bet · H901UU5 · 2022-06-02 00:00:00 — Ser vi till har de lyckats mycket bättre än inte minst när det gäller migrations- och rättspolitiken. behöver därför inom ramen för de bilaterala samtalen med prioritera dessa frågor för att öka vår kunskap om vad som har en påvisbar effekt inom dessa områden. Rättsliga frågor, punkt 5 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3248 av m.fl. (C) yrkande 4 och 2021/22:4679 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 5, 17, 40 och 43. De gränsregionala informationstjänsterna är av stor betydelse för att förmedla information och kunskap till invånare, inte minst kopplat till rörlighet och den gemensamma arbetsmarknaden. Deras betydelse har tydliggjorts ytterligare och bör vara drivande för att säkerställa att dessa viktiga institutioner på bästa sätt kan tjäna medborgarna och därmed stärka det nordiska samarbetet. Utrikes- och säkerhetspolitik samt internationellt utvecklingssamarbete, punkt 6 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3775 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2021/22:3776 av m.fl. (M) yrkandena 12 och 56 samt 2021/22:4110 av m.fl. (MP) yrkande 2 och 2021/22:4679 av m.fl. (SD) yrkande 3. En viktig grund för möjligheter att påverka EU:s utveckling och ställningstaganden tar sin utgångspunkt i vår förmåga att forma koalitioner med likasinnade länder. Den nordisk-baltiska kretsen utgör här en viktig grund för ett samarbete som bör intensifieras. Det handlar inte minst om att stärka vår gemensamma förmåga att adressera frågor av värde för regionen, såsom utvecklingen i , och i det östliga närområdet. ska vara pådrivande för att det nordisk-baltiska samarbetet fördjupas, dels vad gäller gemensamma initiativ i EU, dels i andra internationella och multilaterala sammanhang. Samarbetet ska präglas av flexibilitet vad gäller möjligheten att bredda den nordisk-baltiska koalitionen i olika frågor och sammanhang, t.ex. med , och . En ambition bör även vara att verka för ett starkt samarbete med . Därtill är som ledare av Joint Expeditionary Force (JEF) och Natos stridsgrupp i den viktigaste europeiska försvarsaktören i av länderna utanför den omedelbara regionen. De nordisk-baltiska länderna bör alltid vara en stark röst för transatlantiskt samarbete i . Samarbetet mellan de nordiska länderna har inte fungerat på ett tillfredsställande sätt under pandemin. I gränsbygderna märks påfrestningarna på ett helt annat sätt än i huvudstäderna. Öppna och stängda gränser om vartannat och svårigheter för arbetspendling har medverkat till att medborgare känt sig utlämnade. Särskilt besvärligt har det varit för butiker och näringsidkare i gränsområden som tidigare levt på en relativt fri och obehindrad rörlighet mellan länderna. Valet av strategier och förhållningssätt kring hur covid-19 ska bekämpas har resulterat i olika lösningar som fått konsekvenser för utbyte och möjligheter att ta sig mellan länderna. Att de nordiska länderna hanterat den pågående pandemin olika väcker viktiga frågor om vår förmåga att möta globala utmaningar tillsammans. Efter den rådande krisen finns anledning att utvärdera hur samarbetet i vårt närområde fungerar, hur relationerna mellan våra länder påverkats och framför allt hur vi gemensamt ska möta de ekonomiska och sociala konsekvenserna av covid-19. De samhällsekonomiska och hälsorelaterade konsekvenserna av covid-19 är stora utmaningar för hela den nordiska regionen, men gränsregionerna är särskilt drabbade. Efter pandemin kommer en viktig uppgift för en svensk regering att vara att stärka och fördjupa samarbetet med våra nordiska grannländer. Länderna delar snarlika intressen och värderingar. Det är dem vi handlar mest med och de flesta av dagens och morgondagens utmaningar är gränsöverskridande och drabbar hela regionen. Vi är alla relativt små, handelsberoende och innovativa länder. är således vår språngbräda ut i världen. Just därför är det så betydelsefullt med fördjupat samarbete kring ekonomi och innovationer. De nordiska länderna delar inte bara värdegrund och kulturell och geografisk närhet. Vi står också inför liknande utmaningar inom samhällssäkerhet och beredskap. presenterade en uppföljning på Stoltenbergrapporten som framför allt fokuserar på ett ökat samarbete mellan de nordiska länderna mot hybridhot och cyberangrepp. Det är angeläget att de nordiska länderna gemensamt omsätter så många som möjligt av de förslag som rapporten föreslår i praktiken för att öka det nordiska samarbetet på detta område. Som stora givare till de multilaterala organisationerna och FN-systemet finns även anledning att stärka samordningen såväl som arbetsfördelningen mellan de nordiska länderna. En ökad grad av specialisering mellan länderna i utvecklingspolitiken, och då inte minst inom det humanitära biståndet, kan utgöra en viktig grund för stärkt inflytande och bättre resultat utifrån våra intressen. Under covidkrisen har särskilt WHO:s arbete stått i fokus, och behovet av att säkerställa ett förtroendefullt internationellt samarbete i hälsofrågor, präglat av tillit och transparens, är tydligt. Här ska våra länder vara en konstruktiv kraft. Vidare bör de nordiska länderna agera solidariskt när enskilda eller flera nordiska länder utsätts för cyberangrepp. En viktig inspirationskälla är den europeiska diplomatiska cyberverktygslåda som lades fram för att öka samarbetet, öka möjligheterna att begränsa cyberhot samt ge möjlighet att påverka hotfulla aktörers uppförande . En motsvarande nordisk diplomatisk verktygslåda skulle innebära ett solidariskt agerande, där de nordiska länderna öppnar upp för sanktionsmöjligheter tillsammans med en ökad tillit till de nordiska ländernas respektive underrättelsetjänster gällande attribuering vid cyberattacker. Utrikes- och säkerhetspolitik samt internationellt utvecklingssamarbete, punkt 6 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4679 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2021/22:3775 av m.fl. (M) yrkande 3, 2021/22:3776 av m.fl. (M) yrkandena 12 och 56 samt 2021/22:4110 av m.fl. (MP) yrkande 2. De nordiska länderna verkar för att genomföra den internationella planen för Agenda 2030 och är sannolikt bland de länder som lyckas bäst i klassen. Det finns dock två problem med detta. Det ena handlar om att vi lägger ned koldioxidneutral energiproduktion som ersätts med oljebaserad energi som ökar de negativa klimateffekterna. Dessutom kan klimatmålen aldrig uppnås om inte också de stora utsläppsländerna går före – , , , , m.fl. står bara för en ytterst liten andel av utsläppen i ett globalt perspektiv. Det spelar mindre roll hur lite eller mycket vi lyckas minska våra utsläpp när länder som och inte är med och bidrar till minskade koldioxidutsläpp. Därför behöver den mest prioriterade uppgiften för regeringen inom ramen för det nordiska samarbetet och Agenda 2030 vara att öka den koldioxidneutrala energiproduktionen i och arbeta för att dessa högutsläppsländer ska bli delaktiga. Utrikes- och säkerhetspolitik samt internationellt utvecklingssamarbete, punkt 6 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4110 av m.fl. (MP) yrkande 2 och 2021/22:3775 av m.fl. (M) yrkande 3, 2021/22:3776 av m.fl. (M) yrkandena 12 och 56 samt 2021/22:4679 av m.fl. (SD) yrkande 3. , och är alla medlemmar i försvarsalliansen , medan och är alliansfria. Vi har dock allt att tjäna på att samarbeta och öva tillsammans. Det gäller såväl militärt som att öka vår civila beredskap. , punkt 7 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3776 av m.fl. (M) yrkande 24 och 2021/22:3246 av m.fl. (C) yrkande 11 och 2021/22:3248 av m.fl. (C) yrkande 12. I issmältningens spår tydliggörs kopplingen mellan klimatförändringar och militär säkerhet. anser att detta kräver en aktiv svensk och europeisk Arktispolitik som tar ett sammanhållet grepp om de många utmaningar vi möter i regionen för att värna miljö, välstånd och handel liksom människors levnadsvillkor och möjlighet att säkra sina inkomster. bör försvara den ordning som har präglat , med regionalt och internationellt samarbete och den internationella rätten som grund, i synnerhet . Försvars- och säkerhetspolitiken utgör i sammanhanget en viktig grund. behöver ett långsiktigt strategiskt förhållningssätt till en region i förändring. De säkerhetspolitiska utmaningar som vi möter i norr ställer även viktiga frågor om hur vi värnar och skyddar de för och välstånd avgörande Atlantförbindelserna i händelse av ökade spänningar. Upprätthållandet av navigationsfriheten är i detta sammanhang centralt, så även skyddet av de många Atlantkablar som binder samman våra kontinenter. En aktiv svensk politik är en viktig förutsättning för vår långsiktiga förmåga att stå emot icke-demokratierna och ambitioner att sätta sin prägel på utvecklingen i och i den nordligaste delen av . , punkt 7 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3246 av m.fl. (C) yrkande 11 och 2021/22:3248 av m.fl. (C) yrkande 12 och 2021/22:3776 av m.fl. (M) yrkande 24. har visat betydande intresse i och 2013 fick observatörsstatus i arktiska regionen. Men är ingen arktisk stat, och har endast sina egna globala maktintressen för ögonen. Vår åsikt är därför att deras observatörsstatus i bör begränsas till närvaro vid några få, mindre arbetsgrupper på teknisk nivå. Den kinesiska aggressionen mot fortsätter, bl.a. genom tydlig konflikteskalering i och kinesiska militära, diplomatiska och ekonomiska påtryckningar mot . Härvidlag är det viktigt att respekterar Unclos och skiljedomstolen i beslut att de kinesiska anspråken i baserade på ”historisk rätt” saknar laglig grund. Detta är ett tydligt maktspråk från att de inte respekterar den internationella rättsordningen. Förteckning över behandlade förslag Skrivelse 2021/22:90 Regeringens skrivelse 2021/22:90 Nordiskt samarbete 2021. 2021/22:4677 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att aktivt bör arbeta för en nordisk covidkommission som utvärderar det nordiska samarbetet under krisen och som lyfter upp lärdomar och erfarenheter, och detta tillkännager för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att aktivt bör arbeta för ett fördjupat nordiskt samarbete kring ekonomi och innovationer och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att aktivt bör arbeta för ett säkrare och mer säkerhetsintegrerat och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för en samordnad nordisk energipolitik och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en stärkt nordisk samordning och arbetsfördelning inom utvecklingspolitiken och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska verka för att de nordiska länderna agerar solidariskt när enskilda eller flera nordiska länder utsätts för cyberangrepp och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4679 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om koordinerad lagstiftning och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om nordiskt inresebevis och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om nordiskt genomförande av Agenda 2030 och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om profilering av och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om den strategiska metoden att avverka alla gränshinder och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att etablera ett nordiskt lagråd och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda en gemensam nordisk bolagsrätt och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda ökad grad av harmonisering i den nordiska mervärdesbeskattningen och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om studiebesök av och nordiska skolor i och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om kunskap i nordiska språk, nordisk kultur och historia i och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om internationellt konkurrenskraftig elitforskning i och tillkännager detta för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om nordiska språk på de humanistiska fakulteterna och tillkännager detta för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka språkkunskaperna i skandinaviska, isländska och finska och tillkännager detta för regeringen. 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om förstärkt nordisk kultursatsning och tillkännager detta för regeringen. 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om nordisk kulturkanon och tillkännager detta för regeringen. 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om näringspolitik och tillkännager detta för regeringen. 17.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om integrerad regionalpolitik och tillkännager detta för regeringen. 18.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om självförsörjande nordisk energipolitik och tillkännager detta för regeringen. 19.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om nordiskt startup-nätverk och nordiska innovationshus och tillkännager detta för regeringen. 20.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att attrahera turism och tillkännager detta för regeringen. 21.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ambitionen att bli världens mest hållbara och integrerade region och tillkännager detta för regeringen. 22.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om helhetssyn och Svanenmärkning och tillkännager detta för regeringen. 23.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om helhetssyn i avfallshanteringen och tillkännager detta för regeringen. 24.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att effektivisera klimatpolitiken och tillkännager detta för regeringen. 25.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om hållbara havsnäringar och tillkännager detta för regeringen. 26.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om krafttag för minskad övergödning av och tillkännager detta för regeringen. 27.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett nordiskt djurskydd i världsklass och tillkännager detta för regeringen. 28.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om livsmedel och tillkännager detta för regeringen. 29.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om nordisk samordning av sjukvårdsresurser och tillkännager detta för regeringen. 30.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en nordisk marknad för hälsovård och tillkännager detta för regeringen. 31.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att rapportera missförhållanden på den nordiska arbetsmarknaden och tillkännager detta för regeringen. 32.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om integration och tillkännager detta för regeringen. 33.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om jämställdhet och tillkännager detta för regeringen. 34.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om synkroniserad digitalisering i och tillkännager detta för regeringen. 35.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om penningtvätt och tillkännager detta för regeringen. 36.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en nordisk krisfond och tillkännager detta för regeringen. 37.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om koordinering av EU-direktiv och tillkännager detta för regeringen. 38.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om transport och infrastruktur i och tillkännager detta för regeringen. 39.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om nordiskt försvars- och säkerhetssamarbete och tillkännager detta för regeringen. 40.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om samverkan och granskning av islamismen och tillkännager detta för regeringen. 41.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en nordisk krisberedskapskommitté och statsministrarnas samråd och tillkännager detta för regeringen. 42.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om bilaterala samarbeten med med prioritet på energi, näringsliv och arbetsmarknad och tillkännager detta för regeringen. 43.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om bilateralt samarbete med fokus på rättspolitik och migration och tillkännager detta för regeringen. 44.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om bilateralt samarbete med med fokus på fiskerinäring och miljö och tillkännager detta för regeringen. 45.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om Nordenområdessamarbetet avseende i fråga om miljö, kultur och säkerhet och tillkännager detta för regeringen. 46.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om Nordenområdessamarbetet för de anglosaxiska öarna i fråga om tullar och handel och tillkännager detta för regeringen. 47.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om Nordenområdessamarbetet avseende i fråga om investeringar och handel och tillkännager detta för regeringen. Redogörelse /22:NR1 svenska delegations berättelse om verksamheten . Motioner från allmänna motionstiden /22 2021/22:267 av och (båda SD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om samverkan för att delta i G20 och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1189 av och (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att minska gränshinder och öka samverkan mellan och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1749 av (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en nordisk coronakommission och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka och höja ambitionen för rådets arbete och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1969 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbeta för att de nordiska länderna framöver har en gemensam linje för att hantera större kriser och beredskap och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2371 av Noria Manouchi m.fl. (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om framtagandet av en nationell Öresundsagenda för att intensifiera arbetet med att skapa ökade förutsättningar för fortsatt integration och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2553 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om säkerhetspolitiska frågor i och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att urfolk i ska kunna verka fritt, och detta tillkännager för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om bevarandet av kultur hos folken i och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om verksamhet i och status i och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om EU:s status i och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2573 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om införandet av en nordisk coronakommission och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2579 av m.fl. (SD): 19.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen inom bör ta initiativ till ett traktat som reglerar frågan om kontroll över och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3232 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V): 22.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör arbeta för bilaterala avtal mellan de nordiska länderna om gränsstatistik så att de som arbetar i ett annat nordiskt land syns i det egna landets statistik, och detta tillkännager för regeringen. 2021/22:3246 av m.fl. (C): 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att observatörsstatus i bör begränsas och tillkännager detta för regeringen. 48.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av nordiskt samarbete och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3248 av m.fl. (C): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om arbetet för att göra till den mest integrerade och klimatsmarta regionen i världen och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en utvärdering av hur gränshinder bättre kan motverkas och hur stängandet av gränser i kan förhindras och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa de gränsregionala informationstjänsternas verksamhet och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökat nordiskt samarbete för att hantera framtida kriser och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en utvärdering av de nordiska ländernas hantering av covid-19-pandemin och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att belysa hur gränshindersproblematik drabbar jämställdheten, och detta tillkännager för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om som en stark röst i arktiska frågor och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3339 av m.fl. (S): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återupprätta förtroendet för våra gränsregioner t.ex. genom att driva på utvecklingen för att underlätta för arbetstagare som arbetar i ett annat nordiskt land, öka arbete med regelförenkling och förbättra kommunikationen mellan ländernas regeringar och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör ta på sig ledartröjan för ett ökat nordiskt samarbete inom områden som rör högre utbildning, forskning, infrastrukturprojekt, energiförsörjning och klimatinvesteringar, och detta tillkännager för regeringen. 2021/22:3666 av m.fl. (C): 129.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att belysa hur gränshindersproblematik drabbar jämställdheten, och detta tillkännager för regeringen. 2021/22:3673 av (C): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen måste säkra att gränspendlare inte faller mellan stolarna vid kriser och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den ska ta initiativ till att de nordiska regeringarna etablerar kommunikations- och samarbetsstrukturer för kristillfällen och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en ny gränshindersstrategi och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3775 av m.fl. (M): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det nordisk-baltiska samarbetet bör fördjupas och tillkännager detta för regeringen.