersättning kan betalas ut tillfälligt för rättegångskostnader fram till det att dom har förkunnats. Ersättning för kostnader i skattemål, punkt 12 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3685 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 21 och 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkande 44, 2021/22:3968 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkande 6 och 2021/22:4202 av m.fl. (KD) yrkande 8. Utöver frågan om kvalitet i prövningar är själva processkostnaden en faktor som inte minst små företag behöver väga in. Undersökningar indikerar att full ersättning är oerhört ovanligt liksom att det yrkade beloppet ersätts när den enskilde vunnit gehör för en överklagan. Företagare kan inte anses vara jämbördiga med , utan företagaren försätts i ett underläge. Den lilla företagaren ska inte behöva avstå en överklagan för att en kostnadskalkyl visar att det i slutändan inte är värt processen. Man behöver därför se över ersättningen för processkostnader i skattemål. Ersättning för kostnader i skattemål, punkt 12 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4202 av m.fl. (KD) yrkande 8 och 2021/22:3685 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 21, 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkande 44 och 2021/22:3968 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkande 6. Jag anser att ersättningsreglerna i skattemål måste förbättras. Företag kan inte få ersättning för juridiska kostnader i väntan på dom i skattemål vid förvaltningsdomstol. vill se över regelverket och göra det möjligt för företag att söka interimsersättning för rättegångskostnader i väntan på prövning i högre instans, när överklagar. Ersättning för kostnader i skattemål, punkt 12 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3968 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkande 6 och 2021/22:3685 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 21, 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkande 44 och 2021/22:4202 av m.fl. (KD) yrkande 8. Frågan om rättegångskostnadernas fördelning är en grundlagd processrättslig fråga som är av stor betydelse för den enskildes möjligheter att tillvarata sin rätt. Regelverket för skatteprocess medger att den enskildes skäliga kostnader för ombud ersätts i de fall då den enskildes talan bifalles, vilket är en viktig princip. Den som rättmätigt driver en process för att korrigera en felaktig beskattning, och dessutom får felaktigheten bekräftad i domstol, ska givetvis inte behöva stå för stora rättegångskostnader. Dessvärre har lagstiftningens utformning inte visat sig ha avsedda effekter. I praktiken tillämpas lagstiftningen på ett restriktivt sätt, vilket har medfört att enskilda i skatteprocesser inte sällan får endast mycket små summor ersatta. En undersökning genomförd av stiftelsen skatteprocess visar bl.a. att enskilda som vunnit bifall i processer i få fall fått ombudskostnader ersatta – endast i av fallen hos , i i förvaltningsrätterna och i i kammarrätterna. Därtill visar undersökningen att de som överhuvudtaget har beviljats ersättning i snitt har fått av det yrkade beloppet. Svårigheter att få rättegångskostnader ersatta kan innebära att får en fördel mot den skattskyldige i processen. har betydligt större resurser och lägger ned betydligt mycket mer tid än vad enskilda och företagare kan göra, även via juridiska ombud. Genom detta skapas en obalans mellan parterna, som i grunden åsidosätter den i processrätten grundläggande kontradiktoriska principen. Rättssäkerheten riskerar att åsidosättas som risken för fel i beskattningen ökar om den skattskyldige inte på ett tillräckligt sätt kan använda sig av ombud för att tillvarata sin rätt. Mot bakgrund av detta behöver en utredning tillsättas i syfte att se över regelverket. Utredningen bör få i uppgift att belysa hur gällande regelverk kan justeras för att fler ska kunna få ersättning för rättegångskostnader i fall där målet har avgjorts till fördel för den enskilde. Personalliggare, punkt 13 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3638 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2021/22:3687 av m.fl. (M) yrkande 21 och 2021/22:947 av och (båda S), 2021/22:1827 av (M), 2021/22:1980 av (M), 2021/22:2087 av (M), 2021/22:2449 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2021/22:2874 av i (M), 2021/22:3221 av m.fl. (C) yrkande 31, 2021/22:3242 av m.fl. (C) yrkande 3, 2021/22:3380 av m.fl. (L) yrkande 8, 2021/22:3685 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 8, 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkande 38, 2021/22:3968 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkande 2, 2021/22:4202 av m.fl. (KD) yrkande 7 och 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 15. Frågan om personalliggare är omdiskuterad. Kravet innebär omfattande administrativa bördor, inte minst för småföretagare. Dagens personalliggarsystem är en betungande börda för restaurangbranschen och beskrivs av företagen i branschen som oproportionerligt krångligt. Syftet med personalliggarsystemet har varit att få bättre kontroll över fusk och stävja osund konkurrens inom ett antal olika branscher. Det personalliggarsystem som gäller för många branscher i det svenska näringslivet har både för- och nackdelar. I vissa branscher är det dock tydligt att personalliggarsystemet har medfört en obefogat stor administrativ börda som tar oproportionerligt mycket tid i anspråk. infördes krav på personalliggare i restaurang- och frisörbranscherna med syftet att stävja svartarbete genom ökad kontroll i vissa utpekade branscher där problemet ansågs vara större. Från utvärderingar som har gjorts av personalliggarsystemet framgår det tydligt att reglerna om personalliggare i restaurangbranschen inte har haft den effekt som avsågs på skattefusket. Personalliggarsystemets belastning på företagen motiveras inte av en motsvarande nytta för samhället – det fusk och de oseriösa aktörer som personalliggarna syftar till att stävja nås inte med dagens system. Det är därför motiverat att öppna för en förändring av personalliggarsystemets nuvarande omfattning. Kostnaderna för personalliggarsystemet överstiger nyttan, och ordningen har ett svagt stöd bland företagarna. Förutsättningarna bör ses över för att avveckla kravet på personalliggare för företag inom hotell-, restaurang- och besöksnäringen. Det är dock av betydelse att kontrollverksamhet, som bör kunna omfatta kontrollbesök i verksamheten, inom branschen är tydligt närvarande och prioriterad. Regeringen bör därför ges i uppdrag att se över systemet med personalliggare i syfte att lätta på den administrativa bördan för företag. Personalliggare, punkt 13 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2449 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkande 38 och 2021/22:947 av och (båda S), 2021/22:1827 av (M), 2021/22:1980 av (M), 2021/22:2087 av (M), 2021/22:2874 av i (M), 2021/22:3221 av m.fl. (C) yrkande 31, 2021/22:3242 av m.fl. (C) yrkande 3, 2021/22:3380 av m.fl. (L) yrkande 8, 2021/22:3638 av m.fl. (M) yrkande 7, 2021/22:3685 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 8, 2021/22:3687 av m.fl. (M) yrkande 21, 2021/22:3968 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkande 2, 2021/22:4202 av m.fl. (KD) yrkande 7 och 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 15. Små och medelstora företag som lyckas växa skapar de allra flesta nya arbetstillfällena i , och en sund politik måste utgå från att möjliggöra tillväxt i dessa företag. Personalliggare infördes för att göra illegal arbetskraft laglig men också som verktyg mot lönedumpning. Den har införts i många branscher såsom bygg, fordonsservice, frisör, kropps- och skönhetsvård, livsmedel och tobaksgrossister, restaurang och tvätteri. Regelverken kring personalliggare och kassaregister i hotell- och restaurangbranschen upplevs som fyrkantiga och otidsenliga. Orimligt höga sanktionsavgifter tas ut för oavsiktliga småfel trots att det är uppenbart att fusk i egentlig mening inte bedrivits. Alla som arbetar i dessa lokaler ska registreras när de kommer och när de lämnar lokalen. Personer såsom minderåriga barn som uppehåller sig i lokalen utan att vara en del i verksamheten måste också anges i personalliggaren och regelverket har, så som det tillämpas , väldigt låg acceptans hos branschens aktörer. gör oannonserade kontroller och de kontrollavgifter som kan kräva vid upptäckt av felaktigheter i personalliggaren, uppfattas som stelbenta och tar ofta inte hänsyn till om fel är ofrivilliga eller uppsåtliga. Många i de olika branscherna upplever systemet som betungande och tycker att det tar mycket tid i anspråk. sker dessutom nästan inga köp med kontanter, varför förekomsten av svarta pengar är låg och behovet av personalliggare och kassaregister kan ifrågasättas. Vi behöver därför utvärdera och förenkla detta regelverk, framför allt i hotell- och restaurangbranschen. Vi behöver också utreda dess effektivitet att beivra skatteundandragande samt hur den administrativa bördan för företagare ska kunna hållas till ett minimum. Personalliggare, punkt 13 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3221 av m.fl. (C) yrkande 31, 2021/22:3242 av m.fl. (C) yrkande 3 och 2021/22:3685 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 8 och 2021/22:947 av och (båda S), 2021/22:1827 av (M), 2021/22:1980 av (M), 2021/22:2087 av (M), 2021/22:2449 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2021/22:2874 av i (M), 2021/22:3380 av m.fl. (L) yrkande 8, 2021/22:3638 av m.fl. (M) yrkande 7, 2021/22:3687 av m.fl. (M) yrkande 21, 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkande 38, 2021/22:3968 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkande 2, 2021/22:4202 av m.fl. (KD) yrkande 7 och 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 15. Ett regelverk som är särskilt problematiskt för många företag, exempelvis besöksnäring och lantbruksföretag är systemet med personalliggare som sedan det infördes utvidgats vid ett flertal tillfällen. Bestämmelserna finns i skatteförfarandelagen, som föreskriver att företag i bl.a. restaurangbranschen ska anteckna verksamma personer i en personalliggare. Om ett företag har missat att skriva in någon i personalliggaren blir det skyldigt att betala en kontrollavgift till . Avgiften är första gången och om ytterligare brister hittas . –2015 betalade företagare mer än i kontrollavgifter till för misstag i fråga om personalliggare eller certifierade kassaregister. Systemet med personalliggare har sedan det infördes utvidgats vid ett flertal tillfällen och till att exempelvis inkludera alla personer som bor under samma tak där det bedrivs näringsverksamhet att behöva registrera sig om de på något sätt bidrar till verksamheten. Att en ägare av en verksamhet och hans eller hennes familj omfattas av kravet på att skriva in sig i personalliggare visar på att lagen inte har förståelse för hur ett litet familjeföretag fungerar där man lever och verkar i företaget dygnet runt. Systemet har redan genomgått översyn . anser att det är dags för en reell förändring. Regeringen behöver återkomma med konkreta förslag på hur systemet med personalliggare kan förändras både för att förenkla för företagen och för att minska antalet företag som träffas av systemet. I ett första steg behöver utvidgningen slopas. Regelkrånglet måste minska och här kan ny teknik bana väg för enklare system. Detta är viktigt för de småföretagare som vill utveckla och investera i sin verksamhet och som vill kunna be sin åttaåring att gå ut med kökssoporna utan att riskera böter. I vissa branscher finns det stora fördelar med systemet med personalliggare. Ska en socialt och ekonomiskt hållbar bostadsmarknad åstadkommas behöver nya bostäder byggas. Men dessa bostäder behöver också byggas under socialt och ekonomiskt hållbara former. Byggbranschen behöver stöd i form av regler och kontroller som gör att fusk och organiserad brottslighet kan stängas ute från byggarbetsplatserna. Det pågår en människohandel som måste kartläggas. I det här fallet är personalliggaren ett verkningsfullt redskap för arbetsgivare och fackföreningar att hålla reda på vilka det är som befinner sig på byggarbetsplatsen, om de är utbildade, har rätt skyddsutrustning och får den lön de har rätt till. Personalliggare, punkt 13 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:947 av och (båda S) och 2021/22:1827 av (M), 2021/22:1980 av (M), 2021/22:2087 av (M), 2021/22:2449 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2021/22:2874 av i (M), 2021/22:3221 av m.fl. (C) yrkande 31, 2021/22:3242 av m.fl. (C) yrkande 3, 2021/22:3380 av m.fl. (L) yrkande 8, 2021/22:3638 av m.fl. (M) yrkande 7, 2021/22:3685 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 8, 2021/22:3687 av m.fl. (M) yrkande 21, 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkande 38, 2021/22:3968 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkande 2, 2021/22:4202 av m.fl. (KD) yrkande 7 och 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 15. är byggbranschen skyldig att föra personalliggare. Byggherren ska bl.a. anmäla byggarbetsplatsen till och se till att det finns nödvändig utrustning för att den som driver byggverksamheten löpande ska kunna föra en elektronisk personalliggare på arbetsplatsen. kommer att göra oannonserade besök för att kontrollera personalliggaren. Den som inte uppfyller kraven kan bli skyldig att betala en kontrollavgift. registreras den som är anställd av ett bemanningsföretag som arbetstagare hos den arbetsgivare som hyr in arbetstagaren. Det innebär att det inte är möjligt att se om det förekommer inhyrning av arbetstagare på arbetsplatsen eller vem som är arbetsgivare för de inhyrda arbetstagarna. Detta är ett problem, inte minst ur skatterättslig synpunkt, eftersom skatter och avgifter ska betalas av den som faktiskt är arbetsgivare, dvs. inte av det företag som hyr in arbetskraften.