bet · H901KrU4 · 2022-02-23 00:00:00 — Enligt kommittémotion 2021/22:3366 av m.fl. (M) yrkande 4 bör regeringen återkomma med förslag på hur de produktionsincitament till svensk film som regeringen aviserat kan införas i form av en skattereduktionsmodell. Även i kommittémotion 2021/22:4020 av m.fl. (M) yrkande 3 framförs att produktionsincitament bör införas för svensk film. I motion 2021/22:4118 av m.fl. (MP) yrkande 9 framhålls att filmproduktionsincitamenten bör fortsätta att utvecklas. Med ett produktionsincitament för film kan svensk filmsektor starta på nytt och t.o.m. växa sig starkare. Enligt kommittémotion 2021/22:3366 av m.fl. (M) yrkande 5 måste den politiska styrningen av svensk film upphöra. Enligt rapporten fri är konsten styrs kulturen och konsten på ett sätt som bör motivera kraftfulla förändringar av kulturpolitiken. En del av problematiken ligger enligt motionärerna i stöd- och bidragsgivning. Enligt kommittémotion 2021/22:2503 av i m.fl. (SD) yrkande 11 bör regeringen återkomma till med förslag som i svensk filmpolitik bidrar till att minska den politiserade detaljstyrningen vid stödgivning och som motverkar rådande identitetspolitiska tankesystem. För att få stöd av för filmprojekt krävs i praktiken ”rätt” uppsättning av kön, etnicitet m.m. Enligt beslut med anledning av budgetpropositionen anslogs på anslaget 1:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete till medel för utveckling och införande av s.k. produktionsincitament för filminspelningar i (prop. 2021/22:1 utg.omr. 17, bet. 2021/22:KrU1, rskr. 2021/22:82–85). Filmbranschen utgör enligt regeringen en central del av de kulturella och kreativa näringarna i och skapar positiva effekter för såväl regional utveckling som svensk konkurrenskraft. erbjuder de flesta stater i produktionsincitament för den audiovisuella sektorn, vilket innebär att film- och tv-produktioner kan få skattereduktioner eller ekonomisk kompensation för sina kostnader. Genom att utveckla och införa produktionsincitament för filminspelningar kan enligt regeringen utländska filmbolag attraheras till och bättre förutsättningar skapas för den nationella filmproduktionen. Detta kan i sin tur bidra till arbetstillfällen, regional tillväxt och kulturens återstart. Utskottet har fått information från om att frågan om att införa produktionsincitament för filminspelningar är under beredning. Enligt uppgift kommer en stödförordning som reglerar hur stödet ska utformas att arbetas fram och det kommer att ges möjlighet för berörda att ge synpunkter på det kommande förslaget. Enligt dessa uppgifter kommer ansöknings-förfaranden att kunna vara på plats under den andra halvan av 2022. Myndigheten för kulturanalys redovisade utredningen fri är konsten – Den kulturpolitiska styrningens påverkan på den konstnärliga friheten. Myndigheten har gjort en översyn av den kulturpolitiska styrningens effekter på den konstnärliga friheten. Enligt utredningen innebär politik styrning, och styrning innebär någon form av påverkan. Denna påverkan kan vara positiv för den konstnärliga friheten, exempelvis genom bidragsgivning och när offentligt finansierade kulturinstitutioner etableras som skapar grundläggande förutsättningar för konstnärer och kulturskapare att utöva sitt yrke. Kulturanalys övergripande slutsats är dock att det också äger rum en kulturpolitisk styrning som påverkar, eller riskerar att påverka, den konstnärliga friheten på ett negativt sätt. Vidare är principen om armlängds avstånd inte möjlig att fullt ut tillämpa på regional och nivå. På framför allt regional nivå, men även på nivå, sker målstyrning som riskerar att påverka den konstnärliga friheten negativt. Kulturminister ) redovisade följande i svar på interpellation 2021/22:128 Kulturens frihet och principen om armlängds avstånd: har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att säkra konstens och kulturens frihet. har vidare frågat hur jag tänker agera för att stärka oberoendet, i förhållande till det offentliga, för konstnärer och kulturskapare. Kulturens frihet är en grundläggande princip inom kulturpolitiken. En fri och oberoende kultursektor är grundläggande för varje framgångsrikt demokratiskt samhälle. De av antagna nationella kulturpolitiska målen slår fast att kulturen ska vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft med yttrandefriheten som grund. Detta verkställs genom att styrningen på kulturområdet är organiserad enligt principen om armlängds avstånd. Det innebär att myndighetsinstruktioner och stödordningar är reglerade så att politiker inte tar beslut om konstnärligt innehåll i fördelning av kulturstöd eller beslutar vilka vetenskapliga perspektiv som används i arbetet på kulturarvsinstitutionerna. Principen om armlängds avstånd är viktig att slå fast och värna, och även att stärka och utveckla. Det är en högt prioriterad kulturpolitisk fråga för mig som kulturminister. Just denna ambition är skälet till att regeringen gav Myndigheten för kulturanalys i uppdrag att se över hur principen om armlängds avstånd efterlevs i praktiken, vilket resulterade i rapporten fri är konsten. Det är mycket värdefullt att vi nu har fått denna angelägna rapport som visar hur komplex kulturpolitiken är att förverkliga. Såväl statliga myndigheter som regioner och kommuner omfattas av rapporten, och Myndigheten för kulturanalys har kommit med rekommendationer om åtgärder för samtliga nivåer. Regeringen har med utgångspunkt i rapporten inlett arbetet med en analys av vad som kan göras för att ytterligare stärka konstens och kulturens frihet. Den konstnärliga friheten ska självklart gälla oavsett vilka politiker som styr kulturpolitiken. Att kulturskapare och konstnärer kan arbeta under rimliga villkor är också en förutsättning för att den konstnärliga friheten ska fungera i praktiken. Att skapa bättre villkor för konstnärer att kunna leva på och utveckla sitt konstnärskap är därför en av regeringens viktigaste kulturpolitiska prioriteringar. Den konstnärliga friheten är grundläggande inom kulturpolitiken och även som demokratisk princip. Och mer behöver göras. Regeringen avser att återkomma med fler åtgärder. Enligt regeringens beslut om riktlinjer för statens bidrag till Stiftelsen för ska särskilt återrapportera vilka åtgärder som har vidtagits för att säkra den konstnärliga friheten inom ramen för bidragsgivningen. Frågan om att införa produktionsincitament för filminspelningar bereds i . I avvaktan på resultatet av pågående arbete föreslår utskottet att motionerna 2021/22:3366 (M) yrkande 4, 2021/22:4020 (M) yrkande 3 och 2021/22:4118 (MP) yrkande 9 avslås. och ska enligt sina regleringsbrev värna den konstnärliga friheten och redovisa vilka åtgärder myndigheterna vidtar för att säkra den konstnärliga friheten inom ramen för bidragsgivningen. Även ska enligt ett riktlinjebeslut om bidrag till stiftelsen återrapportera vilka åtgärder som har vidtagits för att säkra den konstnärliga friheten inom ramen för bidragsgivningen. Vidare har kulturminister uttalat att den konstnärliga friheten är grundläggande inom kulturpolitiken och även som demokratisk princip, att mer behöver göras och att regeringen avser att återkomma med fler åtgärder. Utskottet avstyrker motionerna 2021/22:2503 (SD) yrkande 11 och 2021/22:3366 (M) yrkande 5 i avvaktan på resultatet av pågående arbete. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om behovet av talangutveckling. Jämför reservation 10 (L). I kommittémotion 2021/22:4003 av m.fl. (L) yrkande 11 framhålls behovet av en genomlysning av musikens ekosystem, antingen inom ramen för en bred kulturutredning eller i särskild form. Saker som särskilt bör uppmärksammas är behovet av talangutveckling och blåsmusikens ställning i . har intresset för orkesterinstrument minskat dramatiskt och det är problematiskt att rekrytera musiker till landets orkestrar. Regeringen bedömde i budgetpropositionen att Statens musikverks uppgift att fördela bidrag till musiklivet bör föras över till och inordnas i som bedöms ha bättre förutsättningar för bidragsgivning på musikområdet. Vidare framhölls att en främjande funktion för musikområdet bör inrättas vid . Enligt Statens kulturråds regleringsbrev ska främjande insatser inom musikområdet vid utgöra ett nav för kunskapsutbyte för aktörer inom musiklivet. Myndigheten ska bedriva främjande insatser som leder till musiklivets utveckling både nationellt och internationellt. Enligt regleringsbrevet ska anslaget 1:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete, anslagspost 11 Bidrag till kulturskolor, som uppgår till , användas för stöd enligt förordningen (2019:470) om statsbidrag till kommuner som bedriver kulturskoleverksamhet. får även användas för statsbidrag till aktörer som bedriver undervisning med nationell spetskompetens där barn och unga kan fördjupa sig inom ett visst konstnärligt uttryck eller ett musikinstrument. Bidrag ska då lämnas enligt förordningen (2012:517) om statsbidrag till kulturella ändamål. Det innebär att ska verka för att stimulera återväxten av blåsmusiker och för att stärka blåsmusiken som konstart. Som framgår ovan ska bedriva främjande insatser som leder till musiklivets utveckling och verka för att stimulera återväxten av blåsmusiker och för att stärka blåsmusiken som konstart. Utskottet avstyrker motion 2021/22:4003 (L) yrkande 11 med hänvisning till vad som anförts ovan. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en utredning som ser över litteraturstödet och möjligheten till ett särskilt stöd för korrekturläsning av punktskrift. Jämför reservation 11 (V). Enligt kommittémotion 2021/22:2592 av m.fl. (V) yrkande 3 bör regeringen tillsätta en utredning som ser över litteraturstödet och som överväger möjligheten att övergå från ett efterhandsstöd till ett förhandsstöd och vilka möjliga utfall det skulle ge. Allt färre köper fysiska böcker i bokhandel. Många söker sig i stället till e-böcker och strömmade böcker på prenumerationstjänster. Enligt kommittémotion 2021/22:2592 av m.fl. (V) yrkande 5 bör regeringen utreda möjligheten till särskilt stöd för korrekturläsning av punktskrift. Att böcker, tidskrifter och nyhetsmedier ges ut i punktskrift ger synnedsatta möjlighet att få tillgång till skriftspråket. har förbundit sig att följa FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning och FN:s globala mål Agenda 2030 slår fast rätten till information, utbildning och utveckling. Kunskap i punktskrift och tillgången till punktskrift är en avgörande faktor för att uppnå målen. håller översatta verk skiftande kvalitet och ett vanligt problem är att översättningarna inte korrekturläses. fördelar det statliga litteraturstödet i syfte att värna om mångfald och kvalitet i utgivningen och för att ombesörja att litteraturen kommer ut i hela landet. Litteraturstödet kan sökas av små och stora förlag. Stödet beviljas i efterhand, för redan publicerade titlar, inom fyra kategorier – skönlitteratur, barn- och ungdomsböcker, bildverk och serier samt facklitteratur. Distributionsstödet är en del av litteraturstödet. Regeringen skriver i budgetpropositionen att höjde bidragsbeloppen inom efterhandsstödet till litteratur med ca jämfört med för att ytterligare stödja utgivningen av kvalitetslitteratur i och verka litteraturfrämjande. Det höjda efterhandsstödet till litteratur har enligt regeringen bidragit till att främja mångfald, kvalitet och fördjupning i utgivningen. Med anledning av pandemin höjdes även distributionsstödet tillfälligt för att kompensera utgivarna för inkomstbortfall. Enligt uppgift från finns ingen aktuell utredning för att se över litteraturstödet. Myndigheten för tillgängliga meder (MTM) har till uppgift att arbeta för att alla ska ha tillgång till litteratur, nyheter och samhällsinformation utifrån vars och ens förutsättningar oavsett läsförmåga eller funktionsnedsättning. Enligt förordningen (2010:769) med instruktion för Myndigheten för tillgängliga medier ska myndigheten bl.a. framställa, köpa in och överföra punktskriftsböcker samt tillhandahålla dessa för försäljning, främja tillgången till punktskrift och taktilt illustrerade böcker för barn med funktionsnedsättning och ha en central utskrivningstjänst av punktskrift för dövblinda. Inom MTM finns ett särskilt organ, , som har till uppgift att främja och utveckla taktil läsning och punktskrift som skriftspråk för synskadade. Nämnden ska särskilt utarbeta riktlinjer för den svenska punktskriften och medverka till internationellt samarbete inom området. På begäran av MTM ska nämnden ge råd och upplysningar till myndigheten i frågor som rör punktskrift och taktil läsning. Inom myndigheten finns även ett rådgivande organ, ett brukarråd, som bl.a. ska främja kontakter med målgrupper och intresseorganisationer. Dialog om kvaliteten på myndighetens produkter förs bl.a. inom ramen för dessa forum. Utskottet har fått information om att punktskriftsverksamheten finansieras inom ramen för myndighetens verksamhetsanslag. Det framgår av redovisningen ovan att bidragsbeloppen inom efterhandsstödet till litteratur höjdes med ca jämfört med för att ytterligare stödja utgivningen av kvalitetslitteratur i och verka litteraturfrämjande. Även distributionsstödet höjdes tillfälligt för att kompensera utgivarna för inkomstbortfall. har till uppgift att främja och utveckla taktil läsning och punktskrift som skriftspråk för synskadade. Det finns ett rådgivande organ, ett brukarråd som bl.a. ska främja kontakter med målgrupper och intresseorganisationer och där det förs en dialog om kvaliteten på myndighetens produkter. Utskottet avstyrker mot denna bakgrund motion 2021/22:2592 (V) yrkandena 3 och 5. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om att biblioteken ska vara trygga. Jämför reservation 12 (SD) och 13 (L). Enligt kommittémotion 2021/22:2505 av m.fl. (SD) yrkande 2 bör biblioteken säkras från grupper som försöker använda dem till annat än det tilltänkta syftet. Regeringen bör ge i uppdrag åt berörda myndigheter, aktörer, institutioner och organisationer att ta fram en åtgärdsplan för hur biblioteksmiljön ska kunna tryggas som en säker och rogivande studiemiljö, som det ska kunna fortsätta att vara ett öppet och tillgängligt rum. I fråga om en reglering för trygga bibliotek anförs i kommittémotion 2021/22:4003 av m.fl. (L) yrkande 7 att för att bibliotekslagens syfte ska vara verklighet för alla behöver den kompletteras med en reglering om trygga bibliotek och möjligheter att utfärda tillträdesförbud. Biblioteken ska enligt bibliotekslagen (2013:801) verka för det demokratiska samhällets utveckling genom att bidra till kunskapsförmedling och fri åsiktsbildning. De ska främja litteraturens ställning och intresset för bildning, upplysning, utbildning och forskning samt kulturell verksamhet i övrigt. Biblioteksverksamhet ska finnas tillgänglig för alla och vara anpassad till användarnas behov. För bibliotekspersonal är det i första hand arbetsgivaren, dvs. bibliotekens huvudmän, som har ansvaret för arbetsmiljön. har publicerat information om framför allt förebyggande arbete mot hot och våld på sin webbplats. Bland annat hänvisas till föreskrifterna om våld och hot i arbetsmiljön (AFS 1993:2) som gäller på alla arbetsplatser. I föreskrifterna anges att arbetsgivaren ska utreda de risker för våld eller hot om våld som kan finnas i arbetet samt vidta de åtgärder som kan motiveras av utredningen. Arbetet ska ordnas så att risker för våld eller hot om våld förebyggs så långt som möjligt. Frågan om tillträdesförbud har övervägts i promemorian Straffrättsliga åtgärder mot tillgreppsbrott och vissa andra brott (Ds 2019:1) där utredaren, i enlighet med sitt uppdrag, lämnade förslag till en ny lag om tillträdesförbud till butiker, badanläggningar och bibliotek. gav regeringen ett uppdrag till (Brå) att kartlägga brottslighet och ordningsstörningar i simhallar och på bibliotek. Brå redovisade uppdraget i rapporten och bibliotek – En kartläggning av brott och ordningsstörningar. Genom beslut överlämnade regeringen proposition 2021/22:108 Tillträdesförbud till badanläggningar och bibliotek till . I propositionen anförs att alla ska kunna känna sig trygga på allmänna platser. På vissa badanläggningar och bibliotek finns dock problem med bl.a. brottslighet, som påverkar såväl personalens arbetsmiljö som besökares möjligheter att ta del av verksamheten på ett tryggt och ostört sätt. Regeringen föreslår därför att det införs en möjlighet att besluta om tillträdesförbud till dessa platser. Ett sådant tillträdesförbud ska grundas på en bedömning av risken för brott och allvarliga trakasserier samt, för bibliotekens del, risken för vissa ordningsstörningar. Regleringen tas in i den lag som reglerar tillträdesförbud till butiker. Lagen ska benämnas lagen om tillträdesförbud till butiker, badanläggningar och bibliotek. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Utskottet konstaterar att en proposition i ärendet har överlämnats till . Utskottet finner att motionerna i allt väsentligt måste anses tillgodosedda och avstyrker motionerna 2021/22:2505 (SD) yrkande 2 och 2021/22:4003 (L) yrkande 7. Samiska språk och språkcentrum Utskottets förslag i korthet avslår motioner om att ta fram ett förslag till samisk språklag, om sydsamiskans fortlevnad, om nya språkcentrum, om en samisk nationalscen och om fortsatta satsningar på språk och kultur. Jämför reservation 14 (M), 15 (SD), 16 (V), 17 (MP) och 18 (M, V). Enligt partimotion 2021/22:2601 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 7 bör regeringen tillsätta en utredning i syfte att i nära samarbete med och det samiska samhället ta fram ett förslag till samisk språklag för att synliggöra och stärka ansvar för det samiska språkarbetet och som ett led i ökat självbestämmande för det samiska folket. Enligt kommittémotionerna 2021/22:3369 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2021/22:3792 av (M) yrkande 14 bör två nya språkcentrum inrättas inom nord- och lule-/pitesamiskt område, utöver de som är lokaliserade i och i . I kommittémotion 2021/22:3369 (M) yrkande 4 framhålls att en samisk nationalscen bör etableras. Ett pilot- och utvecklingsarbete med uppdrag att utreda hur ska kunna utvecklas till en samisk nationalscen har enligt motionen slutförts och en förstudie har överlämnats till och . I kommittémotion 2021/22:2474 av m.fl. (SD) yrkande 3 framförs att möjligheterna till åtgärder för att säkra sydsamiskans fortlevnad och förvaltning samt höja språkets status bör utredas. Det sydsamiska kulturcentret bedriver en mångfasetterad verksamhet som syftar till att främja det sydsamiska språket, dess kultur och historia, men också samiskt näringsliv i regionen. Enligt motionens yrkande 4 bör det utredas om det är möjligt att tillsammans med övriga nordiska länder med samisk befolkning inrätta ett gemensamt samiskt språkcentrum för att säkra den samiska utbildningen och forskningen inom Sáapmi även för icke-nordsamisktalande studenter och forskare. Det krävs enligt motion 2021/22:4109 av och (båda MP) yrkande 9 fortsatta satsningar på språk och kultur. Det samiska språket och kulturen har på många platser i Sápmi helt eller delvis försvunnit och det behövs språkcentrum för fler samiska språk. leder det samiska språkarbetet och ansvarar även för samiska språkcentrums verksamhet. verkar för konstnärligt och kulturpolitiskt värdefull utveckling inom verksamheter som rör de nationella minoriteterna (2 § förordningen [2012:515] med instruktion för ). Samiska är enligt språklagen (2009:600) ett av de nationella minoritetsspråken. De fem nationella minoriteterna i är judar, romer, samer, sverigefinnar och tornedalingar. Enligt regeringen finns det fortsatt stora behov för att minoritetsspråken och de nationella minoriteternas kultur ska kunna bevaras, utvecklas och stärkas (prop. 2021/22:1 utg.omr. Genom beslut gav regeringen i uppdrag åt att genomföra en satsning på de nationella minoriteternas bibliotek som resursbibliotek för respektive språkgrupp, bl.a. Samernas bibliotek genom . I uppdraget ingår att de aktuella biblioteken ska vara stöd för landets kommuner och främja medieförsörjning på de nationella minoritetsspråken och tillgång till litteratur för barn och unga ska särskilt beaktas. Uppdraget ska genomföras i samverkan med bl.a. och ska slutredovisas . Av regleringsbrev framgår att disponerar ca för bidrag till samisk kultur på anslaget 1:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete på anslagsposten Bidrag till samisk kultur (utg.omr. Dessa medel disponeras av som fördelar medel till samisk kultur och som bestämmer nivån på bidragen. I regleringsbrevet anges att anslaget ska användas för bidrag bl.a. till och Gaaltije sydsamiskt kulturcentrum och av anslagsposten ska användas för bidrag till samisk kultur i syfte att stimulera till utveckling och återstart för att motverka de negativa ekonomiska konsekvenserna av pandemin. Av anslagsposten ska vidare användas för bidrag till Sámi Giellagáldu som är ett kunskaps- och resurscentrum och det samiska folkets högsta beslutande organ i frågor som rör det samiska språket. Medel tillförs för att tillsammans med regeringarna i och möjliggöra verksamhet vid Sámi Giellagáldu. Regeringen skriver i budgetpropositionen att det samiska språkliga samarbetet Sámi Giellagáldu som etablerats av sametingen i , och har stor betydelse för en fortsatt harmoniserad språkutveckling över landgränserna. Regeringen har i regleringsbrevet för anslaget 7:1 Åtgärder för nationella minoriteter förstärkt Samiskt språkcentrum med (utg.omr. Regeringen har också aviserat att ett handlingsprogram för bevarande av de nationella minoritetsspråken ska tas fram. ska enligt regleringsbrevet utveckla Samiskt språkcentrums verksamhet och påbörja etableringen av språkcentrum på ytterligare orter. Språkcentrum ska fortsatt tillgodose samers – både ungas och äldres – behov av att återta sitt eget språk. Med samiska avses samtliga varieteter av språket inom den svenska delen av Sápmi. Språkcentrum ska aktivt främja och stimulera ökad användning av samiska i samhället, bistå med sakkunskap, utveckla metoder för att stärka enskildas förutsättningar att bruka och återta det samiska språket samt sprida kunskap om revitalisering. ska också i dialog med och folkminnen ta fram indikatorer som gör det möjligt att följa minoritetsspråkens utveckling . tillförs vidare för att öka elevers tillgång till undervisning i nationella minoritetsspråk och för att ta fram läromedel i nationella minoritetsspråk. begärde i en skrivelse till regeringen att regeringen påbörjar ett lagstiftningsarbete med syftet att ta fram en särskild lag som säkerställer det samiska folkets språkliga rättigheter utifrån folkrättsliga åtaganden (Ku2021/00385). Skrivelsen bereds i . Som utskottet har redovisat framgår det av regleringsbrev att anslagsposten 1:2 Bidrag till samisk kultur ska användas för bidrag till samisk kultur, bl.a. till , Gaaltije sydsamiskt kulturcentrum och Sámi Giellagáldu. Det är som disponerar över anslagna medel. Regeringen har förstärkt Samiskt språkcentrum med ytterligare medel , har framhållit att verksamheten ska utvecklas och att etableringen av språkcentrum på ytterligare orter ska påbörjas. Regeringen har också föreslagit att ett handlingsprogram för att bevara de nationella minoritetsspråken ska tas fram. tillförs vidare ytterligare medel för att öka elevers tillgång till undervisning i nationella minoritetsspråk m.m. Vidare övervägs nu i ett förslag från att ta fram en särskild lag som säkerställer det samiska folkets språkliga rättigheter. Utskottet konstaterar att även om det finns fortsatt stora behov för att minoritetsspråken och de nationella minoriteternas kultur ska kunna bevaras, utvecklas och stärkas pågår ett omfattande arbete för att säkerställa och öka tillgången till det samiska språket och den samiska kulturen.