bet · H901MJU20 · 2022-03-24 00:00:00 — Jämför särskilt yttrande 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (V), 5 (KD) och 6 (L). I motioner från allmänna motionstiden /22 har det väckts förslag som rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare . Detta har gjorts i betänkandena /19:MJU4, 2019/20:MJU16, 2020/21:MJU3, 2020/21:MJU9 och 2021/22:MJU1. Utskottet ser inte någon anledning att nu återigen pröva de motionsyrkanden som tas upp i bilaga 2 och avstyrker därför motionsförslagen. Det internationella klimatarbetet, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2455 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2021/22:3246 av m.fl. (C) yrkande 59, 2021/22:3247 av m.fl. (C) yrkande 8, 2021/22:3277 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 46–48, 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkande 138 och 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkande 11. linje vid förhandlingar i EU och på global nivå måste vara att de nationer som släpper ut mest också ska ha de största åtagandena att minska sina utsläpp när det kommer till bördefördelningen inom EU och globalt. Det är orimligt att ska ges en gräddfil genom att betraktas som ett utvecklingsland. är på väg att bli världens största ekonomi och står för de största utsläppen. Det måste ställas hårdare krav på i de internationella klimatförhandlingarna. Det internationella klimatarbetet, punkt 1 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3246 av m.fl. (C) yrkande 59, 2021/22:3247 av m.fl. (C) yrkande 8, 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkande 138 och 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkande 11 och 2021/22:2455 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2021/22:3277 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 46–48. I klimatförändringarnas spår uppstår stora problem i olika delar av världen. Det kan röra sig om svältkatastrofer till följd av långdragen torka, människor som tvingas lämna sina hem på grund av havsnivåhöjningar eller extrema nederbördsmängder som får kostsamma konsekvenser. Alltmer samhällsvetenskaplig forskning pekar på att klimatförändringarna drabbar kvinnor och socialt utsatta grupper i de allra fattigaste länderna hårdast. I de länder där människor i hög grad är beroende av naturresurser för sin försörjningsförmåga har klimatförändringarna som störst negativ effekt. I många fall har klimatförändringarnas följder större negativa effekter på kvinnor än män. Därtill leder ojämlikt deltagande i beslutsprocesser till att kvinnor inte kan vara med och bestämma om de aspekter som har stor påverkan på deras liv. Kvinnors roll är otroligt viktig i kampen mot klimatförändringarna. Vi vill därför stärka kvinnligt entreprenörskap och äganderätt, som vi vill se jämlikt deltagande i beslutsprocesser. Arbetet mot klimatförändringarna, såväl nationellt som internationellt, ska genomsyras av ett jämställdhetsperspektiv. Regeringen bör därför arbeta för att stärka jämlikt beslutsfattande i det internationella klimatsamarbetet. Det internationella klimatarbetet, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3277 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 46–48 och 2021/22:2455 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2021/22:3246 av m.fl. (C) yrkande 59, 2021/22:3247 av m.fl. (C) yrkande 8, 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkande 138 och 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkande 11. Klimatpolitiken måste vara inkluderande. Hur flickor och kvinnor drabbas av klimatförändringen skiljer sig från hur pojkar och män påverkas, men det uppmärksammas inte i samma utsträckning. På samma sätt brister det ofta i analyser när det gäller att ta till vara flickors och kvinnors erfarenheter i klimatomställningen. bör därför verka för att stärka det feministiska perspektivet i EU:s gemensamma åtaganden inför kommande globala forum. bör även verka för att klimatpolitiken i internationella förhandlingar och i andra forum bidrar till att öka flickors och kvinnors inflytande och delaktighet i klimatarbetet, och stärka skyddet av dem som försvarar sin mark, miljön och de mänskliga rättigheterna. bör vidare verka för att flickors och kvinnors rätt till utbildning, mark och andra naturresurser samt rätten till rent vatten, sanitet och hygien sätts i centrum i det globala arbetet för klimatanpassning. EU:s klimatmål, punkt 2 (M) av (M), (M) och Kopparklint (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3436 av m.fl. (M) yrkande 43 och 2021/22:2455 av m.fl. (SD) yrkandena 13 och 15, 2021/22:3277 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 37, 38 och 40, 2021/22:3511 av m.fl. (C) yrkande 16 i denna del och 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkandena 2, 3, 4 i denna del och 6. Det nationella klimatpolitiska ramverket tillåter att använda kompletterande åtgärder för att nå klimatmålen, bl.a. användning av bio-CCS, ökad kolinlagring och internationella klimatåtgärder, och detta skapar flexibilitet och ökar effektiviteten i klimatarbetet. Regeringen bör därför verka för att utsläppsminskningar från kompletterande åtgärder ska få användas även för att uppnå EU:s klimatmål. EU:s klimatmål, punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2455 av m.fl. (SD) yrkandena 13 och 15 samt 2021/22:3277 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 37, 38 och 40, 2021/22:3436 av m.fl. (M) yrkande 43, 2021/22:3511 av m.fl. (C) yrkande 16 i denna del och 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkandena 2, 3, 4 i denna del och 6. EU-länderna är överens om att unionen ska ha som mål att EU ska vara klimatneutralt till 2050. Detta är en väldigt ambitiös målnivå och det är viktigt att arbetet noga utvärderas löpande, mot bakgrund av utvecklingen globalt och de kostnader som arbetet med att nå målet är förenade med. förslag på området kommer att diskuteras intensivt i de nationella parlamenten, samt i . fokus i förhandlingarna ska vara att uppnå en så effektiv minskning av utsläppen som möjligt, där hänsyn tas till påverkan på europeisk konkurrenskraft, mot bakgrund av hur andra länder i världen agerar. Med hänsyn till den stora osäkerheten när det gäller hur de största utsläppsländerna agerar är det viktigt att möjligheter till flexibilitet förs in samt att det kan göras en löpande översyn av klimatmålen på EU-nivå. När EU beslutade om bördefördelningen gavs de mest ambitiösa utsläppsminskningskraven av samtliga länder, vilket är besynnerligt mot bakgrund av att utsläpp av växthusgaser per capita redan ligger kraftigt under genomsnittet för industrialiserade länder. Detta innebär att bidrar till att flera länder kan öka sina utsläpp eller minska utsläppen i väldigt begränsad utsträckning. har, genom att frivilligt ta på sig de mest ambitiösa och kostsamma utsläppsminskningar, bidragit till att andra länder i EU kan komma att sänka ambitionen på området. Regeringen bör i förhandlingarna om framtida bördefördelningar inom EU verka för att inte ska drabbas av hårdare utsläppsminskningskrav än vad som är genomsnittet bland EU-länderna. EU:s klimatmål, punkt 2 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3511 av m.fl. (C) yrkande 16 i denna del och 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkandena 2, 3, 4 i denna del och 6 samt 2021/22:2455 av m.fl. (SD) yrkandena 13 och 15, 2021/22:3277 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 37, 38 och 40 samt 2021/22:3436 av m.fl. (M) yrkande 43. Klimatet är en internationell fråga, som världen måste hantera och möta tillsammans. Vi kan inte styra vad andra länder väljer att göra, men vi kan via EU se till att våra gemensamma regelverk är så ambitiösa och bra som möjligt för att vi ska klara av . För att EU ska bli klimatneutralt finns det inget viktigare än att de fossila utsläppen kraftigt minskar. Det är därför viktigt att fortsätta att ständigt och på alla nivåer arbeta för höjda mål när det kommer till utfasningen av fossil energi och fossila råvaror, och arbeta för att höja målen när det gäller förnybar energi och förnybara råvaror. Den gröna given har potential att bidra till en omställning mot ett mer klimatsmart, resurseffektivt och energieffektivt EU där utsläppen är frikopplade från den ekonomiska tillväxten. För att lyckas förutsätts ett effektivt genomförande i medlemsländerna av den lagstiftning som kommer att presenteras eller revideras till följd av ambitionshöjningarna. presenterade kommissionen därtill ett stort klimatpaket som ska se till att EU:s samlade utsläpp till 2030 minskar med . Det är vidare viktigt att sträva efter ett skyndsamt genomförande av EU:s uppdaterade klimatmål i den nya klimatlagen. Betoningen ska vara att minska utsläppen med till 2030. Alla länder ska bidra till måluppfyllnaden och vi vill därför se bindande nationella klimat- och energimål för EU:s medlemsländer. Det behövs skarpa ekonomiska sanktioner så att länderna tar målen på allvar. Det måste få så kännbara konsekvenser för ett EU-land att inte uppfylla målen att det är bättre att investera i den gröna omställningen än att låta bli. Det är viktigt att de nya eller reviderade lagförslagen vilar på robusta konsekvensanalyser och oberoende, vetenskapliga kalkyler som respekterar att en effektiv omställning kan se ut på olika sätt i respektive medlemsland. Den lagstiftning som ska komma på plats bör säkerställa att EU uppfyller sina åtaganden i och Agenda 2030, så att varje enskilt medlemsland når klimatneutralitet . Ett utsläppsminskningsmål bör tas fram och vid behov ytterligare kontrollstationer för att säkerställa att utsläppen minskar i tillräckligt snabb takt. Klimatmålen i EU bör skärpas ytterligare och målet bör vara klimatneutralitet såväl i EU som helhet som i varje enskilt medlemsland 2040. Vidare bör enskilda medlemsländers kolsänka inte få användas för att kompensera för fortsatta utsläpp i andra medlemsländer i EU. EU:s klimatmål, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3277 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 37, 38 och 40 samt 2021/22:2455 av m.fl. (SD) yrkandena 13 och 15, 2021/22:3436 av m.fl. (M) yrkande 43, 2021/22:3511 av m.fl. (C) yrkande 16 i denna del och 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkandena 2, 3, 4 i denna del och 6. För att EU:s klimatmål ska vara i linje med 1,5-gradersmål behöver EU anta ett klimatmål till 2030 om att utsläppen ska minska med . bör därför driva krav om att EU:s klimatmål till 2030 ska skärpas till jämfört med . Det har ställt sig bakom mål om att EU ska minska utsläppen av växthusgaser med mellan till 2050, varav inom regionen. Denna målsättning är inte förenlig med ambition att begränsa den globala temperaturökningen till och sikta mot . Den är inte heller förenlig med att i-länderna på grund av sina historiskt höga utsläpp av växthusgaser bör bära sitt ansvar genom att gå i täten för nödvändiga utsläppsminskningar. Därtill bör EU sträva efter nollutsläpp genom att minska samtliga utsläpp inom regionen. bör därför driva krav om att EU ska uppnå nollutsläpp . För att bromsa klimatkrisen och nå klimatmålen är det nödvändigt att upphöra med förbränning av fossilt kol för att inte tillföra ytterligare fossilt kol till atmosfären. Dessutom måste förlust av ekosystem med stora kolförråd stoppas. Men det räcker inte. är koldioxidhalten i atmosfären så hög att den behöver minska för att vi på lång sikt ska kunna stabilisera jordens klimat. Vi behöver därför lagra mer kol i de biogena kolförråden genom s.k. naturbaserade klimatlösningar. bör därför verka för att kolsänkor och utsläpp av växthusgaser skiljs åt i utformningen av EU:s klimatpolitik. Både för kolsänkor och utsläpp av växthusgaser bör det finnas ambitiösa mål men dessa ska vara separata. EU:s system för handel med utsläppsrätter, CCS och bio-CCS, punkt 3 (M, C, KD) av (C), (M), (M), Kopparklint (M), (KD) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3436 av m.fl. (M) yrkande 12 och 2021/22:4030 av m.fl. (M) yrkande 18. Avskiljning och lagring av koldioxid är en viktig del i arbetet med att minska utsläppen och nå klimatmålen. IPCC:s kalkyler bygger på att CCS blir en gångbar lösning. Även förlitar sig i sina prognoser på CCS och bio-CCS för att EU ska bli klimatneutralt till 2050. Därför bör regeringen i samband med översynen av EU:s system för handel med utsläppsrätter verka för att systemet anpassas till användningen av CCS och bio-CCS för att på så sätt skapa ytterligare incitament för företagen att satsa på tekniken. EU:s system för handel med utsläppsrätter och sjöfarten, punkt 4 (M, L) av (M), (M), (L) och Kopparklint (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3436 av m.fl. (M) yrkande 33 och 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 23. Inrikes transporter står för en knapp tredjedel av de svenska klimatgasutsläppen. Utrikes transporter räknas inte in i de svenska klimatmålen, men är likväl viktiga. Transporter via sjöfart är effektiva om man ser till drivmedelsförbrukningen per vikt och sträcka. Den inrikes sjöfarten i är underutnyttjad om man ser till kapaciteten som farleder, slussar och hamnar har. Det vore därför bra för klimatet om en större andel gods- och persontransporter flyttades över till sjöfarten. Sjöfarten står för av de globala växthusgasutsläppen. Sjöfarten verkar på en global marknad och ytterligare nationella regleringar riskerar att svensk sjöfart och industri får konkurrensnackdelar i jämförelse med andra länder. Det är därför viktigt för svensk del att driva på klimatarbetet inom EU. Ambitionen att införliva sjöfarten i EU ETS är mot denna bakgrund positiv. bör därför vara pådrivande för att sjöfarten inkluderas i EU ETS på samma sätt som flyget. EU:s system för handel med utsläppsrätter och avfallsförbränning, punkt 5 (M, C, L) av (C), (M), (M), (L), Kopparklint (M) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4220 av m.fl. (L) yrkande 34. I takt med att vi har förlorat elproduktionen från flera reaktorer i har kraftvärmen blivit alltmer betydelsefull för att kraftsystemet ska fungera. Det är väsentligt att den har konkurrenskraftiga förutsättningar. Kraftvärmeanläggningarna kommer att få en bättre lönsamhet när stödtjänstmarknaden är på plats. Avfallsförbränningen i ingår i EU ETS. Detta är ett mer träffsäkert system än exempelvis en avfallsförbränningsskatt, eftersom det riktar in sig på utsläppen från det fossila innehållet snarare än att som skatten utgå från sopornas vikt. ingår bara sopförbränningen i , och i EU ETS. bör verka för att all avfallsförbränning inom EU ska ingå i EU ETS. EU:s system för handel med utsläppsrätter i övrigt, punkt 6 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3511 av m.fl. (C) yrkande 16 i denna del och 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkandena 15–18 och 24 samt 2021/22:3277 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 8, 2021/22:3881 av m.fl. (KD) yrkande 7, 2021/22:4195 av m.fl. (KD) yrkande 36 och 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkandena 11–13. EU ETS är ett av de mest effektiva verktygen i kampen mot utsläppen eftersom systemet både reglerar och prissätter utsläpp. Systemet har förbättrats . Ytterligare skärpningar krävs dock för att systemet ska bli ett effektivt verktyg för att nå klimatmålen i EU och . Prissignalen behöver stärkas så att den driver fram investeringar i utsläppssnål teknik. Genom att skärpa taket för hur många utsläppsrätter som delas ut , successivt minska överskottet på utsläppsrätter och införa ett prisgolv skapas större förutsägbarhet för industrin som vet vilket minimipris de har att förhålla sig till. Dessutom ger det drivkraft för att agera och investera tidigt i utsläppssnål teknik. presenterade kommissionen ett nytt förslag som ska säkerställa att systemet är förenligt med det utsläppsminskningsmål till 2030 som slås fast i klimatlagen. För att fler ska betala kostnaderna för sin klimatpåverkan och för att utvidga EU ETS effektiva prisstyrning, bör systemet utvidgas till fler sektorer, t.ex. sjöfarten och den internationella flygtrafiken till och från EU. Utvidgningen av systemet till fler sektorer behöver säkerställa att det innebär en höjning av ambitionerna. Om handeln ska fungera effektivt behöver den fria tilldelningen av utsläppsrätter fasas ut. Därför bör alla utsläppsrätter auktioneras. Därutöver bör en permanent engångsborttagning av det totala antalet utsläppsrätter ske och den linjära reduktionsfaktorn (LRF), som beskriver hur snabbt antalet utsläppsrätter ska minska, skärpas. Detta för att snabba på utvecklingen mot ett fossiloberoende EU. Vidare vill vi att , som stöder industrins omställning mot minskade utsläpp, ska öka i omfattning. Innovationsfonden är ett av världens största finansieringsprogram för innovativ teknik som syftar till att minska utsläppen i EU. Fonden uppgår till och är en del av . Även om samtliga områden i innovationsfonden är prioriterade vill vi öronmärka en större del för tekniken för minusutsläpp eftersom denna teknik är avgörande för att nå klimatmålen och även garanterar permanenta utsläppsminskningar. EU:s system för handel med utsläppsrätter i övrigt, punkt 6 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3277 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 8 och 2021/22:3511 av m.fl. (C) yrkande 16 i denna del, 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkandena 15–18 och 24, 2021/22:3881 av m.fl. (KD) yrkande 7, 2021/22:4195 av m.fl. (KD) yrkande 36 och 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkandena 11–13. EU ETS måste reformeras. Målsättningen för koldioxidminskningen måste skärpas genom att taket för koldioxidutsläppen från industrianläggningar skrivs ned ytterligare. höjs den linjära reduktionstakten för EU ETS till , vilket är tänkt att leda till nettonollutsläpp . Detta är en otillräcklig takt för att vara i enlighet med mål. bör därför verka för att reduktionstakten höjs avsevärt. För tillfället är priset på utsläppsrätter förhållandevis högt, men ett minimipris på utsläppsrätter bör även införas så att konjunkturrelaterade efterfrågeminskningar eller en underskattning av industrins möjligheter att sänka sina utsläpp inte saktar ned omställningen. Dessutom behöver systemet förändras i grunden även till formen. Alla utsläppsrätter ska auktioneras ut och inkomsterna från detta tillfalla medlemsländernas klimatarbete. bör inom EU verka för att en sådan reformering i grunden görs av EU ETS. EU:s system för handel med utsläppsrätter i övrigt, punkt 6 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3881 av m.fl. (KD) yrkande 7 och 2021/22:4195 av m.fl. (KD) yrkande 36 och 2021/22:3277 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 8, 2021/22:3511 av m.fl. (C) yrkande 16 i denna del, 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkandena 15–18 och 24 samt 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkandena 11–13. EU ETS är ett kostnadseffektivt verktyg för att nå klimatmålen. Systemet bör utvidgas till att omfatta även den övriga transportsektorn samt andra samhällssektorer med stora utsläpp som ännu inte deltar i systemet. Vidare bör alla växthusgaser omfattas av systemet. De växthusgaser som omfattas av EU ETS är koldioxid, lustgas och perfluorkolväten. Systemet bör även vidgas till ett globalt handelssystem med ett gemensamt mål för minskade utsläpp. Som en del av EU:s klimatpaket Fit for 55 har kommissionen föreslagit att EU ETS ska skärpas och inkludera både byggnads- och transportsektorn. Vidare ska den fria tilldelningen fasas ut och en gränsjusteringsmekanism införas. Sektorsvis bör i relation till införandet av utsläppssystemet beakta effekterna för vår konkurrenskraft. Vi har t.ex. redan världens högsta koldioxidskatter på transporter. Om kostnaden för transporter ökar till följd av EU ETS till den grad att vår exportkraft reduceras, riskerar vi att svensktillverkad export ersätts av annan med större koldioxidavtryck. Effekterna av Fit for 55-paketet bör därför justeras så att kostnadsnivån inte urholkar svensk konkurrenskraft. EU:s system för handel med utsläppsrätter i övrigt, punkt 6 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkandena 11–13 och 2021/22:3277 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 8, 2021/22:3511 av m.fl. (C) yrkande 16 i denna del, 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkandena 15–18 och 24, 2021/22:3881 av m.fl. (KD) yrkande 7 och 2021/22:4195 av m.fl. (KD) yrkande 36. EU ETS är en mycket viktig del av unionens nuvarande arbete med att minska utsläppen av växthusgaser i men systemet behöver vidareutvecklas. Mängden tillgängliga utsläppsrätter behöver kontinuerligt ses över och minskas eftersom priset på utsläppsrätter historiskt sett har varit alltför lågt. Antalet utsläppsrätter är för högt för att EU ska kunna nå nettonollutsläpp. Kurvan nedåt i EU ETS behöver omförhandlas och få en brantare lutning. Den fria tilldelningen av utsläppsrätter behöver upphöra. Minskningstakten i EU ETS behöver skärpas tillräckligt för att klimatmålen ska nås. För att bibehålla trovärdigheten i och acceptansen för EU ETS är det viktigt att alla medlemsstater bedriver ett ambitiöst arbete för att sänka sina utsläpp. Verksamheter där det är svårt att eliminera utsläppen kan tack vare EU ETS fortsätta släppa ut , men den respit man på så sätt får måste användas för att förbereda de nödvändiga åtgärderna. Ett effektivt sätt att säkerställa att medlemsstaternas klimatarbete rör sig i rätt riktning är att se till att koldioxidintensiteten i den energi som används i respektive medlemsstat sjunker. Syftet med EU ETS är att klimatarbetet inom EU ska bli kostnadseffektivt. Det är inte meningen att medlemsstater ska kunna försumma sitt klimatarbete med handelssystemet som ursäkt. Alla utsläpp ska bort och alla måste ta sitt ansvar. Regeringen bör verka för att EU:s medlemsstater ska åläggas att kontinuerligt minska koldioxidavtrycket per använd energienhet. Ansvaret för målen inom LULUCF-sektorn är enligt det förslag till förändring av regelverket som kommissionen lämnat ojämnt fördelat mellan medlemsstaterna, vilket till stor del beror på de olika förutsättningarna mellan medlemsstaterna. får enligt kommissionens förslag det största ansvaret av alla medlemsstater. Målet för del är så pass ambitiöst att det kommer att krävas en omfattande infångning av biogen koldioxid genom bio-CCS för att det ska kunna nås. I Klimatpolitiska vägvalsutredningens betänkande (SOU 2020:4) beskrivs potentialen för upptag i skog och mark som betydligt mindre än det ökade upptag som kommissionen föreslår.