bet · H901JuU43 · 2022-05-12 00:00:00 — Skärpt straff för gravfridsbrott Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till ändringar i . Förslaget innebär att straffbestämmelsen om brott mot griftefrid kompletteras med en särskild straffskala för grovt brott. Straffet för grovt brott föreslås vara fängelse i lägst och högst . De olika svårhetsgraderna av brottet ska betecknas gravfridsbrott och grovt gravfridsbrott. Vid bedömningen av om ett brott är grovt ska det särskilt beaktas om gärningspersonen tillfogat ett lik en svår skada eller om gärningen inneburit omfattande förstörelse eller annars varit av särskilt hänsynslös eller farlig art. Vidare föreslås att försök till gravfridsbrott samt försök, förberedelse och stämpling till grovt gravfridsbrott ska vara straffbart. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Utskottet föreslår även två tillkännagivanden till regeringen med anledning av motionsyrkanden. Enligt utskottet bör straffskalan för grovt gravfridsbrott motsvara straffskalan för grov mened, dvs. fängelse i lägst två och högst . Vidare bör kvalifikationsgrunderna för grovt gravfridsbrott utökas till att även omfatta situationen då hanterandet av en avliden människas kropp försvårat en brottsutredning. När det gäller dessa tillkännagivanden finns två reservationer (S, C) och (S, C, V). Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden. I betänkandet finns totalt tre reservationer (S, M, C, V, KD). Proposition 2021/22:195 Skärpt straff för gravfridsbrott. Sju yrkanden i följdmotioner. Tre yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Skärpt straff för gravfridsbrott 1.Straffskalan för grovt gravfridsbrott, punkt 2 (S, C) 2.Försvårande av utredning som kvalifikationsgrund för grovt brott, punkt 3 (S, C, V) 3.Upprepad brottslighet som kvalifikationsgrund för grovt brott, punkt 4 (M, KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Skärpt straff för gravfridsbrott antar regeringens förslag till lag om ändring i . Därmed bifaller proposition 2021/22:195 och avslår motionerna 2021/22:33 av (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2021/22:3785 av m.fl. (M) yrkande 7. Straffskalan för grovt gravfridsbrott ställer sig bakom det som utskottet anför om straffskalan för grovt gravfridsbrott och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4472 av m.fl. (V), 2021/22:4537 av m.fl. (M) yrkande 1, 2021/22:4544 av m.fl. (SD) och 2021/22:4620 av m.fl. (KD) yrkande 1. Reservation 1 (S, C) Försvårande av utredning som kvalifikationsgrund för grovt brott ställer sig bakom det som utskottet anför om försvårande av utredning som kvalifikationsgrund för grovt gravfridsbrott och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4482 av m.fl. (L) och 2021/22:4537 av m.fl. (M) yrkande 2 i denna del. Reservation 2 (S, C, V) Upprepad brottslighet som kvalifikationsgrund för grovt brott 2021/22:4537 av m.fl. (M) yrkande 2 i denna del och 2021/22:4620 av m.fl. (KD) yrkande 2. Reservation 3 (M, KD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (KD), (M), (S), (M), (SD), (V), (M), (SD), (S), (S), (L), (SD), (MP), (KD), (S) och (C). I betänkandet behandlar utskottet regeringens proposition 2021/22:195 Skärpt straff för gravfridsbrott. I propositionen föreslår regeringen att straffbestämmelsen i om brott mot griftefrid kompletteras med en särskild straffskala för grovt brott. De olika svårhetsgraderna av brottet ska betecknas gravfridsbrott och grovt gravfridsbrott. Regeringens förslag till riksdagsbeslut finns i bilaga 1. Regeringens lagförslag finns i bilaga 2. Fem motioner har väckts med anledning av propositionen. I ärendet behandlas även tre yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Förslagen i motionerna finns i bilaga 1. Skärpt straff för gravfridsbrott Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till ändringar i som innebär att den straffrättsliga regleringen av brott mot gravfriden skärps. ställer sig bakom det som utskottet anför om straffskalan för grovt gravfridsbrott och tillkännager detta för regeringen. ställer sig även bakom det som utskottet anför om försvårande av utredning som kvalifikationsgrund för grovt gravfridsbrott och tillkännager detta för regeringen. avslår motionsyrkanden om upprepad brottslighet som kvalifikationsgrund för grovt gravfridsbrott. Jämför reservation 1 (S, C), 2 (S, C, V) och 3 (M, KD). Straffrättsliga regler om gravfrid har funnits i svensk rätt. Av lagtexten i 16 kap. 10 § följer att den straffbara gärningen består i att obehörigen flytta, skada eller skymfligen behandla ett lik eller en avlidens aska, öppna en grav eller göra skada eller ofog på en kista, urna, grav eller något annat vilorum för de döda eller på gravvård. Straffansvaret omfattar obehöriga åtgärder såväl med en död kropp som inte omhändertagits för gravsättning som med ett gravlagt lik. Regleringen omfattar även en kista eller urna i vilken ett lik eller aska förvaras men som ännu inte förts till en grav. Med gravvård avses ett minnesmärke vid en grav, t.ex. i form av en gravsten. En minneslund på en kyrkogård är att anse som en gravvård. Även en begravningsplats som sådan omfattas av straffbudet, inklusive t.ex. planteringar på en gravplats och minneslund. Straffet för brott mot griftefrid är böter eller fängelse i högst . Försök, förberedelse eller stämpling till brottet är inte straffbart. Tillämpningsområdet för griftefridsbrottet har varit oförändrat sedan det infördes i 1965, och straffskalan har inte ändrats . Regeringen framhåller att synen på enskildas integritet är strängare och att flera lagstiftningsåtgärder har vidtagits för att höja straffnivån för allvarliga angrepp på någons liv, hälsa eller trygghet till person och för att stärka det straffrättsliga skyddet för den personliga integriteten. Även det lidande som drabbar närstående till brottsoffer har fått en allt större betydelse i rättsutvecklingen, exempelvis genom utvidgningen av rätten till anhörigersättning. Vidare har vikten av att den enskildes vilja respekteras även efter döden lyfts fram t.ex. i regelverken om transplantation och obduktion. Sammanfattningsvis anser regeringen att det finns fog för en skärpt syn på allvarliga fall av brott mot gravfriden och att griftefridsbrottets nuvarande straffskala inte ger ett tillräckligt utrymme för att i alla situationer kunna döma ut ett straff som står i proportion till brottets allvar. Regeringen föreslår därför att den straffrättsliga regleringen av brott mot gravfriden skärps. Förslaget innebär att straffbestämmelsen om brott mot griftefrid kompletteras med en särskild straffskala och en egen beteckning för grovt brott. Straffet för grovt brott ska vara fängelse i lägst och högst . Ett sådant straffmaximum framstår enligt regeringen som proportionerligt i förhållande till dels andra brott mot allmän ordning som kan innehålla kränkande inslag, t.ex. grov hets mot folkgrupp, dels annan brottslighet som kan innebära integritetsintrång eller förstörelse av egendom, t.ex. grovt olaga hot, grovt olaga integritetsintrång och grov skadegörelse. Mot bakgrund av den typ av gärningar som är avsedda att omfattas av det grova brottet anges vidare att ett minimistraff får anses väl avvägt. Minimistraffet speglar då straffvärdet av ett grovt brott på en lägsta nivå. De olika svårhetsgraderna av brottet ska enligt förslaget betecknas gravfridsbrott och grovt gravfridsbrott. I bestämmelsen om grovt gravfridsbrott ska det införas kvalifikationsgrunder. Vid bedömningen av om brottet är grovt ska det särskilt beaktas om gärningspersonen tillfogat ett lik en svår skada eller om gärningen inneburit omfattande förstörelse eller annars varit av särskilt hänsynslös eller farlig art. Med att gärningspersonen tillfogat ett lik en svår skada avses t.ex. att liket skadats genom avskärning eller avhuggning (stympats), bränts eller på annat sätt tillfogats en svårare skada. Med omfattande förstörelse avses framför allt vandalisering av gravplatser eller andra föremål och utrymmen som omfattas av paragrafens tillämpningsområde, t.ex. i form av en större mängd klotter eller ett stort antal omkullvälta gravstenar. I kvalifikationsgrunden särskilt hänsynslös art innefattas gärningar som inte nödvändigtvis lett till att ett lik fått svårare skador eller medfört omfattande materiell förstörelse men som i och för sig kan vara grova eftersom de innefattat särskilt kränkande inslag. Det kan handla om gärningar som utförts med hatbrottsmotiv eller sådana gärningar där den döda kroppen, dess aska eller gravplats ordnats eller hanterats på ett särskilt nedvärderande eller kränkande sätt. Att en gärning kvalificeras som grovt brott på grund av sin särskilt farliga art kan exempelvis komma i fråga om den föregåtts av noggrann planering. Vidare anges att det förhållandet att gärningspersonen hanterat den avlidnes kropp på ett sätt som innebär att dödsorsaken inte kan fastställas eller att utredningen av ett misstänkt brott på annat sätt försvåras normalt bör kunna medföra att brottet bedöms som grovt. Som exempel på det sistnämnda anges att gärningspersonen har undanskaffat liket för att det inte ska upptäckas. Uppräkningen av olika omständigheter är inte uttömmande. Omständigheterna kan föreligga i olika grad och vara sådana att de framstår som betydligt allvarligare än vad som krävs för att kvalificera ett brott som grovt. I de fall sådana omständigheter som anges i kvalifikationsgrunderna inte kan beaktas tillräckligt genom gradindelning ska de enligt förslaget också verka förhöjande på straffvärdet. Vidare anförs att den övre delen av straffskalan ofta kan behöva användas för att en proportionerlig påföljd ska kunna dömas ut vid de allvarligaste fallen av ett grovt gravfridsbrott. Regeringen föreslår även att försök till gravfridsbrott samt försök, förberedelse och stämpling till grovt gravfridsbrott ska kriminaliseras. Lagändringarna föreslås träda i kraft . behandlade utskottet en motion om höjt straff för brott mot griftefrid. Utskottet fann inte anledning att ta något initiativ i frågan och avstyrkte motionen (bet. 2018/19:JuU11 s. 73). följde utskottets förslag (rskr. 2018/19:181). Utskottet har därefter behandlat liknande motionsyrkanden förenklat. I kommittémotion 2021/22:3785 av m.fl. (M) yrkande 7 begärs ett tillkännagivande om att utreda skärpt straff för brott mot griftefrid och en gradindelning av brottet. En liknande begäran finns i motion 2021/22:33 av (SD) yrkandena 1 och 2. I kommittémotion 2021/22:4537 av m.fl. (M) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att grovt gravfridsbrott bör ha en straffskala på lägst två och högst fängelse, vilket motsvarar straffskalan för grov mened. Eftersom även det grova menedsbrottet syftar till att försvåra en utredning om brott är det enligt motionärerna rimligt att dessa två brott har samma straffskala. En motsvarande begäran framställs i kommittémotion 2021/22:4472 av m.fl. (V). Även m.fl. (SD) föreslår i kommittémotion 2021/22:4544 att minimistraffet för grovt gravfridsbrott ska höjas till fängelse i lägst . Skärpt straff för grovt gravfridsbrott efterfrågas också i kommittémotion 2021/22:4620 av m.fl. (KD) yrkande 1. m.fl. (M) begär i kommittémotion 2021/22:4537 yrkande 2 ett tillkännagivande om att utöka kvalifikationsgrunderna för grovt gravfridsbrott till att omfatta dels situationen då hanterandet av kroppen försvårat en utredning, dels upprepad brottslighet. Även m.fl. (KD) anser i kommittémotion 2021/22:4620 yrkande 2 att kvalifikationsgrunderna för grovt gravfridsbrott ska inkludera upprepade förseelser. I kommittémotion 2021/22:4482 av m.fl. (L) begärs ett tillkännagivande om att det ska framgå av lagtexten att det vid bedömningen av om ett gravfridsbrott är grovt särskilt ska beaktas om gärningen har begåtts i syfte att försvåra fastställandet av dödsorsaken. Straffmätning vid återfall i brott Enligt 29 kap. 4 § ska rätten vid straffmätningen utöver brottets straffvärde i skärpande riktning ta hänsyn till om den tilltalade tidigare gjort sig skyldig till brott, om inte förhållandet beaktas genom påföljdsvalet eller i tillräcklig utsträckning genom förverkande av villkorligt medgiven frihet. Vid denna bedömning ska särskilt beaktas vilken omfattning den tidigare brottsligheten haft, vilken tid som gått mellan brotten samt om den tidigare och den nya brottsligheten är likartade eller brottsligheten i båda fallen är särskilt allvarlig. Av bestämmelsen följer att rätten i första hand ska beakta återfall i brott genom påföljdsvalet eller genom förverkande av villkorligt medgiven frihet. Enligt 30 kap. 4 § är det förhållandet att den tilltalade tidigare gjort sig skyldig till brott ett skäl att välja fängelse som påföljd. För den som tidigare dömts till ett fängelsestraff kan villkorligt medgiven frihet förverkas enligt 34 kap. 5 § . Utskottet delar regeringens uppfattning att det finns fog för en skärpt syn på allvarliga fall av brott mot gravfriden och att brottets nuvarande straffskala inte ger ett tillräckligt utrymme för att i alla situationer kunna döma ut ett straff som står i proportion till brottets allvar. Det är därför positivt att regeringen har lämnat ett förslag som innebär att den straffrättsliga regleringen av brott mot gravfriden skärps. Utskottet anser att av de skäl som anförs i propositionen bör anta regeringens lagförslag. Motionsyrkandena om att utreda skärpt straff för brott mot griftefrid och en gradindelning av brottet får anses vara i huvudsak tillgodosedda genom det nu framlagda lagförslaget. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2021/22:33 (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2021/22:3785 (M) yrkande 7. Även om utskottet ställt sig bakom regeringens förslag anser utskottet att straffet för grovt gravfridsbrott bör skärpas ytterligare för att bättre återspegla brottets allvar. Enligt utskottets uppfattning bör straffskalan för grovt gravfridsbrott motsvara straffskalan för grov mened, dvs. fängelse i lägst två och högst , eftersom båda brotten ofta syftar till att försvåra utredningen av allvarlig brottslighet. Utskottet föreslår att tillkännager detta för regeringen. Därmed tillstyrker utskottet motionerna 2021/22:4472 (V), 2021/22:4537 (M) yrkande 1, 2021/22:4544 (SD) och 2021/22:4620 (KD) yrkande 1. Vidare bör den omständigheten att en person har hanterat en avliden människas kropp på ett sätt som innebär att dödsorsaken inte kan fastställas eller att utredningen av ett misstänkt brott på annat sätt försvåras enligt utskottet alltid medföra att ett gravfridsbrott bedöms som grovt. För att det inte ska finnas utrymme för någon annan bedömning bör detta uttryckligen anges i lagtexten. Enligt utskottet bör regeringen därför återkomma till med ett lagförslag som innebär att kvalifikationsgrunderna för grovt gravfridsbrott utökas till att även omfatta situationen då hanterandet av kroppen försvårat en brottsutredning. Utskottet tillstyrker därmed motionerna 2021/22:4482 (L) och 2021/22:4537 (M) yrkande 2 i denna del. När det gäller upprepad brottslighet konstaterar utskottet att den omständigheten att den tilltalade tidigare gjort sig skyldig till brott kan beaktas inom ramen för nuvarande lagstiftning om straffmätning och påföljdsval. Mot denna bakgrund saknas det enligt utskottets uppfattning skäl att utöka kvalifikationsgrunderna för grovt gravfridsbrott till att även omfatta upprepad brottslighet. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2021/22:4537 (M) yrkande 2 i denna del och 2021/22:4620 (KD) yrkande 2. Straffskalan för grovt gravfridsbrott, punkt 2 (S, C) av (S), (S), (S), (S), (S) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: 2021/22:4472 av m.fl. (V), 2021/22:4537 av m.fl. (M) yrkande 1, 2021/22:4544 av m.fl. (SD) och 2021/22:4620 av m.fl. (KD) yrkande 1. Vi delar regeringens uppfattning att ett straffmaximum om fängelse framstår som proportionerligt i förhållande till dels andra brott mot allmän ordning som kan innehålla kränkande inslag, dels annan brottslighet som kan innebära integritetsintrång eller förstörelse av egendom. Mot bakgrund av den typ av gärningar som är avsedda att omfattas av det grova brottet får vidare ett minimistraff anses väl avvägt. Minimistraffet speglar då straffvärdet av ett grovt brott på en lägsta nivå. Vi är således inte beredda att ställa oss bakom ett sådant tillkännagivande om att skärpa straffskalan för grovt gravfridsbrott som motionärerna föreslår. Försvårande av utredning som kvalifikationsgrund för grovt brott, punkt 3 (S, C, V) av (S), (S), (V), (S), (S), (S) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: 2021/22:4482 av m.fl. (L) och 2021/22:4537 av m.fl. (M) yrkande 2 i denna del. Vid bedömningen av om ett gravfridsbrott är grovt ska det enligt regeringens lagförslag särskilt beaktas bl.a. om gärningen varit av särskilt farlig art. Som exempel på gärningar som normalt bör kunna medföra att brottet bedöms som grovt anges i propositionen att gärningspersonen hanterat den avlidnes kropp på ett sätt som innebär att dödsorsaken inte kan fastställas eller att utredningen av ett misstänkt brott på annat sätt försvåras. Mot den bakgrunden saknas det enligt vår uppfattning anledning att utöka kvalifikationsgrunderna för grovt gravfridsbrott till att även omfatta situationen då hanterandet av en avliden människas kropp försvårat en brottsutredning. Något tillkännagivande till regeringen bör därmed inte göras. Upprepad brottslighet som kvalifikationsgrund för grovt brott, punkt 4 (M, KD) av (KD), (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4537 av m.fl. (M) yrkande 2 i denna del och 2021/22:4620 av m.fl. (KD) yrkande 2. Det är inte helt ovanligt att kyrkogårdar och gravar vandaliseras och skändas vid upprepade tillfällen. För att straffet ska motsvara brottslighetens allvar bör även upprepad brottslighet anges som en omständighet som särskilt ska beaktas vid bedömningen av om ett gravfridsbrott är grovt. Det är enligt vår uppfattning inte tillräckligt att detta kan beaktas inom ramen för straffvärdebedömningen och påföljdsvalet. Regeringen bör därför återkomma till med ett lagförslag som innebär att kvalifikationsgrunderna för grovt gravfridsbrott utökas till att även omfatta upprepad brottslighet. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2021/22:195 Skärpt straff för gravfridsbrott: antar regeringens förslag till lag om ändring i . 2021/22:4472 av m.fl. (V): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med ett förslag till skärpt straffskala för grovt gravfridsbrott och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4482 av m.fl. (L): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det av lagtexten ska framgå att det vid bedömningen av om brottet är grovt ska beaktas särskilt om gärningen har begåtts i syfte att försvåra fastställande av dödsorsak och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4537 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att grovt gravfridsbrott bör ha en straffskala på mellan två och fängelse och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka kvalifikationsgrunderna för grovt brott till att omfatta dels situationen då hanterandet av kroppen försvårat en utredning, dels upprepad brottslighet och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4544 av m.fl. (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att höja minimistraffet för grovt gravfridsbrott till lägst och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4620 av m.fl. (KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpta straff för grovt gravfridsbrott och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kvalifikationsgrunderna för grovt brott ska inkludera upprepade förseelser och tillkännager detta för regeringen. Motioner från allmänna motionstiden /22 2021/22:33 av (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att höja straffet för brott mot griftefriden och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en ny brottsrubricering, grovt brott mot griftefriden, och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3785 av m.fl. (M): 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda höjda straff för brott mot griftefriden samt en gradindelning av brottet och tillkännager detta för regeringen. och i alla kulturer har människan haft riter kring de döda. Alla som varit på en begravning vet vad som händer vid smörgåstårtan. Helt plötsligt tittar små ljusstrålar in i det kompakta mörkret. Helt plötsligt får även de roliga minnena plats i rummet. kan till och med förlösande skratt höras. Något har plötsligt skett. Sorgen byter skepnad. Kroppen övergår till minne. Det finns ett före och ett efter men inget tillbaka. Vi människor har behov av riterna kring de döda. Men vi levande har ofta även ett behov av att känna tryggheten att vi kommer att tas om hand med respekt den dagen vi dör. Vi skriver kanske några rader om vem som ska hålla i begravningen eller vilken musik som ska spelas. Respekten för den döde är på samma gång respekten för den en gång levande och de efterlevande. Den som skadar en död kropp sårar på djupet de redan sörjande. Den som skändar en död skändar också livet. Tillämpningsområdet för griftefridsbrottet har varit oförändrat sedan det infördes i 1965, och straffskalan har inte ändrats . har den djupt rotade vördnaden inom oss inför den döda kroppen inte avtagit i styrka. I stället har lagstiftning gett uttryck för kraftigare reaktioner mot angrepp på någons liv, hälsa och trygghet och den personliga integriteten. Även det lidande som drabbar närstående till brottsoffer har fått allt större betydelse i rättsutvecklingen, exempelvis genom utvidgningen av rätten till anhörigersättning. Vidare har vikten av att den enskildes vilja respekteras även efter döden lyfts fram, till exempel i regelverken om transplantation och obduktion. Det finns därför fog för en skärpt syn på allvarliga fall av brott mot gravfriden. Griftefridsbrottets nuvarande straffskala ger inte tillräckligt utrymme för att i alla situationer kunna döma ut ett straff som står i proportion till brottets allvar. Det förslag vi diskuterar innebär att straffbestämmelsen om brott mot griftefrid kompletteras med en särskild straffskala för grovt brott. Straffet för grovt brott föreslås vara fängelse i lägst och högst . De olika svårhetsgraderna av brottet ska betecknas gravfridsbrott och grovt gravfridsbrott. Vid bedömningen av om ett brott är grovt ska det särskilt beaktas om gärningspersonen tillfogat ett lik svår skada eller om gärningen inneburit omfattande förstörelse eller annars varit av särskilt hänsynslös eller farlig art. Vidare föreslås att försök till gravfridsbrott samt försök, förberedelse och stämpling till grovt gravfridsbrott ska vara straffbart. Det finns motioner i det här ärendet som föreslår att kvalifikationsgrunderna för grovt gravfridsbrott ska utökas till att även omfatta situationen då hanterandet av en avliden människas kropp försvårar en brottsutredning. Jag anser att regeringens förslag har tagit hänsyn till detta. Vid bedömningen av om ett gravfridsbrott är grovt ska det enligt regeringens lagförslag bland annat särskilt beaktas om gärningen varit av särskilt farlig art. Som exempel på gärningar som normalt bör kunna medföra att brottet bedöms som grovt anges i propositionen att gärningspersonen har hanterat den avlidnes kropp på ett sätt som innebär att dödsorsaken inte kan fastställas eller att utredningen av ett misstänkt brott på annat sätt försvåras.