bet · H901AU8 · 2022-03-24 00:00:00 — Ett förslag som jag vill lyfta fram är att staten som arbetsgivare bör gå före och aktivt verka för att människor kan arbeta längre om de vill. Regeringen bör vidta åtgärder för att främja detta. Jag anser vidare att det är angeläget att minska risken för diskriminering av äldre hbtqi-personer. Det behövs ökad kunskap om äldre hbtqi-personers hälsa och levnadsvillkor, vilket är något som har förslag om i detta avsnitt. Med hänvisning till de uppdrag som regeringen gett till respektive om att kartlägga äldre hbtqi-personers hälsa och levnadsvillkor avstår jag dock från att nu reservera mig till förmån för nämnda förslag. Diskriminering på grund av religion eller annan trosuppfattning, punkt 10 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3704 av m.fl. (SD) yrkandena 10 och 11 samt 2021/22:4210 av m.fl. (KD) yrkandena 30 och 66. Ett antal diskrimineringsfall gällande artighetsgester, religiöst påbjuden klädsel och religiösa ritualer på arbetsplatsen har prövats i domstol. Fall av denna typ handlar egentligen inte om diskriminering på så sätt att käranden missgynnats på grund av religiös tillhörighet. I inget av fallen uppfyller behandlingen egentligen det s.k. jämförbarhetskriteriet, alltså att en annan person med annan religiös tillhörighet skulle behandlats annorlunda i en jämförbar situation. Fallen handlar om kulturkrockar där två motstridiga normer möts. Att överlåta dessa frågor till rättstillämparen är inte lämpligt eftersom det ofta är fråga om en motsättning mellan två grundläggande och tungt vägande principer. Vi anser att regeringen bör tillsätta en utredning som syftar till att tydliggöra arbetsgivarens rätt att bestämma över synliga religiösa symboler och religiös klädsel liksom religiösa ritualer och artighetsgester på arbetsplatsen. Utredningens målsättning ska vara att finna en balans mellan intresset av att bevara gemensamma sociala koder och möjliggöra för arbetsgivaren att bestämma över företeelser som kan utgöra en belastning för företaget, samt värna arbetstagarnas autonomi och skydd från alltför ingripande regler. Ytterligare en utgångspunkt ska vara att arbetsgivare bör ha rätt att inte tillåta personal att bära religiöst påbjuden klädsel eller synliga religiösa symboler som kraftigt avviker från västerländsk eller svensk tradition, eller som försvårar social kontakt mellan människor. Rätten att hindra religiösa ritualer som avbryter eller inverkar på hur arbetet utförs ska även omfattas av utgångspunkterna för utredningen. Det finns också en risk att personer som utövar myndighetsutövning, eller fattar beslut i förvaltningsärenden som rör enskilda, inte uppfattas som opartiska i de fall dessa bär en religiöst påbjuden klädsel eller synliga religiösa symboler. En del av utredningsuppdraget ska därför vara att finna en lämplig avvägning vad gäller hur statliga myndigheter själva hanterar frågan. Vi anser därför att ytterligare en utgångspunkt för utredningen ska vara att myndighetspersoner som utövar makt över enskilda, exempelvis poliser eller ordningsvakter, inte ska bära synliga religiösa symboler eller klädsel som tydligt förknippas med en religion och som kraftigt avviker från västerländsk eller svensk tradition. Diskriminering på grund av religion eller annan trosuppfattning, punkt 10 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4210 av m.fl. (KD) yrkandena 30 och 66 samt 2021/22:3704 av m.fl. (SD) yrkandena 10 och 11. Ett fullt rimligt krav som en arbetsgivare bör kunna ställa på sin personal är att de visar ansiktet på arbetsplatsen. Det är nödvändigt för samspel med kollegor, underordnade, överordnade och kunder. Religionsfrihet är viktig att värna, men vissa element kan vara så pass hindrande för vad som är normal mänsklig interaktion att det inte bör anses kunna skyddas av diskrimineringsgrunderna. Att vägra visa ansiktet är en sådan sak. Diskrimineringslagstiftningen bör förtydligas så att det inte råder några tveksamheter kring vad som gäller i dessa och liknande situationer på arbetsplatser. Till skillnad från utskottet som återigen väljer att inte hörsamma denna begäran anser jag att regeringen bör ta initiativ till ett förtydligande av reglerna kring diskriminering på arbetsplatsen i enlighet med vad som anförts ovan. Jag anser vidare att arbetet inom diskrimineringsområdet behöver breddas och tydligare inkludera alla former av religiös förföljelse, inklusive den som är riktad mot kristna. Alltför många personer i utsätts för brott på grund av sin tro. har t.ex. många asylsökande drabbats av hot och våld på grund av sin tro, särskilt de som konverterat från en tro till en annan. Religionsfriheten måste vara en självklarhet i samhället. Religionsdialog bör uppmuntras och tydliga markeringar måste göras mot all form av hat på grund av religiös tillhörighet, mot judar, muslimer, kristna eller andra trosuppfattningar. Jag anser med det anförda att regeringen bör vidta ytterligare åtgärder för att motverka diskriminering på grund av religion eller annan trosuppfattning. Diskriminering på grund av funktionsnedsättning, punkt 11 (C) av Alireza Akhondi (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:195 av och (båda C) och 2021/22:1759 av (S). Det finns många berättelser och undersökningar som visar att personer med psykisk ohälsa upplever diskriminering i olika livssituationer. För att värna rättigheterna för personer med psykisk ohälsa behövs mer forskning, ökad kunskap om psykisk funktionsnedsättning, förbättrad tillgänglighet, utökat samhälleligt stöd m.m. Jag noterar det arbete som pågår på området, men till skillnad från utskottet menar jag att ännu mer måste göras. Regeringen bör därmed vidta ytterligare åtgärder för att motverka diskriminering av personer med psykisk ohälsa. Kvotering och positiv särbehandling, punkt 13 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2563 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2021/22:517 av (M). Vi anser att s.k. positiv särbehandling förstärker synen på människor som representanter för en grupp snarare än representanter för sig själva. Här finns en tydlig skiljelinje mellan vår syn och den jämställdhetspolitik som regeringen för. Vägen till bejakande av individuella val och bedömning av individen efter personliga egenskaper snarare än kön kan aldrig gå genom särbehandling. Det är vår övertygelse att det individuella perspektivet aldrig får överskuggas av ideal och målbilder om en viss fördelning. Vi anser därför att regeringen bör återkomma med förslag som innebär att alla former av kvotering och positiv särbehandling på basis av kön avvecklas inom offentlig verksamhet. Översyn av diskrimineringslagen, punkt 14 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4032 av m.fl. (M) yrkande 16, 2021/22:3965 av m.fl. (L) yrkande 54 och 2021/22:4004 av m.fl. (L) yrkande 13 och 2021/22:707 av (C) yrkande 4, 2021/22:3063 av (M) yrkande 2, 2021/22:3574 av och (båda M) och 2021/22:3580 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 10. Vi har givetvis noterat det statliga utredningsarbete på diskrimineringsområdet som utskottet hänvisar till, men till skillnad från utskottet anser vi att det finns behov av att göra en mer genomgripande utvärdering av diskrimineringslagen för att säkerställa att den har haft avsedd effekt. Inom ramen för översynen bör bl.a. möjligheten att stärka påföljderna för brott mot diskrimineringslagen utvärderas. Vi anser därmed att regeringen bör tillsätta en utredning med uppdraget att utvärdera diskrimineringslagen i enlighet med vad som anförts ovan. Översyn av diskrimineringslagen, punkt 14 (C) av Alireza Akhondi (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:707 av (C) yrkande 4 och 2021/22:3580 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 10 och 2021/22:3063 av (M) yrkande 2, 2021/22:3574 av och (båda M), 2021/22:3965 av m.fl. (L) yrkande 54, 2021/22:4004 av m.fl. (L) yrkande 13 och 2021/22:4032 av m.fl. (M) yrkande 16. När det gäller de krav som finns på arbetsgivare att arbeta med aktiva åtgärder kan konstateras att kraven i princip är desamma oavsett hur många anställda ett företag har. Detta hindrar tillväxt i de mindre företagen. Jag noterar givetvis det statliga utredningsarbete på diskrimineringsområdet som utskottet hänvisar till men konstaterar att dessa inte haft i uppdrag att överväga förändringar av regelverket i de avseenden som jag efterlyser. Jag anser därmed att regeringen bör tillsätta en utredning med uppdrag att se över hur lagstiftningen kan differentieras utifrån storleken på företaget. Översyn av diskrimineringslagen, punkt 14 (L) av (L) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3965 av m.fl. (L) yrkande 54 och 2021/22:4004 av m.fl. (L) yrkande 13, 2021/22:4032 av m.fl. (M) yrkande 16 och 2021/22:707 av (C) yrkande 4, 2021/22:3063 av (M) yrkande 2, 2021/22:3574 av och (båda M) och 2021/22:3580 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 10. Diskrimineringslagen har en viktig roll i det aktiva arbetet med att förebygga diskriminering. Vi noterar liksom utskottet det statliga utredningsarbete på diskrimineringsområdet som utskottet hänvisar till, men till skillnad från utskottet menar vi att det finns behov av att gå längre och utreda hur pass ändamålsenligt diskrimineringslagen fungerar och om det finns skäl att göra ytterligare förändringar för att stärka den enskildes möjligheter att hävda sin rätt. I det sammanhanget bör man uppmärksamma det faktum att många anmälningar inte leder till någon åtgärd eftersom det som har anmälts inte bedöms ligga inom ramen för lagen. En närmare analys av den samlade mängden anmälningar kan ge kunskap om både det eventuella behovet av lagjusteringar och behovet av förbättrad information till allmänheten om vad diskrimineringslagen omfattar och inte. För att en utredning av den här typen ska nå bästa möjliga kvalitet och inkludera relevanta ståndpunkter är det viktigt att den inkluderar perspektiv från flera aktörer, t.ex. och statsstödda fristående antidiskrimineringsbyråer. Vi anser därmed att regeringen, i enlighet med vad som anförts ovan, bör tillsätta en utredning med uppdraget att göra en översyn av diskrimineringslagen. uppdrag m.m., punkt 15 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4032 av m.fl. (M) yrkande 15 och 2021/22:1502 av Boriana (M), 2021/22:3224 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 21, 2021/22:3509 av m.fl. (C) yrkandena 21 och 22 samt 2021/22:4210 av m.fl. (KD) yrkande 27. En undersökning gjord av visar att endast en av sex arbetsgivare känner till att de behöver arbeta med aktiva åtgärder och ungefär lika många vet om att de ska ha riktlinjer och rutiner för att förhindra och hantera trakasserier på arbetsplatsen. Myndigheten har i uppdrag att stötta och sprida kunskap och verktyg för att underlätta för fler arbetsgivare att leva upp till lagen och bedriva ett effektivt arbete mot diskriminering och sexuella trakasserier. Till skillnad från utskottet anser vi att regeringen bör vidta ytterligare åtgärder för att följa upp och säkerställa att uppdrag när det gäller stöttning och kunskapsspridning har avsedd effekt. uppdrag m.m., punkt 15 (C) av Alireza Akhondi (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3224 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 21 och 2021/22:3509 av m.fl. (C) yrkandena 21 och 22, 2021/22:4210 av m.fl. (KD) yrkande 27 och 2021/22:1502 av Boriana (M) och 2021/22:4032 av m.fl. (M) yrkande 15. Diskriminering är ett allvarligt problem i , och det är tydligt att det behövs fler reformer på området. Jag anser att uppdrag behöver ändras så att myndigheten mer aktivt agerar mot diskriminering, bl.a. genom att utföra fler stickprovskontroller och driva långt fler fall, i stället för som främst för att etablera praxis. Jag noterar liksom utskottet att själv gett uttryck för att myndigheten ska bli aktivare och driva fler fall, men jag anser inte att det räcker. Jag anser därmed att regeringen bör reformera uppdrag i syfte att myndigheten mer aktivt ska upptäcka och agera mot diskriminering. För att förstärka kampen mot diskriminering anser jag vidare att det bör inrättas en diskrimineringsnämnd som i likhet med en domstol ska kunna avgöra diskrimineringsfall, men som till skillnad från en domstol ska göra det enklare och billigare för personer som utsatts för diskriminering att söka upprättelse. ska utformas och vilka befogenheter den ska ha måste utredas i nära samråd med civilsamhället och andra remissinstanser. Det är hög tid att ge fler diskriminerade möjlighet att få upprättelse, och jag anser därmed att regeringen bör ytterligare utreda inrättandet av en diskrimineringsnämnd. uppdrag m.m., punkt 15 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4210 av m.fl. (KD) yrkande 27, 2021/22:3509 av m.fl. (C) yrkande 21 och 2021/22:1502 av Boriana (M), 2021/22:3224 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 21, 2021/22:3509 av m.fl. (C) yrkande 22 och 2021/22:4032 av m.fl. (M) yrkande 15. Som utskottet konstaterar består uppdrag till stor del av påverkansarbete, vägledning och tillsyn. En mindre del av verksamheten läggs på att aktivt driva fall där diskriminering kan ha förekommit till domstol. Jag noterar också att förvisso själv gett uttryck för att myndigheten ska bli aktivare och driva fler fall, men det kan alltjämt konstateras att myndighetens fokus inte är att agera ombud för någon som kan ha drabbats utan för att opartiskt utreda om diskrimineringslagen har överträtts eller riskerar att överträdas. Detta tycker jag är olyckligt. Jag anser därmed att regeringen bör ändra uppdrag till att myndigheten i större utsträckning aktivt ska driva individuella fall av diskriminering. Stärkt skydd på EU-nivå för hbtqi-personer m.m., punkt 16 (L) av (L) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4004 av m.fl. (L) yrkande 18 och 2021/22:2354 av (L) och 2021/22:3087 av m.fl. (S) yrkande 5. Som utskottet noterar har det inom EU diskuterats ett antidiskrimineringsdirektiv som även omfattar sexuell läggning. Vi anser att regeringen bör arbeta vidare för att antidiskrimineringsdirektivet slutligen ska kunna antas och att regeringen bör vara aktiv och se till att arbetet för att också inkludera alla transpersoner i EU:s diskrimineringslagstiftning fortsätter. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 2021/22:80 av Amineh Kakabaveh (-): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att insatser bör göras för att öka kunskapen om hedersförtrycket bland både de grupper i samhället som drabbas av hedersförtryck och de som utövar det, eftersom ingendera parten ofta är medveten om vad de är utsatta för eller utsätter andra människor för, och detta tillkännager för regeringen. 2021/22:81 av Amineh Kakabaveh (-): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör genomföra en utvärdering av de insatser som statens myndigheter har gjort mot hedersrelaterat våld och förtryck och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen också bör utreda vilka myndigheter som bedriver seriöst arbete och vilka som visat ett genuint engagemang och bör få medel för att utveckla sin verksamhet samt vilka som bedrivit en fiktiv aktivitet i syfte att stävja konkret verksamhet mot det hedersrelaterade våldet och förtrycket, och detta tillkännager för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att alla medel för satsningar mot hedersrelaterat våld tills vidare bör gå till de frivilliga organisationer som har profilerat sig inom området och väl kan dokumentera att man gjort viktiga insatser mot hedersrelaterat våld och förtryck, och detta tillkännager för regeringen. 2021/22:83 av Amineh Kakabaveh (-): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka invandrade kvinnors ställning i samhället särskilt i kampen mot hedersförtryck, hedersvåld, segregationens inverkan på barnens uppväxt och risken för kriminalitet och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:146 av (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheterna att införa politisk åskådning som diskrimineringsgrund i diskrimineringslagstiftningen och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheterna att införliva politisk åskådning i uppdrag och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:189 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att även inkludera begreppet ”politisk åsikt” som diskrimineringsgrund i den svenska diskrimineringslagstiftningen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:195 av och (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om psykisk ohälsa och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:301 av och (båda SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om effektiva skydd för barn och unga mot hedersrelaterat våld och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om nya utredningar av hedersrelaterad brottslighet och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:485 av och (båda SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheterna att införa politisk åskådning som diskrimineringsgrund i diskrimineringslagstiftningen och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheterna att låta införliva politisk åskådning och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:516 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa diskrimineringslagens krav på lönekartläggning och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:517 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skärpa lagstiftningen mot kvotering och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:707 av (C): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska tillsätta en utredning om att se över hur lagstiftningen kan differentieras utifrån storleken på företaget och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:981 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga om lönekartläggningar bör rapporteras in till lämplig myndighet och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1502 av Boriana (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ett diskrimineringsärende ska vara förenat med en viss kostnad för den som anser sig vara diskriminerad, och detta tillkännager för regeringen. 2021/22:1683 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att undersöka möjligheten att skapa långsiktig finansiering för kvinnojourer genom statligt stöd och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1759 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att se över hur diskrimineringslagstiftningen kan stärkas så att skattefinansierade hjälpmedel kan användas fullt ut och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1811 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att införa en nollvision för mäns våld mot kvinnor och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1865 av m.fl. (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att jämställdhet ska genomsyra alla myndigheter och verk i regleringsbrev och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2076 av och (båda C): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en utredning bör tillsättas som ser över hur kvinnor som lever med skyddad identitet inte ska lida ekonomisk skada på grund av att de lever gömda, och detta tillkännager för regeringen. 2021/22:2354 av (L): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en vitbok om hur hbt-personer historiskt behandlats i och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2454 av m.fl. (SD): 36.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda om kvinnor har samma möjligheter som män att bli jordbrukare, och detta tillkännager för regeringen. 2021/22:2561 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en nollvision för kvinnovåld och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2562 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en intensifierad informationsspridning om hedersförtryck och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om satsningar för att öka kunskapen om hedersproblematiken i offentlig verksamhet och tillkännager detta för regeringen. 26.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om statlig samordning för att erbjuda kommuner nödvändiga verktyg för att ta fram och arbeta efter en handlingsplan mot hedersförtryck och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2563 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppdatera de jämställdhetspolitiska målen och avveckla skrivningar om en jämn könsfördelning och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att all form av kvotering inom offentlig verksamhet ska avvecklas och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att hedersnormer inte ska vara en del av vårt svenska samhälle och tillkännager detta för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en ökad ekonomisk jämställdhet mellan könen ska uppnås och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2591 av m.fl. (V): 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tydliggöra att kvinnojourernas verksamhet inklusive deras skyddade boenden kommer att garanteras långsiktiga, stabila ekonomiska lösningar och tillkännager detta för regeringen. 27.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en utredning med fokus på att kartlägga förekomst av våld i nära relation för hbtqi-personer samt återkomma med förslag på konkreta åtgärder och tillkännager detta för regeringen. 28.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör säkerställa att hbtqi-perspektivet finns med och att hbtqi-personers behov beaktas i framtagandet av nationella strategier, handlingsplaner och andra åtgärder som syftar till att motverka våld i nära relationer, och detta tillkännager för regeringen. 2021/22:2956 av (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att nolltolerans mot hederskulturens brott ska gälla i och tillkännager detta för regeringen.