bet · H901MJU21 · 2022-04-01 00:00:00 — En produktionsökning skulle kunna bidra till en ökad självförsörjningsgrad av livsmedel. Sårbarheten i livsmedelskedjan ska minska. Utskottet har behandlat motionsyrkanden om livsmedelsberedskap och självförsörjning (bet. 2021/22:MJU14). Utskottet anförde bl.a. följande: Utskottet vill återigen betona vikten av de frågor om samhällets sårbarhet och beredskap som har aktualiserats med anledning av bl.a. den pågående coronapandemin och den torka som drabbade 2018. Det är viktigt att har en god försörjningsförmåga av livsmedel, både vid höjd beredskap och ytterst vid krig. Enligt utskottet är detta en prioriterad fråga. Utskottet välkomnar därför att regeringen har gett en särskild utredare i uppdrag att analysera och föreslå en funktion med ansvar för nationell samordning av försörjningsberedskapen samt utreda principer och former för finansiering av samhällets försörjningsberedskap. Förslagen ska syfta till att stärka förmåga att upprätthålla en nödvändig försörjning vid fredstida krissituationer, höjd beredskap och ytterst krig. Utskottet noterar vidare att regeringen har gett i uppdrag att arbeta med en inriktning för arbetet med civilt försvar och att en första redovisning av detta arbete ska göras . , och har även utarbetat arbetsplaner för en uppbyggnad av livsmedelsberedskapen och dricksvattenförsörjningen under höjd beredskap. Mot bakgrund av det omfattande arbete som pågår på området finner utskottet inte skäl att vidta någon åtgärd med anledning av motionerna som därmed avstyrks. När det gäller frågan om jordbruksmark och livsmedelsförsörjning i uppger i att man samarbetar med regionala aktörer för att livsmedelsstrategin ska få genomslag i länet. regionala livsmedelsstrategi knyter an till den nationella livsmedelsstrategin genom att arbeta utifrån samma målstruktur med ett övergripande mål och tre strategiska insatsområden. är den anpassad till länets regionala förutsättningar. Av den regionala livsmedelsstrategin framgår bl.a. att den livsmedels- och primärproduktion som finns i länet behöver värnas och öka. Förutsättningarna för att driva lönsamma företag behöver bli bättre, och det behöver bli mer attraktivt att vara lantbrukare, särskilt inför kommande stora behov av generationsväxling. I länet finns gott om arbetskraft som behöver matchas med livsmedelskedjans behov och kompetenskrav. För en hållbar livsmedelsproduktion krävs också insatser för minskad miljö- och klimatpåverkan. Kunskapen om jordbruksmarkens värden behöver förbättras när staden växer och konkurrensen om marken ökar. Löpande handlingsplaner för den regionala livsmedelsstrategin tas fram och innehåller åtgärder och aktiviteter som ska bidra till måluppfyllelsen. När det gäller djurfoder framgår det av en kunskapsöversikt från (), Soja i fodret till våra husdjur, att sojamjöl är ett proteinfoder som har använts . Anledningen till att just sojan kommit att användas mycket är att den har ett högt näringsvärde för alla djurslag och att den också har varit prismässigt mycket konkurrenskraftig jämfört med andra proteinkällor såsom raps, ärtor och bönor. Odlingen av alternativa proteingrödor i har varit mycket begränsad. Mejeribranschen har varit drivande när det gäller alternativ till sojafoder genom att ta initiativ till flera utredningar i samarbete med forskare på SLU. I dessa utredningar har det framkommit att det mycket väl går att ersätta sojan med inhemskt producerat proteinfoder, men problemet är att det odlas för lite av alternativen i . En kraftig ökning av rapsodlingen skulle kunna täcka nötkreaturens behov men den skulle inte räcka till att även försörja grisar och fjäderfän. Dessutom är odlingen av ärtor och bönor i mycket begränsad. Enligt kunskapsöversikten pågår en omfattande nationell och internationell forskning med syfte att hitta möjliga ersättningar till framför allt traditionella proteinfodermedel. Detta omfattar odlad proteinrik biomassa med hjälp av mikroorganismer, havslevande växter och organismer och insekter odlade på organiskt avfall. I forskningsöversikten framhålls att den framtida forskningen kring produktion och utnyttjande av foder och dess miljöpåverkan kräver en bred samverkan för att man ska kunna hitta nya och innovativa lösningar för den framtida animalieproduktionen. Det behövs även ett tvärvetenskapligt angreppssätt för att komma framåt, och ett sådant arbete har påbörjats inom SLU. I sitt svar på en skriftlig fråga om vad regeringen avser att vidta för åtgärder på nationell nivå och EU-nivå för att stoppa import av och handel med soja, kött och palmolja som produceras genom avskogning i (fr. 2019/20:1446) anförde utrikeshandelsminister bl.a. följande. Regeringen ser med stor oro på den ökande avverkningen i . Vi förväntar oss att tar ansvar för sin regnskog och med kraft verkar för att stoppa den illegala avverkningen. har en unik naturresurs i , men också ett ansvar att skydda den. är engagerat både inom utvecklingssamarbetet och genom olika politiska initiativ för att skydda och bevara världens regnskogar och andra unika skogsområden. Inom utvecklingssamarbetet arbetar på bred front med miljö- och klimatfrågor. Genom ges stora svenska bidrag t.ex. till Gröna klimatfonden (GCF) och Globala miljöfonden (GEF) och deltar aktivt i båda fondernas styrelsearbete. Den globala miljöfonden har finansierat över 380 skogsprojekt sedan starten. Genom Sidas globala program ger stöd till fyra organisationer som bl.a. verkar för en hållbar skötsel och förvaltning av skog – FN:s miljöprogram (), International Union for the Conservation of Nature (IUCN), Rights and Resources Initiative och The Tenure Facility. Den senare arbetar för att öka erkännandet av ursprungsfolks och lokalsamhällens mark- och naturresursrättigheter i utvecklingsländer. Skog och mark är särskilda fokusområden. verkar för en hållbar, fri och rättvis handel. Det betyder bl.a. att vi driver på inom EU för att handelspolitiken ska användas som ett verktyg för en hållbar utveckling i världen. Inom ramen för förhandlingarna om har regeringen verkat för att hållbarhetskapitlet ska ge en god plattform att påverka Mercosurländernas klimat- och miljöpolitik. I hållbarhetskapitlet finns bland annat en särskild bestämmelse om handel och hållbart skogsbruk. Bestämmelsen främjar samarbete mellan parterna när det gäller bevarande, skydd och förvaltning av skog, samt handel och konsumtion av timmer och timmerprodukter med hållbart ursprung. Parterna åtar sig även att bekämpa olaglig skogsavverkning, samt handel som är kopplad till detta. I avtalet begränsas importen av nötkött till EU genom tullkvoter. Kvoten för nötkött () motsvarar av EU:s produktion av nötkött. EU:s import av nötkött från utgör av totala produktion. I avtalet finns även åtaganden om att samarbeta kring stärkt djurvälfärd samt om försiktig och ansvarsfull användning av antibiotika i djurproduktion för att motverka antimikrobiell resistens (AMR). EU:s importförbud mot kött som producerats med hormoner och tillväxtbefrämjare gäller även för import från . Det är bra och viktigt. Ett handelsembargo mot brasilianskt nötkött eller andra varor är inte aktuellt. Genom arbetet med får en vi chans att ställa krav och påverka. Att motsätta sig innebär att låta handeln fortsätta enligt de regler som gäller . Med det sagt så var ett av EU:s krav för att gå vidare med att alla parter förbinder sig att respektera och effektivt genomföra . har ratificerat och har därmed tagit på sig att minska sina klimatutsläpp, förhindra illegal skogsavverkning och återbeskoga . Man har inom ramen för t.ex. åtagit sig att återplantera tolv miljoner hektar skog och motverka illegal skogsavverkning. Ratificeringsprocessen ger en möjlighet att ha en dialog med för att de ska leva upp till sina åtaganden i bland annat . Ett ratificerat avtal innebär möjligheter att påverka genom hållbarhetskapitlet. Just nu går utvecklingen åt fel håll och skövlingen rapporteras öka. Det är allvarligt. Om inte tar dessa åtaganden på allvar kommer det att få effekter för ratificeringen av avtalet. Regeringen hoppas därför att agerar med kraft för att vända denna negativa utveckling för miljö och klimatet, och så att vi också kan få ett avtal på plats. Som framgår av redovisningen ovan har utskottet behandlat frågor om livsmedelsberedskap och självförsörjning. Utskottet betonade då vikten av de frågor om samhällets sårbarhet och beredskap som har aktualiserats med anledning av bl.a. den pågående coronapandemin och den torka som drabbade 2018. Utskottet anförde att det är viktigt att har en god försörjningsförmåga när det gäller livsmedel, både vid höjd beredskap och ytterst vid krig. Enligt utskottet är detta en prioriterad fråga. Effekterna av kriget i har ytterligare visat vikten av en god livsmedelsberedskap. Utskottet följer utvecklingen i nära dialog med regeringen för att vid behov säkerställa att nödvändiga åtgärder vidtas. När det gäller frågan om ny teknik vill utskottet framhålla att de stora satsningar som gjorts genom forsknings- och innovationspropositionen bidrar till de areella näringarnas utveckling och konkurrenskraft. Det pågår forskning t.ex. för att ta fram bättre jordbrukstekniker för att anpassa jordbruket till klimatförändringar och för att minska risken för övergödning. Utskottet ser positivt på detta. Utskottet vill framhålla att det är viktigt med robusthet i utvecklingen av ny teknik och innovationer samt att innovationer och teknik kan vara en del av lösningen för att minska lantbrukets sårbarhet. En god livsmedelsförsörjning är viktig för alla delar av landet. Utskottet noterar att har en regional livsmedelsstrategi som knyter an till den nationella livsmedelsstrategin och som är anpassad till länets regionala förutsättningar. Utskottet ser positivt på det arbete som länsstyrelserna genomför för att livsmedelsstrategin ska få genomslag i länen. När det gäller frågan om att fasa ut import av t.ex. palmolja eller soja för djurfoder kan utskottet konstatera att odlingen av alternativa proteingrödor i enligt SLU har varit mycket begränsad. Inhemska proteinråvaror från exempelvis raps och ärtor täcker inte behovet av foderprotein i . Det kan därför vara svårt att helt ersätta importerat foder. Utskottet välkomnar därför forskningen på området. Utskottet är väl medvetet om de problem som svensk import av vissa produkter kan medföra på andra platser i världen. deltagande i internationellt samarbete kan därför vara värdefullt, vilket framgår av utrikeshandelsministerns frågesvar som redovisas ovan. Utskottet ser även positivt på att standarder och certifiering för ansvarsfullt producerad soja har utvecklats. Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottet motionerna 2021/22:2341 (L) yrkande 1, 2021/22:3857 (S), 2021/22:4069 (MP) yrkande 3 och 2021/22:4197 (MP) yrkande 20. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om nationella godkännanden för bl.a. genetiskt modifierade organismer (GMO), lagstiftning om genteknik, kompetenscentrumet SLU Grogrund och biologiskt nedbrytbara bekämpningsmedel. Jämför reservation 13 (SD), 14 (M, C), 15 (SD), 16 (KD), 17 (M, KD) och 18 (L). Nationella godkännanden för GMO och nya livsmedel Enligt kommittémotion 2021/22:2479 av m.fl. (SD) yrkande 26 bör regeringen verka för att EU-lagstiftningen för nya livsmedel och för livsmedel framställda med modern växtförädlingsteknik ska tillåta medlemsstater att utfärda nationella godkännanden, så länge den aktuella medlemsstaten kan visa att livsmedlet inte släpps ut på marknaden i andra EU-länder. I kommittémotion 2021/22:2454 av m.fl. (SD) yrkande 46 framhålls att regeringen ska verka för att EU-lagstiftningen för genetiskt modifierade växter ska tillåta medlemsstater att utfärda nationella godkännanden för att släppa ut växterna på marknaden om vissa villkor är uppfyllda. I kommittémotion 2021/22:2454 av m.fl. (SD) yrkande 44 anförs att bör ges i uppdrag att försöka få till stånd förenklade förfaranden under direktiv /18/EG för grödor med de mest okomplicerade genomredigeringarna i väntan på att regeringen fullföljt tillkännagivande om att åstadkomma en moderniserad, teknikneutral reglering. Enligt yrkande 45 i motionen bör regeringen arbeta aktivt och skyndsamt på EU-nivå för att uppfylla tillkännagivande om att verka för en moderniserad och teknikneutral gentekniklagstiftning. En internationellt uppmärksammad ny teknik, CRISPR-Cas9 tillåter förändring av det genetiska materialet i organismer på ett enkelt och mycket precist sätt, s.k. genomredigering. Denna teknikutveckling har lett till att gentekniklagstiftningen är föråldrad och inte fungerar. I kommittémotion 2021/22:3437 av m.fl. (M) yrkande 63 anförs att regeringen bör verka i EU för att växtförädlingstekniken CRISPR-Cas9 inte ska regleras utifrån samma regelverk som GMO. Enligt yrkande 65 i samma motion bör lagstiftningen som reglerar godkännande av nya odlingsgrödor inom EU baseras på grödans egenskaper och dess påverkan på människans hälsa och miljö snarare än på tekniken i sig. Enligt kommittémotion 2021/22:3880 av m.fl. (KD) yrkande 53 bör försiktighetsprincipen gälla vid introduktionen av nya GMO-grödor. Det ska finnas tydliga regler för märkning och spårbarhet av GMO-produkter, och regelverket för godkännande av nya sorter bör förenklas. Enligt kommittémotion 2021/22:3437 av m.fl. (M) yrkande 62 bör effekterna av SLU Grogrund följas upp 2022. Motionärerna framhåller att modern växtförädling är en viktig framtidsfråga, både för den globala livsmedelsförsörjningen och för miljön och klimatet. I kommittémotion 2021/22:3981 av m.fl. (L) yrkande 6 anförs att EU:s jordbruksforskningsmedel bör kunna användas för att utveckla träffsäkra och biologiskt nedbrytbara bekämpningsmedel. behandling och kompletterande uppgifter Nationella godkännanden för GMO och nya livsmedel All slags verksamhet i där GMO hanteras måste ha tillstånd. Beslut som gäller tillstånd för odling av en genetiskt modifierad växt tas gemensamt på EU-nivå, och tillståndet gäller i alla EU:s medlemsländer. Varje genmodifierad växt, dvs. en specifik växtart med en viss genetisk modifiering, ska prövas och godkännas. Godkännande, spårbarhet och märkning av genetiskt modifierade livsmedel och foder regleras i och rådets direktiv /18/EG av om avsiktlig utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön och och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 av om genetiskt modifierade livsmedel och foder. Målet med godkännandeförfarandet är att garantera att det inte utgör några risker för människors och djurs hälsa och för miljön att släppa ut sådana produkter på marknaden. Den s.k. försiktighetsprincipen ska gälla, och godkännandeförfarandet ska baseras på en vetenskaplig riskbedömning. I förordningen anges särskilt att tekniska framsteg och vetenskaplig utveckling bör beaktas vid tillämpningen. Nationella regler om förfarandet finns framför allt i , förordningen (2002:1086) om utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön, förordningen (2000:271) om innesluten användning av genetiskt modifierade organismer och i myndighetsföreskrifter. I proposition 2019/20:1 utgiftsområde 20 redovisas att ingen genetiskt modifierad växt odlades kommersiellt i . GMO har introducerats i miljön i liten utsträckning, och befintliga styrmedel är väl utvecklade. Nya livsmedel (novel food) är livsmedel som man inom EU inte har ätit i någon större utsträckning före . Definitionen omfattar ett brett spektrum av olika typer av livsmedel, från växt- eller djurarter eller delar av dem till syntetiskt framställda ämnen eller livsmedel som tagits fram med helt nya processer. Nya livsmedel regleras bl.a. i förordningen (EU) 2015/2283 om nya livsmedel. För att ett livsmedel ska definieras som nytt ska två krav uppfyllas, enligt artikel 3.2 a i förordningen. • Livsmedlet har inte ätits som mat i någon större omfattning inom EU före . • Livsmedlet kan beskrivas som en eller flera av de tio livsmedelskategorier som anges i förordningen. Nya livsmedel får bara släppas på marknaden inom EU om de är godkända (artikel 6.2). Samtliga godkända nya livsmedel finns i en unionsförteckning, förordning (EU) 2017/2470. Förteckningen uppdateras allteftersom nya godkännanden tillkommer (artikel 9.1). När ett nytt livsmedel godkänns följer ibland villkor för att livsmedlet ska få användas, t.ex. en maximihalt eller ett märkningskrav som går utöver de generella märkningskraven i förordning (EU) nr 1169/2011. Sådana särskilda märkningskrav kan t.ex. rikta sig till en utpekad målgrupp eller utgöra allmän information som är viktig att känna till för konsumenten. Godkännanden av nya livsmedel sker efter en ansökningsprocess, där företag som vill sälja livsmedlet ansöker och visar säkerheten genom att hänvisa till vetenskaplig dokumentation eller dokumenterade data över historisk användning i tredjeland, se artikel 10 och 14 i förordning 2015/2283. Ansökan om ett godkännande görs till . Ansökan granskas sedan av den europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa). Godkända nya livsmedel, inbegripet traditionella livsmedel från tredjeland, får säljas i hela EU. Om inget annat anges i unionsförteckningen är godkännandet inte bundet till ett visst företag utan livsmedlet får säljas fritt så länge det uppfyller kriterierna för godkännandet. I betänkande 2018/19:MJU9 riktade utskottet ett tillkännagivande till regeringen om att modernisera lagstiftningen om genteknik och göra den teknikneutral. Utskottet anförde bl.a. följande. När det gäller frågan om att modernisera lagstiftningen om genteknik vill utskottet framhålla att växtförädlingen har en viktig roll att spela ur ett klimatperspektiv för att stärka tillgången på bra grödsorter som kan ge bättre skördar och bättre näringsinnehåll. Genteknik är av största vikt i detta arbete eftersom denna teknik är snabbare än konventionell växtförädling och därmed kan bidra till att öka takten i arbetet med förbättrade grödsorter. Olika tekniker kan leda till samma resultat, men dagens lagstiftning gör skillnad på vilken förädlingsmetod som används. Detta innebär att växtsorter som framställts genom traditionell växtförädling kan vara tillåtna, medan växtsorter med samma egenskaper som framställts genom GMO-teknik inte är det. Regelverket hämmar utvecklingen av nya växtsorter och därmed även lantbrukets utveckling. Det är grödans förändrade egenskaper och dess potentiella miljö-, avkastnings- och hälsoeffekter som är viktiga att ta ställning till, inte förädlingsmetoden som sådan. Lagstiftningen om genteknik bör mot denna bakgrund moderniseras och göras teknikneutral. Detta bör ges regeringen till känna. beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 2018/19:172). I skrivelsen skrivelser till regeringen – åtgärder (skr. 2021/22:75) anför regeringen följande. En redovisning av regeringens arbete med frågan lämnades i ett svar på interpellation 2018/19:314 av (SD). Av svaret framgår att eftersom lagstiftning om modifierade organismer regleras på EU-nivå bör insatser ske på denna nivå. Regeringen gav sitt stöd till en uppmaning från Europeiska unionens råd till att lägga fram en studie mot bakgrund av en dom i om EU:s lagstiftning avseende genetiskt modifierade organismer. Kommissionen har skickat ut en enkät avseende nya gentekniker. Enkätsvaren ska utgöra underlag för framtagande av studien om nya genteknikers status under unionslagstiftningen. Europeiska kommissionens studie om nya genomiska tekniker publicerades . En redovisning av regeringens ståndpunkt och det fortsatta arbetet lämnades i svar på en skriftlig fråga (2020/21:2832) från (M) . I svaret framgår bland annat att regeringen instämmer i studiens slutsatser och att den sammantagna lagstiftningen för genetiskt modifierade organismer (GMO-lagstiftningen) behöver ses över när det gäller genomförandet för vissa användningar av nya genomiska tekniker. Regeringen ser fram emot den fortsatta processen och konstruktiva förslag från kommissionen. Punkten är inte slutbehandlad. kom med en dom i mål C-528/16, som rör s.k. nya mutationstekniker och huruvida de organismer som tas fram med dessa ska anses vara GMO enligt direktiv /18/EG om avsiktlig utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön. Enligt domen ska endast organismer som framställts med metoder för mutagenes (framkallande av mutationer), vilka på vedertaget sätt har använts i ett antal tillämpningar, och vilka inte har visat sig medföra säkerhetsproblem, vara undantagna från direktivets tillämpningsområde. Växter som tagits fram med modernare tekniker som genomredigeringstekniken CRISPR-Cas9, ska enligt domstolen regleras som en GMO. beslutade rådet att kommissionen skulle lägga fram en studie mot bakgrund av domstolens dom i mål C–528/16 om ställningen för nya genomiska metoder enligt unionsrätten (rådets beslut (EU) 2019/1904). Vidare begärde rådet att kommissionen, om så är lämpligt med hänsyn till resultaten av studien, lägger fram ett förslag eller på annat sätt informerar rådet om andra åtgärder som krävs för att följa upp studien samt att förslaget ska åtföljas av en konsekvensbedömning. Dåvarande landsbygdsministern anförde som svar på en skriftlig fråga om kommissionens studie om genomiska tekniker (fr. 2020/21:2832) bl.a. följande. Regeringen välkomnar den gedigna studien. Regeringen instämmer i studiens slutsatser och att den sammantagna lagstiftningen för genetiskt modifierade organismer (GMO-lagstiftningen) behöver ses över när det gäller genomförandet för vissa användningar av nya genomiska tekniker. Regeringen ser fram emot den fortsatta processen och konstruktiva förslag från kommissionen. Regeringen ser positivt på att man tar mer hänsyn till produktens egenskaper och användning vilket skulle möjliggöra en bättre analys av produktens säkerhet med avseende på människors och djurs hälsa och miljön. Regeringen konstaterar att det finns en oro när det gäller säkerhet och risker för miljöpåverkan, för samexistens med s.k. ”GMO-fritt” jordbruk och ekoproduktion samt frågeställningar om märkning och konsumenters rätt till information. Regeringen anser att tekniska framsteg och innovationer bör användas för att påskynda omställningen till ett hållbart livsmedelssystem som säkerhet och risker för påverkan på hälsa och miljö behöver hanteras. Studien innehåller inga policyförslag. Regeringen kommer att noggrant analysera de förslag som lämnas och verka för att en ändamålsenlig lagstiftning som tar hänsyn till risker på ett proportionerligt sätt och som är så flexibelt utformad att den står sig när tekniken utvecklas. Enligt har kommissionen aviserat en anpassning av regelverket för godkännande av produkter som framtagits av vissa moderna växtförädlingstekniker. Det nya förslaget ska presenteras . SLU Grogrund är ett vid () vars huvuduppgift är att utgöra ett kunskapsnav för svensk växtförädling. Centret ska samla akademi och näringsliv och utveckla kompetens för att i enlighet med målen i livsmedelsstrategin säkra tillgången till växtsorter för en hållbar och konkurrenskraftig jordbruks- och trädgårdsproduktion i hela . Hänsyn till klimatförändringar och tillgång till biomassa för en cirkulär och biobaserad ekonomi ska också tas. Inom centret ska även kompetenser och nya tekniker inom växtförädling utvecklas och växtmaterial för marknaden utvärderas. Arbetet går ut på att utveckla kunskap och nya metoder som bidrar till en kraftsamling inom förädling av livsmedelsgrödor för ökad innovationspotential, livsmedelsförsörjning och konkurrenskraft i enlighet med målen i livsmedelsstrategin. SLU Grogrund har projekt som riktar sig gentemot ekologisk odling men också andra projekt som handlar om genomredigering (CRISPR-Cas9). Verksamheten ska leda till en ökad svensk livsmedelsproduktion och konkurrenskraft, och verksamheten ska karaktäriseras av långsiktighet, resurseffektivitet och samverkan mellan akademi, näringsliv och samhälle.