bet · H901SoU12 · 2022-03-07 00:00:00 — Stöd till personer med funktionsnedsättning Utskottet föreslår tre tillkännagivanden till regeringen med anledning av motionsyrkanden som rör bl.a. våld mot personer med funktionsnedsättning, personlig assistans och tillgång till hjälpmedel. • Regeringen bör genom ett tilläggsdirektiv ge ett uppdrag att utarbeta förslag som gör att samtliga hjälpmoment för alla grundläggande behov ska ge rätt till personlig assistans (s. 28). • Regeringen bör tillsätta en utredning med uppdrag att se över dagens system med personligt ombud (s. 30). • Regeringen bör vidta de lagstiftningsmässiga och andra åtgärder som behövs för att det ska kunna utarbetas nationella riktlinjer för rehabilitering, habilitering och hjälpmedel (s. 35). Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden, främst med hänvisning till pågående utredningar och arbeten. I betänkandet finns 28 reservationer (S, M, SD, C, V, KD, L, MP). I tre reservationer (S, M, V, MP) föreslås att inte ska göra något tillkännagivande till regeringen. Betänkandet innehåller också fyra särskilda yttranden (SD, C, KD, L). Cirka 140 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Rättigheter och levnadsvillkor för personer med funktionsnedsättning Stöd till personer med funktionsnedsättning Rehabilitering, habilitering och hjälpmedel Motioner som bereds förenklat 1.Rättigheter och levnadsvillkor för personer med funktionsnedsättning, punkt 1 (C, MP) 2.Rättigheter och levnadsvillkor för personer med funktionsnedsättning, punkt 1 (V) 3.Statligt huvudmannaskap för personlig assistans, punkt 2 (KD) 4.Statligt huvudmannaskap för personlig assistans, punkt 2 – motiveringen (S) 5.Tilläggsdirektiv till , punkt 3 (S, M) 6.Frågor om LSS och personlig assistans, punkt 4 (M) 7.Frågor om LSS och personlig assistans, punkt 4 (SD) 8.Frågor om LSS och personlig assistans, punkt 4 (C) 9.Frågor om LSS och personlig assistans, punkt 4 (KD) 10.Frågor om LSS och personlig assistans, punkt 4 (L) 11.Barn och insatser enligt LSS, punkt 5 (M) 12.Barn och insatser enligt LSS, punkt 5 (SD) 13.Barn och insatser enligt LSS, punkt 5 (C) 14.Barn och insatser enligt LSS, punkt 5 (KD) 15.Barn och insatser enligt LSS, punkt 5 (L) 16.Barn och insatser enligt LSS, punkt 5 (MP) 17.Omprövningsstopp för assistansersättning, punkt 6 (SD, C, KD, L) 18.Ersättningssystem för assistans, punkt 7 (SD, C, KD, L, MP) 19.Åtgärder för att förhindra fusk, punkt 8 (SD, L) 20.Åtgärder för att förhindra fusk, punkt 8 (M) 21.Åtgärder för att förhindra fusk, punkt 8 (KD) 22.Personligt ombud, punkt 9 (S, V, MP) 23.Nationella riktlinjer för rehabilitering, habilitering och hjälpmedel, punkt 10 (S, MP) 24.Tillgång till rehabilitering och hjälpmedel, punkt 11 (SD) 25.Tillgång till rehabilitering och hjälpmedel, punkt 11 (C) 26.Tillgång till rehabilitering och hjälpmedel, punkt 11 (KD) 27.Tillgång till rehabilitering och hjälpmedel, punkt 11 (L) 28.Tillgång till rehabilitering och hjälpmedel, punkt 11 (MP) 1.Motioner som bereds förenklat, punkt 12 (SD) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 12 (C) 3.Motioner som bereds förenklat, punkt 12 (KD) 4.Motioner som bereds förenklat, punkt 12 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Utskottets förslag till riksdagsbeslut Rättigheter och levnadsvillkor för personer med funktionsnedsättning Rättigheter och levnadsvillkor för personer med funktionsnedsättning 2021/22:2591 av m.fl. (V) yrkande 20 och 2021/22:3512 av m.fl. (C) yrkande 50. Reservation 1 (C, MP) Reservation 2 (V) Stöd till personer med funktionsnedsättning Statligt huvudmannaskap för personlig assistans 2021/22:3364 av m.fl. (M) yrkande 4, 2021/22:3512 av m.fl. (C) yrkande 45, 2021/22:3978 av m.fl. (L) yrkande 8 och 2021/22:4165 av m.fl. (KD) yrkande 6. Reservation 3 (KD) Reservation 4 (S) – motiveringen ställer sig bakom det som utskottet anför om tilläggsdirektiv till och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4165 av m.fl. (KD) yrkande 7. Reservation 5 (S, M) Frågor om LSS och personlig assistans 2021/22:640 av (SD) yrkande 2, 2021/22:2644 av (M), 2021/22:3364 av m.fl. (M) yrkandena 1, 2 och 5–7, 2021/22:3806 av m.fl. (SD) yrkande 12, 2021/22:3911 av m.fl. (C) yrkandena 23 och 25, 2021/22:3978 av m.fl. (L) yrkandena 6 och 9 samt 2021/22:4165 av m.fl. (KD) yrkandena 5, 14 och 21. Reservation 6 (M) Reservation 7 (SD) Reservation 8 (C) Reservation 9 (KD) Reservation 10 (L) Barn och insatser enligt LSS 2021/22:3364 av m.fl. (M) yrkande 3, 2021/22:3403 av och (båda MP), 2021/22:3512 av m.fl. (C) yrkande 46 och 2021/22:4165 av m.fl. (KD) yrkandena 8 och 9. Reservation 11 (M) Reservation 12 (SD) Reservation 13 (C) Reservation 14 (KD) Reservation 15 (L) Reservation 16 (MP) 2021/22:3806 av m.fl. (SD) yrkande 16 och 2021/22:4165 av m.fl. (KD) yrkande 15. Reservation 17 (SD, C, KD, L) 2021/22:3806 av m.fl. (SD) yrkandena 7 och 8 samt 2021/22:4165 av m.fl. (KD) yrkande 16. Reservation 18 (SD, C, KD, L, MP) Åtgärder för att förhindra fusk 2021/22:117 av (M), 2021/22:1999 av och (båda M), 2021/22:3364 av m.fl. (M) yrkandena 8 och 9 samt 2021/22:3978 av m.fl. (L) yrkande 7. Reservation 19 (SD, L) Reservation 20 (M) Reservation 21 (KD) ställer sig bakom det som utskottet anför om personligt ombud och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3512 av m.fl. (C) yrkande 49. Reservation 22 (S, V, MP) Rehabilitering, habilitering och hjälpmedel Nationella riktlinjer för rehabilitering, habilitering och hjälpmedel ställer sig bakom det som utskottet anför om nationella riktlinjer för rehabilitering, habilitering och hjälpmedel och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3364 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2021/22:3696 av m.fl. (M) yrkande 14 och 2021/22:4165 av m.fl. (KD) yrkandena 30 och 31. Reservation 23 (S, MP) Tillgång till rehabilitering och hjälpmedel 2021/22:1572 av Serkan Köse (S), 2021/22:2075 av (C), 2021/22:2566 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2021/22:3806 av m.fl. (SD) yrkande 31, 2021/22:3977 av m.fl. (L) yrkande 13, 2021/22:4089 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2, 2021/22:4165 av m.fl. (KD) yrkande 33 och 2021/22:4168 av m.fl. (KD) yrkandena 22 och 23. Reservation 24 (SD) Reservation 25 (C) Reservation 26 (KD) Reservation 27 (L) Reservation 28 (MP) Motioner som bereds förenklat Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: Acko Ankarberg (KD), (S), (M), (M), (SD), (S), (M), (SD), (S), (S), (SD), (MP), (KD), (S), (C), (L) och (V). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet ca 140 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Motionsyrkandena handlar bl.a. om våld mot personer med funktionsnedsättning, personlig assistans och tillgång till hjälpmedel. Av dessa behandlas ett åttiotal motionsyrkanden i förenklad ordning eftersom de tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . Förslagen i motionerna finns i bilaga 1. Rättigheter och levnadsvillkor för personer med funktionsnedsättning Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om våld mot personer med funktionsnedsättning. Jämför reservation 1 (C, MP) och 2 (V). I kommittémotion 2021/22:3512 av m.fl. (C) yrkande 50 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör ge lämplig myndighet ett samlat ansvar för kunskapsspridning och förebyggande insatser vad gäller sexuellt våld mot personer med intellektuell funktionsnedsättning. I kommittémotion 2021/22:2591 av m.fl. (V) yrkande 20 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör avsätta riktade medel för anpassning av lokaler för skyddade boenden i syfte att öka tillgängligheten för våldsutsatta personer med funktionsnedsättning. Nationellt mål och inriktning för funktionshinderspolitiken godkände ett nytt nationellt mål och en ny inriktning för funktionshinderspolitiken (prop. 2016/17:188, bet. 2017/18:SoU5, rskr. 2017/18:86). Det nationella målet för funktionshinderspolitiken är att, med FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning som utgångspunkt, uppnå jämlikhet i levnadsvillkor och full delaktighet för personer med funktionsnedsättning i ett samhälle med mångfald som grund. Målet ska bidra till ökad jämställdhet och till att barnrättsperspektivet ska beaktas. Genomförandet av funktionshinderspolitiken ska inriktas mot följande områden: • principen om universell utformning • befintliga brister i tillgängligheten • individuella stöd och lösningar för individens självständighet • förebyggande och motverkande av diskriminering. Strategi för systematisk uppföljning av funktionshinderspolitiken Regeringen beslutade om en ny strategi för systematisk uppföljning av funktionshinderspolitiken –2031 (S2021/06595). Genom beslutet ges ett antal myndigheter i uppdrag att följa upp det nationella målet för funktionshinderspolitiken inom tolv samhällsområden av särskild betydelse för att uppnå målet och för att personer med funktionsnedsättning ska ha möjlighet att uppnå jämlikhet och delaktighet. Varje myndighet ska i sin årsredovisning lämna en redogörelse för hur de fyra inriktningsområdena för genomförandet av funktionshinderspoltiken har beaktats i myndighetens arbete. Myndigheterna ska också redogöra för vilka åtgärder som har vidtagits med anledning av att det nationella målet ska bidra till ökad jämställdhet och till att barnrättsperspektivet ska beaktas. Myndigheternas rapportering ska bl.a. ligga till grund för regeringens redovisning i budgetpropositionen av utvecklingen mot det nationella målet för funktionshinderspolitiken. Regeringen bedömer även att resultaten av en förstärkt uppföljning ska ge underlag för en ny nationell handlingsplan för funktionshinderspolitiken som bör kunna beslutas vid strategiperiodens mitt, dvs. Genom ett separat beslut gav regeringen för delaktighet (MFD) i uppdrag att ge de berörda myndigheterna stöd och vägledning i uppföljningen av det nationella målet för funktionshinderspolitiken och i hur politikens genomförande ska redovisas (S2021/06596). I uppdraget ingår att MFD ska lämna en samlad rapport till baserad på myndigheternas årsredovisningar. lämnade MFD en rapport i två delar om utvecklingen inom funktionshinderspolitiken i enlighet med ett särskilt uppdrag i myndighetens regleringsbrev . I rapporterna (2021:8 och 2021:9) beskrivs bl.a. hur covid-19-pandemin har påverkat levnadssituationen för personer med funktionsnedsättning och hur arbetet för ökad tillgänglighet fortskrider. Åtgärdsprogram för att bekämpa mäns våld mot kvinnor Regeringen fastställde det andra åtgärdsprogrammet inom ramen för strategin för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor (A2021/02397). Det nya åtgärdsprogrammet avser perioden –2023. Funktionshindersperspektivet är en av flera utgångspunkter för strategin och i åtgärdsprogrammet 2021–2023 anges det som ett utvecklingsområde. I åtgärdsprogrammet konstateras att personer med funktionsnedsättning kan ha en livssituation som innebär en ökad risk för att utsättas för våld och som gör att det kan vara svårare att söka och få skydd och stöd vid utsatthet. Det kan t.ex. handla om att stå i särskild beroendeställning till någon, ha en svagare ekonomisk ställning eller att bli utestängd från samhället på grund av bristande tillgänglighet eller svårigheter att tillgodogöra sig information. Vidare anges att barn och unga med intellektuella funktionsnedsättningar i högre grad än andra är utsatta för vissa hot och övergrepp på nätet. Detta gäller särskilt flickor. Regeringen bedömer att det är viktigt att alla yrkesverksamma som arbetar med personer med funktionsnedsättning, inklusive intellektuell funktionsnedsättning, ska ha god kunskap om våld i nära relationer, hedersrelaterat våld och förtryck, sexuella övergrepp, prostitution och människohandel samt övriga uttryck för mäns våld mot kvinnor. Regeringen avser att vidta åtgärder för att åstadkomma detta. Vidare är det enligt regeringen viktigt att stöd och skydd ska finnas tillgängligt oberoende av funktionsnedsättning. Bland åtgärderna i programmet finns ett kommande lagförslag om att införa skyddat boende som en ny placeringsform i socialtjänstlagen med tillståndsplikt och höjda kvalitetskrav. Regeringen bedömer att kvalitetskraven ska underlätta för kommuner att hitta ändamålsenliga kvalitetssäkrade boenden för personer med särskilda sårbarheter, t.ex. personer med funktionsnedsättning. Regeringen framhåller det angelägna i att alla våldsutsatta vuxna och barn som behöver det, inklusive kvinnor med funktionsnedsättningar, har tillgång till behovsanpassat skyddat boende och får stöd i övergången till stadigvarande boende. Mot den bakgrunden har regeringen, som ytterligare en åtgärd, gett länsstyrelserna i uppdrag att kartlägga kommuners insatser för att hjälpa våldsutsatta personer med eller utan barn att ordna stadigvarande boende efter vistelse i skyddat boende eller annat tillfälligt boende. Regleringen av skyddat boende som en ny placeringsform i socialtjänstlagen aviserades i budgetpropositionen . Regeringen anförde då att stärkta kvalitetskrav utifrån en ny lagstiftning kan innebära att vissa ideella organisationer som driver skyddade boenden behöver utveckla sitt arbete för att leva upp till nya krav. För att stödja dessa organisationers arbete med att utveckla kvaliteten i verksamheten inrättades därför ett riktat, tillfälligt statsbidrag (prop. 2021/22:1 utg.omr. 13, bet. 2021/22:AU1, rskr. 2021/22:106). Inventering av kunskapen om våldsutsatthet Regeringen beslutade om ett uppdrag till MFD att sammanställa kunskap från forskning och undersökningar om våldsutsatthet bland personer med funktionsnedsättning och att identifiera kunskapsluckor inför framtida studier (A2021/02052). Myndigheten ska särskilt ta hänsyn till kunskap om utsatthet för hedersrelaterat våld och förtryck och om det finns åtgärder som är särskilt relevanta när personer med funktionsnedsättning är utsatta för den typen av våld. Vidare ska MFD genomföra en kartläggning av vilken kunskap som finns hos kommuner, regioner och myndigheter vars anställda möter personer med funktionsnedsättning som har eller kan ha utsatts för våld. En kartläggning ska också göras av vilka åtgärder som vidtas för att förebygga och upptäcka våld i målgruppen och vilka insatser som ges till de som utsätts för våld. I uppdraget ingår även att lämna förslag på åtgärder som kan vidtas på nationell, regional eller lokal nivå för att förbättra upptäckten av våld och för att ge stöd och skydd till målgruppen. Uppdraget ska redovisas till regeringen . Stöd och information om våld mot barn med funktionsnedsättning fick i regleringsbrevet för i uppdrag att ta fram och sprida ett stöd- och informationsmaterial till socialtjänst och hälso- och sjukvården i syfte att öka medvetenheten och kunskapen om våld mot barn med funktionsnedsättning. Materialet ska fokusera på hur och hälso- och sjukvården kommunicerar med barn med funktionsnedsättning och med deras vårdnadshavare för att förebygga våld eller vid misstanke om att det förekommer våld. Av materialet ska det framgå vilka stöd- och skyddsinsatser samhället ansvarar för i olika situationer. Materialet ska vara relevant utifrån barns egna perspektiv och erfarenheter samt ha ett tydligt barnrättsperspektiv. Uppdraget ska genomföras i dialog med , MFD och andra berörda aktörer. Uppdraget ska redovisas till regeringen . På webbplatsen finns kvalitetssäkrad kunskap från flera myndigheter och andra aktörer. vänder sig till dem som arbetar nära personer med behov av insatser inom hälsa, vård och omsorg. Under området Funktionshinder på finns bl.a. en yrkesintroduktion för baspersonal som arbetar med personer med funktionsnedsättning och utbildningsmaterial om bemötande inom och om våld mot kvinnor med funktionsnedsättning. är ansvarig utgivare i samverkan med , , , social utvärdering (SBU), Kommuner och Regioner (SKR) och (). Motionsyrkanden om våld mot personer med funktionsnedsättning och om dessa personers delaktighet i samhället behandlades senast i betänkande 2020/21:SoU7 Stöd till personer med funktionsnedsättning. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (prot. 2020/21:75). Det nationella målet för funktionshinderspolitiken är att, med FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning som utgångspunkt, uppnå jämlikhet i levnadsvillkor och full delaktighet för personer med funktionsnedsättning i ett samhälle med mångfald som grund. Målet ska bidra till ökad jämställdhet och till att barnrättsperspektivet beaktas. Utskottet vill framhålla att rättigheter och levnadsvillkor för personer med funktionsnedsättning i grunden är en demokratifråga. I detta ligger att personer med funktionsnedsättning precis som alla andra människor ska få sina mänskliga rättigheter tillgodosedda och känna sig trygga och säkra. De motionsyrkanden som behandlas i detta avsnitt tar upp olika aspekter av det våld som kan drabba personer med funktionsnedsättning och deras särskilda utsatthet i sådana situationer. Utskottet ser mycket allvarligt på frågor om våld mot personer med funktionsnedsättning och välkomnar att regeringen riktar uppmärksamhet mot detta område i det fortsatta arbetet med att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor. I detta arbete ingår bl.a. olika kunskapshöjande åtgärder och insatser för att öka tillgängligheten i samhällets stöd till våldsutsatta genom skyddade boenden, vilket ligger väl i linje med den typ av åtgärder som efterlyses i motionerna. Utskottet ser därmed inget skäl för att nu ta något ytterligare initiativ och följaktligen avstyrks motionerna 2021/22:2591 (V) yrkande 20 och 2021/22:3512 (C) yrkande 50. Stöd till personer med funktionsnedsättning Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om ett tilläggsdirektiv till och om personligt ombud och tillkännager detta för regeringen. avslår motionsyrkanden om statligt huvudmannaskap för personlig assistans, om förändringar i lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) och om åtgärder mot fusk. Jämför reservation 3 (KD), motivreservation 4 (S) och reservation 5 (S, M), 6 (M), 7 (SD), 8 (C), 9 (KD), 10 (L), 11 (M), 12 (SD), 13 (C), 14 (KD), 15 (L), 16 (MP), 17 (SD, C, KD, L), 18 (SD, C, KD, L, MP), 19 (SD, L), 20 (M), 21 (KD) och 22 (S, V, MP). Statligt huvudmannaskap för personlig assistans I kommittémotion 2021/22:3364 av m.fl. (M) yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om att genomföra en utredning om ett statligt enhetligt huvudmannaskap inom personlig assistans. I kommittémotion 2021/22:3512 av m.fl. (C) yrkande 45 föreslås ett tillkännagivande om att den kommande utredningen om huvudmannaskap för assistans enligt lagen om stöd och service behöver genomföras och beredas skyndsamt. I kommittémotion 2021/22:4165 av m.fl. (KD) yrkande 6 föreslås med hänvisning till direktiven för huvudmannaskapsutredningen ett tillkännagivande om vikten av att värna att ställföreträdarskapet ger en person med nedsatt beslutsförmåga möjlighet till självbestämmande i sitt eget liv. I kommittémotion 2021/22:3978 av m.fl. (L) yrkande 8 föreslås ett tillkännagivande om statligt huvudmannaskap för den personliga assistansen. I kommittémotion 2021/22:4165 av m.fl. (KD) yrkande 7 föreslår motionärerna ett tillkännagivande om att ge ett tilläggsdirektiv till utredningen huvudmannaskap för personlig assistans i syfte att samtliga grundläggande behov ska vara assistansgrundande i sin helhet. Frågor om LSS och personlig assistans I kommittémotion 2021/22:3364 av m.fl. (M) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att ta fram och genomföra en reformagenda för långsiktigt hållbar personlig assistans. I yrkande 2 föreslår motionärerna ett tillkännagivande om en rättssäker individuell prövning. Motionärerna anför att alla individer ska ha rätt till en individuell rättssäker prövning av sin förfrågan om rätt till personlig assistans och bibehållen assistansersättning. Vidare föreslår motionärerna i yrkande 5 ett tillkännagivande om att säkerställa kvalitet och kontinuitet inom personlig assistans. I yrkande 6 föreslår motionärerna ett tillkännagivande om att säkerställa valfrihet och mångfald inom personlig assistans. I yrkande 7 föreslås ett tillkännagivande om effektivitet och kostnadskontroll inom personlig assistans. I kommittémotion 2021/22:3806 av m.fl. (SD) yrkande 12 föreslås ett tillkännagivande om att utreda möjligheten att fastställa en tvingande lägsta ersättningsnivå för deltagande i daglig verksamhet. I kommittémotion 2021/22:3911 av m.fl. (C) yrkande 23 föreslås ett tillkännagivande om att ersättningen vid daglig verksamhet måste bli mer enhetlig. I yrkande 25 föreslår motionärerna ett tillkännagivande om att utreda möjligheterna till studier som ett alternativ till daglig verksamhet. I kommittémotion 2021/22:4165 av m.fl. (KD) yrkande 5 föreslår motionärerna ett tillkännagivande om att se över bedömningen av det grundläggande behovet personlig hygien. Vidare föreslås i yrkande 14 ett tillkännagivande om en översyn av tillämpningen av väsentligt ändrade förhållanden och ändring av terminologin till väsentligt ändrade behov. I yrkande 21 föreslår motionärerna ett tillkännagivande om att förändringar i verkställigheten ska ske i samråd och med utgångspunkt i den enskildes medbestämmande och varaktiga välmående. I kommittémotion 2021/22:3978 av m.fl. (L) yrkande 6 föreslås ett tillkännagivande om ett vardagsstöd. Motionärerna anför att det bör inrättas ett stöd inom LSS till dem som har mindre omfattande funktionsnedsättningar, ett s.k. vardagsstöd. Stödet ska t.ex. kunna handla om praktisk hjälp i hemmet, motivationsåtgärder, ledsagning och stöd vid föräldraskap. I yrkande 9 föreslår motionärerna ett tillkännagivande om den personliga assistansen. Motionärerna anser bl.a. att uppdelningen i olika behovskriterier bör ersättas av en bedömning av helhetsbehovet i jämförelse med att kunna leva ett gott liv utifrån sina förutsättningar. I motion 2021/22:2644 av (M) föreslås ett tillkännagivande om ökad kvalitet i beslut och ökad kompetens hos beslutsfattare om beviljande av medel för personlig assistans. I motion 2021/22:640 av (SD) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att verka för att kontroller i belastningsregistret ska göras kontinuerligt. Barn och insatser enligt LSS I kommittémotion 2021/22:3364 av m.fl. (M) yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om att barnets bästa ska tydliggöras. Motionärerna anför att det bör åstadkommas genom en bred översyn av LSS-lagstiftningen. I kommittémotion 2021/22:3512 av m.fl. (C) yrkande 46 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen skyndsamt bör återkomma till med de förslag på författningsändringar som föreslås i utredningen 2021:37 så att dessa kan träda i kraft . I kommittémotion 2021/22:4165 av m.fl. (KD) yrkande 8 föreslås ett tillkännagivande om att utreda förutsättningarna för att föräldraansvaret ska smalnas av för samtliga insatser och ersättningsformer som är till för att stödja dessa familjer. Vidare föreslår motionärerna i yrkande 9 ett tillkännagivande om vikten av att också beakta och respektera föräldraansvaret för syskon utan funktionsnedsättning vid bedömning av familjens behov av olika LSS-insatser. I motion 2021/22:3403 av och (båda MP) föreslås ett tillkännagivande om syskon vid insatser enligt LSS. Motionärerna anför att det tydligt bör framgå av regelverket att insatserna ska utformas så att även syskon till den stödbehövande får den avlastning och den egentid med föräldrarna som de behöver. I kommittémotion 2021/22:3806 av m.fl. (SD) yrkande 16 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen skyndsamt bör vidta åtgärder för att möjliggöra ett generellt omprövningsstopp som inkluderar även dem med kommunalt beslutad assistans.