bet · H901SfU20 · 2022-04-22 00:00:00 — har även tagit fram analyser och rapporter innehållande bl.a. en kartläggning av verksamhetens behov när det gäller handläggning av ärenden där religiös uppfattning åberopas. Utskottet vill återigen framhålla att bedömningen av de asylskäl som det nu är fråga om ofta är svår. Det gäller inte minst när sökanden hänvisar till förföljelse på grund av religiös uppfattning och uppger att han eller hon har konverterat under vistelsen i . Utskottet kan också konstatera att det fortfarande finns ett utrymme för förbättringar och ett fortsatt behov av kompetensutveckling hos , inte minst vad gäller bedömningarna av asylärenden om konvertiter och hbtq-personer. Av redogörelsen ovan framgår att arbetar aktivt med frågorna. Vidare har publicerat reviderade rättsliga ställningstaganden som stöd för utredningarna och prövningarna. Myndigheten ingår också i myndighetsnätverk och har kontakter med andra aktörer. Utskottet finner därför att det saknas skäl för att göra ett tillkännagivande med anledning av de aktuella motionerna. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2021/22:2594 (V) yrkande 13, 2021/22:4214 (KD) yrkandena 27 och 28, 2021/22:3377 (L) yrkande 4, 2021/22:4004 (L) yrkande 16, 2021/22:4096 yrkande 10 samt 2021/22:1663 (S). Den som har ansökt om uppehållstillstånd i som flykting eller alternativt skyddsbehövande är enligt utlänningsförordningen undantagen från skyldigheten att ha arbetstillstånd om vissa villkor är uppfyllda. Bland annat krävs att sökanden medverkar till att klarlägga sin identitet och att ansökan inte är uppenbart ogrundad. Skälen till att detta undantag från kravet på arbetstillstånd, s.k. AT-UND, infördes var att det ansågs vara en skyldighet för varje asylsökande att – i likhet med vad som gäller för alla andra i vårt samhälle – i mån av förmåga svara för sin och sin familjs försörjning. Dessutom fanns farhågor om att sysslolösa asylsökande riskerade att ge den svenska allmänheten en negativ bild av asylsökande i allmänhet (prop. 1993/94:94 s. 36 f.). Utskottet anser att skälen för AT-UND fortfarande äger giltighet och noterar särskilt att undantag inte medges om asylansökan är uppenbart ogrundad. Mot denna bakgrund är utskottet inte berett att föreslå ett tillkännagivande om ändringar i eller avskaffande av AT-UND och avstyrker därför motionerna 2021/22:3842 (M) yrkande 11 och 2021/22:2549 (SD) yrkande 25. Asylärendens komplexitet varierar i stor utsträckning. Det gör därmed även det arbete och den tid ett offentligt biträde behöver lägga ned för att fullgöra sitt uppdrag. Det offentliga biträdet har enligt gällande regler rätt till skälig ersättning bl.a. för det arbete som uppdraget har krävt. När ersättningen till det offentliga biträdet beslutas ska och förvaltningsdomstolarna pröva både om de vidtagna åtgärderna har varit nödvändiga och om den begärda ersättningen är skälig. Mot denna bakgrund anser utskottet inte att bör göra ett tillkännagivande till regeringen om att begränsa rätten till ersättning för offentliga biträden i asylärenden och avstyrker därför motionerna 2021/22:3840 (M) yrkande 41 och 2021/22:2549 (SD) yrkande 17. När det gäller frågan om offentliga biträdens lämplighet och om det bör ställas krav på att samtliga biträden som förordnas är advokater noterar utskottet att ett biträde som visar oskicklighet eller i övrigt är olämplig för uppdraget får avvisas. Dessutom för en förteckning över personer som är tillgängliga som biträden inom olika geografiska områden i syfte att säkerställa att uppdrag som offentligt biträde endast ges till personer som är lämpliga (HFD 2020 ref. 34 och rättsliga ställningstagande Kvalitetskrav på offentliga biträden RS/021/2020). Med hänsyn till det anförda är utskottet inte berett att föreslå ett tillkännagivande om en utredning om offentliga biträden eller om ytterligare krav på biträden. Därmed avstyrks motionerna 2021/22:3377 (L) yrkande 6 och 2021/22:4214 (KD) yrkande 25. Användning av biometriska data Fotografier och fingeravtryck från utlänningar får tas upp i flera olika situationer. Enligt 9 kap. 8 § UtlL får eller fotografera en utlänning och, om utlänningen fyllt , ta hans eller hennes fingeravtryck bl.a. om utlänningen inte kan styrka sin identitet när han eller hon kommer till eller om utlänningen ansöker om uppehållstillstånd som flykting eller som annan skyddsbehövande. Fotografier lagras i den centrala utlänningsdatabasen () hos medan fingeravtryck lagras i ett särskilt register som har hand om åt . Vidare kan konstateras att ett arbete pågår på EU-nivå med ett ändrat förslag till asylprocedurförordning och ändringar i förslaget till reviderad Eurodacförordning. Mot denna bakgrund finner utskottet inte skäl att föreslå tillkännagivanden om biometriska data. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2021/22:3839 (M) yrkande 13, 2021/22:3840 (M) yrkande 29, 2021/22:2552 (SD) yrkandena 29 och 30 samt 2021/22:4184 (KD) yrkande 13. Utskottet kan konstatera att beslutat om lagändringar i enlighet med proposition 2021/22:81 om EU:s nya in- och utresesystem. Reglerna som kommer att träda ikraft den dag regeringen bestämmer innebär bl.a. att barn undantas från kravet att lämna fingeravtryck. Utskottet kan dock konstatera att det pågår förhandlingar om en sexårsgräns i samband med revideringen av Eurodacförordningen. Utskottet anser att detta arbete inte bör föregås. Enligt utskottets mening saknas det därmed skäl för att göra ett tillkännagivande om en sexårsgräns. Utskottet avstyrker därmed motion 2021/22:3840 (M) yrkande 21. Barn och unga i asylprocessen Med barn avses i utlänningslagen en person som är . Om den som ansöker om uppehållstillstånd som skyddsbehövande uppger att han eller hon är ensamkommande barn ska , om det finns skäl att ifrågasätta att sökanden är , göra en åldersbedömning och fatta ett tillfälligt beslut om åldern. Slutligt ställningstagande till åldern ska göras i samband med det slutliga beslutet i ärendet om uppehållstillstånd, och ett beslut om ålder gäller . Innan fattar ett tillfälligt beslut som innebär att sökanden bedöms vara eller äldre ska verket ge sökanden tillfälle att genomgå en medicinsk åldersbedömning. En åldersbedömning kan inte exakt ange en persons ålder utan är endast ett hjälpmedel för att bedöma sannolikheten för att en asylsökande är äldre eller . Utskottet noterar att regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att granska metoden för medicinska åldersbedömningar (dir. 2020:64). Syftet med uppdraget är att stärka grunden för med vilken säkerhet det går att uttala sig om sannolikheten för att personer med okänd ålder är över eller under med hjälp av tillämpade metod. Uppdraget ska slutredovisas . Utskottet kan inte finna att en ordning med obligatoriska medicinska åldersbedömningar skulle vara bättre än den ordning som gäller. Utskottet är inte heller berett att föreslå tillkännagivanden om medicinska åldersbedömningar tidigare i asylprocessen eller om följderna av att sökanden inte medverkar till en sådan utredning. Utskottet avstyrker därför motionerna 2021/22:3840 (M) yrkande 31, 2021/22:3282 (M), 2021/22:2549 (SD) yrkande 15 och 2021/22:4214 (KD) yrkande 29. När det gäller skyddet för barn i asylärenden kan konstateras att det av gällande lagstiftning följer att det särskilt ska beaktas vad hänsynen till barnets hälsa och utveckling samt barnets bästa i övrigt kräver. När frågor om tillstånd enligt utlänningslagen ska bedömas och ett barn berörs av ett beslut i ärendet ska barnet höras om det inte är olämpligt. Den hänsyn ska tas till det barnet har sagt som barnets ålder och mognad motiverar. har i ett rättsligt ställningstagande uttalat att reglerna i utlänningslagen ska tolkas i ljuset av artikel 12 i och att det bara ska anses olämpligt att höra ett barn om barnet själv uppger att hon eller han inte vill bli hörd (RS/010/2020). Vidare ska barns skäl prövas separat och inte enbart som en del av föräldrarnas ärenden (prop. 2013/14:216 s. 27). gäller som svensk lag. Utskottet kan konstatera att får en allt större betydelse i rättstillämpningen på migrationsområdet. Bland annat har Migrationsöverdomstolen i avgörandet MIG 2020:24 funnit att en utvisning stod i strid med . Vidare har i en rättslig kommentar framhållit att detta avgörande har betydelse för handläggningen av samtliga ärenden som rör barn där utrymme finns i tillämpliga bestämmelser att väga in barnets bästa (RK/002/2021). I årsredovisning framhålls att det faktum att förts in i svensk lag innebär ett tydliggörande av barnet som rättighetsbärare. har inom ramen för detta arbetat för att öka kompetensen om barnets rättigheter. Bland annat har stödmaterial i centrala frågor kopplade till barns ärenden i samtliga processer uppdaterats och möjligheterna att följa upp handläggningen statistiskt och utifrån mer kvalitativa frågeställningar förbättrats. Vidare initierade en dialog med civilsamhället om metoder för att inhämta barns erfarenheter av mötet med myndigheten och dialogen och samverkan med frivilligorganisationer genom forumet för barnfrågor – fokus barnperspektiv fortsatte. Mot bakgrund av ovanstående finner utskottet inte skäl för att göra tillkännagivanden om en översyn av utlänningslagens åldersgränser, rätten att komma till tals, särskilda utredningscenter för barn eller tidsgränser för åldersutredningar. Utskottet avstyrker därmed motion 2021/22:2594 (V) yrkandena 5, 7, 9 och 10. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. ekonomiskt bistånd till asylsökande, eget boende, sysselsättning för asylsökande och utsatta grupper på asylboenden. Jämför reservation 43 (M), 44 (SD), 45 (V), 46 (KD), 47 (L), 48 (M, KD), 49 (SD) och 50 (L). har enligt lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl., förkortad LMA, huvudansvaret för mottagande av asylsökande m.fl. och driver förläggningar. Verket får dock ge i uppdrag åt någon annan att driva en förläggning (2 § LMA). Asylsökande ska erbjudas plats på en förläggning. När det gäller ensamkommande barn ska i stället anvisa en kommun som ordnar boendet (3 § LMA). ska i lämplig omfattning ge asylsökande m.fl. sysselsättning genom att de får tillfälle att delta i svenskundervisning, i skötseln av förläggningar och i annan verksamhet som bidrar till att göra vistelsen meningsfull (4 § LMA). Dagersättningen får sättas ned för en utlänning som fyllt bl.a. om han eller hon utan giltigt skäl vägrar delta i verksamheten eller försvårar utredningen i ärendet om uppehållstillstånd genom att hålla sig undan (10 § LMA). svarar för att bistånd lämnas till asylsökande enligt lagen om mottagande av asylsökande m.fl. i form av bl.a. bostadsersättning, dagersättning och särskilt bidrag (13 § LMA). Den som har inkomst av förvärvsarbete eller som har annan inkomst eller egna tillgångar och som har logi på en förläggning ska betala ett skäligt belopp som ersättning till (15 § LMA). Rätten till bistånd för vuxna som inte bor tillsammans med ett barn upphör när tidsfristen för frivillig avresa enligt avvisnings- eller utvisningsbeslutet löper ut eller, om det inte finns någon tidsfrist, när beslutet kan överklagas (11 § LMA). Vidare upphör rätten till bistånd när uppehållstillstånd beviljas, utom i de fall utlänningen vistas på förläggning och inte har anvisats eller kunnat utnyttja en anvisad plats i en kommun. Den som inte vistas på förläggning har rätt till bistånd under en månad från den dag de beviljas uppehållstillstånd (8 § LMA). En asylsökande som på egen hand ordnar bostad har inte rätt till dagersättning, om det inte är uppenbart oskäligt, om bostaden ligger i en del av en kommun som anses ha sociala och ekonomiska utmaningar (10 a § LMA). Detta gäller inte ensamkommande barn. Asylsökande som på egen hand ordnar bostad har i särskilda fall rätt till bostadsersättning (16 § LMA). I förordningen (1994:361) om mottagande av asylsökande m.fl. anges i 4 § att bostadsersättning får beviljas den som har fått eller erbjudits en anställning och för att kunna börja anställningen måste flytta till en ort där saknar möjlighet att erbjuda anläggningsboende. Enligt förordningen (2016:1363) om länsstyrelsernas uppdrag avseende insatser för asylsökande och vissa nyanlända invandrare har länsstyrelserna ansvar för insatser för asylsökande och personer med uppehållstillstånd i Migrationsverkets anläggningsboenden. Insatserna innebär bl.a. att stärka personernas kunskaper i svenska språket och om det svenska samhället och den svenska arbetsmarknaden. Lagen (2016:38) om mottagande av vissa nyanlända invandrare för bosättning (bosättningslagen) innebär att alla kommuner är skyldiga att efter anvisning ta emot personer som fått uppehållstillstånd för bosättning. Syftet är att nyanlända snabbare ska kunna påbörja sin etablering på arbetsmarknaden och i samhällslivet. Lagen omfattar i första hand nyanlända som vistas på Migrationsverkets anläggningsboenden och kvotflyktingar. Enligt förordningen (2017:193) om statlig ersättning för asylsökande m.fl. har en kommun rätt till årlig ersättning för beredskap, kapacitet och kostnader för mottagande av ensamkommande barn som ska anvisa i form av en schablonersättning (7–8 och 21 §§). I kommittémotion 2021/22:3840 av m.fl. (M) föreslås i yrkande 37 att det införs bestämmelser som innebär att en asylsökande behöver anmäla frånvaro från boenden om han eller hon inte kommer att vara tillgänglig i , t.ex. på grund av en längre resa. Om en person registreras som avviken bör han eller hon förlora sin rätt till dagersättning och boende. Vidare framhålls i yrkandena 38 och 39 att stödboenden och schablonersättningar vid mottagande av ensamkommande barn och ungdomar ska användas i ökad utsträckning samt att Statskontoret ska ges i uppdrag att snabbutreda om takpriset för boenden bör sänkas och om avtalstiderna för boendena bör förändras. Enligt motionärerna behövs en ökad kostnadskontroll i verksamhet. Även i partimotion 2021/22:4033 yrkande 7 av m.fl. (M) föreslås att asylsökande som inte deltar i aktiviteter inte heller ska ha rätt till dagersättning. I kommittémotion 2021/22:3842 av m.fl. (M) föreslås i yrkande 16 att ändring i lagen om mottagande av asylsökande m.fl. bör utvärderas. Ändringen innebar att rätten till bistånd upphör för personer, undantaget barn och barnfamiljer, med lagakraftvunnet beslut om av- eller utvisning. Utredningens syfte ska vara att utvärdera lagändringens effektivitet och kostnader. I kommittémotion 2021/22:2549 av i m.fl. (SD) yrkande 22 föreslås att det kommunala mottagandet av ensamkommande ska vara frivilligt. De kommuner som vill ska kunna skriva avtal med om mottagande av ensamkommande asylsökande. I yrkandena 23 och 24 föreslås åtgärder för ett ökat självbekostande av mottagande och om bekostande via lånesystem. En person som söker asyl i bör i samband med asylansökan redogöra för sina ekonomiska tillgångar. Tillgångarna ska också regelbundet kontrolleras och kunna resultera i såväl indragen dagersättning som krav på att betala avgift till . Utöver denna kontroll bör även, i det fall en asylsökande inte kan betala direkt, ett system för betalning i efterhand tas fram. Systemet bör organiseras så att det både bidrar till att minska samhällets kostnader för asylmottagandet och skapar incitament att komma i arbete. I yrkande 26 framhålls att specifika integrationsinsatser inte ska genomföras för asylsökande vars status i inte är fastställd. I yrkande 27 föreslås att de hälsoundersökningar som erbjuds asylsökande ska vara obligatoriska. I yrkande 28 anges att stödboende bör vara norm för äldre ensamkommande asylsökande i åldern 16–. Motionärerna anför att många av dessa ungdomar är vana vid både autonomi och egenansvar och att de tvingas in i en barnroll är en belastning för det allmänna och kontraproduktivt. Genom förslaget kan HVB-hem med vård dygnet runt reserveras för yngre personer samt för de som av olika anledningar individuellt bedöms behöva det. I yrkande 29 föreslås åtgärder rörande särskilt utsatta religiösa, etniska och sexuella minoriteter på asylboenden. Motionärerna anför att särskild hänsyn bör tas vid boendeplacering av minoritetsgrupper, samt att den som inte respekterar andra boende ska flyttas till ett särskilt boende. Vidare föreslås i yrkande 30 att asylsökande i högre utsträckning bör kunna hållas ansvariga för de boenden de erbjudits. Det bör därför utredas hur asylsökande ska kunna bli ersättningsskyldiga för skador som uppkommit på boenden. (SD) anger i motion 2021/22:913 att införandet av ett system som innebär att asylsökandes värdesaker kan beslagtas för att delfinansiera personens uppehälle under asylprocessen bör utredas. Nooshi Dadgostar m.fl. (V) föreslår i partimotion 2021/22:919 yrkande 4 att regeringen bör undersöka möjligheten att låta den som beviljats uppehållstillstånd som asylsökande få ersättning enligt lagen om mottagande av asylsökande m.fl. fram tills hen är folkbokförd. I kommittémotion 2021/22:2594 av m.fl. (V) begärs i yrkande 21 att lagändringen om att den som får avslag på sin asylansökan, undantaget barn och barnfamiljer, mister rätten till bistånd och boende ska rivas upp. I kommittémotion 2021/22:4214 av m.fl. (KD) yrkande 4 anförs att det bör inrättas asylansökningsområden där bl.a. en första registrering och bedömning av asylansökan görs samt att obligatoriskt boende för asylsökande tillhandahålls. Vidare föreslås i yrkande 13 att asylsökande ska ha ett arbetskrav på vid det egna asylboendet. Den asylsökande förväntas bidra med t.ex. lokalvård, matservering, trädgårdsarbete och vaktmästartjänster. Den som inte deltar i utbildningen eller uppfyller arbetskravet kan få sin dagersättning nedsatt. Även i motion 2021/22:488 av och (båda KD) yrkande 1 föreslås att inrättandet av asylansökningsområden bör utredas. m.fl. (KD) föreslår i kommittémotion 2021/22:4212 yrkande 47 att nyanlända ska kunna arbeta utan avräkning mot dagersättningen upp till en inkomst om brutto . I kommittémotion 2021/22:4173 av m.fl. (KD) föreslås i yrkande 16 obligatoriska hälsosamtal för asylsökande och nyanlända. Även m.fl. (KD) föreslår i kommittémotion 2021/22:4212 yrkande 29 obligatoriska hälsosamtal. Hälsosamtalen bör även kvalitetssäkras för att se till att resurserna används effektivt och asylsökande får en jämlik vård. m.fl. (L) föreslår i kommittémotion 2021/22:4004 yrkande 17 åtgärder för att öka tryggheten för hbtq-personer på asylboenden. Motionärerna anför att mottagandet av asylsökande måste ske på ett sätt som tydligt värnar hbtq-personers lika rättigheter. I motion 2021/22:1541 av (S) föreslås att möjligheten för civilsamhällesorganisationer att driva asylboenden bör undersökas. I partimotion 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkande 24 anför motionärerna att möjligheten till eget boende (EBO) bör avskaffas. I kommittémotion 2021/22:3840 av m.fl. (M) föreslås i yrkande 36 att möjligheten till eget boende bör begränsas till att endast gälla asylsökande med egen arbetsrelaterad inkomst och att övriga ska bo på boenden som tillhandahåller. I motion 2021/22:1504 av Boriana (M) föreslås att möjligheten för asylsökande att välja eget boende bör avskaffas. I kommittémotion 2021/22:2549 av i m.fl. (SD) yrkande 21 föreslås att regleringen av eget boende för asylsökande ska avskaffas. Motionärerna anför att asylsökandes rätt att fritt bosätta sig i eget boende helt bör tas bort eller begränsas så att kommunerna får full frihet att förbjuda bosättning av asylsökande. Även i motion 2021/22:282 av och (båda SD) föreslås i yrkandena 1 och 2 att EBO-reglerna succesivt ska avskaffas. Till dess att bestämmelserna avskaffats bör villkoren för de asylsökande som väljer ett eget boende begränsas, detta kan gälla bl.a. ekonomisk ersättning. I kommittémotion 2021/22:2587 av m.fl. (SD) föreslås i yrkande 7 att det bör utredas vilka fler åtgärder som kan vidtas för att minska asylsökandes nyttjande av eget boende . Vidare anges i motionens yrkande 8 att möjligheten att beviljas dagersättning och särskilt bidrag vid eget boende ska tas bort. m.fl. (L) anger i partimotion 2021/22:3965 yrkande 13 att EBO-reglerna bör utvärderas. Bland annat finns det anledning att se över länsstyrelsernas vetorätt när det gäller vilka områden som kan undantas. Därutöver anges att bestämmelserna bör utformas så att asylsökande stoppas från att bosätta sig i socialt utsatta områden. Nuvarande bestämmelser innebär i praktiken att asylsökande enbart förlorar sin dagersättning. Även i kommittémotion 2021/22:3997 av m.fl. (L) föreslås i yrkande 74 att möjligheten att välja eget boende bör begränsas. I motionerna 2021/22:1301 av (S), 2021/22:3759 av m.fl. (S) och 2021/22:3869 av m.fl. (S) anförs att EBO-systemet har lett till ökad segregation, trångboddhet och att människor utnyttjas på hyresmarknaden. Bestämmelserna bör därför ses över. Utskottet kan inledningsvis konstatera att antalet personer som sökte asyl i var lägre än 2020, vilket främst kan förklaras av fortsatta effekter av coronapandemin. I sammanhanget kan noteras att antalet asylsökande var det lägsta . Flyktingmottagandet i ska vara hållbart och solidariskt. Antalet asylsökande som kommer till kan variera stort , vilket tydliggörs inte minst av den djupt allvarliga situationen i . Utskottet kan konstatera att antalet registrerade ansökningar om asyl i ökat sedan invasionen av . Det är ännu osäkert hur många som kan komma att söka skydd i och skrivas in i mottagandesystemet. Utskottet noterar att regeringen aktivt arbetar med frågan: t.ex. har länsstyrelserna fått i uppdrag att inventera förekomsten av befintliga platser för tillfälliga boenden (JU2022/00942) och enligt webbplats anges att drygt 74 000 tillfälliga boendeplatser kan användas av utifrån behov. Vidare har har fått i uppdrag att uppföra och förvalta tillfälliga boenden (Ju2022/00943). Utskottet, som följer utvecklingen noggrant, utgår från att regeringen fortsatt arbetar med att tillhandahålla boenden till personer som söker skydd i . I sammanhanget vill utskottet även peka på att gör ett stort och viktigt arbete med att se till att personer som söker skydd i får boende och ett bra bemötande. Utskottet noterar även att regeringen aviserat att en proposition med förslag om ändringar i lagen om mottagande av asylsökande m.fl. ska lämnas . I flera motioner begärs tillkännagivanden om att lagen om mottagande av asylsökande m.fl. ska ses över. Utskottet kan konstatera att lagen tillkom och under den tiden har lagstiftningen på migrationsområdet och samhällsbehoven ändrats i betydande utsträckning. Det har t.ex. trätt i kraft ett flertal ändringar i utlänningslagen, bl.a. som en följd av regeringens proposition Ändrade regler i utlänningslagen (prop. 2020/21:191, bet. 2020/21:SfU28, rskr. 2020/21:412. Vidare tillkom lagen före det nu gällande s.k. mottagandedirektivet (och rådets direktiv /33/EU). Utskottet ser mot bakgrund av detta positivt på regeringens beslut att tillsätta utredningen ordnat initialt mottagande av asylsökande (dir. 2021:7) för att bl.a. se över lagen. Utredaren ska bl.a. föreslå åtgärder för ett system med mottagningscenter, lämna förslag på hur en lagreglerad skyldighet att delta i samhällsintroduktion ska utformas, ta ställning till hur de kategorier av utlänningar som omfattas av lagen om mottagande av asylsökande m.fl. bör avgränsas och definieras och när dessa personer ska upphöra att omfattas av lagen, samt ta ställning till vilka förmåner och insatser som ska erbjudas inom ramen för det bistånd som lämnas enligt den nämnda lagen. Utredningsdirektivet anger att det initiala mottagandet av asylsökande behöver ses över i syfte att åstadkomma ett mer flexibelt mottagandesystem som underlättar en effektiv asylprocess. Ett delbetänkande ska redovisas och övriga delar redovisas i ett slutbetänkande .