bet · H901CU10 · 2022-03-25 00:00:00 — Enligt har intresset för stödet varit stort och års ansökningsomgång inkom ca 300 ansökningar, varav 132 projekt beviljades. Stöd har beviljats för utveckling av parker och torg, för omvandling av hårdgjorda ytor till mer grönskande områden genom plantering av träd och buskar och för utveckling av promenadstigar och odlingsmöjligheter. Även trygghetsfrämjande åtgärder, som belysning och grillplatser, har beviljats stöd om de har kombinerats med åtgärder som innebär att stadsgrönska eller ekosystemtjänster ökar eller utvecklas. Regeringens strategi för minskad segregation beslutade regeringen om en långsiktig strategi för att minska och motverka segregation för perioden –2028 (Ku2018/01462/D). Det över-gripande målet med strategin är minskad segregation, jämlika uppväxt- och levnadsvillkor och goda livschanser för alla. Strategin innehåller delmål inom fem olika samhällsområden varav delmålet för boende är minskad boendesegregation, bra bostäder för alla och stärkt samhällsservice. Särskilt prioriterat är insatser för blandad bebyggelse, insatser för en bostadsmarknad som är öppen för alla, insatser för att förtydliga sociala hållbarhetsperspektiv i samhällsplaneringen och insatser för stärkt samhällsservice i områden med socioekonomiska utmaningar. Som redovisas ovan infördes ett nytt stöd för gröna och trygga samhällen . Enligt har intresset för stödet varit stort och stöd har beviljats för bl.a. utveckling av parker och torg samt för trygghetsfrämjande åtgärder som belysning. Utskottet kan således konstatera att det finns en möjlighet för kommuner och fastighetsägare i utsatta områden att ansöka om stöd för att öka trivsel och trygghet. Utskottet noterar vidare att regeringen i sin strategi för minskad segregation särskilt har prioriterat insatser för att förtydliga sociala hållbarhetsperspektiv i samhällsplaneringen och insatser för stärkt samhällsservice i områden med socioekonomiska utmaningar. Mot den bakgrunden anser utskottet att det inte finns skäl för att ta ett initiativ i frågan. Motionsyrkandet avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att utreda hur fler kollektivhus och kooperativa hyresrätter kan byggas. Utskottet hänvisar till befintliga stöd och pågående arbete. Jämför reservation 5 (MP). I kommittémotion 2021/22:4065 av m.fl. (MP) anförs att det finns ett stort intresse av att utforma och bygga bostäder gemensamt med andra och med olika grad av gemenskap. Motionärerna menar att det stöd som finns för byggemenskaper inte är tillgängligt för alla eftersom det kräver eget kapital. Det behövs därför andra styrmedel varav statliga egnahemslån kan vara en av flera möjligheter för att stimulera byggandet av fler kollektivhus och kooperativa hyresrätter. Ett tillkännagivande om att utreda detta föreslås i motionen (yrkande 37). infördes en möjlighet för byggemenskaper som bygger bostäder för sina medlemmar att söka statligt stöd. Stödet administreras av enligt förordningen (2019:676) om stöd till byggemenskaper. Startbidraget uppgår till högst . För att få ta del av stödet måste byggemenskapen vara organiserad i en ekonomisk förening där minst sex medlemmar deltar med en insats om var. Vidare måste kommunen medge att marken får bebyggas med flerbostadshus. inkom tolv ansökningar, varav åtta beviljades. Att främja byggemenskaper är enligt regeringen ett sätt att ta till vara lokala initiativ från civilsamhället för att få till stånd ett bostadsbyggande som annars inte blir av på marknadens initiativ (prop. 2021/22:1 utg.omr. 18 s. 24). har tagit fram rapporten som en del av bostadsförsörjningen (2018:32) för att väcka intresse för byggemenskaper och sprida kunskap om vilka mervärden dessa gemenskaper kan ge ur ett kommunalt perspektiv. Statlig kreditgaranti för lån till bostadsbyggande Under avsnittet Översyn av redovisningsregler redogörs för det statliga systemet med kreditgarantier för lån till bostadsbyggande. Den nya förordning som trädde i kraft innebär att kreditgarantier kan utfärdas för lån till nybyggnad av bostäder, anordnande av bostäder i en hel eller en del av en byggnad som inte har använts till bostäder, ändring av en befintlig bostadsbyggnad som innebär att byggnadens värde ökar och förvärv av hus för ombildning till kooperativ hyresrätt. Kreditgarantin får avse högst av fastighetens marknadsvärde när projektet är klart. Som redovisas ovan har i sin rapport av ny- och ombyggnad av bostäder på landsbygden (rapport 2019:11) lämnat förslag till statliga topplån med delvis kommunalt förlustansvar för uppförande, ombyggnad eller omfattande tillbyggnad av egnahem. har också övervägt om den föreslagna finansieringsmodellen med statliga topplån skulle kunna erbjudas till byggaktörer som bygger hyresrätter, bostadsrätter eller kooperativa hyresrätter på svagare marknader. Frågan utreds vidare av utredningen för att underlätta för förstagångsköpare på bostadsmarknaden (dir. 2020:125) som ska redovisa sitt uppdrag enligt ett ändringsdirektiv (dir. 2021:67). Utskottet konstaterar att det införts ett statligt stöd för byggemenskaper. En byggemenskap är ett sätt att organisera och planera ett byggprojekt, som karakteriseras av att det är de som ska använda byggnaden som själva äger och driver projektet. Här finns det en möjlighet för dem som ingår i byggemenskapen att utifrån en gemensam idé om hur och var de önskar bo skapa ett boende som passar dem, t.ex. ett kollektivboende. Därutöver finns det ett system med statliga kreditgarantier som kan utfärdas för lån för att t.ex. förvärva hus för ombildning till kooperativ hyresrätt. Det kan också tilläggas att förslag med statliga topplån för egna hem och flerbostadshus utreds vidare inom ramen för utredningen för att underlätta för förstagångsköpare på bostadsmarknaden. Mot den redovisade bakgrunden är utskottet inte berett att ställa sig bakom motionärernas förslag. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att införa en fond för att kompensera kommunernas intäktsbortfall vid markförsäljning till småhus. Utskottet hänvisar till vidtagna och planerade åtgärder för att öka småhusbyggandet. I motion 2021/22:3811 av (M) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör låta utreda möjligheten att införa en ägdahemsfond för att kompensera en del av kommunernas intäktsbortfall vid markförsäljning till småhus jämfört med flerbostadshus. Det är kommunerna som har det huvudsakliga ansvaret för planeringen och genomförandet av bostadsförsörjningen. Plansystemet enligt (2010:900), förkortad PBL, består av regionplan, översiktsplan, områdesbestämmelser och detaljplan. Till stöd för kommuners planerings-arbete finns en vägledning från . All planläggning ska enligt PBL främja bostadsbyggandet och utvecklingen av bostadsbeståndet (2 kap. 3 § första stycket 5). Vid tillämpningen av den bestämmelsen ska de kommunala riktlinjerna för bostadsförsörjning vara vägledande (4 § lagen [2000:1383] om kommunernas bostadsförsörjningsansvar). Regleringen innebär i praktiken att översiktsplanen ska återspegla bostadsförsörjningsbehovet genom ställningstaganden om den fysiska planeringen (prop. 2013/14:59 s. 22 f.). Översiktsplanen är därför ett viktigt verktyg för att genomföra kommunens intentioner när det gäller bostads-försörjningen. Genom en detaljplan eller genom områdesbestämmelser kan kommunen på ett bindande sätt reglera hur mark ska användas och bebyggas. I en detaljplan får kommunen också bestämma om byggnaders användning och om andelen lägenheter av olika slag i bostadsbyggnader och lägenheternas storlek (4 kap. 11 §). Med byggnaders användning avses den bebyggelse som marken är avsedd att användas för enligt detaljplanen. Detta innebär att marken kan vara avsedd för bebyggelse av bostad, handel, samlingslokal, kontor, garage eller industri eller för allmänt ändamål. Med lägenheter av olika slag avses ordinära familjelägenheter, studentlägenheter, servicelägenheter och olika lägenhets-typer för kollektivboende. Med storlek avses lägenheternas bruksarea, antal rumsenheter eller motsvarande (prop. 1985/86:1 s. 575–578). En kommun får däremot inte reglera bostäders upplåtelseform genom en detaljplan. senaste analys av utvecklingen på bygg- och bostadsmarknaden med byggprognos publicerades . analys visar att en stark efterfrågan har drivit bostadsbyggandet och att det är småhusbyggandet som ökar mest: 1 400 påbörjade småhus 2021 jämfört med 11 000 småhus 2020. är prognosen 1 500 småhus. har antalet påbörjade småhus ökat tydligt i alla kommungrupper. Sammantaget ökade småhusbyggandet med jämfört med . Privat initiativrätt – planintressentens medverkan vid detaljplaneläggning trädde lagändringar i PBL i kraft som avser en plan-intressents medverkan vid detaljplaneläggning (prop. 2020/21:131, bet. 2020/21:CU22, rskr. 2020/21:406). Lagändringarna innebär att kommunen i ett positivt planbesked ska redovisa vilket planeringsunderlag som sannolikt kan behövas vid en detaljplaneläggning, om en fastighetsägare, byggherre eller någon annan som tar initiativ till en planläggning (planintressent) har begärt det. Vidare ges en planintressent under vissa förutsättningar möjlighet att begära att yttrar sig över vilket planeringsunderlag som kan behövas för att ska kunna ta ställning till hur den planläggning som planbeskedet avser förhåller sig till de intressen som har tillsyn över. Syftet med lagändringarna är att möjliggöra snabbare planprocesser genom ökad förutsebarhet och att planintressenten ska kunna påbörja arbetet med att ta fram planeringsunderlag innan kommunen har möjlighet att påbörja plan-läggningen. Bostadsminister anförde i ett interpellationssvar om ett ökat småhusbyggande följande (ip. 2021/22:194): Regeringen har arbetat på flera fronter för att skapa bättre förutsättningar för bostadsbyggande. Bland annat har regeringen lämnat en proposition om privat initiativrätt. Ändringarna trädde i kraft efter att antagit förslaget. Regeringen har även uppdragit åt flera myndigheter att göra en översyn av sina anspråk på områden av riksintresse. Denna översyn syftar till en kraftig minskning av såväl antalet riksintresseanspråk som den samlade areella utbredningen av dessa områden. Regeringen har vidare tillsatt en utredning med uppdraget att utreda och lämna förslag på åtgärder för att underlätta för förstagångsköpare på bostadsmarknaden. Utredningen ska bland annat föreslå hur ett statligt startlån för förstagångsköpare bör utformas. De åtgärder som utredningen ska titta på syftar till att underlätta inträdet på marknaden för ägda bostäder. Det så kallade kommunala planmonopolet innebär att det primärt är kommunerna som bestämmer vilken mark som får bebyggas och hur bebyggelsen får utformas. Därmed är det även kommunen som bestämmer om ett visst område får bebyggas med flerbostadshus eller med småhus. Det är prioriterat för regeringen att upprätthålla den höga byggtakten, likaså att människor ska ha råd att bo i det som byggs. Möjligheten att tillgodose behovet av småhus är viktig och något som regeringen följer mycket noga. Vi kan konstatera att även småhusproduktionen har ökat vid makten, dock mer blygsamt. Antalet färdigställda småhus har ökat från cirka 8 000 till mellan 10 000 och 12 000 . Det är en ökning med 25–. Som jag sa i mitt inledningsanförande har regeringen också arbetat på flera fronter för att skapa bättre förutsättningar för bostadsbyggandet. Bland annat har regeringen lagt fram en proposition om privat initiativrätt. Låt mig också nämna två initiativ som vi har tagit sedan jag tillträdde för . Ska det, som vi är överens om, byggas fler småhus, där människor får möjlighet att kliva ut och känna gräset mellan tårna , måste det fram fler villatomter. För att få fram fler tomter krävs byggbar mark. Därför har och i sina regleringsbrev fått i uppdrag att ompröva om de riksintressen för kulturmiljövård och naturvård som länsstyrelserna har identifierat har brister avseende aktualitet och utbredning. Uppdragen kommer att redovisas , och jag kommer att följa myndigheternas arbete noga. Som redovisas ovan har småhusbyggandet ökat . Regeringen har vidare vidtagit en rad åtgärder för att skapa bättre förutsättningar för bostadsbyggandet. Det har bl.a. införts en möjlighet till privat initiativrätt enligt , och regeringen har tillsatt en utredning som har i uppgift att minska antalet riksintressen. Ansvarigt statsråd har i en interpellationsdebatt uppgett att möjligheten att tillgodose behovet av småhus är en viktig fråga som regeringen följer mycket noga. Mot den bakgrunden är utskottet inte berett att ställa sig bakom motions-yrkandet. Det bör därför avslås. Statlig prisreglering av bostadsmarknaden Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om hyresstopp och prisstopp på bostadsrätter och villor. Utskottet hänvisar till gällande ordning. I motion 2021/22:343 av Amineh Kakabaveh (-) yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om att regeringen i avvaktan på resultat och politisk behandling av pågående utredningsarbete ska införa ett generellt hyresstopp och även ett generellt prisstopp på bostadsrätter och villor. Den generella lagstiftningen för bostadshyresavtal finns i hyreslagen i 12 kap. jordabalken. Lagstiftningen är en social skyddslagstiftning till hyresgästens fördel. Reglerna utgår från principen om avtalsfrihet i fråga om hyrans storlek. Inskränkningarna i hyresbildningens frihet följer av samspelet mellan flera tvingande bestämmelser i hyreslagen och den andra centrala lagstiftningen i detta sammanhang, hyresförhandlingslagen (1978:304). Detta samspel medför att hyresavtalsparterna visserligen åtnjuter avtalsfrihet, men att denna är begränsad till att hyran ska vara skälig. trädde lagen (2010:879) om allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag i kraft (prop. 2009/10:185, bet. 2009/10:CU24, rskr. 2009/10:374). Enligt lagen ska ett sådant bolag i allmännyttigt syfte förvalta fastigheter i vilka bostadslägenheter upplåts med hyresrätt, främja bostadsförsörjningen i den eller de kommuner som äger bolaget och erbjuda hyresgästerna möjlighet till boendeinflytande och inflytande i bolaget. De allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolagen ska bedriva verksamheten enligt affärsmässiga principer, vilket bl.a. innebär ett avsteg från självkostnadsprincipen i kommunallagen. Lagen innehåller också bestämmelser om vissa begränsningar av värdeöverföringar från bolagen. I samma lagstiftningsärende genomfördes ändringar i hyreslagen och hyresförhandlingslagen. Ändringarna i hyreslagen innebär att de allmän-nyttiga kommunala bostadsföretagens hyresnormerande roll har ersatts med en normerande roll för kollektivt framförhandlade hyror (55 § hyreslagen). För att skydda befintliga hyresgäster mot att stora hyreshöjningar får ett alltför snabbt genomslag infördes även en s.k. trappningsregel. Syftet är att skydda hyresgäster mot kraftiga och snabba hyreshöjningar genom att den nya skäliga hyran stegvis fasas in . Ju större skillnad mellan den tidigare hyran och en skälig hyra är, desto längre kan övergångstiden behöva vara. Avsikten är att det i normalfallet inte ska bestämmas en övergångstid som är längre än . Endast i undantagsfall kan det anses vara motiverat med en så som . Som redovisas ovan har utredningen socialt hållbar bostadsförsörjning som övergripande uppdrag att skapa förutsättningar för en socialt hållbar bostadsförsörjning som underlättar situationen för hushåll som har svårt att skaffa en bostad på marknadens villkor, bl.a. strukturellt hemlösa. ska boendesegregation motverkas och förutsättningarna för jämlika uppväxt- och levnadsvillkor förbättras (dir. 2020:53). Uppdraget ska redovisas . Utskottet konstaterar att det finns en ordning för att fastställa skäliga hyror mellan hyresgäster och fastighetsägare samt att det råder avtalsfrihet när det gäller bostadsrätter och villor. Utskottet är inte berett att ställa sig bakom förslaget. Motionsyrkandet avstyrks därmed. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motionsyrkanden som beretts i förenklad ordning. Jämför det särskilda yttrandet (M, SD, C, V, KD, L). I motioner från allmänna motionstiden /22 har det väckts förslag som rör olika åtgärder för en bättre fungerande bostadsmarknad, konkurrens och bostadsbyggande, en social bostadsmarknad, förtur till bostad för vissa grupper, finansiering av bostadsbyggande, kommunernas bostadsförsörjningsansvar, blandade boendeformer och minskad segregation samt innovativt, miljövänligt och hållbart byggande. Förslagen i motionerna rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare . Under /19 gjordes detta i betänkande 2018/19:CU11, under /20 i betänkande 2019/20:CU10 och under /21 i betänkande 2020/21:CU9. har i enlighet med utskottets förslag avslagit motionsyrkandena. Utskottet avstyrker motionsyrkandena med hänvisning till detta. Bostadsanpassningsbidrag, punkt 1 (C, KD, MP) av (KD), (C) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3221 av m.fl. (C) yrkande 22, 2021/22:4065 av m.fl. (MP) yrkande 35 och 2021/22:4170 av m.fl. (KD) yrkande 10. Vi anser att det är av stor betydelse att äldre och personer med funktionsnedsättning har en möjlighet att bo kvar i sina hem. Genom bostadsanpassning kan fler äldre personer bo kvar i det egna hemmet och personer med funktionsnedsättning kan få ett mer självständigt liv. Bostadsanpassning kan innebära mindre ingripande åtgärder, som montering av handtag och borttagande av trösklar, eller större ingrepp som t.ex. installation av hiss. Vi kan konstatera att sedan den nya lagen om bostadsanpassningsbidrag infördes har antalet bostadsanpassningar minskat drastiskt. Detta är mycket olyckligt. Vi välkomnar därför att nu utvärderar lagen, men vi vill understryka vikten av att resultatet tas om hand och att regeringen återkommer till med förslag till lagändringar som innebär en förstärkning av möjligheten till bostadsanpassningsbidrag. Det vi nu anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Översyn av redovisningsregler, punkt 2 (SD, C, V, KD) av (KD), (SD), (C), (SD), (SD) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2602 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 12, 2021/22:3225 av m.fl. (C) yrkande 26 och 2021/22:4222 av m.fl. (KD) yrkande 43 och 2021/22:2451 av m.fl. (SD) yrkande 12 och 2021/22:2587 av m.fl. (SD) yrkande 15. Vi anser att det är viktigt att det finns förutsättningar att bygga bostäder i hela landet och inte bara i storstadsområdena. Vi menar att regelverket när det gäller nedskrivningar utgör ett hinder för bostadsbyggande på svagare marknader och på landsbygden. Eftersom byggkostnaderna i dessa fall ofta överstiger marknadsvärdet tvingas bostadsbolagen göra stora nedskrivningar av byggnadens värde vid nyproduktion. Det får till följd att det i många kommuner inte är ekonomiskt lönsamt att bygga nya hyresbostäder trots att det finns en efterfrågan. är inte ny utan har diskuterats . har haft i uppdrag att se över nämndens allmänna råd och bedömt att ändringar av ned - och avskrivningsreglerna inte är förenliga med årsredovisningslagen och dess bakomliggande direktiv. För att vi ska kunna säkerställa ett bostadsbyggande i hela landet behöver arbetet med att se över regelverket fortsätta. Regeringen bör därför tillsätta en utredning med uppdrag att utreda och föreslå lämpliga förändringar i årsredovisningslagen som inte kolliderar med . Det vi nu anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Behovsbostäder, punkt 3 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3997 av m.fl. (L) yrkandena 69 och 70. Det behövs en ny typ av boendeform som kan öka möjligheten för de svagaste grupperna på bostadsmarknaden att få en bostad. Jag vill därför att det skapas en ny kategori bostäder, s.k. behovsbostäder, som kommunerna kan förmedla till utsatta grupper enligt en särskild social kvot. Behovsbostäderna ska utgöra ett komplement till den allmänna bostadssektorn och ska bestå av nybyggda behovsbostäder och hyresrätter i det befintliga beståndet. För att motverka segregation och utanförskap ska behovsbostäder blandas med hyresrätter och bostadsrätter i vanliga fastigheter. Bostäderna ska vara spridda över hela kommunen och inte byggas i redan utsatta områden. Bostäderna ska hålla samma kvalitet och uppfylla samma krav som andra bostäder. Behovsbostäder ska förmedlas efter behov till personer inom följande fyra kategorier: risk för akut hemlöshet, våldsutsatthet eller risk att utsättas för våld, svag ekonomi, extrem trångboddhet samt medicinska behov. För att minska risken för bostadsbolag som bygger och förmedlar behovs-bostäder bör staten erbjuda en hyresgaranti. Systemet ska vara självfinansierat genom en riskpremie utformad efter systemets långsiktiga kostnader. Om en hyresgäst får betalningssvårigheter ska kontraktet ses över tillsammans med och sägas upp om hyresgästen inte uppfyller sin andel av avtalet. ska även bistå med boendetillägg, bostadsbidrag och andra stöd som hyresgästen har rätt till samt medverka till att förebygga vräkning i den här processen. Jag menar att behovsbostäder är ett steg på vägen för att skapa en bostads-politik där alla får plats. Regeringen bör ta de initiativ som krävs för att detta ska bli verklighet. Vad jag nu anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Investeringsfond för utsatta områden, punkt 4 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3997 av m.fl. (L) yrkande 46. Arbetet med att långsiktigt lyfta de utsatta områdena behöver prioriteras högre. Relativt små investeringar i den fysiska miljön kan bidra till en stor förbättring av situationen i ett utsatt område. Jag vill därför att det inrättas en nationell fond som kan möjliggöra långsiktiga investeringar som bidrar till en bättre stadsmiljö, t.ex. genom fler sopkärl, fler öppna lokaler på bottenvåningarna, mer grönyta och bättre belysning. Det kan också handla om att flytta barriärer mellan stadsdelar, riva byggnader som hindrar förnyelse eller planera nya vägar och gångstråk för att öka tryggheten och rörligheten. Studier och pilotprojekt har visat att projekt med krav på någon form av återbetalning ofta är mer genomtänkta och leder till att särskilt angelägna insatser väljs. Därför är lån en lämplig finansieringslösning för att ge kommuner och fastighetsägare möjlighet att göra långsiktiga investeringar för att skapa en positiv förändring i utsatta områden. För att kunna beviljas lån ska den aktuella kommunen ha upprättat en handlingsplan för att vända på utvecklingen i utsatta områden samt ha en integrationspakt med staten och minst en lokal fastighetsägarförening. Det får bli en uppgift för regeringen att ta nödvändiga initiativ. Vad jag anfört ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Kollektiva boendeformer, punkt 5 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4065 av m.fl. (MP) yrkande 37. Det finns ett stort intresse för att utforma och bygga bostäder gemensamt med andra och med olika grad av gemenskap. Trots detta byggs det alltför få kooperativa hyresrätter och kollektivhus. Jag vill därför att det införs ekonomiska styrmedel som möjliggör att denna typ av boenden kan utvecklas. Det befintliga stödet för byggemenskaper kan användas för att skapa bostäder som passar olika typer av hushåll.