bet · H901SfU25 · 2022-05-23 00:00:00 — Mot bakgrund av vad som anförts ser utskottet inget skäl för att rikta ett tillkännagivande till regeringen med anledning av motion 2021/22:4506 (V) yrkande 3. Motionsyrkandet avstyrks därför. Bland lagförslagen i denna proposition finns förslag om ändring i 102 kap. 22 a § socialförsäkringsbalken med ikraftträdande dels (lagförslag 1), dels (lagförslag 2). Regeringen har vidare i proposition 2021/22:180 Höjt bostadstillägg till pensionärer och höjt minimibelopp vid fastställande av avgifter enligt socialtjänstlagen lämnat förslag om ändring i samma paragraf med ikraftträdande . Även sistnämnda proposition bereds av socialförsäkringsutskottet. För att uppnå en lagteknisk samordning av förslagen har förslagen om ändring i 102 kap. 2 a § i denna proposition sammanförts med förslaget om ändring i samma paragraf i proposition 2021/22:180 när det gäller beredningen av beslut om att anta de nyssnämnda förslagen. Utskottet gör inom ramen för detta betänkande den sakliga behandlingen av förslagen i proposition 2021/22:181 om ändring i 102 kap. 22 a § socialförsäkringsbalken. Utskottet tillstyrker därmed förslagen, som innebär att nuvarande 65-årsgräns för beräkning av bostadskostnad i bostadstillägget höjs till 2023 och knyts till riktåldern för pension . Det anförda innebär att utskottet förordar att godtar förslagen till lag om ändring i socialförsäkringsbalken i de delar det avser 102 kap. 22 a §. Justerade åldersgränser i pensionssystemet och i kringliggande system, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: a) godtar inte det som utskottet anför om regeringens förslag till 1. lag om ändring i socialförsäkringsbalken i de delar det avser 102 kap. 22 a §, 2. lag om ändring i socialförsäkringsbalken i de delar det avser 102 kap. 22 a §, b) avslår regeringens förslag till 1. lag om ändring i socialförsäkringsbalken i de delar som inte omfattas av förslaget ovan, 2. lag om ändring i socialförsäkringsbalken i de delar som inte omfattas av förslaget ovan, 3. lag om ändring i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, 4. lag om ändring i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, 5. lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring, 6. lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring, 7. lag om ändring i lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor, 8. lag om ändring i lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor, 9. lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229), 10. lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229), 11. lag om ändring i socialavgiftslagen (2000:980), 12. lag om ändring i socialavgiftslagen (2000:980), 13. lag om ändring i lagen (2009:47) om vissa kommunala befogenheter, 14. lag om ändring i lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken, 15. lag om ändring i lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken, 16. lag om ändring i lagen (2013:156) om samhällsorientering för vissa nyanlända invandrare, 17. lag om ändring i lagen (2013:156) om samhällsorientering för vissa nyanlända invandrare, 18. lag om ändring i lagen (2017:584) om ansvar för etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare, 19. lag om ändring i lagen (2017:584) om ansvar för etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare, c) ställer sig bakom det som anförs i reservationen om justerade åldersgränser och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4543 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2 samt avslår proposition 2021/22:181 punkterna 1.1, 2.1 och 3–19 samt motion 2021/22:4506 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2. Det är logiskt att en person som lever och har hälsan i behåll ska kunna skjuta upp pensionsuttaget. Det bör dock ske genom positiva incitament och fri vilja och inte genom statligt tvång. Inkomstpensionens konstruktion innebär att det är den enskilde själv som betalar merkostnaden för en tidig pensionering och som tillgodogörs vinsten av en uppskjuten pensionering. Höjningen av pensionsåldern slår också extra hårt mot kvinnor i slitsamma yrken. Vidare är det beklagligt att regeringen lägger fram förslaget om höjd pensionsålder innan har fattat beslut om förslaget om en s.k. trygghetspension. Regeringens förslag bör avslås. Regeringen bör i stället återkomma med förslag om positiva incitament för att underlätta ett förlängt arbetsliv utan att höja åldersgränserna i pensionssystemet. Exempelvis bör socialförsäkringarna och olika stöd till personer med funktionshinder bli mer flexibla och anpassade till dem som kan och vill arbeta längre. Rätt att gå ner på deltid och skattelättnader är andra sätt att uppmuntra till ett längre arbetsliv. Justerade åldersgränser i pensionssystemet och i kringliggande system, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: a) godtar inte det som utskottet anför om regeringens förslag till 1. lag om ändring i socialförsäkringsbalken i de delar det avser 102 kap. 22 a §, 2. lag om ändring i socialförsäkringsbalken i de delar det avser 102 kap. 22 a §, b) avslår regeringens förslag till 1. lag om ändring i socialförsäkringsbalken i de delar som inte omfattas av förslaget ovan, 2. lag om ändring i socialförsäkringsbalken i de delar som inte omfattas av förslaget ovan, 3. lag om ändring i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, 4. lag om ändring i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, 5. lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring, 6. lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring, 7. lag om ändring i lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor, 8. lag om ändring i lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor, 9. lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229), 10. lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229), 11. lag om ändring i socialavgiftslagen (2000:980), 12. lag om ändring i socialavgiftslagen (2000:980), 13. lag om ändring i lagen (2009:47) om vissa kommunala befogenheter, 14. lag om ändring i lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken, 15. lag om ändring i lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken, 16. lag om ändring i lagen (2013:156) om samhällsorientering för vissa nyanlända invandrare, 17. lag om ändring i lagen (2013:156) om samhällsorientering för vissa nyanlända invandrare, 18. lag om ändring i lagen (2017:584) om ansvar för etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare, 19. lag om ändring i lagen (2017:584) om ansvar för etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare, c) ställer sig bakom det som anförs i reservationen om justerade åldersgränser och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4506 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2 samt avslår proposition 2021/22:181 punkterna 1.1, 2.1 och 3–19 samt motion 2021/22:4543 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2. Förslaget om höjd pensionsålder motiveras av att vi lever och klarar av att arbeta längre. Medellivslängden skiljer sig dock kraftigt åt mellan olika grupper och klyftorna i arbetslivet ökar. Bland exempelvis kvinnor med förgymnasial utbildning förkortades den förväntade medellivslängden för 30-åringar 2011–2020. För både män och kvinnor med gymnasial och eftergymnasial utbildning ökar däremot den förväntade medellivslängden. Om låga pensioner är det huvudsakliga problemet som regeringen vill åtgärda bör pensionerna höjas i stället för pensionsåldern. Av nu nämnda skäl bör propositionen avslås. För ökade möjligheter till ett längre yrkesliv krävs bl.a. förbättrade arbetsvillkor och en mer jämställd arbetsmarknad. Övriga trygghetssystem är också centrala för att möjliggöra ett längre och mer hållbart arbetsliv. Eftersom förslagen om förändringar av angränsande socialförsäkrings- och trygghetssystem är utformade för att passa förslagen om höjd pensionsålder bör regeringen återkomma med omarbetade förslag till ändringar av angränsande system. Undantagsbestämmelse för rätt till garantipension, punkt 2 (SD, V) av (SD), (V), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4506 av m.fl. (V) yrkande 3. Frågan om att förbättra den ekonomiska tryggheten för dem som sliter ut sig i ett långt och hårt arbetsliv är brådskande. Regeringen bör därför återkomma med förslag om en undantagsbestämmelse för fortsatt rätt till garantipension i vissa fall för personer med ett långt arbetsliv. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2021/22:181 Justerade åldersgränser i pensionssystemet och i kringliggande system: 1.1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken. Behandlingen avser godtagande av 102 kap. 22 a § och antagande av lagförslaget i övrigt. Behandlingen av det lagtekniska antagandet av 102 kap. 22 a § sker i annat sammanhang. 2.1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken. Behandlingen avser godtagande av 102 kap. 22 a § och antagande av lagförslaget i övrigt. Behandlingen av det lagtekniska antagandet av 102 kap. 22 a § sker i annat sammanhang. 3.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. 4.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. 5.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring. 6.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring. 7.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor. 8.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor. 9.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229). 10.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229). 11.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i socialavgiftslagen (2000:980). 12.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i socialavgiftslagen (2000:980). 13.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2009:47) om vissa kommunala befogenheter. 14.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken. 15.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken. 16.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2013:156) om samhällsorientering för vissa nyanlända invandrare. 17.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2013:156) om samhällsorientering för vissa nyanlända invandrare. 18.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2017:584) om ansvar för etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. 19.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2017:584) om ansvar för etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. 2021/22:4506 av m.fl. (V): 1.Riksdagen avslår proposition 2021/22:181 Justerade åldersgränser i pensionssystemet och i kringliggande system. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen om avslår propositionen bör återkomma med omarbetade förslag om angränsande socialförsäkrings- och trygghetssystem och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om en undantagsbestämmelse för fortsatt rätt till garantipension i vissa fall för personer med ett långt arbetsliv och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4543 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen avslår regeringens proposition 2021/22:181 Justerade åldersgränser i pensionssystemet och i kringliggande system. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med förslag om positiva incitament för att underlätta ett förlängt arbetsliv utan att höja åldersgränserna i pensionssystemet och tillkännager detta för regeringen. ska vi övergå till att debattera justerade åldersgränser i pensionssystemet och kringliggande system. Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 1. För är det viktigt att varje person som uppnår pensionsålder ska kunna leva ett värdigt och anständigt liv. Ingen ska heller behöva arbeta långt över pensionsåldern för att övergången mellan lön och pension ska bli ekonomiskt hållbar. Pensionerna i har varit eftersatta och alldeles för låga. De med de längsta pensionerna - däribland många kvinnor, som historiskt har tagit stort ansvar för hem och barn - har ibland haft en så låg pension att de har levt på existensminimum och knappt fått ihop till mat och hyra. De som arbetat och slitit hela sitt liv, i synnerhet människor i låglöneyrken, har fått dålig valuta för sitt slit och fått ut en alltför liten andel av sin lön i pension. hanteras, som sagt, mycket av pensionsfrågorna i Pensionsgruppen, som skapades utifrån den pensionsöverenskommelse som gjordes i samband med den stora pensionsreformen 1994. Pensionsgruppen består av samtliga riksdagspartier med undantag för , och, efter regeringsutträdet, . Tanken med gruppen har varit att pensionssystemet ska vara långsiktigt och stabilt även vid regeringsskiften, vilket kan vara ett gott syfte. Problemet är bara att det som framför allt har varit långsiktigt och stabilt har varit låga pensionsnivåer. Pensionsgruppen har misslyckats med att leverera den pension som våra pensionärer i förtjänar. De största reformer som Pensionsgruppen enats om innebär i stället två försämringar för våra pensionärer: höjd pensionsålder och försämrad valfrihet inom premiepensionen. Den senare reformen har tidigare debatterats i en särskild debatt. Den ena reformen, som vi debatterar , innebär höjd pensionsålder. Man inför ett system med riktålder och en automatisk och kontinuerlig höjning av pensionsåldern. Att detta görs i ett svep antar jag beror på att politikerna vill smita undan ansvarsutkrävande och slippa att varje gång förklara för väljarna varför de ständigt höjer pensionsåldern. Detta inkluderar också en höjning av åldern när man tidigast får ta ut inkomstpension och garantipension. Även detta kopplas till en stigande riktålder. I regeringens promemoria till förslaget görs olika konsekvensanalyser där man tittar på konsekvenser för olika typfall. Där framkommer att förslaget innebär att 27 000 personer, varav 17 000 är kvinnor, kommer att få mindre i pension. I snitt minskar dessa kvinnors disponibla inkomst med . Motsvarande minskning för männen är . Det är bland annat kvinnor som har jobbat inom branscher med lägre löner - ofta i vårdyrken - som får mindre pengar i plånboken av Pensionsgruppen. En del av detta beror på att de väljer att leva på sin lilla inkomstpension i väntan på att kunna ta ut sin garantipension, då rätten till att ta ut den skjuts upp. För en del kan det handla om att de kommer att få leva på sjukersättning i stället för pension, och ersättningen riskerar då att bli lägre. De andra partierna tycker att den här gruppen gott kan arbeta till. Men alla har inte den möjligheten. Därför tycker vi att denna reform är fel väg att gå. Det här är en grupp som slitit hårt under pandemin. De har hållit ihop den svenska vården. Responsen från Pensionsgruppen är att försämra deras situation och säga åt dem: Slit till! Det klarar ni! Kvinnolobby lyfter att det främst är kvinnor som har garantipension och att det ofta är dessa kvinnor som har slitsamma yrken och därmed har svårt att arbeta till pensionsåldern och kommer att drabbas negativt av den här reformen. före debatten fick jag ett mejl från en sjuksköterska som bland annat skrev: Avtalen mellan landstingen och vårdgivarna i har blivit allt sämre. För att klara av kostnader tvingas dessa aktörer klämma in allt fler patienter per sal och dag. Det genererar att vi i personalen på golvet får springa fortare och fortare. Folk blir sjuka, för de mäktar inte med. Jag har sett så många duktiga operatörer och sköterskor släckas . Det är så sorgligt. Det jag vill säga är just detta: Vi orkar inte jobba till 67, 68 eller vad nu regeringen vill ändra pensionsåldern till. Vi orkar inte. Kroppen värker svårt för oss alla. Det är ett väldigt intensivt arbete vi utför, med stort ansvar och hög intensitet . Trots detta väljer Socialdemokraterna och Pensionsgruppen att driva igenom den här reformen. Vi menar att de som är utslitna som ett resultat av ett långt och krävande yrkesliv inte ska tvingas stanna på arbetsmarknaden mot sin vilja. Men de som känner sig kapabla och vill fortsätta sitt yrkesverksamma liv ska givetvis erbjudas incitament att stanna kvar på arbetsmarknaden, exempelvis genom rätten att gå ned i deltid och införandet av ett särskilt jobbskatteavdrag för äldre som frivilligt stannar kvar på arbetsmarknaden. Livsinkomstprincipen och det nuvarande pensionssystemets konstruktion innebär att den enskilde själv betalar merkostnaden för en tidig pensionering och tillgodogör sig vinsten av ett uppskjutet pensionsuttag genom att pensionen blir lägre respektive högre. För pensionssystemets finansiering saknas därmed egentligen anledning till en åldersgräns för uttag av pension. Inspektionen för socialförsäkring har anfört att en höjd lägsta uttagsålder minskar valfriheten för den som kan och vill gå i tidig pension. Att det ska finnas någon form av åldersgräns tycker vi också. Det är nödvändigt, för det kan vara svårt att överblicka de långsiktiga konsekvenserna av en tidig pensionering. Men att i ett svep införa en successiv höjning av pensionsåldern utan att överblicka konsekvenserna inom vissa yrkesgrupper anser vi inte vara ansvarsfullt utan djupt orättvist för dem som kommer att ha svårt att leva upp till riktåldern. Det är i alla fall bra att regeringen gör det lättare att kunna beviljas sjukersättning för dem som är allra mest utslitna, har blivit permanent sjuka och därmed inte kan arbeta mer. Men jag har svårt att se att detta helt och hållet kan lösa problemet för alla som har svårt att arbeta upp till riktåldern. För en del kan det också leda till en lägre disponibel inkomst. Frihet under ansvar och positiva incitament att arbeta längre anser jag är bättre än att tvinga upp pensionsåldern på ett sätt som inte passar alla. Ett argument för att höja pensionsåldern är att pensionen blir högre när man går i pension för att man arbetat längre. Men för det första räcker inte det för att höja pensionerna. För det andra gäller det framför allt dem med högre pensioner och inte dem som är beroende av garantipension. För det tredje klarar inte alla av att arbeta upp till den högre pensionsåldern. Jag tycker att det är fel att lägga ansvaret för höjda pensioner på våra pensionärer. Även LO, som avstyrker hela förslaget, anser att man måste genomföra nödvändiga förändringar först, exempelvis genom en förbättrad arbetsmiljö. och LO anser att det inte räcker att bara höja pensionsåldern. Vi måste också stärka våra pensioner på andra sätt. Det positiva i sammanhanget är att det i alla fall äntligen börjat röra på sig i debatten om höjda pensioner. Det beror dock inte på initiativ från partierna i Pensionsgruppen, utan på påtryckningar från de partier som inte sitter med i Pensionsgruppen. Det har kommit ett förslag från och Socialdemokraterna om ett garantitillägg. Det är bra att det föreslås höjda pensioner, men det var ett framhastat förslag för att få stöd för som statsminister. Det är nödvändigt och positivt med höjda pensioner, och det är bra att fler partier än tar initiativ, men det här förslaget har fått kraftig kritik från flera olika håll. Det är ett nykonstruerat bidrag som är administrativt krångligt och dyrt. Det innebär också att man frångår livsinkomstprincipen, eftersom det minskar respektavståndet. I vissa fall blir pensionen till och med lägre om man arbetar längre. Även om förslaget om höjd åldersgräns går igenom är jag väldigt glad att det också finns ett alternativt förslag från , , oss i och Liberalerna som innebär en satsning på för höjda pensioner i jämförelse med Socialdemokraternas förslag på 9,4 miljarder. kan man höja pensionerna till de sämst ställda pensionärerna med genom en höjning av garantipensionen och konsumtionsstödet i bostadstillägget. Därefter kommer man att sänka skatten med ytterligare och införa en helt ny gas som kan ge i genomsnitt mer till en genomsnittlig pensionär. På det sättet kan vi stärka pensionerna för alla, både dem med de lägsta pensionerna och andra som arbetat och slitit ett helt liv. Det är en bra pensionshöjning. Detta med pensionsåldern är däremot inte bra. Det är pensionerna som ska höjas, inte pensionsåldern. Med tanke på det föregående inlägget tänker jag göra en jämförelse mellan framtagna förslag om garantitillägg, som vi har förhandlat ihop med Socialdemokraterna och , och högerns förstärkning av pensionerna. Det är väldigt bra att vårt initiativ har tvingat fram andra initiativ. Men det är en stor skillnad ekonomiskt för den enskilde pensionären. Med V-S-MP-förslaget får pensionärerna som har bostadstillägg . Med högerns förslag får de mindre än hälften. Med V-S-MP-förslaget får över 1 miljon höjd pension och bättre ekonomi. Med högerns förslag blir det drygt 800 000 personer. Med vårt förslag får man som mest. Med högerns förslag får man som mest . Antalet som får maxbelopp med vårt förslag är 480 000, medan det är 200 000 som får det med högerns förslag. Den genomsnittliga höjningen av pensionen med vårt förslag är . Med högerns förslag är det . Vårt förslag är alltså bättre på varenda punkt. Men ska vi diskutera de höjda åldersgränserna i pensionssystemet. De höjs med . föreslås åldersgränserna knytas till den förväntade medellivslängden. Man gör då också om lagstiftningen kring socialförsäkringssystemen runt själva pensionssystemet. har kompensationsgraden från den inkomstgrundande pensionen sjunkit till . Vi anser att detta är fel väg att gå. Det pratas ofta om hur stabilt och bra det här pensionssystemet är. Men det verkar främst vara stabilt och bra för dem som sitter i den där hemliga och odemokratiska Pensionsgruppen - ingen vet vad de håller på med. Pensionssystemet verkar definitivt inte vara bra för pensionärerna, med tanke på hur många fattigpensionärer det här landet har, eller för alla de kvinnor som sliter i de olika välfärdsyrkena. De som har byggt upp det här landet - byggnadsarbetare, busschaufförer, undersköterskor och så vidare - ska ha en god pension. har de en alldeles för låg pension. De får inte den respekt de förtjänar efter ett långt och slitsamt yrkesliv. Dagens höjning av pensionsåldern innebär inte att de kan arbeta längre. Den innebär endast att stora grupper i samhället kommer att få en ännu lägre pension. Vilken pension vi får avgörs av vilka inkomster vi har, hur länge vi arbetar och hur stor andel av våra inkomster som betalas in till pensionssystemet. Låg- och medelinkomsttagare missgynnas jämfört med höginkomsttagare. Hög lön under ett långt arbetsliv ger betydligt bättre utfall än ett väldigt slitsamt och stressigt yrkesliv. Till exempel får en bankekonom en betydligt högre pension än en sjuksköterska eller en undersköterska som tar ett väldigt stort ansvar för hela vår välfärd. Även arbetslöshet och sjukskrivning påverkar pensionsnivåerna. Att jobba i ett tungt LO-yrke innebär ofta tyvärr en låg pension. Anledningen till att pensionen har minskat som andel av slutlönen är att vi lever än när pensionssystemet infördes. Det är bra, men det betyder också att systemet är konstruerat så att låg- och medelinkomsttagare missgynnas. Medellivslängden har också ökat snabbare än vad som har förutspåtts. Trots det arbetar vi inte längre. Medelpensioneringsåldern, mätt som påbörjat uttag av allmän pension, ligger fortsatt på omkring .