bet · H901SoU19 · 2022-04-22 00:00:00 — Utskottet ser inte anledning för att föregripa effekterna av denna strategi genom att nu ta nya initiativ och avstyrker därför motionerna 2021/22:2682 (M), 2021/22:3243 (C) yrkande 27, 2021/22:3806 (SD) yrkande 20 och 2021/22:3977 (L) yrkandena 6 och 8. Statens ansvar för dem som vistas i olika institutionsboenden är omfattande. Det finns dessvärre historiska exempel på att staten gravt underlåtit att leva upp till detta ansvar. Tydligast är kanske exemplet med Medicinalstyrelsens odontologiska försöksverksamhet vid . Utskottet noterar att vid har inlett ett flerårigt forskningsprojekt om vården på , bl.a. med avsikten att klarlägga orsakerna bakom de förhöjda dödstalen där . Utskottet ser mycket positivt på dessa vetenskapliga ansträngningar och delar den förhoppning som socialministern ger uttryck för i sitt frågesvar av om att denna forskning ska följas av andra projekt som kan kasta ljus över förehavanden på andra anstalter. För utskottet framstår det emellertid som möjligt för staten att ta ett mer aktivt ansvar för att få till stånd ett arbete med att granska hur verksamheten vid olika inrättningar i statlig regi bedrevs och bringa klarhet i frågor om vanvård och övergrepp. Ett sådant arbete kan bidra till ökad öppenhet och medvetenhet om denna problematiska del av det förflutna, och därmed också bidra till att något liknande inte upprepas . Det kan också ge ett samlat underlag för ytterligare arbete med frågor om hur staten förhåller sig till historiskt begångna oförrätter. Följaktligen bör regeringen enligt utskottet överväga om och i så fall hur staten kan agera för att få till stånd en granskning av hur verksamheten vid olika inrättningar i statlig regi bedrevs i syfte att bringa klarhet i frågor om vanvård och övergrepp, och detta föreslår utskottet att ställer sig bakom och tillkännager för regeringen. Utskottet tillstyrker därmed delvis motionerna 2021/22:2326 (L) yrkande 1 och 2021/22:4167 (KD) yrkande 23 samt avstyrker motion 2021/22:2326 (L) yrkande 2. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bistånd och försörjningsstöd och om kompletterande försörjningsstöd. Jämför reservation 15 (M), 16 (SD), 17 (KD), 18 (L), 19 (MP) och 20 (M, KD). I partimotion 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkande 34 föreslås ett tillkännagivande om en restriktiv och enhetlig hantering av försörjningsstödet och i yrkande 40 föreslås ett tillkännagivande om skyldighet att stå till arbetsmarknadens förfogande i hela landet. I partimotion 2021/22:3965 av m.fl. (L) yrkande 23 föreslås ett tillkännagivande om att en bidragskommission behöver tillsättas för att ta fram förslag på hur man kan bryta det långvariga bidragsberoendet. I kommittémotion 2021/22:3704 av m.fl. (SD) yrkande 8 föreslås ett tillkännagivande om ekonomiskt bistånd enligt socialtjänstlagen. Motionärerna föreslår att en utredning ska se över hur reglerna om ekonomiskt bistånd ska tillämpas när personer som bott i ska anses stå till arbetsmarknadens förfogande. I kommittémotion 2021/22:4184 av m.fl. (KD) yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om sekretessreglerna i kommuner och regioner. Motionärerna anser att sekretessen mellan och inom kommuner, regioner och berörda myndigheter bör utredas. I samma motion yrkande 27 föreslås ett tillkännagivande om att kartlägga felaktiga utbetalningar på och regional nivå. I motion 2021/22:2169 av (M) föreslås ett tillkännagivande om att göra om försörjningsstöd till förskottslån. I motion 2021/22:3152 av (M) föreslås ett tillkännagivande om att utreda hur ett barns rätt till en gåva kan klassas som personlig och inte inräknas i föräldrarnas inkomst vid normberäkning för försörjningsstöd. I motion 2021/22:2792 av (KD) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om åtgärder som regeringen behöver vidta med anledning av Statskontorets rapport. I denna föreslås bl.a. att får i uppdrag att tydliggöra för kommunerna att de inte har rätt att ställa som krav för fortsatt försörjningsstöd att berörda personer söker bostad utanför den egna kommunen. I motion 2021/22:1720 av (MP) föreslås ett tillkännagivande om att socialtjänstlagen bör ses över i syfte att den som lever i en parrelation med delat hushåll men som på grund av sjukdom eller funktionshinder inte kan utföra sin del av hushållssysslorna ska kunna få bistånd för detta. I partimotion 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkande 31 föreslås ett tillkännagivande om att rätten till kompletterande försörjningsstöd för nyanlända bör avskaffas. I kommittémotion 2021/22:4198 av m.fl. (KD) yrkande 26 föreslås ett tillkännagivande om att ta bort rätten till kompletterande försörjningsstöd med etableringsersättning. Enligt 4 kap. 1 § första stycket socialtjänstlagen (2001:453), förkortad SoL, har den som inte själv kan tillgodose sina behov eller kan få dem tillgodosedda på något annat sätt rätt till bistånd av försörjning (försörjningsstöd) och för sin livsföring i övrigt. I paragrafens andra stycke anges att den som inte kan försörja sig men som kan arbeta har rätt till försörjningsstöd enligt första stycket om han eller hon står till arbetsmarknadens förfogande, i vilket ingår att vid behov delta i vuxenutbildning i svenska för invandrare eller motsvarande utbildning vid folkhögskola. Den enskilde har enligt samma bestämmelse rätt till försörjningsstöd även om han eller hon inte står till arbetsmarknadens förfogande om det finns godtagbara skäl. Den enskilde ska genom biståndet tillförsäkras en skälig levnadsnivå. Biståndet ska utformas så att det stärker hans eller hennes möjligheter att leva ett självständigt liv. får vidare enligt 4 kap. 2 § ge bistånd utöver vad som följer av 1 § om det finns skäl för det. Enligt 4 kap. 1 a § ska följande inkomster inte beaktas vid bedömningen av rätten till bistånd enligt 1 § hemmavarande barns inkomster av eget arbete hemmavarande skolungdomars inkomster av eget arbete, om skolungdomarna är . Inkomsterna får dock beaktas till den del de överstiger ett prisbasbelopp per kalenderår. Försörjningsstöd lämnas enligt 4 kap. 3 § för skäliga kostnader för livsmedel, kläder och skor, lek och fritid, förbrukningsvaror, hälsa och hygien samt dagstidning och telefon boende, hushållsel, arbetsresor, hemförsäkring samt medlemskap i fackförening och arbetslöshetskassa. Skäliga kostnader ska i enlighet med vad regeringen närmare föreskriver beräknas enligt en för hela riket gällande norm (riksnorm) på grundval av officiella prisundersökningar av olika hushållstypers baskonsumtion. Om det i ett enskilt fall finns särskilda skäl ska socialnämnden dock beräkna dessa kostnader till en högre nivå. Nämnden får också i ett enskilt fall beräkna kostnaderna till en lägre nivå, om det finns särskilda skäl för detta. får enligt 4 kap. 4 § begära att den som får försörjningsstöd ska delta i praktik eller annan kompetenshöjande verksamhet som nämnden har anvisat om den enskilde inte har kunnat erbjudas någon lämplig arbetsmarknadspolitisk åtgärd. Den praktik eller kompetenshöjande verksamhet som avses ska syfta till att utveckla den enskildes möjligheter att försörja sig själv. Verksamheten ska stärka den enskildes möjligheter att komma in på arbetsmarknaden eller, där så är lämpligt, på en fortsatt utbildning. Den ska utformas med skälig hänsyn till den enskildes individuella önskemål och förutsättningar. Om den enskilde utan godtagbart skäl avböjer att delta i praktik eller annan kompetenshöjande verksamhet som anvisats får fortsatt försörjningsstöd vägras eller sättas ned (4 kap. 5 §). Detsamma gäller om han eller hon utan godtagbart skäl uteblir från praktiken eller den kompetenshöjande verksamheten. Enligt 11 kap. 11 § SoL har vid handläggningen av ärenden rätt att ta del av uppgifter om förmån, ersättning eller annat stöd åt enskild hos , , och arbetslöshetskassorna. Om det finns skäl för det ska dessa myndigheter och arbetslöshetskassorna på eget initiativ lämna sådana uppgifter till socialnämnden. Genom 11 kap. 11 a och 11 b §§ har även rätt att ta del av uppgifter om enskilda hos Arbetsförmedlingen och, ifråga om inkomst av kapital och återbetalning av skatt, hos . Om det finns skäl för det ska Arbetsförmedlingen och på eget initiativ lämna sådana uppgifter till socialnämnden. har å sin sida en uppgiftsskyldighet som bl.a. enligt 12 kap. 7 § SoL innebär att nämnden på begäran av en annan myndighet ska lämna uppgifter till denna om utbetalad ekonomisk hjälp, om syftet är att undvika felaktiga utbetalningar från det allmänna eller en felaktig beskattning. allmänna råd om ekonomiskt bistånd I allmänna råd (SOSFS 2013:1, ändrade t.o.m. HSLF-FS 2021:31) om ekonomiskt bistånd ges rekommendationer till stöd för bedömningen i vissa fall av den enskildes rätt till ekonomiskt bistånd enligt SoL. Vid bedömningen av behovet av ekonomiskt bistånd framgår det av de allmänna råden att socialnämnden bör räkna med hushållets samtliga faktiska inkomster. Inkomster som den enskilde inte kan förfoga över bör dock inte tas med, t.ex. barns inkomster från tillgångar som står under överförmyndarens kontroll när överförmyndaren inte ger sitt samtycke till uttag. Det finns också vissa faktiska inkomster som socialnämnden i regel inte bör räkna med, såsom skadestånd som den enskilde får för att kompensera ekonomiska förluster och som inte utgör ersättning för inkomstförlust. När det gäller barns och skolungdomars tillgångar och inkomster av kapital framgår det vidare att socialnämnden bör kunna räkna av ett barns eller en skolungdoms tillgångar eller inkomster av kapital mot barnets del i familjens kostnader inklusive boendekostnaden. Barn bör dock kunna ha sparade medel av basbeloppet utan att det påverkar föräldrarnas rätt till ekonomiskt bistånd för barnet. Om ett barn har tillgångar som föräldrarna inte kan förfoga över, t.ex. bankmedel som står under överförmyndarens kontroll, bör det inte heller påverka föräldrarnas rätt till ekonomiskt bistånd för barnet. Vidare anges att om socialnämnden räknar av barns och skolungdomars inkomster av arbete över ett prisbasbelopp per kalenderår bör avräkningen göras mot barnets eller skolungdomens del i familjens kostnader inklusive boendekostnaden. I fråga om särskilda skäl för att beräkna kostnaderna enligt riksnormen till en högre nivå enligt 4 kap. 3 § SoL anger de allmänna råden att socialnämnden bör göra det bl.a. om den enskilde har ett tillfälligt och visst behov av att köpa kläder och skor, om ett spädbarn saknar nödvändig klädutrustning eller om den enskilde har tillfälligt höga kostnader, t.ex. för livsmedel, kläder och skor eller telefon, som beror på att han eller hon är eller har varit utsatt för våld eller andra övergrepp av närstående eller för något annat brott. Utredning av en bidragsreform har genom rambeslutet för ställt sig bakom att inleda en stor bidragsreform (prop. 2021/22:1, bet. 2021/22:FiU1, rskr. 2021/22:46). Reformen är en del av , och gemensamma förslag i budgetprocessen. Av motiveringen framgår att en stor bidragsreform behöver genomföras för att bryta ett växande utanförskap som gör att alltför många inte kan försörja sig. Beslutet innebär att ska tillföras för att en bidragsutredning ska komma på plats möjligt. Utredningen bör inledningsvis utreda följande: • en skärpning av socialtjänstlagen (2001:453) och annan relevant lagstiftning så att alla kommuner ställer likvärdiga och tydliga aktivitetskrav på de som får försörjningsstöd på grund av arbetslöshet • en begränsning av möjligheten till försörjningsstöd utöver riksnormen • möjligheten att avskaffa rätten till kompletterande försörjningsstöd till dem som får etableringsersättning samt att även annan kvalificering in i de svenska transfereringssystemen för den som är nyanländ till kan övervägas • införandet av en jobbpremie vid övergång i arbete, antingen i form av en utbetalning eller en skattelättnad, som tar ned marginaleffekterna för den som går från försörjningsstöd till arbete • åtgärder för att förhindra att sammanlagda bidrag och ersättningar gör det olönsamt att börja arbeta • ansvarsfördelningen mellan stat och kommun för långtidsarbetslösa. I anslagsbeslutet inom ramen för utgiftsområde 1 tillförde för en utredning av en bidragsreform (bet. 2021/22:KU1, rskr. 2021/22:65–72). Utskottet behandlade proposition 2020/21:55 Språkplikt – deltagande i vuxenutbildning i svenska för invandrare (sfi) för rätt till försörjningsstöd. I betänkande 2020/21:SoU21 föreslog utskottet att skulle bifalla regeringens förslag till ändring i socialtjänstlagen, som utskottet fann väl avvägt (res. beslutade i enlighet med utskottets förslag (prot. 2020/21:87, rskr. 2020/21:211). Motionsyrkanden om bistånd och försörjningsstöd behandlades av utskottet senast i betänkande 2020/21:SoU24 Socialtjänst- och barnfrågor. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (prot. 2020/21:141, rskr. 2020/21:368–369). När det gäller förslagen om bistånd och försörjningsstöd som behandlas i detta avsnitt konstaterar utskottet att i och med beslutet om statens budget höjde anslaget till med för utredningen av en bidragsreform. Motsvarande summa är beräknad för ändamålet. I uppdraget som förutser att regeringen ska ge utredningen ingår bl.a. att det ska ställas likvärdiga och tydliga aktivitetskrav på de som får försörjningsstöd på grund av arbetslöshet, att möjligheten till försörjningsstöd utöver riksnormen ska begränsas och att rätten till kompletterande försörjningsstöd vid sidan av etableringsersättning ska avskaffas. Utskottet ser mot bakgrund av detta inte anledning för att ta något ytterligare initiativ med anledning av motionsförslagen. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2021/22:1720 (MP), 2021/22:2169 (M), 2021/22:2792 (KD) yrkande 1, 2021/22:3152 (M), 2021/22:3704 (SD) yrkande 8, 2021/22:3965 (L) yrkande 23, 2021/22:4033 (M) yrkandena 34 och 40 samt 2021/22:4184 (KD) yrkandena 4 och 27. Med hänvisning till det förutsedda uppdraget om att utreda en bidragsreform avstyrker utskottet även motionerna 2021/22:4033 (M) yrkande 31 och 2021/22:4198 (KD) yrkande 26. Våld i nära relationer Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om barn i skyddat boende och tillkännager detta för regeringen. avslår motionsyrkanden om övriga frågor om skyddade boenden, våld i nära relationer, hedersrelaterat våld och om skydd till offer för prostitution. Jämför reservation 21 (SD), 22 (C), 23 (V), 24 (L), 25 (M, KD, L), 26 (SD), 27 (S, V), 28 (SD), 29 (C), 30 (V), 31 (L), 32 (C) och 33 (V). Våld i nära relationer I partimotion 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkande 50 och i kommittémotion 2021/22:3514 av m.fl. (C) yrkande 8 föreslås ett tillkännagivande om att tydliggöra vad det nya kommunala ansvaret att erbjuda vårdinsatser till våldsutövare innebär och att överväga initialt stöd för att säkerställa införandet av det nya åtagandet. I partimotion 2021/22:3666 yrkande 76 föreslås även ett tillkännagivande om att verka för en kraftsamling för kompetenshöjande insatser riktade mot myndigheter och organisationer som möter människor som är eller har varit utsatta för våld eller andra övergrepp av närstående för att fler ska få stöd och hjälp att förändra sin situation. Vidare föreslås i yrkande 87 ett tillkännagivande om att införa metoder för riskbedömningar, ändamålsenliga handlingsplaner och adekvata stödinsatser för att motverka våld. Samma förslag som det sist nämnda framförs även i kommittémotion 2021/22:3520 av m.fl. (C) yrkande 32. I partimotion 2021/22:2599 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 8 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör ta initiativ till en nationell handlingsplan mot sexualiserat våld. I yrkande 14 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör ta initiativ till en utveckling av ett Sluta slå-program baserat på Domestic Violence Intervention (DVI) i syfte att skydda utsatta kvinnor och barn mot våldsamma män. I kommittémotion 2021/22:3810 av m.fl. (SD) yrkande 51 föreslås ett tillkännagivande om ett nationellt för samordning, forskning och stöd till våldsutövare och brottsoffer. I yrkande 52 föreslås ett tillkännagivande om att den nationella telefonlinjen Välj att sluta bör bli en permanent verksamhet. I kommittémotion 2021/22:3514 av m.fl. (C) yrkande 12 föreslås ett tillkännagivande om uppsökande verksamhet. Motionärerna anför att en sådan verksamhet behövs för att fånga upp de som utsatts för sexualbrott och våld i en nära relation. I kommittémotion 2021/22:2591 av m.fl. (V) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör ta initiativ till implementering av modellen En kommun fri från våld eller liknande modeller som syftar till att förändra destruktiva normer och värderingar. I yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör ta initiativ till en ny kvinnofridskommission med uppdrag att utifrån ett helhetsgrepp föreslå åtgärder för att förebygga och motverka mäns våld mot kvinnor och barn. I yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör vidta åtgärder för att en ska göras direkt efter att en kvinna mördats, och att varje dödsfallsutredning ska följas av en konkret åtgärdsplan. I yrkande 5 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör ge lämplig myndighet i uppdrag att utveckla arbetet med att inom hälso- och sjukvården, , ungdomsmottagningarna och elevhälsan göra riskbedömningar för att hitta de våldsamma männen innan kvinnor dödas. I yrkande 6 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör ge lämplig myndighet i uppdrag att kartlägga det psykiska våldet och ta fram förslag på åtgärder. I yrkande 7 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör tillföra resurser i syfte att anställa fler socialsekreterare i varje kommun för att stärka arbete mot mäns våld mot kvinnor och för att fler kvinnor som söker hjälp faktiskt ska beviljas skyddat boende. I yrkande 10 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör ta initiativ till att det ska finnas kvinnojourer i alla kommuner samt en mobil jour i varje län. I yrkande 21 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör ge lämplig myndighet i uppdrag att tillsätta en utredning för att ta fram riktlinjer för stöd och behandling av kvinnor med dubbel sårbarhet i form av beroende och våldsutsatthet. I yrkande 29 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen omgående bör tillföra resurser för att en nationell stöd- och kunskapsplattform ska finnas för unga. I yrkande 30 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör ge kommunerna i uppdrag att inrätta insatser för att upptäcka, minska och förhindra våld i ungas parrelationer. I kommittémotion 2021/22:3973 av m.fl. (L) yrkande 30 föreslås ett tillkännagivande om relationsvåldssamordnare. I motion 2021/22:2155 av och (båda S) föreslås ett tillkännagivande om att överväga åtgärder för att öka antalet frågor om våldsutövning och våldsutsatthet vid möten mellan myndighetspersoner och brukare respektive hälso- och sjukvården och patienter. I motion 2021/22:3335 av m.fl. (S) föreslås ett tillkännagivande om att intensifiera de brottsförebyggande insatserna när det gäller mäns våld mot kvinnor. I motion 2021/22:3499 av Alireza Akhondi m.fl. (C) föreslås ett tillkännagivande om att vidta åtgärder enligt motionens intentioner när det gäller att utveckla arbetet mot våld i nära relationer. I kommittémotion 2021/22:2562 av m.fl. (SD) yrkande 12 föreslås ett tillkännagivande om att införa en årlig nationell statistik över antal barn som lever under hedersrelaterade förhållanden i . I yrkande 16 föreslås ett tillkännagivande om en systematisk och sammanhållen utvärdering och uppföljning av utförda samhällsinsatser till barn och ungdomar som utsatts för hedersrelaterat våld. I yrkande 17 föreslås ett tillkännagivande om att införa en årlig nationell statistik över antalet barn som förs utomlands mot sin vilja. I yrkande 18 föreslås ett tillkännagivande om att intensifiera arbetet mot att barn försvinner och förs utomlands mot sin vilja. I yrkande 29 föreslås ett tillkännagivande om stärkt skydd för personer som lever under hedersförtryck. I kommittémotion 2021/22:3985 av m.fl. (L) yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om nationellt center för försvunna barn. I motion 2021/22:2956 av (M) yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om att utreda hur många barn som befinner sig i riskzonen för att utsättas för hederskulturens brott. I yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om att fastställa hur många barn som förts bort mot sin vilja. I yrkande 7 föreslås ett tillkännagivande om att skyndsamt tillse att kommunernas socialtjänster sekretessbelägger identiteten på den utsatte vid minsta misstanke om brott på grund av hederskultur. Barn i skyddat boende I kommittémotion 2021/22:3778 av m.fl. (M) yrkande 10 föreslås ett tillkännagivande om att se över socialtjänstlagen för att öka barns rätt i skyddade boenden. I kommittémotion 2021/22:2562 av m.fl. (SD) yrkande 15 föreslås ett tillkännagivande om att barn till en förälder i skyddat boende ska tilldelas en egen handläggare. I kommittémotion 2021/22:3810 av m.fl. (SD) yrkande 46 föreslås ett tillkännagivande om beslut om barns vistelse i skyddat boende. I kommittémotion 2021/22:3973 av m.fl. (L) yrkande 26 föreslås ett tillkännagivande om barns villkor på skyddade boenden. I motion 2021/22:3444 av Kopparklint (M) föreslås ett tillkännagivande om att våldsutsatta barn som bor på skyddat boende bör omfattas av en nationell strukturerad handlingsplan. I motion 2021/22:3452 av Kopparklint (M) föreslås ett tillkännagivande om att utreda hur barns skyddade identitet kan bevaras när de vistas i skyddat boende och har rätt till skola och omsorg. I motion 2021/22:3652 av (C) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att krav på stöd till barn på skyddade boenden bör införas. Övriga frågor om skyddade boenden I partimotion 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkande 51 föreslås ett tillkännagivande om att lagreglera insatsen skyddat boende. I yrkande 52 föreslår motionärerna även ett tillkännagivande om att insatsen skyddat boende bör omfattas av tillståndsplikt. Likalydande eller snarlika förslag framförs även i kommittémotionerna 2021/22:3512 av m.fl. (C) yrkandena 15 och 16, 2021/22:3514 av m.fl. (C) yrkandena 9 och 10 samt 2021/22:3520 av m.fl. (C) yrkandena 37 och 38. Liknande förslag om att införa tillståndsplikt för skyddade boenden framförs även i motionerna 2021/22:718 av (S) och 2021/22:3652 av (C) yrkande 1. I kommittémotion 2021/22:2562 av m.fl. (SD) yrkande 14 föreslås ett tillkännagivande om att öka förskolans och skolans stöd och samverkan med övriga berörda aktörer kring barn i skyddat boende. I kommittémotion 2021/22:3810 av m.fl. (SD) yrkande 53 föreslås ett tillkännagivande om att certifiera skyddade boenden. I yrkande 54 föreslår motionärerna ett tillkännagivande om att ta fram ett nationellt register över skyddade boenden. I kommittémotion 2021/22:2591 av m.fl. (V) yrkande 9 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör ta initiativ till att öka informationen till kommunerna om alternativa vägar för finansiering utan upphandlingsprocess i konkurrens med privata aktörer. I yrkande 11 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör tillföra resurser för att inrätta ett nationellt skyddat boende för kvinnor som är våldsutsatta av gängkriminella. I yrkande 12 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör utöka stödet till kommunerna för att de ska kunna erbjuda stabilt boende till våldsutsatta kvinnor efter placering på skyddat boende. I kommittémotion 2021/22:3973 av m.fl. (L) yrkande 20 föreslås ett tillkännagivande om bidragsgivning för finansiering av skyddat boende. I yrkande 21 föreslår motionärerna ett tillkännagivande om avtal med jourerna enligt IOP-modellen (ideellt–offentligt partnerskap). I motionens yrkande 22 föreslås ett tillkännagivande om jourverksamheters behov av stöd vid ändrade krav och ändrad lagstiftning för skyddat boende. Skydd till offer för prostitution