bet · H901KU45 · 2022-06-17 00:00:00 — Subsidiaritetsprövning av förslag till rådets förordning om allmänna direkta val av ledamöter av Utskottet anser att förslag till förordning om allmänna direkta val av ledamöter av i vissa delar strider mot subsidiaritetsprincipen och föreslår i enlighet med 10 kap. 3 § riksdagsordningen att lämnar ett motiverat yttrande till , rådets och kommissionens ordförande. Utskottet noterar att det när förslaget översändes till inte lämnades någon information om att förfarandet som anges i protokollet om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna hade inletts eller att har möjlighet att lämna ett motiverat yttrande. Utskottet vidhåller den tidigare bedömningen att frånvaron av information av detta slag kan leda till en osäkerhet bland EU:s nationella parlament om huruvida ett utkast omfattas av bestämmelserna om subsidiaritetsprövning i fördraget och från vilket datum åttaveckorsfristen för att avlämna ett motiverat yttrande ska beräknas. För att värna de nationella parlamentens rätt att pröva utkasts förenlighet med subsidiaritetsprincipen måste alla lagstiftningsakter som översänds till de nationella parlamenten, oavsett vilken institution som är avsändare, åtföljas av sådan information. Valrättsakten bygger på grundtanken att förfarandet vid val till i allt väsentligt ska följa de regler som gäller för nationella val. Utskottet anser liksom tidigare att detta är en god och ändamålsenlig ordning. Formerna för hur valen genomförs måste tillåtas vara olika i de olika medlemsstaterna. Att formerna är väl kända för medborgarna är av vikt för tilltron till demokratin och valförfarandet och bidrar till att upprätthålla förtroendet för valförfarandena. En utgångspunkt vid subsidiaritetsprövningen bör alltså vara att regleringen i så stor omfattning som möjligt sker på nationell nivå. Enligt utskottet bör liksom tidigare endast de grundläggande bestämmelserna om val till regleras i unionsrätten. Utskottet anser liksom tidigare att målen för flera av de föreslagna åtgärderna bättre kan uppnås av medlemsstaterna. Utskottet vill särskilt framhålla att de politiska partiernas inre liv inte behöver regleras på unionsnivå, t.ex. vad de politiska partierna ska beakta när de väljer ut kandidater. Det bör vara en uppgift för varje parti att bestämma hur kandidaterna ska väljas. Vidare anser utskottet att det inte finns skäl att på unionsnivå reglera hur valkampanjer ska bedrivas, t.ex. när valkampanjen får inledas och vad valkampanjmaterial ska innehålla. Detsamma gäller det föreslagna förbudet mot att genomföra opinionsundersökningar . Utskottet bedömer att regleringen kan utgöra en begränsning av grundläggande fri- och rättigheter. Under alla förhållanden bör en sådan reglering om den anses befogad ske på nationell nivå och kunna utformas utifrån förutsättningarna i respektive medlemsstat. förslag till rådets förordning om allmänna direkta val av ledamöter av , om upphävande av rådets beslut 76/787/EKSG, EEG, Euratom och den akt om allmänna direkta val av ledamöter av som utgör en bilaga till det beslutet (P9_TA(2022)0129). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Subsidiaritetsprövning av förslag till rådets förordning om allmänna direkta val av ledamöter av Europarlamentetet Bilaga 1 Förteckning över prövade förslag Bilaga 2 Motiverat yttrande från riksdag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Subsidiaritetsprövning av förslag till rådets förordning om allmänna direkta val av ledamöter av Europarlamentetet beslutar att lämna ett motiverat yttrande till , rådets och kommissionens ordförande med den lydelse som framgår av utskottets förslag i bilaga 2. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (SD), (S), (V), (M), (SD), Skånberg (KD), (S), (L), (SD), (MP), (S), (S) och (M). Ärendet och dess beredning antog en lagstiftningsresolution med förslag till en reform av valordning. Resolutionen innehåller förslag till en ny förordning om allmänna direkta val av ledamöter av och innebär bl.a. att akten om allmänna direkta val av företrädarna i , som utgör bilaga till rådets beslut av , med senare ändringar (den s.k. valrättsakten) upphävs. Valrättsakten har samma rättsliga status inom unionsrätten som fördragen. Utöver förslaget till ny förordning innehåller resolutionen även en uppmaning om att reformera fördragen. Kammaren hänvisade förslaget till förordning till för subsidiaritetsprövning. Tidsfristen för att lämna ett motiverat yttrande om förslaget till EU:s institutioner löper ut . överlämnade regeringen till faktapromemoria 2021/22:FPM95 Förordning om allmänna direkta val av ledamöter av . Vid utskottets sammanträde informerade statssekreterare utskottets ledamöter om regeringens bedömning av förslagets förhållande till subsidiaritetsprincipen. Grundläggande bestämmelser om val till finns i valrättsakten . Regleringen bygger i huvudsak på att förfarandet ska följa nationella regler i varje medlemsstat men att vissa minimiregler behövs på EU-nivå. Valrättsakten har samma rättsliga status inom unionsrätten som fördragen, dvs. den ingår i vad som brukar kallas EU:s primärrätt. För svenskt vidkommande gäller att valrättsakten ingår i den uppräkning av olika gemenskapsrättsliga fördrag och andra instrument som finns i 4 § i lagen (1994:1500) med anledning av anslutning till Europeiska unionen. Av de befintliga bestämmelserna i valrättsakten framgår bl.a. att ledamöter väljs i varje medlemsstat genom allmänna, direkta, fria och hemliga val. Valsättet ska enligt valrättsakten vara proportionellt och bestå av listval (valsedlar) eller val med enkel överförbar röst. Medlemsstaterna får fastställa en lägsta tröskel för fördelning av mandaten. Denna tröskel får inte sättas högre än av de giltiga avgivna rösterna på nationell nivå. Om inte annat följer av bestämmelserna i valrättsakten, ska valet genomföras enligt de nationella bestämmelser som gäller för genomförande av val. I valrättsakten slås fast att ingen får rösta mer än en gång i ett val. Av valrättsakten följer att val ska hållas den dag och den tid som varje medlemsstat fastställer. Denna dag ska infalla i samtliga medlemsstater. Perioden ska börja morgon och sluta närmast . antog en resolution om reformen av vallagen i Europeiska unionen. Efter förhandlingar med fattade rådet beslut (EU, Euratom) 2018/994 om ändring av akten om allmänna direkta val av ledamöter av , som utgör en bilaga till rådets beslut 76/787/EKSG, EEG, Euratom av . Ändringsbeslutet, som kompletterar den befintliga valrättsakten, ska godkännas av medlemsstaterna i enlighet med deras respektive konstitutionella krav. Medlemsstaterna ska därefter anmäla till rådets generalsekretariat när de förfaranden som är nödvändiga för godkännandet har slutförts. Beslutet träder i kraft dagen efter det att rådets generalsekretariat tagit emot den sista anmälan, vilket ännu inte skett. Utskottet subsidiaritetsprövade förslaget i resolutionen (utl. 2015/16:KU27). Utskottet ansåg att förslaget stred mot subsidiaritetsprincipen och föreslog att skulle lämna ett motiverat yttrande till EU:s institutioner. beslutade att lämna ett motiverat yttrande (rskr. 2015/16:135). Genom förslaget ska det införas en mer enhetlig europeisk valordning för direkta val av ledamöter till . För att åstadkomma detta ska ett större antal gemensamma minimiregler införas. Målet är att främja den demokratiska och gränsöverskridande debatten och dimensionen i valen. Dessutom ska den demokratiska legitimiteten öka och funktionssätt förbättras. Därutöver ska förslaget stärka unionsmedborgarskapet, främja jämställdhet mellan kvinnor och män, effektivisera systemet för genomförande av val till och öka tillgängligheten i samband med röstning, särskilt för personer med funktionsnedsättning. vill också genom förslaget föra ledamöterna av närmare väljarna. förslag innebär att en enhetlig valordning fastställs för en s.k. unionsomfattande valkrets. Det införs definitioner av ett antal begrepp och företeelser, t.ex. politiskt parti, politisk allians, europeisk valenhet och unionsomfattande lista. Enligt förslaget ska en harmoniserad rösträttsålder och valbarhetsålder införas för att säkerställa jämlikhet inom unionen och undvika diskriminering. Rösträttsåldern föreslås bli och åldern för att vara valbar . Rösträttsåldern för val till ska dock inte påverka befintliga konstitutionella bestämmelser i medlemsstaterna som fastställer minimiåldern för rätten att rösta till 17 eller . Ingen unionsmedborgare får rösta mer än en gång. Medlemsstaterna ska vidta de åtgärder som behövs för att s.k. dubbel röstning ska bemötas med effektiva påföljder. Alla unionsmedborgare ska ha rätt att rösta i val till . Medlemsstaterna ska vidta de åtgärder som krävs för att se till att denna rättighet kan utövas. I förslaget omnämns särskilt unionsmedborgare som är bosatta i ett tredjeland, personer utan fast bostad, personer som bor i slutna boenden, personer som drabbats av hemlöshet och personer som är intagna på fängelser runt om i unionen. Enligt förslaget ska det införas nya krav på medlemsstaterna att säkerställa tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning. Kraven innebär bl.a. att dessa väljare ska ha tillgång till relevant material, röstningshjälpmedel och vallokaler. Vidare införs en skyldighet att införa lämpliga arrangemang för att underlätta för personer med funktionsnedsättning att på egen hand kunna rösta, med respekt för skyddet för valhemligheten. Medlemsstaterna ska även säkerställa att personer med funktionsnedsättning på egen begäran kan få hjälp med att rösta via en person som de själva väljer. Det föreslås vidare en skyldighet för medlemsstaterna att erbjuda brevröstning, även för medborgare som är bosatta i tredjeland. Det föreslås också ändringar som innebär att det görs klart att medlemsstaterna får använda ett förfarande för elektronisk röstning (e-röstning) och att budröstning får användas. Genom förslaget ska det införas en tidsfrist för när de nationella röstlängderna senast ska vara upprättade. Tidsfristen innebär att röstlängden ska vara upprättad veckor före valdagen. Det ska också upprättas en särskild europeisk röstlängd. Principer för att välja ut kandidater och inlämning av kandidatlistor Enligt förslaget ska det införas en skyldighet för politiska partier som deltar i val till att följa demokratiska förfaranden och verka för insyn när de väljer sina kandidater till dessa val. Kandidatlistorna ska säkerställa jämställdhet mellan kvinnor och män. För att uppnå jämställdhet föreslås ett krav på s.k. varvade listor i den unionsomfattande valkretsen. Syftet är bl.a. att stärka demokratin och säkerställa direkt medverkan av enskilda medborgare som är partimedlemmar. Det föreslås också att bl.a. medlemmar av politiska partier ska kunna lämna in klagomål till den ansvariga nationella myndigheten eller den nya europeiska valmyndigheten när det gäller bristande efterlevnad av de demokratiska förfaranden, öppenhetskriterier och jämställdhetskriterier som införs. Valsystemet, valkretsar och valtröskel Förslaget innebär att valen, utöver att vara allmänna, direkta, fria och hemliga, även ska vara jämlika. Vidare föreslås att varje väljare, till skillnad från , ska ha två röster – en för att välja ledamöter i de nationella valkretsarna och en för att välja ledamöter i en unionsomfattande valkrets. Dagens möjligheter för medlemsstaterna att ha s.k. småpartispärr (valtrösklar) föreslås kompletteras med krav på att en valtröskel som inte får vara lägre än ska fastställas i nationella valkretsar med fler än 60 platser. För sådana valkretsar föreslås dessutom att ett undantag från tröskeln ska göras för politiska partier eller sammanslutningar av väljare som är registrerade i en fjärdedel av medlemsstaterna, som erhåller minst 1 miljon röster i hela unionen och som på sina nationella valsedlar inkluderar namn och logotyp för de europeiska valenheter som de är knutna till. Varje medlemsstat ska få upprätta enskilda valkretsar eller föreskriva en annan indelning av sitt valområde. Medlemsstaterna får även rätt att bilda enmansvalkretsar som företräder språkliga eller etniska minoriteter, utomeuropeiska medborgare, yttersta randområden eller utomeuropeiska territorier. Förslaget innebär att en unionsomfattande valkrets införs, utöver dagens nationella valkretsar. Från den unionsomfattande valkretsen ska 28 ledamöter väljas, utan att det påverkar antalet företrädare som väljs i varje medlemsstat. Efter det första valet med en unionsomfattande valkrets ska storleken på denna valkrets fastställas genom Europeiska rådets beslut om sammansättning. I den unionsomfattande valkretsen föreslås ledamöterna väljas med sluten lista. Gemensamma bestämmelser för valkampanjer Förslaget innebär en reglering av hur valkampanjer ska utföras. Bestämmelserna innebär bl.a. att valkampanjer inte får inledas förrän före valdagen, och att valkampanjmaterial ska innehålla partilogotyp och en hänvisning till valmanifest. Valkampanjmaterialet ska vara tillgängligt för personer med funktionsnedsättning. Därutöver föreslås att medlemsstaterna ska införa en undantagsperiod i samband med valet under vilken det inte ska vara tillåtet att fråga väljarna om deras röstavsikter. Avseende den unionsomfattande valkretsen föreslås att europeisk och nationell radio och tv i allmänhetens tjänst ska tillhandahålla sändningstid för varje unionsomfattande lista i proportion till resultaten från föregående val. För att skapa ett mer sammanhängande europeiskt val föreslås att valet till ska genomföras i hela unionen. Som gemensam valdag föreslås av valperioden. Under valdagen föreslås att politisk verksamhet vid eller i närheten av vallokaler ska vara förbjuden. Det ska även råda förbud mot att såväl officiellt som preliminärt offentliggöra valresultatet innan röstningen har avslutats i den medlemsstat vars väljare är sist att rösta. En ny europeisk valmyndighet (Europeiska valmyndigheten) ska enligt förslaget inrättas. Myndigheten ska ha i uppgift att bl.a. säkerställa ett korrekt genomförande av den nya förordningen, övervaka valprocessen i den unionsomfattande valkretsen, förvalta den europeiska röstlängden och upprätta och förvalta ett register över de unionsomfattande kandidatlistorna. Myndigheten ska bestå av medlemmar som utses av varje medlemsstat bland professorer i juridik eller statsvetenskap och andra experter på valsystem. Medlemmarna ska utses för en period och inom sig välja ordförande, vice ordförande och sekreterare. Förslaget innebär vidare att valresultatet i den unionsomfattande valkretsen och i de nationella valkretsarna ska tillkännages av den europeiska valmyndigheten på grundval av den information som lämnas av medlemsstaternas kontaktmyndigheter. Det officiella valresultatet ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning. Förslaget till ny förordning innehåller även en uppmaning till grupperna i att exempelvis ingå en politisk överenskommelse och ett interinstitutionellt avtal mellan och om att den toppkandidat vars europeiska politiska enhet sammantaget har fått det största antalet platser, först ska få i uppdrag att bilda en koalitionsmajoritet i det nyvalda parlamentet när det gäller nomineringen av en kandidat till befattningen som kommissionens ordförande. Subsidiaritetsprövning av förslag till rådets förordning om allmänna direkta val av ledamöter av Europarlamentetet Utskottets förslag i korthet beslutar att lämna ett motiverat yttrande till , rådets och kommissionens ordförande med den lydelse som framgår av utskottets förslag i bilaga 2. Subsidiaritetsprincipen gäller enligt artikel 5.3 i fördraget om Europeiska unionen på de områden där EU inte har exklusiv befogenhet. Den innebär att EU ska vidta en åtgärd endast om och i den mån som målen för den planerade åtgärden inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna, vare sig på central nivå eller på regional och lokal nivå, och därför, på grund av den planerade åtgärdens omfattning eller verkningar, bättre kan uppnås på unionsnivå. Vid subsidiaritetsprövningen ställs först frågan om det är möjligt att uppnå målen för den föreslagna åtgärden genom att den företas på nationell, regional eller lokal nivå. Om svaret är nekande ska åtgärden vidtas på unionsnivå. Om svaret är jakande ska frågan ställas om målen för åtgärden kan uppnås bättre genom att den företas på unionsnivå. har uttalat att ett visst mått av proportionalitetsbedömning – dvs. att granska huruvida den föreslagna åtgärden går utöver vad som är nödvändigt för att uppnå de eftersträvade målen – kan anses ingå inom ramen för subsidiaritetsprövningen. Det är inte fråga om renodlade proportionalitetsbedömningar utan om ett proportionalitetstest inom ramen för subsidiaritetsprövningen (bet. 2010/11:KU18 och bet. 2014/15:KU5). ska enligt 9 kap. 20 § riksdagsordningen pröva om ett utkast till lagstiftningsakt strider mot subsidiaritetsprincipen. Enligt 10 kap. 3 § riksdagsordningen ska ett utskott, om det finner att utkastet strider mot subsidiaritetsprincipen, lämna ett utlåtande till kammaren med förslag till ett motiverat yttrande. Utskottet ska lämna ett utlåtande till kammaren om minst fem av utskottets ledamöter begär det. Om utskottet finner att utkastet inte strider mot subsidiaritetsprincipen ska det anmälas till kammaren genom ett protokollsutdrag. anger att målet för förslaget är att fastställa de nödvändiga bestämmelserna för val av ledamöter genom allmänna direkta val. Dessa ska genomföras enligt en enhetlig valordning för den unionsomfattande valkretsen och i enlighet med principer som är gemensamma för alla medlemsstater. Eftersom målet för förordningen inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av sin omfattning och sina verkningar, kan uppnås bättre på unionsnivå, anser att åtgärderna kan vidtas i enlighet med subsidiaritetsprincipen. I enlighet med proportionalitetsprincip går förslaget enligt inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå målet. Regeringens bedömning av subsidiaritetsprincipen I sin faktapromemoria lämnar regeringen en preliminär svensk ståndpunkt om förslaget. När det gäller subsidiaritetsprincipen anför regeringen att den anser att grundläggande bestämmelser om val till även i fortsättningen bör regleras i unionsrätten. I enlighet med vad regeringen framför som preliminär svensk ståndpunkt ställer sig regeringen i övrigt tveksam till förslagets förenlighet med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. Företrädare för regeringen har vid utskottets sammanträde kompletterat regeringens bedömning och framfört att flera av förslagen enligt regeringen inte behöver vidtas på unionsnivå för att uppnå målen för åtgärderna. presenterade ett förslag till ändringar av valrättsakten. Utskottet ansåg att flera av förslagen stred mot subsidiaritetsprincipen och föreslog ett motiverat yttrande till EU:s institutioner (utl. 2015/16:KU27). beslutade att lämna ett motiverat yttrande (rskr. 2015/16:135). I yttrandet anfördes följande: har granskat utkast P8_TA(2015) 0395 Förslag till rådets beslut om antagande av bestämmelserna om ändring av akten om allmänna och direkta val av ledamöter av . konstaterar inledningsvis att det är fråga om ett sådant utkast till lagstiftningsakt som omfattas av bestämmelserna om subsidiaritet i artikel 5 i och i protokollet om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna noterar att översände sitt förslag till lagstiftningsakt till . I samband med detta angavs att med stöd av artikel 223.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) antagit ett utkast till lagstiftningsakt med förslag till rådets beslut om antagande av bestämmelser om ändring av akten om allmänna direkta val av ledamöter av . Det fanns vid översändandet ingen underrättelse om att samtliga språkversioner av utkastet till lagstiftningsakt hade översänts till de nationella parlamenten och kamrarna i dessa parlament i medlemsstaterna. Inte heller fanns någon information om att förfarandet som anges i protokollet om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna hade inletts eller att har möjlighet att lämna ett motiverat yttrande med angivande av skälen till att anser att det aktuella utkastet inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen. När kommissionen och rådet översänder sina utkast till lagstiftningsakter åtföljs de av sådan information enligt en rutin som har kommunicerats med de nationella parlamenten. Frånvaron av information av detta slag kan leda till en osäkerhet bland EU:s nationella parlament om ifall ett utkast omfattas av bestämmelserna om subsidiaritetsprövning i fördraget och från vilket datum åttaveckorsfristen för att avlämna ett motiverat yttrande ska beräknas. Det vore enligt en god ordning att alla lagstiftningsakter som översänds till de nationella parlamenten, oavsett vilken institution som är avsändare, åtföljdes av sådan information. har meddelat att det avser att ta hänsyn till de rutiner som de nationella parlamenten utarbetat med kommissionen och rådet. Vidare noterar att det i lagstiftningsakten saknas en motivering vad gäller subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. I resolution finns dock vissa motiveringar vad gäller principerna. Motiveringarna är dock allmänt hållna och förklarar inte varför målen med förslagen inte kan uppnås genom regleringar på medlemsstatsnivå. Sammantaget finner att förslaget inte uppfyller kraven i artikel 5 i protokoll om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. Avsaknaden av tydlig information till de nationella parlamenten och bristande motiveringar kan få till följd att de nationella parlamentens rätt till invändningar urholkas, vilket i längden skulle försämra den demokratiska beslutsprocessen i EU. anser att grundtanken i den nuvarande regleringen i valrättsakten om att förfarandet vid val till i allt väsentligt ska följa de regler som gäller vid nationella val är en god ordning. anser att formerna för hur valen genomförs även i fortsättningen måste tillåtas vara olika i de olika medlemsstaterna. För tilltron till demokratin och valförfarandet är det enligt av vikt att formerna för att genomföra val är väl kända av medborgarna och därigenom bidrar till att upprätthålla förtroendet för valförfarandena. Vad gäller förslagen om en gemensam dag och tid för att avsluta ett val till och om åtgärder för att undvika dubbelröstning är dessa av en sådan karaktär att målen för åtgärderna bättre kan uppnås genom lagstiftning på unionsnivå. I dessa delar anser således att förslaget överensstämmer med subsidiaritetsprincipen. anser dock att förslaget om åtgärder för att undvika dubbelröstning ger en onödigt detaljerad reglering på EU-nivå med överdrivna administrativa bördor som följd. Vad gäller övriga förslag i lagstiftningsakten bedömer att de strider mot subsidiaritetsprincipen. Förslagen om förändringar i rollfördelningen mellan och rådet när det gäller beslut om vilken dag som ska vara valdag och åtgärder för att genomföra valrättsakten, går längre än vad som är nödvändigt för att uppnå de eftersträvade målen. Detsamma gäller förslaget om en ny gemensam valkrets och nominering av kandidat till befattningen som kommissionens ordförande. Vad gäller övriga förslag bedömer att målen för de planerade åtgärderna bättre kan uppnås av medlemsstaterna. Att införa en sådan reglering av formerna för Europaparlamentsvalet på unionsnivå kan enligt få motsatt effekt än den åsyftade och leda till ett minskat förtroende och ett lägre valdeltagande. Dessutom är flera av dessa förslag även av en sådan karaktär att de kan ifrågasättas på grund av det proportionalitetskriterium som innefattas i en prövning av subsidiaritetsprincipens tillämpning.