bet · H901UU10 · 2022-06-08 00:00:00 — I anslutning till regeringens skrivelse om verksamheten i EU 2020 behandlade utskottet motionsyrkanden om EU:s förbindelser med . Utskottet avstyrkte yrkandena. beslutade i enlighet med utskottets förslag (skr. 2020/21:115, bet. 2020/21:UU10, rskr. 2020/21:357–358). Utskottet behandlade motionsyrkanden om mänskliga rättigheter m.m. i senast i betänkande 2021/22:UU15. Utskottet avstyrkte samtliga yrkanden med undantag för ett antal som rörde relationen till . Med tillstyrkande av dessa yrkanden föreslog utskottet att skulle göra ett tillkännagivande om att förstärka svensk närvaro genom ett s.k. House of i . Utskottet anförde i betänkandet (s. 16–17, res. När det gäller frågan om ett s.k. House of i konstaterar utskottet att Business har ett kontor i . Kontoret erbjuder enligt sin webbplats strategisk rådgivning och tillhandahåller ett brett nätverk av lokala kontakter som hjälper svenska företag att komma igång med sin affärsverksamhet på marknaden. I har Business ett utökat uppdrag som innefattar att bistå svenska medborgare med visst konsulärt stöd på plats, vilket samordnas med i . Utskottet konstaterar att frågor som rör Business faller inom ramen för näringsutskottets beredningsområde. I betänkande 2020/21:NU13 avslog näringsutskottet ett yrkande om att Business mandat i ska breddas. Utskottet konstaterar även att inom ramen för utgiftsområde 1 behandlar yrkanden om den svenska utrikesförvaltningen och att utrikesutskottet brukar beredas möjlighet att yttra sig till . Utskottet påminner om vad det har framfört till när det gäller beredningen av utgiftsområde 1 (senast i yttr. 2021/22:UU1y), nämligen att det följer av regeringsformen att regeringen beslutar om och därmed utrikesförvaltningens organisation och fördelningen av resurser inom utrikesförvaltningen. Enligt utrikesutskottet är detta en lämplig ordning. Däremot förväntas regeringen löpande samråda med om den strategiska utvecklingen av utrikesrepresentation. Utskottet vill uppmana regeringen att fortsätta utveckla relationerna med och verka för att EU gör detsamma, i enlighet med bl.a. för samarbete i regionen /((2021) 24). Som ett led i att utveckla relationerna och skapa möjligheter för ökade kontakter med anser utskottet att svensk närvaro bör förstärkas genom ett ”House of ” i . beslutade i enlighet med utskottets förslag (prot. 2021/22:104, rskr. 2021/22:256). beskriver i sitt yttrande att nämnden inför utrikesrådets möten ingående har diskuterat frågor som aktualiserats av omvärldsutvecklingen. Det har bl.a. gällt och , där roll särskilt har lyfts fram. har även diskuterat EU:s relation med inför såväl utrikesrådet som . Vid samrådet inför utrikesrådet fanns det inte stöd för regeringens ståndpunkt i fråga om Nord Stream 2. Däremot fanns det stöd för regeringens ståndpunkt i fråga om inför Europeiska rådets möte . har också behandlat handelsförbindelserna med , med stöd för regeringens inriktning. Utskottet anförde i betänkande 2020/21:UU10 att en av EU:s viktigaste utrikespolitiska uppgifter är att främja en demokratisk utveckling och ekonomisk integration i sitt närområde och att grannskapspolitiken är det centrala instrumentet för detta. Utskottet vidhåller att som en av de initiativtagande medlemsstaterna har ett särskilt ansvar för grannskapspolitikens östliga partnerskap och att behöver agera för att detta hålls högt på EU:s dagordning. Upprepade gånger har utskottet framfört att det i linje med mer-för-mer-principen ska finnas ett tydligt medlemskapsperspektiv för de partnerländer som ligger i och som genomför politiska och ekonomiska reformer. När det gäller de tre associerade partnerländerna , och konstaterar utskottet att de nu har ansökt om medlemskap i . Det är utskottets uppfattning att EU bör klargöra medlemskapsperspektivet för dessa länder genom att benämna dem som potentiella kandidatländer till dess att det finns underlag som motiverar att de kan ges status som kandidatländer och att de som potentiella kandidatländer ges tillgång till allt reformstöd som EU har att erbjuda blivande medlemsstater. Detta är enligt utskottet ett uttryck för ett orubbligt stöd för dessa länders suveränitet, territoriella integritet och rätt att självständigt och utan inblandning göra sina utrikespolitiska vägval. aggressioner mot de tre länderna, och i synnerhet det fullskaliga invasionskrig som inlett mot , måste fördömas i de allra starkaste ordalag. Utskottet instämmer i vad som anförs i en motion om vikten av transatlantiskt samarbete för att bemöta dessa aggressioner och konstaterar att den samordning som uppvisats sedan inledde sitt invasionskrig gör att ett tillkännagivande från om detta inte är behövligt. Att regeringen, som föreslås i två motioner, ska agera för att rådet ska tillsätta en särskild representant för eller är enligt utskottet inte något som i detta läge bör ges prioritet genom ett tillkännagivande från . som utskottet förordar att de tre associerade länderna , och omfattas av utvidgningspolitiken vill utskottet framhålla betydelsen av att EU håller samman och upprätthåller fokus på det östliga partnerskapet som en plattform för regionalt och bilateralt samarbete med samtliga sex länder inom partnerskapet. Utskottet välkomnar den gemensamma förklaring som antogs vid toppmötet mellan EU och de östliga partnerskapsländerna och de prioriteringar för det fortsatta samarbetet som anges där. Utskottet, som konstaterar att regimen i beslutat att avbryta sitt deltagande i det östliga partnerskapet, understryker vikten av att EU upprätthåller förbindelserna med och stödet till medborgarna, civilsamhället och oberoende medier i landet till dess att det finns förutsättningar för en fredlig övergång till demokrati i , vilket också betonas i förklaringen. Utskottet noterar att EU inför toppmötet med partnerländerna tillkännagav ytterligare stöd till den belarusiska befolkningen i syfte att stärka dess motståndskraft och kapacitet att få till stånd demokratiska förändringar (kommissionens pressmeddelande IP/21/6794). Utskottet välkomnar även det ekonomiska stödpaket på som kommissionen presenterade och som ska aktiveras vid en demokratisk utveckling i landet och kombineras med ett erbjudande om ett ramavtal för långsiktiga förbindelser mellan EU och ett demokratiskt (kommissionens pressmeddelande IP/21/2685). Utskottets uppfattning är att EU måste ha beredskap att vidta ytterligare åtgärder för att sätta press på regimen och för att stödja demokratiska krafter i , i enlighet med det uttalande som den höga representanten gjorde på EU:s vägar på den första årsdagen av det fuskpräglade presidentvalet (rådets pressmeddelande 642/21). I anknytning till detta ansluter sig utskottet till den oro som utrikestjänstens talesperson uttryckte i ett uttalande efter det belarusiska parlamentets godkännande av en utvidgning av dödsstraffet i till att även omfatta terrorism. Utskottet har i betänkande 2021/22:UU7 redogjort för sitt principfasta fördömande av dödsstraffet och anser att dess utvidgade användning i är särskilt problematisk eftersom det får uppfattas vara ett led i repressionen av den politiska oppositionen. Utskottet välkomnar att uttalandet upprepar EU:s krav på regimen att och villkorslöst frige alla politiska fångar. Vidare noterar utskottet att det östliga partnerskapet är ett viktigt ramverk för det svenska reformsamarbetet med länderna i och att regeringen antog en ny strategi för detta samarbete som omfattar totalt till (UD2021/18788). Stödet till ska enligt strategin inriktas på aktörer som har vilja och förutsättningar att bidra till en demokratisk utveckling, ökad öppenhet och stärkt respekt för de mänskliga rättigheterna. Stöd ska inte ges till statliga aktörer, och samarbete med offentliga institutioner bör undvikas om de inte bedöms bidra till att främja reformer och demokratisk utveckling. När det gäller stödet till hänvisar utskottet till sin behandling av frågor om det internationella utvecklingsbiståndet i betänkande 2021/22:UU6. Utskottet konstaterade där att är det största mottagarlandet inom strategin för det svenska reformsamarbetet, och utskottet underströk vikten av att regeringen fortsätter att följa utvecklingen och vid behov vidtar åtgärder för att ge ytterligare stöd till . Med anledning av motionsförslagen om sanktioner mot konstaterar utskottet att EU:s sanktioner mot är omfattande och att de har utvidgats med anledning av inblandning i aggression mot . I sanktionerna ingår förbud mot inresa och frysning av tillgångar för bl.a. personer som allvarligt undergräver demokratin eller rättsstatsprincipen i eller som drar nytta av eller stöder Lukasjenkoregimen. Sanktionerna förbjuder också transaktioner relaterade till den belarusiska reserver och tillgångar. Utskottet ser mot bakgrund av detta inte anledning för att ta något initiativ på grundval av de i motionerna framförda förslagen om det östliga partnerskapet och förhållningssättet till . Därmed avstyrker utskottet motionerna 2020/21:2776 (KD) yrkande 12, 2021/22:2554 (SD), 2021/22:3246 (C) yrkandena 41, 42 och 44, 2021/22:3775 (M) yrkande 2, 2021/22:3776 (M) yrkandena 3–5, 11 och 45, 2021/22:3777 (M) yrkande 5, 2021/22:3883 (KD) yrkandena 10 och 11, 2021/22:3996 (L) yrkande 26, 2021/22:3998 (L) yrkande 8 och 2021/22:4471 (V) yrkande 1. Utskottet välkomnar att EU gav den tillträdande administrationen i en tydlig signal om sin beredskap att förnya den transatlantiska agendan och underströk den strategiska betydelsen av EU:s partnerskap med (rådets dokument 13724/20). Utskottet noterar att regeringen i sin utrikesförklaring, som utrikesministern lämnade i , framhåller det positiva i återinträde på den globala arenan som en konstruktiv partner för fortsatta och fördjupade samarbeten på bl.a. klimat-, demokrati- och jämställdhetsområdena samt att samarbetet med är centralt inom säkerhets- och försvarspolitiken, inom handel och på teknikområdet. President initiativ att samla världens demokratier inom en gemensam agenda för demokratisk vitalisering och för att bemöta hoten mot demokratin är enligt utskottet högst lovvärt, och utskottet anser i likhet med vad som framförs i en motion att och EU bör engagera sig i detta arbete, som inleddes med toppmötet för demokrati den 9–. Utskottet konstaterade i betänkande 2021/22:UU7 att stöder demokratiinitiativ, och utskottet noterar att statsministern och utrikesministern vid demokratitoppmötet bidrog i värdskapet för evenemang om jämställdhet, kvinnors politiska deltagande och hbtqi-personers rättigheter. Utskottet noterar också att EU vid toppmötet representerades av Europeiska rådets ordförande och kommissionens ordförande. fullskaliga angrepp på understryker enligt utskottet det angelägna i att världens demokratier sluter leden och även strävar efter att engagera andra länder för en demokratisk utveckling. Utskottet förutsätter att såväl som EU fortsätter att bidra till detta. Med anledning av motionsyrkandet om att främja förnybara energikällor i kontakterna med uppmärksammar utskottet rådets slutsatser om klimatdiplomati med prioriteringar för att påskynda genomförandet av resultaten från COP 26 i (rådets dokument 6120/22). I slutsatserna uppmanar rådet den höga representanten och kommissionen att intensifiera arbetet och de internationella utåtriktade insatserna för att stoppa miljöskadliga subventioner av fossila bränslen. Därtill noterar utskottet att EU och vid toppmötet enades om att fördjupa samarbetet om energiomställning, vilket omfattar frågor om förnybar energi, och att omställningen till nettonollutsläpp i energiproduktionen även framhålls i ett gemensamt uttalande av kommissionens ordförande och premiärminister i samband med deras möte i (Statement/22/1989). Utskottet konstaterar att de förslag som förts fram i motionerna i huvudsak ligger i linje med den förda politiken och att något tillkännagivande från därför inte är påkallat. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2021/22:2589 (V) yrkande 8, 2021/22:3775 (M) yrkande 7, 2021/22:3776 (M) yrkande 15 och 2021/22:3777 (M) yrkande 15. Med anledning av motionsyrkandena om konstaterar utskottet att länderna i regionen har omfattande samhällsutmaningar som förstärkts genom pandemin. Vidare konstaterar utskottet att EU antog instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – i världen – och att den övergripande politiska ramen för genomförandet av instrumentet är de avtal som unionen ingått om förbindelserna med partnerländerna. Finansieringsramen för det geografiska programmet för Nord- och samt är . Bland samarbetsområdena för de geografiska programmen ingår demokrati, rättsstatsprincipen, mänskliga rättigheter, utrotande av fattigdom och bekämpande av ojämlikhet. I frågorna som gäller civilsamhällets utrymme, fackliga rättigheter och minoriteters rättigheter hänvisar utskottet även till sin behandling av motioner om mänskliga rättigheter i betänkande 2021/22:UU7. I betänkandet betonar utskottet vikten av att stödja civilsamhällets organisationer och aktörer för att främja demokratin och människors deltagande. Utskottet konstaterade också att respekt för fackliga rättigheter är centralt för ett demokratiskt samhälle och för minskad fattigdom och ojämlikhet. Vidare underströk utskottet att det är av stor vikt att urfolk kan delta aktivt i beslut som berör dem, och utskottet konstaterade att i flera samarbetsstrategier lyfter fram frågan om urfolks rättigheter. Dessa uttalanden äger fortsatt giltighet och utskottet anser mot bakgrund av dem att inte bör ta något initiativ enligt motionens förslag. Följaktligen avstyrks motion 2021/22:2589 (V) yrkandena 9, 13, 17, 19 och 20. Utskottet ser skäl till stark oro inför utvecklingen i med en försämrad situation för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstaten. Det ger utskottet anledning att påminna om att det i samband med sitt förslag till att godkänna avtalet om politisk dialog och samarbete mellan och underströk det angelägna i att främjandet av demokrati och mänskliga rättigheter är vägledande för och EU:s relationer med och att avtalet inte ska ses som en belöning utan att trycket på den kubanska regeringen att främja demokrati och mänskliga rättigheter måste upprätthållas (prop. 2018/19:156, bet. 2019/20:UU3, rskr. 2019/20:51). Utskottet har tagit del av den resolution om tillslag mot protester och medborgare i som antog (P9_TA(2021)0389). I resolutionen beklagar att det demokratiska läget i inte har förbättrats trots avtalet om politisk dialog och samarbete, och att försämringen av människorättssituationen har blivit värre. Utskottet noterar att även uppmanar rådet att anta sanktioner mot dem som gjort sig skyldiga till kränkningar av de mänskliga rättigheterna i . Vidare noterar utskottet att utrikesministern besvarade ett antal skriftliga frågor om (fr. 2020/21:3351, fr. 2020/21:3371 och fr. 2020/21:3444). I svaren framhåller utrikesministern att är en av de främsta förespråkarna för att EU ska vara tydlig och aktiv i dialogen med och att regeringens politik gentemot innefattar en kontinuerlig och principfast dialog med kubanska regeringsföreträdare om respekten för mänskliga rättigheter. Med hänvisning till EU:s tidigare verkningslösa försök med politiska sanktioner mot anför utrikesministern att regeringen även fortsättningsvis anser att öppenhet och kontakt är att föredra framför isolering och att den främsta möjligheten att bidra till en nödvändig förändring i är genom rak och tydlig dialog. Vidare anför utrikesministern att hon inte kommer att verka för att EU ska säga upp det politiska dialog- och samarbetsavtalet eftersom det ger instrument för att främja en demokratisk utveckling och värna de mänskliga rättigheterna i . Utskottet avstyrker mot bakgrund av det anförda motionerna 2021/22:2575 (SD) yrkandena 1–3, 2021/22:2589 (V) yrkande 12 och 2021/22:3246 (C) yrkande 30. Utskottet påminner inledningsvis om att de motionsyrkanden om som behandlas i detta betänkande väcktes . De rör förhållningssättet till och EU-sanktionernas inriktning. Motioner om situationen för de mänskliga rättigheterna i behandlade utskottet i betänkande 2021/22:UU15. Utskottet konstaterade då bl.a. att förtrycket av civilsamhället, oberoende medier, journalister och människorättsförsvarare har intensifierats till följd av invasionen av . Vidare hänvisar utskottet till sitt betänkande 2021/22:UU11 där vissa säkerhetspolitiska frågor behandlades i ljuset av invasion av . I enlighet med ett av förslagen i betänkandet gjorde ett tillkännagivande om att regeringen bör utarbeta ett nytt förhållningssätt gentemot . Vidare genomsyrar konsekvenserna av utvidgade krig mot utskottets behandling av frågor om (skr. 2020/21:170, bet. 2021/22:UU12) och om (redog. 2021/22:ER1, bet. 2021/22:UU13). Utskottet instämmer fullt ut i vad som anförs i en motion om vikten av att EU står enat i Rysslandspolitiken. Utskottet förutsätter att regeringen är av samma uppfattning och även fortsättningsvis agerar enligt detta utan att gör ett tillkännagivande om det. Att införa en EU-utbildning för diplomater som är verksamma i , som föreslås i en annan motion, anser utskottet emellertid skulle vara att gå för långt i strävan efter en enhetlig Rysslandspolitik. När det gäller motionsförslagen om sanktioner konstaterar utskottet att de sanktioner som EU införde efter olagliga annektering av har utvidgats avsevärt efter att inledde sin utvidgade aggression mot . Det är enligt utskottet mycket glädjande att EU:s sanktioner nu även börjar riktas mot den ryska energiexporten. Målet bör vara att EU gör sig oberoende av rysk energi . Den samsyn som råder om detta framgår tydligt av det tillkännagivande om energiförsörjning och import av rysk energi som riktade till regeringen och som bl.a. understryker vikten av att regeringen även fortsättningsvis tydligt och med kraft driver linjen i EU att beroendet av rysk energi, inte minst fossil energi, praktiskt möjligt ska upphöra (bet. 2021/22:NU27, rskr. 2021/22:311). Utskottet noterar även näringsutskottets granskning av kommissionens REPowerEU-meddelande där bl.a. en accelererad energiomställning med ökade bidrag från alla inhemska fossilfria energikällor och kraftigt ökad energieffektivisering betonas för att frigöra EU från beroendet av rysk energi. vill instämma i vad som framförs i granskningen om vikten av att EU vid utfasningen av ryska källor inte bygger upp ett nytt beroende av leveranser från andra odemokratiska stater (COM(2022) 108, utl. 2021/22:NU24). Utskottet noterar att stats- och regeringscheferna vid sitt informella möte i den 10–gav kommissionen i uppdrag att utarbeta en plan för att fasa ut beroendet av rysk energi, och att kommissionen presenterade en sådan plan (COM(2022) 230). Utskottet förutsätter att regeringen fortsätter att arbeta för att sanktionerna utvidgas ytterligare såvida inte avbryter blodsutgjutelsen i . Det är av största vikt att sanktionerna och åtgärderna till stöd för att ska kunna stå emot det ryska angreppet även fortsättningsvis samordnas med internationella partner i möjligaste mån. Det är också avgörande att fortsätta arbetet för att ge sanktionerna globalt genomslag, och utskottet noterar i det sammanhanget den uppmärksamhet som EU gav detta vid toppmötet med (rådets pressmeddelande 350/22). Utskottet betonar också betydelsen av att EU ger stöd till arbetet med att utreda krigsförbrytelser och ställa de ansvariga i den ryska statsledningen och i de väpnade styrkorna till svars. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2021/22:3246 (C) yrkande 24, 2021/22:3776 (M) yrkande 26 och 2021/22:3998 (L) yrkandena 5 och 12. Utskottet konstaterar att de centralasiatiska länderna har försatts i en komplicerad och utsatt position i och med krig mot . Det är därför av stor vikt att EU med förståelse för detta fortsätter att erbjuda de fem länderna ett förstärkt partnerskap och att ge stöd för ett utökat regionalt samarbete mellan länderna. Motionsyrkandena som behandlas i detta avsnitt tar upp frågor som i hög grad ryms i den nya regionala EU-strategin för . Med anledning av frågan om handel och fackliga rättigheter uppmärksammar utskottet även att de centralasiatiska länderna omfattas av EU:s allmänna preferenssystem enligt förordning (EU) nr 978/2012. Den särskilda stimulansordningen för hållbar utveckling och gott styre inom preferenssystemet är villkorad med att länderna har ratificerat vissa FN- och om grundläggande mänskliga rättigheter och arbetstagares rättigheter, bl.a. konventionerna nr 87 och 89 om föreningsfrihet och skydd för organisationsrätten respektive om tillämpning av principerna för organisationsrätten och den kollektiva förhandlingsrätten. När det gäller yrkandena som särskilt gäller och noterar utskottet att det indikativa programmet för EU:s utvecklingssamarbete med för perioden –2027 är inriktat på bl.a. hållbar ekonomisk tillväxt, där det t.ex. ingår att främja en mer diversifierad, grön och cirkulär ekonomi, och där inkluderande tillväxt efter principen att ingen ska lämnas utanför är ett övergripande åtagande. I motsvarande program för framhålls problemet med ett krympande utrymme för det civila samhället och medier som motiv för ett starkt EU-stöd på rättsstatsområdet. Därtill uppmärksammar utskottet det tematiska programmet för det civila samhällets organisationer inom ramen för instrumentet i världen, som omfattar för perioden –2027 (kommissionens pressmeddelande IP/21/6792). Vidare konstaterar utskottet att genomförandet av klimatåtaganden och hanteringen av transregionala miljöutmaningar intar en framträdande plats i , vilket också återspeglas i uppdraget för EU:s särskilda representant för (beslut (Gusp) 2021/1013). När det gäller yrkandet om inflytande i regionen hänvisar utskottet till sitt ställningstagande i avsnittet om EU som global utvecklingspolitisk aktör och utskottets välkomnande av Global Gateway som EU:s erbjudande om ett positivt alternativ i finansieringen av infrastrukturinvesteringar. Utskottet anser sammanfattningsvis att de förslag som förs fram i motionen tar upp angelägna frågor som i hög grad omfattas av den förda politiken och att det därför inte finns anledning för att göra något tillkännagivande om dessa till regeringen. Med det avstyrker utskottet motion 2021/22:2588 (V) yrkandena 4, 13, 15, 18 och 20. När det gäller de frågor om som väckts genom en motion påminner utskottet om att det i betänkande 2020/21:UU15 framförde att är inblandat i flera av konflikter och därmed har ett ansvar för den regionala utvecklingen. Utskottet uppmärksammade också att de politiska spänningarna mellan och påverkar hela regionen negativt. Vidare ansåg utskottet att det är essentiellt för den säkerhetspolitiska situationen i att den kärntekniska överenskommelsen med bevaras och att måste återgå till full efterlevnad, som återansluter sig. Utskottet noterar att rådet i sina senaste slutsatser om drar uppmärksamhet till landets stöd till icke-statliga aktörer i länder som och , liksom till dess militära inblandning i och roll i konflikten i (rådets dokument 5744/19). Utskottet noterar även att frågor om avhandlades vid EU:s och gemensamma ministermöte i (rådets pressmeddelande 141/22). Vidare hänvisar utskottet till den diskussion om stöd till terroristgrupper som fördes i utskottet och i samband med information respektive samråd inför det extrainsatta videomötet mellan EU:s utrikesministrar med anledning av utvecklingen i och . Utskottet anser mot bakgrund av detta att inte bör ta något initiativ enligt motionens förslag. Därmed avstyrks motion 2021/22:3776 (M) yrkandena 47 och 48. I sin behandling av regeringens skrivelse om verksamheten i EU lyfte utskottet fram EU:s förhållningssätt till i ljuset av utvecklingen i bl.a. som en fråga av särskild betydelse i bedömningen av utvecklingslinjerna i EU-samarbetet det året (skr. 2020/21:115, bet. 2020/21:UU10, rskr. 2020/21:357–358).