bet · H901TU19 · 2022-06-14 00:00:00 — Enligt lagen (2021:319) om Transportstyrelsens olycksdatabas ska lämna uppgifter till databasen om bl.a. vägtrafikolyckor som myndigheten har fått kännedom om och som medfört personskada eller dödsfall. Vårdgivare som ger akutsjukvård ska lämna uppgifter om samtliga personer som söker vård eller har avlidit till följd av en olycka i trafikmiljö. tog Transportstyrelsen fram en handledning för polisens arbete med att rapportera vägtrafikolyckor. Syftet med de insamlade uppgifterna om vägtrafikolyckor med personskada är att skapa underlag som stöder trafiksäkerhetsarbetet på nationell, regional och lokal nivå och som gör det lättare att vidta trafiksäkerhetsåtgärder. Uppgifterna utgör även en grund för information om trafiksäkerhetsläget och kan sammanställas till officiell nationell och internationell statistik. Av handledningen framgår bl.a. att en beskrivning ska göras av hur olyckan har gått till, och som exempel nämns om det var halt väglag och dåligt mönsterdjup på däck. Enligt uppgift från Transportstyrelsen är det inte obligatoriskt för polisen att uppge typ av däck vid en olycka, men polisen kan i fritext ange om det exempelvis har saknats dubbdäck på ett fordon eller om fordonets däck är uppenbart slitna. Forskningen tyder på en oklar relation mellan typ av vinterdäck och olycksfallseffekt. gav regeringen och i uppdrag att analysera dagens krav på vinterdäck för tunga fordon och utreda behovet av förändrade krav på vinterdäck eller däckutrustning för att minska framkomlighets- och säkerhetsproblem i vägtrafiken när det råder vinterväglag. Om behov finns ska Transportstyrelsen föreslå regeländringar. Transportstyrelsen och VTI ska inhämta synpunkter från och bör därutöver inhämta synpunkter från övriga relevanta aktörer. Uppdraget ska redovisas till (Infrastrukturdepartementet) . Motionsyrkanden om däckfrågor behandlades senast i utskottets betänkande 2020/21:TU6 Trafiksäkerhet. Utskottet föreslog att skulle avslå yrkandena, och biföll utskottets förslag. Utskottet underströk det centrala i att åstadkomma en effektiv användning av vinterdäck när vinterväglag råder. Utskottet konstaterade vidare att nuvarande regelverk redan innehåller en viss grad av flexibilitet som tar hänsyn till de olika väderförhållanden som kan råda i olika delar av landet. Utskottet vill inledningsvis även understryka att det är centralt att åstadkomma en effektiv användning av vinterdäck när vinterväglag råder. När det gäller frågan om under vilken period vinterdäck ska användas vill utskottet liksom tidigare understryka att nuvarande regelverk redan tillåter användning av vinterdäck, inklusive dubbdäck, utanför den reglerade perioden om vinterväglag råder eller sådant kan befaras. Utskottet bedömer därmed att regelverket redan innehåller en viss grad av flexibilitet som tar hänsyn till de olika väderförhållanden som kan råda i olika delar av landet. Med anledning av motionsförslagen vill utskottet vidare understryka vikten av att rätt däck används och hänvisar bl.a. till det regelverk som ansvarig myndighet har tagit fram. Utskottet vill i sammanhanget även påminna om att Transportstyrelsen och VTI fick i uppdrag av regeringen att analysera dagens krav på vinterdäck för tunga fordon och utreda behovet av förändrade krav. När det gäller motionsförslaget om rapportering av däcktyp vid trafikolyckor vill utskottet hänvisa till att detta är en fråga som hanteras av behöriga myndigheter. När det gäller motionerna om ålderskrav på däck är utskottet inte berett att vidta några åtgärder när det gäller frågan om huruvida sådana krav behöver regleras. Mot den bakgrunden avstyrker utskottet motionerna 2021/22:28 (SD) yrkandena 1 och 2, 2021/22:147 (SD) yrkandena 1 och 2, 2021/22:218 (SD), 2021/22:534 (M), 2021/22:1946 (M), 2021/22:2968 (SD) yrkande 58, 2021/22:3394 (L) yrkande 60, 2021/22:3557 (M), 2021/22:3606 (M), 2021/22:3607 (M) och 2021/22:3757 (M) yrkande 27. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om belysning på fordon. Utskottet konstaterar att frågan om baklyktor regleras i ett EU-direktiv och i den svenska trafikförordningen. Utskottet menar att nuvarande reglering är ändamålsenlig. Jämför reservation 42 (SD). I kommittémotion 2021/22:2968 yrkande 55 anför m.fl. (SD) att nationella bestämmelser om att bakre belysningspunkter alltid ska vara tända vid färd bör återinföras. Motionärerna uppmärksammar att sedan gick med i EU ska också s.k. helbilsgodkända fordon godkännas, vilket innebär att många bilar kör med en belysning under dagsljus där de bakre ljusen inte är tända. I motion 2021/22:38 uppmärksammar (SD) fordonsindustrins och bilhandlarnas ansvar och behovet av särskilda insatser när det gäller baklyktor (yrkande 1). Motionären konstaterar att det är lagstadgat att ha varselljus runt men att man med nuvarande bestämmelser kan köra med släckta baklyktor när det är ljust, varför fordonsindustrin och bilhandlarna bör åläggas ett större ansvar för att upplysa om de tekniska förutsättningarna. Vidare tar motionären upp behovet av riktade upplysningskampanjer lokalt, regionalt och nationellt (yrkande 2). Enligt motionären bör regeringen åläggas att se över möjligheterna till dels en nationell upplysningskampanj, dels lokalt och regionalt riktade upplysningskampanjer om att tända bakljusen. Lyktor och strålkastare får enligt 67 § trafikförordningen (1998:1276) inte användas på sådant sätt att andra förare kan bländas. Enligt 68 § ska lyktor och strålkastare som är föreskrivna för fordonet vara tända vid färd på väg med ett fordon. Används föreskrivna varsellyktor på en bil under dagsljus behöver inte lyktor baktill eller på sidan vara tända. Vid färd på väg med ett motordrivet fordon som har utrustats med strålkastare för färd ska dessa vara tända även om de inte är föreskrivna för fordonet. Vid färd på väg med motordrivna fordon ska enligt 69 § halvljus användas, om inte annat följer av andra paragrafer i trafikförordningen. Vid färd på väg får enligt 71 § i stället för halvljus användas annat ljus som är tillräckligt för att uppmärksamma andra trafikanter på fordonet. Detta gäller dock inte vid färd under mörker, i gryning eller skymning eller när väderleksförhållandena eller andra omständigheter gör att halvljuset behöver vara tänt. (kommissionens direktiv /89/EG) innebär att alla nya bilar och små skåpbilar i EU ska vara utrustade med belysning som är tänd . Samma regel gäller för lastbilar och bussar . Fordon som har tillverkats tidigare behöver inte utrustas i efterhand. Information om belysning lämnas på exempelvis Transportstyrelsens webbplats. Transportstyrelsen betonar att det är viktigt för samspelet i trafiken att fordon har rätt belysning. Det är viktigt både att föraren ser och att fordonet syns i trafiken. Fordon får bara visa vitt eller gult ljus framåt. I dagsljus ska man använda halvljus, men man får även använda annat ljus. Halvljus och annat ljus får inte användas . Med annat ljus menas ljus från varsellykta, dimljusstrålkastare eller spänningsreducerad halvljusstrålkastare. Fordon ska visa rött ljus bakåt. Vitt ljus bakåt får bara användas vid backning eller vid arbete som kräver sådan belysning. Vid färd på väg med ett fordon ska lyktor och strålkastare som är föreskrivna för fordonet vara tända. Om föreskrivna varsellyktor används på en bil under dagsljus, behöver inte lyktor baktill eller på sidan vara tända. Det innebär att det finns bilar där bakljuset inte tänds med varsellyktor. Detta är tillåtet att köra med . Men om man kör en sådan bil måste man enligt Transportstyrelsen försäkra sig om att halvljuset och lyktor baktill och på sidan tänds under mörker, gryning, skymning och när vädret är dåligt (t.ex. i regn, dimma eller snöfall). I sådana fall kan belysningen behöva tändas manuellt. Motionsyrkanden om belysning på fordon behandlades senast i utskottets betänkande 2020/21:TU6 Trafiksäkerhet. Utskottet föreslog att skulle avslå yrkandena, bl.a. med hänvisning till att nuvarande reglering av bilars belysning är ändamålsenlig. biföll utskottets förslag. Utskottet konstaterar att frågan om bl.a. baklyktor regleras i ett EU-direktiv och i den svenska trafikförordningen. Vidare lämnas information om belysning på Transportstyrelsens webbplats. Utskottet menar att nuvarande reglering är ändamålsenlig och har inget att invända mot nuvarande hantering av frågan. Mot den bakgrunden avstyrker utskottet motionerna 2021/22:38 (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2021/22:2968 (SD) yrkande 55. Användning av bilbälten, bilbarnstolar och reflexer Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om användningen av bilbälten, bilbarnstolar och reflexer. Utskottet ser positivt på olika aktörers arbete med dessa frågor och betonar att barn och unga är en särskilt skyddsvärd grupp i trafiksäkerhetsarbetet. Utskottet lyfter också fram vikten av att fortsätta arbetet med att öka trafikanternas medvetenhet om reflexer och reflexvästar. Jämför reservation 43 (SD). I kommittémotion 2021/22:2968 yrkande 78 anför m.fl. (SD) att lagen bör skärpas när det gäller bältesanvändning. Motionärerna betonar att bilbältet har en central funktion i fordonets säkerhetsstruktur och menar att möjligheten till ett högre bötesbelopp för förare och passagerare som inte använder bilbälte bör utredas. I motion 2021/22:1403 menar m.fl. (S) att lagstadgad reflexanvändning bör övervägas. Motionärerna betonar att reflexer minskar risken för olyckor och hänvisar till att fotgängare i i mörker ska använda en ändamålsenlig reflex. I motion 2021/22:2157 uppmärksammar (S) behovet av att undersöka möjligheten att lagstifta om bakåtvänt bilåkande för små barn. Motionären konstaterar att studier visar att små barn mellan noll och färdas säkrast i bakåtvänd bilbarnstol i bilen. I motion 2021/22:1732 efterfrågar (M) en översyn av möjligheterna att införa krav på medförande av reflexväst i personbilar. Motionären konstaterar att det är obligatoriskt att medföra en varningstriangel men att det i t.ex. är obligatoriskt att även medföra en reflexväst i alla fordon. I motion 2021/22:34 anför (SD) att möjligheten till en lagstiftning om bakåtvänt bilåkande för små barn bör undersökas (yrkande 1). Motionären menar att det säkraste sättet för små barn att färdas i bil är att åka i bakåtvänd bilbarnstol, och en lagstiftning om detta skulle inte bara hjälpa föräldrar att göra rätt val utan också sätta press på tillverkarna att utveckla bakåtvända stolar för större barn. Vidare tar motionären upp frågan om otillåten användning och försäljning av uttjänta bilbarnstolar (yrkande 2). Hon påminner om att åldern på bilstolen har betydelse för säkerheten, varför det bör vara otillåtet att använda eller sälja uttjänta bilstolar. I 4 kap. 10 § trafikförordningen (1998:1276) anges att alla som åker personbil, lastbil, tre- eller fyrhjulig motorcykel med karosseri eller tre- eller fyrhjulig moped med karosseri ska sitta på en plats med bilbälte om det finns en sådan plats och använda bältet. Barn som är kortare än ska använda bilbarnstol, bälteskudde eller någon annan särskild skyddsanordning för barn i stället för eller tillsammans med bilbältet. Ett barn som är eller äldre och kortare än får inte färdas i ett fordon där det inte finns möjlighet att använda en särskild skyddsanordning för barn, annat än vid tillfälliga transporter under korta sträckor. I sådana fall ska barnet i stället använda bilbältet när det är möjligt och får då inte färdas i framsätet i en personbil eller i en lätt lastbil. Ett barn som är får inte färdas i ett fordon där det inte har möjlighet att använda en särskild skyddsanordning för barn, annat än vid tillfällig färd i taxi under korta sträckor. I sådant fall får barnet dock inte färdas i framsätet. Alla busspassagerare som är äldre än ska sitta på en plats med bilbälte om en sådan plats är tillgänglig och ska använda bältet. För att bältet ska hamna på rätt plats på kroppen på små barn är det lämpligt att använda en bälteskudde. I samråd med väljer riksåklagaren ut de brott för vilka ordningsbot ska bestämmas. Brott mot 4 kap. 10 § trafikförordningen är ett sådant brott. Böter utfärdas med stöd av ett bemyndigande i 48 kap. 14 § . Bötesbeloppet är om reglerna om bilbälte överträds. För underlåtenhet av förare att se till att passagerare under använt bilbälte eller särskild skyddsanordning är bötesbeloppet . Enligt analys av trafiksäkerhetsutvecklingen är andelen personer som använder bälte i framsäten , vilket kan jämföras med målnivån om 99 procents bältesanvändning till 2020. minskade bältesanvändningen bland personbilsförarna från . För passagerare är utfallet mer oförändrat, från . Bland taxiförare har användningen minskat med till . Bältesanvändningen för vuxna i baksätet ligger under användningen bland passagerare i framsätet. Bland barn som sitter i baksätet är användningen klart högre än för vuxna. var av barnen i baksätet bältade, vilket är den högsta noteringen sedan mätningarna startade. Mätningar som () har genomfört i tätorter i landets samtliga kommuner visar på en något lägre bältesanvändning. Bältesanvändningen bland personbilsförare och passagerare i tätort uppmättes till . I analys konstateras att trots den relativt stora andelen som använder bälte har det varit ungefär en tredjedel obältade bland de personbilsförare som omkommer, vilket motsvarar ca 20–30 personer . –2020 minskade antalet omkomna personbilsförare. djupstudier visar att av de omkomna personbilsförarna var obältade 2020. Andelen trafikarbete med personbilar som har bältespåminnare fortsätter att öka. Den andel av trafikarbetet som utförs med bilar med bältespåminnare uppskattades till 2020. presenterade Transportstyrelsen rekommendationer för barn i bil. Styrelsen redovisar att en bakåtvänd stol tar emot de våldsamma krafterna bättre och skyddar barnets känsliga huvud och hals. Små barn som åker i framåtvända barnstolar löper fem gånger högre risk att dödas eller skadas svårt än barn i bakåtvända bilbarnstolar. Transportstyrelsen understryker därför att man inte ska vända barnet för tidigt utan rekommenderar att barn sitter bakåtvända , normalt tills de är . Utöver Transportstyrelsens rekommendationer finns det även information och råd på webbplats och på om vad man kan göra för att trygga att barn reser så säkert som möjligt i bil. När det gäller frågan om begagnade bilbarnstolar upplyser NTF om att det finns risker med att köpa en begagnad bilbarnstol. Den som köper en sådan måste enligt NTF vara säker på att den inte har varit inblandad i någon olycka. Materialet åldras också och får efter hand sämre krockegenskaper. NTF informerar vidare om att en bilbarnstol kan sägas ha en ungefärlig livslängd . fanns det krav på att reflexselar skulle medföras vid färd med buss eller lastbil. Detta krav togs dock bort, men det finns flera transportföretag som har krav på att reflexväst ska användas vid eventuella fordonsarbeten på väg. Dåvarande utredde om krav på reflexer skulle kunna föras in i trafikförordningen och då i form av ett krav på att fotgängare ska använda reflexer när de befinner sig på körbanan eller i vägrenen i mörker och där det saknas tillfredsställande belysning. kom fram till att svårigheterna med övervakning samt kontroll och sanktioner bedömdes vara så stora att rekommendationen blev att inte införa ett sådant krav. Myndigheten ställde sig i sin utredning positiv till krav på reflexvästar men framhöll att denna fråga inte borde avgöras nationellt utan borde utredas och närmare regleras internationellt. Ett krav på reflexvästar kan inte införas ensidigt av . Det skulle först fordras att kravet förs in i som har anslutit sig till och som bl.a. specificerar krav på utrustning i fordon. Enligt finns det krav på varningstrianglar men inte på reflexvästar. Krav på reflexvästar har inte varit prioriterat i de arbetsgrupper som tar fram underlag för regelverken. FN:s ekonomiska kommission för (Unece) har konstaterat att det strider mot intentionerna i FN:s vägtrafikkonventioner att införa nationella krav på att medföra reflexvästar. ökar påkörningsolyckorna för gående och cyklister, och många av dessa inträffar enligt Transportstyrelsen i mörker. Enligt Transportstyrelsen inträffar av påkörningsolyckorna med skadade fotgängare november–februari. Kvinnor drabbas i högre utsträckning än män (kvinnor jämfört män 2019) och var femte är . Flertalet olyckor sker i stadstrafik. Det inträffar nästan dubbelt så många olyckor med skadade fotgängare i närheten av eller på ett övergångsställe –februari () som (). Transportstyrelsen uppmanar fotgängare att bära reflexväst, reflex eller en tänd lampa när det är mörkt. Reflexer syns bäst i rörelse, antingen genom att man har dem hängande eller långt ned på ben och armar för att vara synliga från olika håll, och det påminns om att reflexer inte håller hur länge som helst. I rapporten inriktning för säker gångtrafik 1.0 (2017:102) konstateras att det viktigaste för att öka säkerheten för gående är att förebygga olyckor, men det är också viktigt att lindra konsekvenserna om en olycka trots allt skulle inträffa. Ett av de prioriterade insatsområdena för ökad säkerhet för gående är säkrare beteenden och användning av skydd och reflexer. Inriktningen har tagits fram i samverkan mellan ett femtontal aktörer och är en del av det gemensamma arbetet Tillsammans för Nollvisionen. I rapporten konstateras att gångtrafiken är en mycket viktig del i ett hållbart transportsystem, och att gång är en fysisk aktivitet som ger ett viktigt bidrag till ökad folkhälsa. Det betonas att gångtrafiken måste vara säker för att den ska kunna betraktas som långsiktigt hållbar. Motionsyrkanden om ändrade regler för användning av bilbälten, bilbarnstolar och reflexer behandlades senast i utskottets betänkande 2020/21:TU6 Trafiksäkerhet. Utskottet föreslog att skulle avslå yrkandena, och biföll utskottets förslag. Utskottet såg mycket positivt på det arbete med bältesanvändning som redan görs. Utskottet underströk att säkerhet för barn i bil är en prioriterad fråga och lyfte fram vikten av ett fortsatt arbete med att öka trafikanternas medvetenhet om betydelsen av reflexer och reflexvästar. Utskottet vill inledningsvis betona vikten av att använda bilbälten, bilbarnstolar och reflexer. Utskottet konstaterar att fordonsförare fortfarande behöver påminnas om varför bälte är viktigt för säkerheten. Utskottet menar att de mätningar och informationssatsningar som bedrivs när det gäller bältesanvändning är viktiga även i fortsättningen och ser mycket positivt på det arbete med bältesanvändning som görs av olika aktörer. I fråga om olika säkerhetsanordningar för barn i bil och buss understryker utskottet att barn och unga är en särskilt skyddsvärd grupp vars perspektiv måste vara ständigt närvarande i trafiksäkerhetsarbetet. Utskottet betonar att det inte råder någon tvekan om att säkerheten för barn i bil är en prioriterad fråga för utskottet, men med hänvisning till bl.a. det regelverk som redan finns finner utskottet inte skäl att vidta någon åtgärd med anledning av motionsförslagen. När det gäller frågan om reflexer och reflexvästar vill utskottet liksom tidigare betona att det är viktigt att vidta olika åtgärder som kan öka trafiksäkerheten på väg i enlighet med nollvisionens anda. Utskottet konstaterar att krav på att medföra reflexvästar inte kan införas ensidigt av men att reflexvästar sannolikt är en bra utrustning. Utskottet betonar att även om en ny lagstiftning inom detta område inte skulle vara förenlig med den gällande vägtrafikkonventionen är det viktigt att på andra sätt främja en utveckling som innebär att det finns tillgång till reflexvästar i de fordon som färdas på våra vägar. Utskottet vill lyfta fram vikten av ett fortsatt arbete med att öka trafikanternas medvetenhet om betydelsen av reflexer och att det finns en reflexväst tillgänglig i varje fordon. Mot den bakgrunden avstyrker utskottet motionerna 2021/22:34 (SD) yrkandena 1 och 2, 2021/22:1403 (S), 2021/22:1732 (M), 2021/22:2157 (S) och 2021/22:2968 (SD) yrkande 78. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om säsongsbaserad tidsomställning. Utskottet konstaterar att regeringen ännu inte har tagit ställning till om tidsomställningen ska avskaffas, och i så fall vilken tid som ska vara normaltid. Utskottet bedömer att det är viktigt att eventuella förändringar av normaltiden görs samfällt inom hela EU. I motion 2021/22:125 anför (M) att standardtid bör införas i . Motionären pekar på att forskningen visar att ryckigheten i ändrad dygnsrytm påverkar människor negativt som arbetsplatser med nattarbete får problem vid tidsomställningen. I motion 2021/22:2518 föreslår (M) att och EU ska återgå till normaltid utan årliga tidsomställningar. Motionären menar att tidsändringen leder till bl.a. negativa medicinska effekter, fler trafikolyckor och fler arbetsplatsolyckor. I motion 2021/22:3105 lämnar (M) förslag om att avskaffa och i stället införa ständig i . Motionären menar att det känns förlegat att laborera med dygnsrytmen och att det är negativt för bl.a. hälsan. har haft säsongsbaserad tidsomställning . Det innebär att normaltiden ökas med . EU-lagstiftningen om infördes , i syfte att förena befintliga nationella rutiner och planer för för att säkerställa ett harmoniserat tillvägagångssätt för tidsomställningen inom den inre marknaden. EU:s har reglerats genom direktiv /84/EG, där det fastställs att alla medlemsstater är skyldiga att byta den och att byta tillbaka till sin normaltid den . Det har i ett antal medborgarinitiativ, bl.a. i , uppmärksammats att omställningen mellan sommar- och kan vara problematisk. uppmanade kommissionen att göra en grundlig utvärdering av den nuvarande tidsregleringen och vid behov lägga fram ett förslag om en översyn av denna. föreslog kommissionen att den årliga tidsomställningen skulle avskaffas. Förslaget innebar att medlemsstaterna inte längre skulle få tillämpa säsongsbaserade ändringar av sin normaltid, men medlemsstaterna skulle även i fortsättningen ha frihet att ändra sin normaltid. Eftersom oförutsedda ändringar av normaltiden i enstaka medlemsstater skulle kunna påverka den inre marknadens funktion skulle dock medlemsstaterna i förväg informera kommissionen om sin avsikt att ändra sin normaltid, så att störningar kan undvikas. Även om frågan om vilken normaltid ett EU-land har är en nationell kompetens diskuterar kommissionen denna fråga, bl.a. i förslagets konsekvensbeskrivning. Om tidsomställningen avskaffas är det upp till varje enskilt medlemsland att besluta om vilken normaltid landet ska ha. Detta betyder att det är ett nationellt beslut om vid ett eventuellt avskaffande ska ha eller som normaltid. Med anledning av kommissionens förslag gav regeringen i uppdrag att kartlägga vilka effekter tidsomställningen har i . överlämnade Statskontoret sin rapport där det framgår att det finns både positiva och negativa effekter på folkhälsan av den nuvarande tidsomställningen. De negativa effekterna är koncentrerade till specifika riskgrupper, och de positiva effekterna är utspridda på breda grupper i befolkningen. Statskontorets sammantagna slutsats är att från en folkhälsosynpunkt är fördelarna sannolikt större än nackdelarna med den tidsomställning som görs . Statskontoret bedömer att bidrar till mer utomhusaktiviteter och till mer fysisk rörelse. Det saknas dock i stort sett kunskap om hur tidsomställningen påverkar andra typer av fritidssysselsättningar. Vidare framkommer att effekterna för jordbruket är negligerbara. När det gäller energiförbrukning tyder undersökningar på att svenska hushåll gör av mindre el som en följd av . Statskontoret framför att det är okänt om andra kategorier också sparar el genom omställningen . Det pekas vidare på att det är viktigt i internationell trafik att beakta hur tidtabellerna påverkas av olika länders beslut om normal- och . Det faktum att tidsomställningen har harmoniserats inom EU har minskat de problem som kan uppstå som en följd av olika tidspolicyer i olika länder.