bet · H901UbU31 · 2022-05-20 00:00:00 — En tydligare reglering bör främja en mer likvärdig och rättvis tillämpning när det gäller tilläggsbelopp för barn och elever med omfattande behov av särskilt stöd. Skälen för regeringens förslag Syftet med tilläggsbeloppen är att säkerställa att barn och elever ska kunna få det särskilda stöd som de har rätt till Fristående skolor, liksom fristående förskolor och enskilt bedriven pedagogisk omsorg, finansieras genom bidrag från elevernas hemkommuner. Bidraget består av ett grundbelopp och i vissa fall ett tilläggsbelopp. Tilläggsbelopp ska enligt skollagen bl.a. lämnas för barn och elever som har ett omfattande behov av särskilt stöd och vara individuellt bestämt utifrån barnets eller elevens behov (se t.ex. 10 kap. 39 §). Skollagen innehåller ett bemyndigande för regeringen att meddela ytterligare föreskrifter om bestämmandet av det bidrag som kommunerna är skyldiga att lämna till fristående förskolor, fristående skolor och enskilt bedriven pedagogisk omsorg enligt vissa bestämmelser i skollagen (29 kap. 26 §). Bemyndigandet omfattar förskolan, förskoleklassen, , grundsärskolan, fritidshemmet, gymnasieskolan, gymnasiesärskolan och pedagogisk omsorg som erbjuds i stället för förskola eller fritidshem. Enligt förarbetena möjliggör bemyndigandet föreskrifter på förordningsnivå som preciserar vilka kostnader som bidrag ska lämnas för inom ramen för de poster som ingår i grundbelopp och tilläggsbelopp enligt skollagen (prop. 2008/09:171 Offentliga bidrag på lika villkor s. 31 f.). På förordningsnivå preciseras att tilläggsbelopp avser ersättning för assistenthjälp, anpassning av lokaler eller andra extraordinära stödåtgärder, däribland sådana som riktas till barn och elever med stora inlärningssvårigheter (14 kap. 8 § skolförordningen och 13 kap. 7 § gymnasieförordningen). Syftet med införandet av tilläggsbeloppen var att säkerställa att barn och elever i verksamheter med enskild huvudman ska kunna få det särskilda stöd som de har rätt till, även stödåtgärder av extraordinärt slag som innebär att mer betydande resurser måste avsättas för en enskild elevs räkning. Den nuvarande regleringen är då det i enlighet med vad som presenterades i propositionen Tilläggsbelopp för särskilt stöd till barn och elever (prop. 2015/16:134) gjordes vissa förtydliganden. I skollagen förtydligades att tilläggsbeloppet ska vara individuellt bestämt utifrån barnets eller elevens behov. På förordningsnivå förtydligades att tilläggsbelopp även kan lämnas för sådana extraordinära stödåtgärder som exempelvis ett barn eller en elev med stora inlärningssvårigheter har behov av i undervisningen. Mot bakgrund av den rättspraxis som hade utvecklats behövde det klargöras att tilläggsbelopp kan lämnas för stödåtgärder som är förknippade med undervisningssituationen. Syftet med förtydligandena var att få en mindre restriktiv tillämpning och säkerställa att enskilda huvudmän för förskolor och skolor får de resurser som behövs för att tillgodose varje barns och elevs behov av särskilt stöd. stödmaterial för tillämpningen av bestämmelserna om tilläggsbelopp kan lösa vissa problem redovisade ett uppdrag från regeringen som, i enlighet med utredningens förslag, avsåg att ta fram stöd för tillämpningen av bestämmelserna om tilläggsbelopp (U2020/06613). Enligt uppdraget skulle ta fram stödmaterial för tillämpningen av bestämmelserna om tilläggsbelopp i skollagen för att åstadkomma en mer likvärdig tillämpning hos barnens och elevernas hemkommuner och hos enskilda huvudmän i förskolan, förskoleklassen, , grundsärskolan, fritidshemmet, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan, i syfte att barn och elever ska få det stöd de har rätt till (publicerades på webbplats). skulle inhämta kunskaper och erfarenheter från SPSM som också kan bidra till att stödmaterialet når relevanta aktörer och kan implementeras på rätt sätt. I uppdraget ingick att tillgängliggöra den rättspraxis som finns i fråga om tilläggsbelopp och förtydliga vilka krav som bör ställas på både ansökan och utredning om rätten till tilläggsbelopp. För att stärka likvärdigheten och skapa ökad trygghet för elever med behov av extraordinära stödinsatser skulle också återkomma med en analys av utvecklingen av hantering, beviljanden och bedömningar av tilläggsbelopp till fristående resursskolor. Av analys av utvecklingen av tilläggsbelopp till fristående resursskolor framgår bl.a. att flera kommuner har byggt upp en tydligare organisation för hanteringen, med skärpta rutiner och bedömningsgrunder (rapport 2021:9). Ett led i denna utveckling är att kommunala skolor inte längre ansöker om tilläggsbelopp, utan endast fristående skolor. De formella kraven på dokumentationen i de ansökningar som skolorna skickar in har ökat. Det framgår också att kommunerna i regel inte gör någon åtskillnad mellan hanteringen av tilläggsbelopp till fristående resursskolor och övriga fristående skolor men att vissa kommuner tilldelar fristående resursskolor en extra ersättning i form av ett särskilt strukturtillägg. Det framgår även att kommuner och fristående verksamheter inte har en gemensam bild av vad tilläggsbelopp är och när det ska utgå. Företrädare för kommunerna påtalar att fristående skolor fortfarande söker medel för stöd som kommunen bedömer som extra anpassningar eller särskilt stöd som inte kan anses som omfattande, dvs. sådant stöd som skolan förväntas erbjuda eleven inom ramen för grundbeloppet. Enligt indikerar också antalet ansökningar som avslås samt det relativt höga antalet beslut som överklagas att det saknas en samstämmig bild. Rapporten visar vidare att det belopp som beviljas per barn eller elev varierar mellan kommunerna. En tänkbar förklaring till variationen skulle kunna vara att tilläggsbeloppets storlek till viss del är avhängigt storleken på det grundbelopp som kommunerna fördelar. Det framgår också att flera kommuner anser att det är en utmaning att genomföra de individuella bedömningarna så som det förutsätts i lagstiftningen. Det framförs t.ex. att det inte finns en tydlig gräns mellan vad som är extraordinärt stöd i förhållande till det ordinarie stöd som skolan är skyldig att erbjuda eleven. Även utmaningar relaterade till att tidsätta och beräkna en ersättning för elevens behov av stöd tas upp. Sammantaget kan det konstateras att redovisning till stor del bekräftar den problembild i fråga om tilläggsbeloppen som Utredningen om elevers möjligheter att nå kunskapskraven presenterat i sitt delbetänkande SOU 2020:42. Regeringen gör mot denna bakgrund bedömningen att det stödmaterial som tagit fram kan vara till hjälp för en mer likvärdig tillämpning av bestämmelserna om tilläggsbelopp och det är av vikt att det når relevanta aktörer, men det bedöms inte vara tillräckligt. Mot bakgrund av den problembild som framkommit av bl.a. delbetänkandet och redovisning gör regeringen bedömningen att det finns behov av ytterligare åtgärder utöver det stödmaterial som tagit fram. Det finns skäl att föreslå ändringar på området som kan genomföras relativt snabbt för att komma till rätta med de svåraste problemen. För att öka likvärdigheten nationellt finns det enligt regeringen ett behov av att förtydliga och definiera bestämmelserna om tilläggsbelopp. Frågan om en starkare roll för en skolmyndighet i fråga om tilläggsbeloppen har varit uppe i flera utredningar. kan öka likvärdigheten när det gäller tilläggsbelopp för särskilt stöd Mot bakgrund av vad som framkommit ovan gör regeringen bedömningen att det finns så allvarliga problem med dagens situation att det är motiverat med åtgärder som kan stärka likvärdigheten och rättssäkerheten i systemet med tilläggsbelopp. Det finns starka skäl för att förtydliga regelverket i syfte att de elever som är i omfattande behov av särskilt stöd också ska kunna få det. Det kan konstateras att myndigheters stödmaterial inte är bindande föreskrifter. Bindande föreskrifter kan på ett helt annat sätt få effekt för likvärdigheten eftersom de måste följas. Som nämnts ovan innehåller skollagen ett bemyndigande för regeringen att meddela ytterligare föreskrifter om bestämmandet av det bidrag som kommunerna är skyldiga att lämna till fristående förskolor, fristående skolor och enskilt bedriven pedagogisk omsorg enligt vissa bestämmelser i skollagen, bl.a. bestämmelserna om tilläggsbelopp (29 kap. 26 §). Det saknas dock en möjlighet för regeringen att delegera denna uppgift till den myndighet som regeringen bestämmer. När det gäller det tilläggsbelopp för elever med behov av särskilt stöd som en hemkommun ska betala till en enskild huvudman som använder distansundervisning för en hel utbildning i gymnasie- eller gymnasiesärskolan är däremot motsvarande bemyndigande i skollagen utformat på det sättet att såväl regeringen som den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om det (22 kap. 20 och 21 §§). Det föreslås därför att bemyndigandet i 29 kap. 26 § skollagen justeras så att inte bara regeringen, utan även den myndighet som regeringen bestämmer, får meddela ytterligare föreskrifter om tilläggsbelopp för barn och elever som har ett omfattande behov av särskilt stöd. Regeringen kan då bemyndiga lämplig skolmyndighet att meddela sådana föreskrifter. Det stödmaterial som har tagit fram och den analys som verket har gjort kan enligt regeringen vara till hjälp i det fortsatta arbetet. Det kan exempelvis bli en uppgift för att ta fram sådana föreskrifter med en skyldighet att låta SPSM yttra sig vid framtagandet. Syftet med att införa en möjlighet för regeringen att subdelegera föreskriftsrätten är att möjliggöra klargörande och exemplifierande myndighetsföreskrifter som kan bidra till att bedömningen av ett barns eller en elevs individuella stödbehov ska bli mer rättssäker och likvärdig över landet. Avslutningsvis konstaterar regeringen att tydligare föreskrifter om tilläggsbelopp kan bidra till mindre resurskrävande administration för såväl fristående skolor som kommunerna. Eftersom beslut om tilläggsbelopp får överklagas till allmän förvaltningsdomstol (28 kap. 5 § 2 skollagen) torde ett tydligare regelverk enligt regeringen bidra till ett minskat antal överklaganden. Vidare kan nya myndighetsföreskrifter kompletteras med uppdaterade allmänna råd och stödmaterial. Som helhet bedöms förslaget kunna leda till en mer likvärdig och rättvis tillämpning när det gäller tilläggsbelopp för elever med omfattande behov av särskilt stöd. Regeringen avser att följa utvecklingen i fråga om tilläggsbeloppen noga. Regeringen anser att en myndighet bör ges i uppdrag att följa upp och utvärdera reformen utifrån dess syfte. Regeringen bedömer att det är lämpligt att ge ett sådant uppdrag efter att föreskrifterna har trätt i kraft för att kunna överblicka systematiska effekter. Ytterligare rättsligt stöd för behandling av personuppgifter behövs inte EU:s dataskyddsförordning, lagen med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning, förordningen med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning, offentlighets- och sekretesslagen och skollagens bestämmelser om behandling av personuppgifter och tystnadsplikt utgör tillräcklig reglering av den personuppgiftsbehandling som kan komma att ske hos kommuner, enskilda skolhuvudmän och med anledning av förslagen i propositionen. Det behöver således inte införas någon ytterligare reglering av denna behandling. Regeringen redogör i propositionen för de närmare skälen för sin bedömning. Lagändringarna ska träda i kraft . De nya bestämmelserna i fråga om resursskolor ska tillämpas första gången för utbildning som bedrivs efter . Skälen för regeringens förslag Syftet med den föreslagna regleringen av kommunala resursskolor är att stärka och förbättra arbetet med såväl befintliga som framtida kommunala resursskolor samt tillförsäkra elever och vårdnadshavare en rättssäker hantering. Detta talar för ett så tidigt ikraftträdande som möjligt. brukar nya bestämmelser på skolområdet som påverkar huvudmännens, rektorers, lärares och annan personals planering och barns och elevers skolgång inte börja tillämpas mitt under ett läsår utan inför ett nytt läsår. Arbetet med placeringsförfarandet inför ett nytt läsår påbörjas dock . Mot denna bakgrund föreslås ändringarna i skollagen träda i kraft och tillämpas för utbildning som bedrivs efter . Datumet för ikraftträdandet är anpassat till lagförslagen i propositionen Ämnesbetyg – betygen ska bättre spegla elevers kunskaper som ska träda i kraft (prop. 2021/22:36, bet. 2021/22:UbU7, rskr. 2021/22:156). Det bedöms inte finnas något behov av övergångsbestämmelser. I propositionen lämnar regeringen ett antal förslag till ändringar i skollagen som syftar till att utveckla och tydliggöra förutsättningarna för s.k. resursskolor, dvs. skolor som begränsar sitt mottagande till elever som är i behov av särskilt stöd. Utskottet har noga följt frågan om att utveckla och tydliggöra förutsättningarna för resursskolor. Utskottet anser i likhet med regeringen att det finns ett stort behov av att förtydliga och förbättra förutsättningarna för resursskolor. Utskottet kan konstatera att propositionen bl.a. innehåller förslag till ändringar i skollagen som innebär att kommunala resursskolor inom och grundsärskolan regleras i skollagen. Det ska anges där att en kommun vid vissa skolenheter får begränsa utbildningen till elever som är i behov av särskilt stöd. Kommunen ska besluta om placering efter ansökan av elevens vårdnadshavare eller, under vissa förutsättningar, av elevens rektor. Vid behov av urval ska de elever som har störst behov prioriteras. Placeringen ska regelbundet utvärderas och en elev ska ha rätt att gå kvar så länge stödbehovet kvarstår. Vidare föreslås benämningen resursskola införas i skollagen för de ovannämnda skolorna och för skolor med enskild huvudman som begränsar sin utbildning till elever som är i behov av särskilt stöd inom förskoleklassen, , grundsärskolan och gymnasieskolan. Det tydliggörs också i skollagen att såväl kommunala som fristående resursskolors verksamhet är en form av särskilt stöd och att huvudmannen ska ansvara för att bedöma om en elev är i behov av sådant särskilt stöd som resursskolan erbjuder. Utskottet välkomnar propositionen och ställer sig bakom lagförslagen. Med det anförda tillstyrker utskottet propositionen. Utskottet övergår nu till att under särskilda rubriker behandla de motionsyrkanden som innehåller förslag om tillkännagivanden i frågor som anknyter till lagförslaget. Utredning om finansiering av resursskolor Utskottets förslag i korthet tillkännager för regeringen att den ska återkomma med förslag på en förutsägbar och långsiktig finansiering av skolgång för resursskolans målgrupp och att det därför bör tillsättas en utredning med detta uppdrag. Jämför reservation 1 (S, V). I kommittémotion 2021/22:4609 av m.fl. (M) yrkande 2 begärs att regeringen ska återkomma med förslag på en utvecklad och långsiktig finansiering av skolgång för resursskolans målgrupp. Ett stort problem är enligt motionärerna att dagens skollag och reglerna för tilläggsbelopp inte är anpassade till resursskolornas särskilda karaktär och förutsättningar. Motionärerna anför vidare att propositionen inte säkerställer en nödvändig extra finansiering som krävs för denna resurstäta och anpassade skolmiljön. I kommittémotion 2021/22:4178 av m.fl. (M) yrkande 43 framförs att det saknas lagstöd i fråga om resursskolor, vilket borde tas fram och likaså att det saknas en utredning som säkerställer en finansieringslösning som garanterar resursskolornas verksamhet. I kommittémotion 2021/22:2546 av m.fl. (SD) yrkande 13 begärs insatser för elever med behov av särskilt stöd. Motionärerna anför bl.a. att ett lagstiftningsarbete bör påbörjas för att resursskolorna ska ges en egen definition i skollagen och en finansieringslösning som anpassas efter resursskolornas särskilda förutsättningar. Enligt kommittémotion 2021/22:4601 av och (båda C) yrkande 2 bör regeringen tillsätta en utredning med uppdrag att se över hur en förutsägbar finansiering av skolgången för resursskolans målgrupp bäst bör säkerställas. Det handlar enligt motionärerna inte bara om likvärdiga förutsättningar utan också om att ge bättre förutsättningar för de elever som är i behov av särskilt stöd och av att gå i en resursskola. I kommittémotion 2021/22:4557 av m.fl. (KD) yrkande 2 begärs att regeringen ska återkomma med förslag på en hållbar finansieringsmodell för resursskolor som är bättre anpassad efter resursskolornas särskilda förutsättningar och elevernas behov. Enligt motionärerna är reglerna om tilläggsbelopp inte anpassade till resursskolornas särskilda förutsättningar och dessa behöver bättre förutsättningar att verka för att varje barn ska kunna få det stöd han eller hon behöver. I kommittémotion 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 74 anser motionärerna bl.a. att det behöver tillsättas en utredning om systemet för särskilt stöd med syftet att säkra en hållbar finansieringsmodell för stödinsatser i såväl kommunala som fristående skolor. Att flytta ansvaret för bedömning av elevernas stödbehov från kommunerna till en oberoende instans, exempelvis Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM), bör enligt motionärerna särskilt övervägas, liksom att flytta kostnadsansvaret för det särskilda stödet från kommunerna till staten. En bedömning av en elevs stödbehov och hans eller hennes resurstilldelning i form av särskilt stöd bör kunna följa eleven, oavsett om han eller hon väljer en eller fristående skola. Enligt yrkande 77 vill motionärerna ge resursskolorna en egen definition i skollagen och en finansieringslösning som är bättre anpassad efter resursskolornas särskilda förutsättningar och som tar särskild hänsyn till elevernas behov. I motion 2021/22:4589 av (MP) yrkande 1 begärs att regeringen ska tillsätta en utredning med uppdrag att se över hur en förutsebar finansiering av skolgången för resursskolans målgrupp bäst bör säkerställas. Enligt motionären finns det ett uppenbart behov av en översyn av finansieringen av extraordinärt särskilt stöd till elever, inte minst efter att flera statliga utredare pekat på behovet av en sådan översyn. Ett stort problem är enligt utskottet att dagens skollag och reglerna för tilläggsbelopp inte är anpassade till resursskolornas särskilda karaktär och förutsättningar. Utgångspunkten måste vara varje elevs rätt till utbildning. råder det stor godtycklighet kring varje kommuns behovsbedömning av denna elevgrupp vilket utredningar som ligger till grund för regeringens proposition väl beskrivit. Regelverket för tilläggsbeloppet behöver ses över och förändras. I propositionen ges förslag för att förbättra förutsättningarna för de elever som är i behov av anpassade lärmiljöer. Utskottet anser dock att propositionen inte säkerställer en nödvändig extra finansiering som krävs för denna resurstäta och anpassade skolmiljö. Utskottet anser att regeringen bör återkomma med förslag på en förutsägbar och långsiktig finansiering av skolgång för resursskolans målgrupp och att regeringen därför bör tillsätta en utredning med detta uppdrag. Detta bör ge regeringen tillkänna. Utskottet tillstyrker därmed delvis motionerna 2021/22:2546 (SD) 13, 2021/22:4163 (KD) yrkandena 74 och 77, 2021/22:4178 (M) yrkande 43, 2021/22:4557 (KD) yrkande 2, 2021/22:4589 (MP) yrkande 1, 2021/22:4601 (C) yrkande 2 och 2021/22:4609 (M) yrkande 2. Övriga frågor om resursskolor Utskottets förslag i korthet avslår yrkanden om övriga frågor om resursskolor. Jämför reservation 2 (SD, L), 3 (MP) och 4 (KD, L, MP). I kommittémotion 2021/22:4609 av m.fl. (M) yrkande 1 begärs att både kommunala och fristående resursskolor ska behandlas lika i avseendet att de vid urval i första hand ska ge plats till de elever som har störst behov av det särskilda stöd som resursskolan erbjuder. I kommittémotion 2021/22:4601 av och (båda C) yrkande 1 anför motionärerna att även fristående resursskolor vid urval ska prioritera de elever som har störst behov av särskilt stöd. I kommittémotion 2021/22:4557 av m.fl. (KD) yrkande 1 begärs att de lagändringar som föreslås i propositionen om antagning till resursskolor ska gälla såväl fristående som kommunala resursskolor. I yrkande 3 anser motionärerna att det bl.a. bör övervägas om en förändrad ansökningsprocess när det gäller tilläggsbelopp skulle kunna skapa större förutsägbarhet när det kommer till resursskolornas finansiering. Motionärerna anser även att det bör utredas om en behovsbedömning och beviljad rätt till ett tilläggsbelopp ska kunna gälla än . I kommittémotion 2021/22:4535 av m.fl. (L) yrkande 1 anför motionärerna att i stället för att lägga ansvaret på kommunerna för nivån på ersättningen för tilläggsbelopp till resursskolorna bör regeringen och besluta om en riksnorm för ersättning till resursskolorna. Det skapar enligt motionärerna likvärdighet över hela landet samt mellan kommunala och enskilda skolor. I motion 2021/22:4589 av (MP) yrkande 2 begärs att regeringen ska tillsätta en utredning med uppdrag att överväga om resursskolan ska vara en egen skolform. När det gäller yrkanden om att kommunala och fristående resursskolor ska behandlas lika i avseendet att de vid urval i första hand ska ge plats till de elever som har störst behov av det särskilda stöd som resursskolan erbjuder, vill utskottet hänvisa till proposition 2021/22:158 Ett mer likvärdigt skolval, där denna fråga behandlas. Propositionen bereds i . Mot denna bakgrund avstyrks motionerna 2021/22:4557 (KD) yrkande 1, 2021/22:4601 (C) yrkande 1 och 2021/22:4609 (M) yrkande 1. När det gäller ytterligare yrkanden om frågor om tilläggsbelopp vill utskottet hänvisa till det tillkännagivande som utskottet ovan tillstyrker om att regeringen ska återkomma till med förslag på en förutsägbar och långsiktig finansiering av skolgång för resursskolans målgrupp och att det därför bör tillsättas en utredning med detta uppdrag. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2021/22:4535 (L) yrkande 1 och 2021/22:4557 (KD) yrkande 3. Vad gäller yrkandet om att tillsätta en utredning med uppdrag att överväga om resursskolan ska vara en egen skolform anser utskottet att de överväganden som görs och de förslag som lämnas i den aktuella propositionen är väl avvägda. Benämningen resursskolor införs i skollagen, och det tydliggörs i skollagen bl.a. att såväl kommunala som fristående resursskolors verksamhet är en form av särskilt stöd. Med det anförda avstyrker utskottet motion 2021/22:4589 (MP) yrkande 2. Utredning om finansiering av resursskolor, punkt 2 (S, V) av (S), (S), (S), (V), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: 2021/22:2546 av m.fl. (SD) yrkande 13, 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkandena 74 och 77, 2021/22:4178 av m.fl. (M) yrkande 43, 2021/22:4557 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2021/22:4589 av (MP) yrkande 1, 2021/22:4601 av och (båda C) yrkande 2 och 2021/22:4609 av m.fl. (M) yrkande 2. Det är motiverat med åtgärder som kan stärka likvärdigheten och rättssäkerheten i systemet med tilläggsbelopp för att utveckla en hållbar finansiering. Regeringen pekar i propositionen på att den avser att ge bemyndigande att ta fram bindande föreskrifter i syfte att skapa en mer likvärdig och rättvis tillämpning. Vi bedömer därför att ett tillkännagivande om detta är överflödigt. Övriga frågor om resursskolor, punkt 3 (SD, L) av (L), (SD), (SD), (SD) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4535 av m.fl. (L) och 2021/22:4557 av m.fl. (KD) yrkande 1, 2021/22:4589 av (MP) yrkande 2, 2021/22:4601 av och (båda C) yrkande 1 och 2021/22:4609 av m.fl. (M) yrkande 1. I stället för att lägga ansvaret på kommunerna för nivån på ersättningen för tilläggsbelopp till resursskolorna bör regeringen och besluta om en riksnorm för ersättning till resursskolorna. Det skapar likvärdighet över hela landet samt mellan kommunala och enskilda skolor.