· H901KU10 · 2022-01-19 09:02:17 — innehåller betänkandet nio ärenden samt en redogörelse för regeringsskiftet . har, som herr talmannen väl känner till, ännu ett skifte skett. Vissa ärenden är årligt återkommande, till exempel regeringens sammansättning, medan andra ärenden kan vara kopplade till aktuella händelser eller helt enkelt vara något som utskottet valt att titta närmare på. är det av förklarliga skäl även flera ärenden som är kopplade till pandemin. Utskottet har som vanligt gjort ett antal iakttagelser som kan ses som ett medskick till regeringen för framtiden. Jag vill härmed uppmärksamma några av dessa. Det första ärendet jag vill uppmärksamma är granskningen som rör gruvärenden - det är kanske inte så oväntat, med tanke på mina utskottskollegors tidigare anföranden. Det är ofta svåra och komplicerade ärenden, där det finns väldigt många intressen som står emot varandra. Att inte hasta igenom ett beslut är ofta klokt, men är det ohållbart när tillståndsprocesser drar ut i onödan. Vår granskning visar att många av gruvärendena har långa handläggningstider, och vissa är fortfarande under beredning. I dessa komplexa ärenden är det kanske inte särskilt konstigt, men det behöver bero på att relevanta handläggningsåtgärder pågår. I flera av de granskade ärendena har det dröjt år utan att några synbara åtgärder har vidtagits. har det dröjt månader för att kommunicera en inkommen handling till berörd part. Oavsett utfall är kortare tillståndsprocesser önskvärda för att undvika osäkerhet för de inblandade. Vi i utskottet förutsätter därför att vidtar åtgärder för att förbättra hanteringen av gruvärenden. Ett annat ärende som jag särskilt vill lyfta är det som rör framställningar och beslut från justitieombudsmännen, . ska även JO:s ämbetsberättelse behandlas i kammaren. Jag vet att jag talar för samtliga i utskottet när jag talar om hur värdefull vi anser att JO:s verksamhet är. Genom ämbetsberättelsen informerar de om sina iakttagelser. JO har också möjlighet att göra framställningar till regeringen när de ser behov av författningsändringar eller andra åtgärder för att rätta till brister i lagstiftningen. JO kan också överlämna en kopia av sitt beslut till berört departement för kännedom, och det görs relativt ofta. När det gäller de granskade framställningar som JO har överlämnat till regeringen har det lett till åtgärder i ungefär hälften av fallen. Det är visserligen upp till regeringen att bedöma varje framställning, men från utskottets sida vill vi ändå framhålla att regeringen bör dra nytta av JO:s framställningar och även av beslut som överlämnas för kännedom. Slutligen, herr talman, vill jag beröra ärendet som rör kontroll och samordning av normgivning under coronapandemin. Genom covid-19-lagen har regeringen fått en väldigt långtgående delegation av normgivningskompetensen. Regeringen har dessutom en möjlighet att vidaredelegera normgivningskompetensen till förvaltningsmyndigheter och kommuner. Detta är inget som kan behandlas lättvindigt. Genom denna lag är det möjligt att göra stora inskränkningar i våra fri- och rättigheter på olika nivåer. Det kan därför vara väldigt svårt att överblicka de samlade inskränkningarna. Vi i utskottet konstaterar att regeringen har vidtagit vissa åtgärder för att få en samlad bild och få till en samordning. Men vi vill ändå framhålla vikten av att man säkerställer att det finns en samlad bild av hur omfattande ingreppen är i våra fri- och rättigheter, dels för att kunna vidta åtgärder om dessa bedöms vara för långtgående, dels för att kunna hålla informerad om aktuella inskränkningar. Utskottet förutsätter därför att regeringen följer utvecklingen och löpande gör dessa bedömningar. Därmed vill jag säga tack till utskottskollegorna och till vårt eminenta kansli för deras arbete. meddelar KU resultatet av sin granskning av regeringen. är det med anledning av enskilda riksdagsledamöters anmälningar eller något initiativ som KU tar för att granska statsråden. arbetar vi med statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning, alltså den administrativa sidan. Vi arbetar för att få helt eniga resultat, och det är särskilt enkelt när det handlar om administrationen. Vi ser samma saker, och risken för politisering är mycket liten. Därför väger KU:s ord väldigt tungt när vi har granskat detta. Det är väsentligt. Vi gör arbetet utifrån 13 kap. 1 § regeringsformen. KU ska granska statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning. Vi har bland annat gått igenom regeringens protokoll , till exempel underprotokollen från . I situationer som kräver ett snabbt agerande från statsmakternas sida, som till exempel under den pågående pandemin, är det av naturliga skäl inte alltid möjligt att upprätta de tidsramar som vanligtvis bör gälla mellan kungörande och ikraftträdande. Även i sådana situationer är det emellertid enligt utskottet eftersträvansvärt att ett visst tidsspann mellan kungörande och ikraftträdande kan upprätthållas. Vi har också granskat protokollen för vissa förvaltningsärenden som handläggs inom . Där har vi sett att flera av ärendena uppvisar alltför långa handläggningstider. I några av ärendena vidtogs under långa perioder inte några synbara handläggningsåtgärder. Det är otillfredsställande. Utskottet förutsätter att vidtar nödvändiga åtgärder för att förbättra hanteringen av gruvärenden. Detta har mina kollegor utvecklat närmare. Vi har också granskat regeringens kollektiva beslutsfattande under coronapandemin. Som framhållits i förarbetena till regeringsformen bör naturligtvis helst alla statsråd delta i regeringssammanträdena. Det är tanken. Men under vissa omständigheter går det inte, och vid hastigt sammankallande har vi sett att det är färre. Utskottet understryker ändå vikten av att statsråd i möjligaste utsträckning deltar även i extra regeringssammanträden. Det är enligt KU en självklarhet att ett ärende vid ett regeringssammanträde i största möjliga utsträckning föredras av det normalt ansvariga statsrådet. Möjligheten att ersätta det normalt ansvariga statsrådet med ett annat statsråd finns men bör inte användas utan reella skäl. En annan granskning gäller regeringens kontroll och samordning av normgivning under coronapandemin. Det kan bli svårt att överblicka det samlade ingreppet i de grundläggande fri- och rättigheterna och få klarhet i hur olika föreskrifter och beslut förhåller sig till varandra. Därför konstaterar utskottet att regeringen har vidtagit vissa åtgärder för att få fram en samlad bild och åstadkomma samordning. Det skulle dock kunna vara mer. Remissväsendets utveckling har också granskats av utskottet, och möjligheten att på olika sätt begränsa remisserna bör kunna användas i större utsträckning för att därmed minska risken att remissinstanserna blir överbelastade. Vidare visar vår granskning att remisstiderna har varit relativt korta. Huvudregeln om minst tre månaders remisstid har ofta inte efterlevts. Detta noterar vi. Detta får vara ett litet axplock. har vi betänkande KU10 Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning på bordet. Utskottet har granskat vissa förvaltningsärenden, så kallade gruvärenden. Det är dem jag börjar med. Dessa ärenden handläggs inom . Granskningen har avsett handläggningstiden och andra förvaltningsrättsliga aspekter. Det är viktigt att komma ihåg att varje ärende är unikt och komplext. Här möts viktiga intressen, exempelvis rennäring, värdefulla ämnen och material liksom arbetstillfällen. Ärendena påverkar också många: myndigheter, regioner, kommuner, företag, enskilda människor och miljön. För att samhället ska hitta en balans mellan dessa intressen finns viktiga rättsliga principer som vägleder oss till en bra och demokratisk process. Ett ärende ska handläggas så enkelt, snabbt och kostnadseffektivt som möjligt utan att rättssäkerheten eftersätts. Utredningen ska vara noggrann, och rättssäkerheten får inte tummas på. Granskningen visar att handläggningstiderna i och departementet har varit omotiverat långa. har också gått utan att några synbara handläggningsåtgärder vidtagits. Enligt kan detta medföra inte bara osäkerhet för de inblandade utan även leda till personliga och ekonomiska förluster. Myndigheter har också en serviceskyldighet gentemot den enskilde så att hen kan tillvarata sina intressen. Rätten till partsinsyn och att få ta del av handlingar är grundläggande i en rättsstat. Alla ska vara med på lika villkor och vara jämbördiga parter. Utskottet konstaterar att inblandade parter inte alltid fått del av relevanta handlingar som berör dem. Det gäller till exempel samebyar. I Kallakärendet hade för granskningen yttrande enbart kommunicerats till de inblandade bolagen. Utskottet framhåller att kravet på kommunikation med part är en viktig del i utredningsansvaret. Kravet innebär en aktivitetsplikt för myndigheten oberoende av en begäran från en part om att få ta del av inkomna handlingar. Här tror jag att den nya konsultationsordningen för det samiska folket, som förhoppningsvis antas här i kammaren , kan vara till hjälp framöver. Oaktat detta visar granskningen av gruvärendena hur viktiga våra förvaltningsrättsliga principer är. Jag vill säga några ord om regeringens kontroll och samordning av normgivning under pandemin. Det pågår en viktig debatt i och i samhället kring de ingrepp i människors fri- och rättigheter som görs i takt med pandemins utveckling, till exempel begränsning av rörelsefriheten. För att det demokratiska samtalet och de beslut som fattas av det offentliga ska bygga på fakta är en övergripande inblick och förståelse för inskränkningarna av yttersta vikt. Covid-19-lagen medger en långtgående delegation av normgivningskompetens till regeringen. Regeringen får också delegera denna kompetens vidare till förvaltningsmyndigheter och kommuner. Lagen möjliggör därför omfattande inskränkningar i grundläggande fri- och rättigheter, som rätten att fatta beslut fördelas på flera nivåer. Flera instanser kan alltså fatta beslut om frågor med stor betydelse för våra mänskliga rättigheter. Detta kan leda till att det samlade ingreppet i rättigheterna blir svårt att överblicka. Utskottet konstaterar att regeringen har vidtagit vissa åtgärder för att få en samlad bild och för att åstadkomma samordning. följer till exempel löpande upp de föreskrifter som meddelats av förvaltningsmyndigheter och kommuner. Utskottet framhåller vikten av dessa åtgärder så att regeringen ska kunna vidta åtgärder om ingreppen i grundläggande fri- och rättigheter bedöms vara för långtgående. Regeringen ska också hålla informerad. Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets anmälan lades till handlingarna.