bet · H901MJU24 · 2022-05-05 00:00:00 — 2021/22:3430 av m.fl. (M) yrkandena 26 och 27 samt 2021/22:4061 av m.fl. (MP) yrkande 14. Handeln med elfenben från tjuvjagade elefanter måste stoppas. har antagit en av världens starkaste lagstiftningar mot elfenbenshandel. , och har också vidtagit åtgärder för att stänga sina elfenbensmarknader. Kvar finns EU som i stället har hindrat insatser för att stänga EU-marknaden. Huvudregeln är förvisso att alla kommersiella aktiviteter med elfenben är förbjudna, men det finns fortfarande undantag trots att kriminella nätverk utnyttjar EU:s lagliga elfenbensmarknad. Att EU inte vidtar åtgärder skickar också en tydlig signal om att elfenben är en accepterad konsumtionsvara, vilket spär på efterfrågan. I genomsnitt dödas 55 elefanter per dag genom tjuvjakt, och handeln i EU med äldre elfenbensföremål utnyttjas av kriminella nätverk för att föra ut nya elfenben från tjuvjagade elefanter. Elefanterna klassas som en sårbar art med en kvarvarande population på ca 415 000 individer. Så länge det finns en marknad för elfenben uppmuntras jakten, och pågår både legal och illegal elfenbenshandel inom och genom export från EU. måste tydligt ta ställning för att EU:s elfenbensmarknad ska stängas. Om kriminella nätverk utnyttjar de undantag som finns måste dessa ses över och ytterst tas bort. Vi vill att regeringen ska föra fram detta i kommande diskussioner inom EU för att bevara mångfald och bidra till en hållbar utveckling i samt ge dem större möjligheter att bevara elefanterna. Vi anser således att ska driva på för att EU ska motverka förekomsten av illegal handel med djur. Regeringen bör vidare driva på för att elfenbensmarknaden ska stoppas inom EU och för att intensifiera EU:s arbete med att bekämpa handeln med elfenben, lejontroféer och andra produkter som kommer från djur som är eller riskerar att bli utrotningshotade. Invasiva främmande arter, punkt 10 (M, SD, KD) av (M), (M), (SD), (SD), Kopparklint (M), (SD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2459 av m.fl. (SD) yrkande 57 och 2021/22:3438 av m.fl. (M) yrkande 6. Arbetet med att ta fram en nationell förteckning över invasiva främmande arter som har särskild betydelse för fortsätter, och det står klart att anser att ska föra upp bl.a. blomsterlupin och parkslide på denna förteckning. Vårt grannland har dock tagit ett steg längre och beslutat införa förbud mot att sälja, sprida och plantera bl.a. blomsterlupin som är en invasiv art även i vårt grannland. Det är bra att arbetet med den nationella listan äntligen har kommit igång. Med hänvisning till det som sker i anser vi dock att och Havs- och vattenmyndigheten även bör ges i uppdrag att analysera för- och nackdelar med att införa ett förbud mot att sälja, sprida och plantera arter som förs upp på en framtida nationell lista mot invasiva och främmande arter med särskild betydelse för . De nya djuren i den svenska faunan hotar den ekologiska balansen i naturen. Den senaste arten är stenmården, som tros ha kommit in från och som ännu inte är listad som en invasiv främmande art av . Här krävs en snabb hantering för att kunna bromsa tillväxten i dess begynnelse. Djuret påverkar den biologiska mångfalden och är en stor skadegörare som ytterst drabbar människor, eftersom den söker sig till bilar och hus för att gnaga elkablar m.m. Om ingenting görs snart kan det bli väldigt svårt att bli av med den nya arten eftersom den kan sprida sig . Stenmården bör därför listas som en invasiv främmande art. Förvaltning av fåglar, punkt 11 (M) av (M), (M) och Kopparklint (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3429 av m.fl. (M) yrkande 20, 2021/22:3877 av m.fl. (KD) yrkande 19 i denna del och 2021/22:2459 av m.fl. (SD) yrkande 34. Betande fåglar är ett stort problem för jordbruket och orsakar skador till stora värden. Problemet ökar fort och de resurspersoner som finns hos länsstyrelserna för att skrämma fåglar räcker inte till. Därför behöver processen med att få till skyddsjakt bli enklare och snabbare. Stammarna av vissa betande fåglar börjar bli så stora att de hotar den biologiska mångfalden. Skyddsjakten på icke jaktbara arter som trana och svan bör därmed förenklas. Förvaltning av fåglar, punkt 11 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2459 av m.fl. (SD) yrkande 34 och 2021/22:3429 av m.fl. (M) yrkande 20 och 2021/22:3877 av m.fl. (KD) yrkande 19 i denna del. Tranorna lever i livslånga parrelationer och båda föräldrarna tar hand om ungarna tills de kan flyga. Svanen är också trogen sin partner livet ut och återvänder ofta år till sitt gamla revir. Därför är det tveksamt om jakt på enskildas initiativ är försvarbart. Skyddsjakt på trana och svan bör därför liksom tidigare kunna beviljas av efter ansökan, eller utföras på initiativ. Förvaltning av fåglar, punkt 11 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3877 av m.fl. (KD) yrkande 19 i denna del, 2021/22:3429 av m.fl. (M) yrkande 20 och 2021/22:2459 av m.fl. (SD) yrkande 34. Gässen innebär ett växande problem i takt med klimatförändringarna som medför att många kanadagäss stannar i landet . Även tranornas skador på odlingar har ökat. Reglerna för jakt på gås, svan och trana bör därför ses över i syfte att utöka jakten på dessa arter så att stammarna kan hållas på en balanserad nivå. Referensvärdet för varg och regionala förvaltningsplaner, punkt 12 (S, V, L, MP) av (MP), (S), (S), (S), (S), (L), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: 2021/22:1890 av (M), 2021/22:2656 av (M), 2021/22:2661 av och (båda M), 2021/22:2939 av (M) yrkande 2, 2021/22:3429 av m.fl. (M) yrkandena 14 och 15 samt 2021/22:3877 av m.fl. (KD) yrkande 14. Vi anser inte att det finns skäl för ett sådant tillkännagivande som motionärerna efterfrågar. Vi anser därför att bör avslå motionerna. Vi utvecklar våra skäl för detta i våra särskilda yttranden 6, 7, 8 respektive 9. Gemensam skandinavisk förvaltning, punkt 13 (V, MP) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: 2021/22:1012 av och (båda S) yrkande 2, 2021/22:3438 av m.fl. (M) yrkande 17 och 2021/22:3877 av m.fl. (KD) yrkande 20. Vi anser inte att det finns skäl för ett sådant tillkännagivande som motionärerna efterfrågar. Vi anser därför att bör avslå motionerna. Vi utvecklar våra skäl för detta i våra särskilda yttranden 11 respektive 12. Rovdjursangrepp, punkt 15 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4080 av och (båda MP) yrkandena 1–4. På flera håll i landet finns konflikter om varg. Vargens rätt att finnas i en livskraftig population i landet är viktig för den biologiska mångfalden. innebär vargrevir att de människor som bor i områdena påverkas. En annan viktig del av den biologiska mångfalden är att vi har betande djur i våra landskap. Risken för angrepp på betesdjur innebär ett merarbete. Det innebär också ekonomiska risker och det är helt enkelt väldigt svårt för de som har eller vill ha betande djur i områden med risk för vargangrepp. Det är inte bra när de lantbrukare och småbrukare som har betande djur väljer att sluta med sin verksamhet på grund av risken för vargangrepp. Det är viktigt att staten uppmuntrar den som tar det merarbete och de risker som finns med att ha betande djur i områden med varg. Därför bör stödsystemet ses över så att det i högre grad liknar de förebyggande ersättningar som samerna kan få . Ett ekonomiskt stöd som kan betalas ut till samtliga lantbrukare som har betesdjur i närheten av vargrevir, och andra kärnområden med stora rovdjur, i form av en löpande ekonomisk ersättning skulle kunna ersätta eller komplettera dagens ersättningssystem. Den grupp lantbrukare som har djur i närheten av ett vargrevir kan ofta känna att det är dömt att misslyckas att fortsätta med sin verksamhet, även om det inte nödvändigtvis är så att vargarna kommer att angripa flocken igen. Att betala ut ersättningen i förhand och inte bara när djur dödats skulle visa på ett större stöd från samhällets sida. Ett system med löpande ekonomisk kompensation kan sannolikt utformas på flera olika sätt, t.ex. med olika intervall beroende på risken för olika djur att drabbas av angrepp eller baserat på olika riskfaktorer. Eftersom det kan finnas flera olika dimensioner som är relevanta att titta närmare på bör ett system utredas. Inspiration kan exempelvis fås av det riskbaserade system som finns i där renägare ersätts för förekomst av rovdjur inom renbetesområdet. Ersättning betalas ut till samebyarna oavsett om renar skadas eller inte. Dagens nivåer för ersättning för djur som dött i ett angrepp och ersättning för åtgärder som minskar risken för angrepp, exempelvis rovdjursstängsel, bör ses över. Dagens fasta nivåer kan vara stelbenta och länsstyrelserna praktiserar reglerna på olika sätt, vilket skapar en otydlighet som gör att två personer på var sin sida av en länsgräns kan få helt olika besked och ersättningar. Det är viktigt att systemen blir tydliga och att staten tar en tydligare roll för att uppmuntra att betesdjur hålls i landet. En översyn av befintliga stöd kan göras i samband med en utredning om ett löpande ekonomiskt stödsystem. Lantbrukare kan också ha helt olika inkomstbortfall för rivna djur beroende på produktionsinriktning och även beroende på vilken försäljningskanal lantbrukaren eller småbrukaren har. Lammkött från naturbetesmarker kan kosta mer för konsumenten än lammkött som fötts upp mer konventionellt. Lammkött som säljs lokalt på en REKO-ring kan ge lantbrukaren mer betalt än om kött slaktas på stora slakterier och säljs till dagligvaruhandeln. Dessa variationer i intäkter för lantbrukaren är viktiga att ta hänsyn till eftersom vi vill stärka den lokala produktionen. Regeringen bör därför utreda om de lantbrukare och småbrukare som har betesdjur och som drabbats av rovdjursangrepp kan få en ersättning som motsvarar de faktiska intäktsbortfall som lantbrukaren har med hänsyn tagen till variation i intäkter, kvalitet i djurhållning och försäljningskanal. Beroende på markens art kan stängsling kosta olika mycket för olika lantbrukare. Detta kan ett utvecklat stödsystem ta fasta på. Regeringen bör även utreda om ersättningssystemen för fler förebyggande åtgärder som minskar risken för rovdjursangrepp skulle kunna ge full kostnadstäckning utifrån . Lantbrukare har ofta merkostnader av många olika slag när t.ex. får har haft påhälsning av rovdjur. Bland annat kan det handla om merarbete och veterinärkostnader. Åtminstone veterinärkostnader borde kunna ersättas av staten om rovdjur rivit eller skadat djur. Skydd av områden, punkt 16 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3279 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 10 och 2021/22:3981 av m.fl. (L) yrkande 4. Enligt är av skogsmark formellt skyddad (reglerat av lagar och förordningar, exempelvis naturreservat). Då är även den fjällnära skogen och improduktiv mark inräknad. Enligt samma myndighet uppgår de frivilliga avsättningarna (skog där markägaren frivilligt har beslutat att inte utföra åtgärder som skadar naturvärden) till . När det gäller de frivilliga avsättningarna finns dock osäkerheter. har inte klarat att skydda tillräckligt med skog i enlighet med vare sig de internationella eller de nationella målen. bör, för att värna den biologiska mångfalden, anta en nationell målsättning om att totalt av skogsmarken långsiktigt ska skyddas. Detta mål bör uppnås genom att av den produktiva skogsmarken skyddas. Den skyddade skogsmarken ska bestå av representativa och ekologiskt sammanhängande nätverk när det gäller naturtyper och geografisk utbredning. En sådan målsättning skulle även ligga i linje med kommissionens förslag om att av EU:s landyta ska ha rättsligt skydd för att leva upp till intentionerna i konventionen om biologisk mångfald. bör således anta en målsättning om att av skogsmarken långsiktigt ska skyddas i ekologiskt sammanhängande nätverk med avseende på naturtyp och geografisk utbredning. Skydd av områden, punkt 16 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3981 av m.fl. (L) yrkande 4 och 2021/22:3279 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 10. Naturen och den biologiska mångfalden måste skyddas och bevaras. Det är viktigt för allt levande på jorden och för kommande generationer. För att bevara och utveckla mångfalden av olika naturtyper och arter behövs ökade insatser och fler skyddade sammanhängande områden både på land och i vatten. Det behövs också ett skydd av mellanliggande områden som inte har lika höga naturvärden för att skapa sammanhängande områden. Behovet av sammanhängande habitat med stor geografisk utsträckning inom vilka arter kan röra sig och sprida sig har ökat och kommer att öka än mer i takt med att klimatförändringarnas konsekvenser blir mer kännbara. skyddade områden, punkt 17 (V, MP) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3279 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 35 och 2021/22:3406 av och (båda MP) yrkande 1. Haven är hem för en ofantlig artrikedom. Friska levande hav är helt avgörande för en väl fungerande planet och för oss människor. Våra hav och kustvatten är dock under stor press längs med hela kusten. Ofta handlar det om påverkan från en hel rad olika faktorer, och ansamlingen av denna påverkan blir ofta alldeles för stor. Det behövs ett långsiktigt skydd av våra havs ekosystem. Hur omfattande skyddet behöver vara kommer att bero på hur vi i övrigt väljer att förvalta våra hav och hur miljöstatusen är. Miljömålsberedningen konstaterar i sitt betänkande Havet och människan att skyddade områden är nödvändiga för att skydda biologisk mångfald och viktiga ekosystemtjänster. De behöver vara rätt placerade och ha funktionella och effektiva regleringar. Yrkesfiskare höjer själva rösten för fler skyddade områden, som rätt utformade och rätt placerade kommer att ge fisken möjlighet att växa och föröka sig. Skyddade områden är också en effektiv restaureringsåtgärd då den till låg kostnad låter naturen läka i egen takt. skyddar av sina områden, men skyddet är på många platser svagt och innebär en fortsatt möjlighet till fiske och trålning. omfattades enligt Miljömålsberedningen av totala havsområde, inklusive den ekonomiska zonen, av skyddade områden. Den största delen är Natura 2000-områden. Inte ens är skyddat som nationalparker, och även där förekommer t.ex. fiske. Det kommer fortsättningsvis att behövas ett särskilt etappmål för att få till ett nätverk av skyddade områden och det behöver förtydligas i vilken omfattning skyddet ska gälla. Förutom att hjälpa att nå miljökvalitetsmålen bidrar skyddade områden till en hållbar fiskerinäring, där fiskare på lång sikt har möjlighet att livnära sig på sitt fiske. såg vi hur strömmingsfisket nästan helt slogs ut i , något som orsakade brist på surströmming. Ett starkare skydd med fokus på lek- och uppväxtområden ger även större möjlighet till ett aktivt yrkesfiske. av våra hav måste skyddas enligt forskningen. EU:s nya strategi för biologisk mångfald säger att av europeiska hav ska vara skyddade till av dessa ska ha strikt skydd. Liknande målsättningar diskuteras internationellt. Även Miljömålsberedningen har lämnat liknande förslag. Beredningens förslag innebär att till 2030 ska av territorialvatten och ekonomiska zon vara skyddade genom formellt skydd eller andra effektiva områdesbaserade skyddsåtgärder (OECM), av territorialvatten och ekonomiska zon ska vara strikt skyddade och de skyddade områdena ska bilda ett representativt, ekologiskt och sammanhängande samt funktionellt nätverk, nationellt och för vart och ett av de tre havsområdena , Egentliga och . Vi behöver öka takten och skydda mer hav. Regeringen bör i enlighet med Miljömålsberedningens förslag besluta om ett etappmål för skydd av områden och s.k. andra effektiva områdesbaserade skyddsåtgärder (OECM). Tätortsnära natur, punkt 18 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3279 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 14 och 2021/22:2268 av (L) yrkande 3, 2021/22:2300 av (L) yrkande 1, 2021/22:3981 av m.fl. (L) yrkande 11 och 2021/22:4067 av (MP) yrkande 5. Av redovisning av regeringsuppdraget Tätortsnära natur och friluftsliv (2017) framgår att skogen på de flesta håll i landet är vår viktigaste friluftsmiljö. Skogar i och nära tätorter lockar människor i alla åldrar till lek, rekreation och naturupplevelser. Enligt studier tycks människor trivas i skogar där man ser stor variation i struktur, trädslag och ålder. Ju äldre och större träden blir i en skog, desto mer bidrar de positivt till skogsupplevelsen. Nästan all skog brukas med trakthyggesbruk (kalavverkning) och det är den skötselåtgärd som påverkar skogsupplevelsen mest. Ett hygge i en tätortsnära skog blir därmed ett mycket påtagligt ingrepp som många upplever som negativt. Nuvarande skogsbruksmetoder riskerar därmed att åstadkomma ett landskap där den gamla skogen enbart återfinns i skyddade områden och hänsynsytor. Skogsbruk påverkar ofta förutsättningarna för den biologiska mångfalden och kulturmiljöer på ett negativt sätt, vilket i sin tur kan ge negativ inverkan på friluftsliv och rekreation då biologiska och kulturella värden även har ett socialt värde. Tillgång till tätortsnära natur har också påverkan på folkhälsan. Studier i och utomlands visar att skillnaden i folkhälsa till följd av socioekonomisk status minskar i områden med god tillgång på gröna miljöer. Det finns även vetenskapligt stöd för skogens roll i rehabilitering och resiliens när det gäller stress, utmattningssyndrom och hjärt-kärlsjukdomar. Regeringen bör med anledning av det som anförts ovan anta etappmål för skydd av tätortsnära natur. Tätortsnära natur, punkt 18 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3981 av m.fl. (L) yrkande 11 och 2021/22:2268 av (L) yrkande 3, 2021/22:2300 av (L) yrkande 1, 2021/22:3279 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 14 och 2021/22:4067 av (MP) yrkande 5. Inrättandet av naturreservat skapar möjligheter att värna skogens ekosystemtjänster. Skyddade tätortsnära skogar kan fylla en mycket viktig funktion. Naturreservat kan även mildra konsekvenserna av klimatförändringar. Markanvändning är en angelägenhet vad gäller planering. Kommuner som inrättar reservat gör det oftast för att värna livsmiljön. Det behöver inte bara handla om att gynna ekosystemen och mångfalden; ofta handlar det också om människors närmiljö och trivsel. Markanvändningens betydelse för biologisk mångfald bör även omfatta tätortsnära natur. Skogens ekosystemtjänster bör skyddas genom inrättandet av naturreservat och skyddande av tätortsnära skogar. Tätortsnära natur, punkt 18 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4067 av (MP) yrkande 5 och 2021/22:2268 av (L) yrkande 3, 2021/22:2300 av (L) yrkande 1, 2021/22:3279 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 14 och 2021/22:3981 av m.fl. (L) yrkande 11. Att vistas i naturen har en avstressande effekt och stimulerar till rörelse. Den avstressande effekten verkar vara särskilt påtaglig för barn som lever i utsatta miljöer. Men denna grupp har tyvärr sämst tillgång till naturen. I rapporten visar på stora socioekonomiska skillnader när det gäller tillgång till naturen. Tillgång till naturen hänger bl.a. på enkel tillgång till natur nära bostad och skola. Att barn kan röra sig fritt och göra platser i naturen till sina egna är av stort värde. Där kan barnen styra sin lek och utvecklas till självständighet. Det är därför viktigt att bevara och skydda tätortsnära natur. Artskydd och skogsbruk, punkt 1 (S) (S), (S), (S), (S) och (S) anför: har ett ansvar i enlighet med ingångna internationella avtal och för kommande generationer att bevara, restaurera och utveckla den biologiska mångfalden och att säkerställa artskydd på artnivå i den svenska skogen. har aviserat en ny och striktare tillämpning av artskyddet utifrån en vägledande dom från och ett tiotal domar från mark- och miljödomstolarna . Med anledning av detta arbetar regeringen med artskyddsfrågorna för att säkra ett hållbart skogsbruk som också tar hänsyn till artskyddet. Regeringens ambition i dessa frågor framgår tydligt av de åtgärder som regeringen har aviserat och redovisat. Regeringen har presenterat tre olika planerade åtgärder för ett hållbart skogsbruk: och ska få i uppdrag att ta fram vägledning och strategier för hur skogsbruk ska kunna fortsätta att bedrivas med hänsyn både till verksamhetens ekonomi och till det lagstiftade kravet på naturskydd. Detta ska undanröja den osäkerhet som finns om vilka krav och vilken lagstiftning som ska gälla för markägare. Artskyddsförordningen ska ändras. Artskyddsbestämmelserna i fågeldirektivet och art- och habitatdirektivet ska införlivas var för sig i artskyddsförordningen så som de uttrycks i respektive EU-direktiv. En översyn av i relevanta delar ska genomföras. Regeringen gav även och ett uppdrag om hållbart skogsbruk som omfattar följande: • Ta fram strategier och arbetssätt för förebyggande åtgärder för artskydd i skogen. • Revidera och besluta om myndigheternas befintliga gemensamma riktlinjer för handläggning av artskyddsärenden i skogsbruket. De gemensamma riktlinjerna ska också innehålla en ansvarsfördelning för kunskapsinhämtning i ärenden. • Underlätta för skogsägare och verksamhetsutövare genom att fortsätta utveckla befintliga vägledningar om lämplig hänsyn till fridlysta arter och deras livsmiljöer vid skogsbruksåtgärder. Med anledning av utskottsinitiativet vill vi anföra följande när det gäller de olika delarna av utskottets förslag till tillkännagivande. Punkt 1: att utan tidsfördröjan dela upp fågeldirektivet och art- och habitatdirektivet så att de strikta bestämmelserna för hotade arter inte omfattar alla vilda fåglar Regeringen har redan på ett tydligt sätt aviserat att man kommer att se över artskyddsförordningen när det gäller hur artskyddsbestämmelserna i fågeldirektivet respektive art- och habitatdirektivet var för sig ska införlivas i förordningen. Punkt 2: att förtydliga att nationella fridlysta arter inte ska kunna avsevärt försvåra pågående markanvändning Regeringen har redan på ett tydligt sätt aviserat att man avser att se över i de delar som artskyddsutredningen och remissynpunkterna ger anledning till. Dessutom är praxis , efter bombmurkledomen, att dispens alltid ska ges från det nationella artskyddet, om den pågående markanvändningen avsevärt försvåras.