bet · H901JuU27 · 2022-04-29 00:00:00 — Om särskilda skäl talar emot det, ska bevistalan dock inte väckas. Genom förslaget får åklagaren en rätt att på eget initiativ väcka bevistalan och ska således inte, som , vara beroende av att socialnämnden, eller barnets vårdnadshavare initierar en sådan talan. föreslås även fortsättningsvis ha rätt att göra framställan hos åklagare om att en bevistalan ska väckas, medan barnets vårdnadshavare inte längre ska ha motsvarande framställningsrätt. Det föreslås också att åklagare ska kunna ansöka om att en bevistaledom ska kunna undanröjas om det i efterhand visar sig att en gärningsperson var straffmyndig vid gärningstillfället. Även bestämmelserna om resning ska kunna tillämpas i fråga om en bevistaledom. I betänkandet föreslås vidare (s. 23 f.) att målsägandens rätt till ett målsägandebiträde enligt lagen (1988:609) om målsägandebiträde respektive till en särskild företrädare för barn enligt lagen (1999:997) om särskild företrädare för barn ska gälla även vid § 31-utredningar. Slutligen föreslås (s. 25), för de barn som har fyllt , en möjlighet för åklagare att genom strafföreläggande förordna om ungdomstjänst för brott som barnen begått innan de fyllt . Syftet är att öka möjligheten till snabb och effektiv lagföring. Förslagen föreslås träda i kraft . Betänkandet är på remiss och remissvaren ska lämnats in . Det har bedrivits försöksverksamhet med snabbare lagföring av enklare brott som t.ex. trafikbrott, tillgreppsbrott och narkotikabrott. Från början bedrevs verksamheten enbart i tre lokalpolisområden i men den har sedan successivt byggts ut till hela landet. Målsättningen var i ett första steg att brott skulle kunna utredas och lagföras från polisens ingripande och i ett andra steg . beslutade regeringen att ge en särskild utredare i uppdrag att utreda ett permanent snabbförfarande i brottmål och andra åtgärder för en snabbare lagföring av brott (dir. 2020:6). Utredningen presenterade betänkandet Snabbare lagföring – ett snabbförfarande i brottmål (SOU 2021:46) i vilket det bl.a. föreslås att försöksverksamheten med ett snabbförfarande i brottmål ska bli permanent och att lagändringarna som behöver göras för att det ska bli möjligt ska träda i kraft . Regeringen avser att lämna en proposition till senast . Snabbförfarande för unga lagöverträdare Parallellt med försöksverksamheten för vuxna lagöverträdare har det bedrivits en försöksverksamhet med snabbare lagföring för lagöverträdare under . Försöksverksamheten inleddes i norra . I betänkandet SOU 2021:46 anges (s. 35) att arbetsmetoden i försöksverksamheten för unga har vissa likheter med vuxenförfarandet men är anpassat till lagföringsprocessen för unga. I förfarandet för unga lagöverträdare har varken tillgänglighetsdelgivning eller strafföreläggandefullmakter använts. I stället har fokus legat på polisens samverkan med och att snabbt inleda brottsutredningen och hålla förhör med den unge. Utredaren konstaterar att underlaget i försöksverksamheten har varit begränsat och föreslår därför att försöksverksamheten förlängs för att senare kunna införas permanent. Det föreslås vidare att den avgränsning av de brottstyper som handläggs i snabbförfarandet breddas. ingår samtliga ingripandebrott som polisen utreder utan medverkan från åklagare, t.ex. trafikbrott, narkotikabrott, tillgreppsbrott och vissa våldsbrott. I förfarandet har dock i stort sett endast mer lindriga brott handlagts. Det föreslås att brott mot person, t.ex. allvarliga vålds- och tillgreppsbrott som rån, ska ingå i förfarandet. Det ska också vara möjligt att utreda dessa brott i förfarandet även om polisen inte direkt anträffar gärningspersonen på brottsplatsen under förutsättning att gärningspersonen är utpekad av t.ex. brottsoffret eller ett vittne eller om det finns förutsättningar att snabbt identifiera den misstänkte på annat sätt. Regeringen beslutade att myndigheterna ska bygga ut försöksverksamheten till hela polisregion . Verksamheten ska fortsätta efter . Den utbyggda och fortsatta försöksverksamheten ska pågå t.o.m. och genomföras med utgångspunkt i förslagen i SOU 2021:46 (Ju2022/00421, Ju2013/04256, Ju2021/02458 [delvis]). Utredning av brott som begåtts av barn riktade ett tillkännagivande till regeringen om att ta initiativ till en översyn av vilka ytterligare åtgärder som krävs för att fler brott som har begåtts av barn ska utredas (bet. 2017/18:JuU18, rskr. 2017/18:175). Tillkännagivandet är inte slutbehandlat (skr. 2021/22:75 s. 57). Utskottet har därefter avstyrkt liknande motionsyrkanden, senast i betänkande 2020/21:JuU28 (s. 34 f.), med hänvisning till att det saknas skäl att föregripa beredningen av den utredning som tillsatts för att se över bl.a. den frågan. föreslog utskottet ett tillkännagivande till regeringen om att se över systemet med bevistalan (bet. 2018/19:JuU15). Utskottet ansåg att det bl.a. bör övervägas om åklagare i ökad utsträckning själva ska kunna avgöra om en bevistalan ska väckas. Utskottet anförde att om en förundersökning leder fram till att ett barn misstänks för ett mycket allvarligt brott, t.ex. att ha dödat en annan människa, bör detta alltid prövas i domstol genom bevistalan. Det handlar både om att gå till botten med brottslighet och ge brottsoffer upprättelse. Barn ska inte straffas, men barn ska inte heller berövas chansen att bli rentvådda från felaktiga misstankar om mycket grova brott (s. 22). följde utskottets förslag (rskr. 2018/19:170). I förra årets betänkande om unga lagöverträdare (bet. 2020/21:JuU28) föreslog utskottet ett nytt tillkännagivande om bevistalan (s. 34 f.). Utskottet anförde följande: Som framgår ovan riktade på förslag av utskottet ett tillkännagivande till regeringen om att se över systemet med bevistalan. Utskottet vidhåller att systemet bör ses över. Utskottet anser att man bör överväga om åklagare ska ha möjlighet att själva avgöra om en bevistalan ska väckas. Därutöver bör enligt utskottets mening bevistalan regelmässigt också väckas i de fall ett barn misstänks för ett mycket allvarligt brott, t.ex. dödligt våld. Det handlar både om att ge brottsoffer upprättelse och att få händelsen utredd eftersom den som misstänks för gärningen kan ha ett starkt intresse av att bli rentvådd från felaktiga misstankar. Utskottet anser att regeringen ska återkomma till med lagförslag som gör att bevistalan blir aktuell i fler fall. Utskottet föreslår därför att tillkännager vad utskottet här anfört. följde utskottets förslag (rskr. 2020/21:396). Tillkännagivandena är inte slutbehandlade (skr. 2021/22:75 s. 57 och 126 f.). Målsägandebiträde när ett barn misstänks för brott riktade ett tillkännagivande till regeringen om målsägandebiträde vid brott som begåtts av barn (bet. 2019/20:JuU30, rskr. 2019/20:177). Utskottet ansåg att det var positivt att regeringen hade tillsatt en utredning i syfte att utreda om det ska vara möjligt att förordna ett juridiskt biträde för brottsoffer när ett barn misstänks för brott. Utskottet menade vidare att det var viktigt att detta arbete leder fram till ett förslag som även i de fall där gärningspersonen är ger brottsoffer tillgång till ett stöd motsvarande det som ett målsägandebiträde innebär och föreslog därför ett tillkännagivande i frågan. Tillkännagivandet är inte slutbehandlat (skr. 2021/22:75 s. 85). riktade ett tillkännagivande till regeringen om att det ska vara möjligt för åklagare att genom strafföreläggande besluta om kortare ungdomstjänst för ringa brott (bet. 2017/18:JuU18, rskr. 2017/18:175). Utskottet anförde följande (s. 29 f.): Utskottet anser att det är viktigt med en tidig och tydlig reaktion för att den unge ska förstå att brottsliga gärningar får konsekvenser. Fler unga än bör enligt utskottets uppfattning dömas till ungdomstjänst och även fullgöra påföljden. För att underlätta detta bör man överväga att införa en möjlighet för åklagare att genom ett strafföreläggande besluta om kortare ungdomstjänst för ringa brott. På så sätt skulle reaktionen på brottet kunna komma snabbare och därmed för den unge få en tydligare koppling till brottet. Liksom är det viktigt att en noggrann bedömning görs av om ungdomstjänst är en lämplig påföljd i det enskilda fallet. Tillkännagivandet är inte slutbehandlat (skr. 2021/22:75 s. 57). riktade ett tillkännagivande till regeringen om åtgärder för snabbare lagföring av brott begångna av unga (2017/18:JuU18, s. 18 f., rskr. 2017/18:175). Utskottet angav bl.a. att det finns ett särskilt intresse av en snabb reaktion från rättsväsendet när det gäller ungdomar samt att en skyndsam handläggning gynnar både effektiviteten och rättssäkerheten i brottsbekämpningen. I förra årets betänkande om unga lagöverträdare föreslog utskottet ett nytt tillkännagivande om snabbare lagföring (bet. 2020/21:JuU28 s. 34 f.). Utskottet anförde följande: […] mer måste göras för att korta tiden mellan brott och lagföring, särskilt i de fall ungdomar är inblandade. –2022 pågår ett försöksprojekt om snabbare lagföring för vissa brott. Därtill ska utredningen om ett permanent snabbförfarande i brottmål och andra åtgärder för en snabbare lagföring av brott (dir. 2020:6) redovisas . Regeringen bör därefter skyndsamt ta fram de författningsförslag som behövs för att ungdomar som begår brott ska kunna lagföras snabbare. följde utskottets förslag (rskr. 2020/21:396). Tillkännagivandena är inte slutbehandlade (skr. 2021/22:75 s. 57 f. och 127). riktade ett tillkännagivande till regeringen om att det bör inrättas särskilda ungdomsdomstolar (bet. 2019/20:JuU30, rskr. 2019/20:177). Utskottet anförde att det är viktigt att reaktionen på ett brott som begås av en ung person är tydlig och snabb. För att säkerställa detta bör man enligt utskottet överväga att införa särskilda ungdomsdomstolar som ska döma i LVU-mål och i mål där barn och unga är åtalade för brott. Domstolens handläggning ska vara snabb och personalen ska ha en hög och relevant kompetens. I förra årets betänkande om unga lagöverträdare föreslog utskottet ett nytt tillkännagivande om ungdomsdomstolar och ett tillkännagivande om att ungdomsdomstolarna ska ha en jourfunktion (bet. 2019/20:JuU30 s. 34 f.). Utskottet anförde följande när det gäller jourdomstolar: Som framgår ovan utreddes frågan om jourdomstolar i Snabbare lagföring (Ds 2018:9). Utredaren ansåg att jourdomstolar skulle öka domstolarna flexibilitet och kapacitet eftersom domstolsförhandlingar skulle kunna hållas även utanför ordinarie kontorstid. Utskottet delar denna bedömning. Därtill skulle jourdomstolar troligtvis också påverka handläggningstiderna för brottmål i positiv riktning och t.ex. bidra till snabbare upprättelse för brottsoffret eftersom tiden mellan den brottsliga gärningen och domen blir betydligt kortare. Detta är särskilt viktigt när det gäller unga förövare och brottsoffer och kan ses som en utveckling av det pågående arbetet med snabbare lagföring. Utskottet anser därför att ungdomsdomstolarna bör få en jourfunktion. Ledamöterna från Socialdemokraterna, reserverade sig mot förslaget om ungdomsdomstolar och ansåg att inte skulle göra något sådant tillkännagivande. biföll reservationen (prot. 2020/21:143 § 9). När det gäller förslaget om jourdomstolar följde dock utskottets förslag (rskr. 2020/21:396). Tillkännagivandena är inte slutbehandlade (skr. 2021/22:75 s. 86 och 127). Förutsättningarna för att förhindra ett liv i brottslighet är bättre ju tidigare de första insatserna sker. Ofta uteblir dock konsekvenserna för barn som begår brott. Detta beror på att brotten, även grövre sådana, inte utreds. Utskottet anser att kunskapen hos socialsekreterarna om när utredningar får inledas mot misstänka gärningspersoner bör förbättras och att lagstiftningen bör ses över så att det blir möjligt att utreda fler brott som begås av minderåriga. Utskottet välkomnar därför flera av de förslag som lämnas i betänkandet Förbättrade åtgärder när barn misstänks för brott (SOU 2022:1) när det gäller utredningar om brott mot barn . Det är dock viktigt att regeringen vidtar åtgärder och lägger fram lagförslag som tillgodoser det anförda. För att säkerställa detta gör ett tillkännagivande. Därmed tillstyrker utskottet motionerna 2021/22:2508 (SD) yrkande 5 och 2021/22:3975 (L) yrkande 28. har även tillkännagett för regeringen att systemet med bevistalan bör ses över. Utskottet anser att åklagare själva ska ha möjlighet att avgöra om bevistalan ska väckas och att bevistalan regelmässigt ska väckas i de fall ett barn misstänks för ett mycket allvarligt brott. Det är positivt att ett förslag med denna inriktning nu har presenterats i utredningen (SOU 2022:1). Utskottet anser att det är angeläget att regeringen lägger fram ett lagförslag som gör att bevistalan blir aktuell i fler fall. Därmed tillstyrker utskottet motionerna 2021/22:3579 (C) yrkande 29 och 2021/22:3975 (L) yrkande 36. Som framgår ovan har tidigare riktat tillkännagivanden till regeringen om att det ska vara möjligt att förordna ett juridiskt biträde för brottsoffer när ett barn misstänks för brott och att det ska vara möjligt för åklagare att genom strafföreläggande besluta om kortare ungdomstjänst för ringa brott. I betänkandet Förbättrade åtgärder när barn misstänks för brott (SOU 2022:1) behandlas och föreslås lagändringar i båda dessa frågor. Betänkandet har remitterats till . Utskottet anser att det saknas skäl att föregripa denna beredning och avstyrker därför motionerna 2021/22:3778 (M) yrkande 21 och 2021/22:3975 (L) yrkande 53. I betänkandet Snabbare lagföring – ett snabbförfarande i brottmål (SOU 2021:46) föreslås bl.a. att försöksverksamheten med ett snabbförfarande i brottmål ska bli permanent. En proposition väntas beslutas . Regeringen beslutade dessutom att bygga ut och förlänga försöksverksamheten med snabbförfarande för unga lagöverträdare. Utskottet anser att det mot denna bakgrund saknas skäl att ta initiativ till tillkännagivanden i dessa frågor. Motion 2021/22:3975 (L) yrkande 32 och 33 avstyrks. Som framgår ovan föreslog utskottet ett tillkännagivande om särskilda ungdomsdomstolar. Unga kräver särskild hänsyn, och det är viktigt att reaktionen på ett brott som begås av en ung person är snabb och rättssäker. För att säkerställa detta vidhåller utskottet att man bör överväga att införa särskilda ungdomsdomstolar. Utskottet anser även att det bör övervägas om ungdomsdomstolarna ska döma i både LVU-mål och i mål där barn och unga är åtalade för brott. Domstolens handläggning ska vara snabb och personalen ha hög och relevant kompetens. Utskottet anser dessutom att ungdomsdomstolarna ska få en jourfunktion. Som framgår ovan utreddes frågan om jourdomstolar i Snabbare lagföring (Ds 2018:9). Utredaren ansåg att jourdomstolar skulle öka domstolarna flexibilitet och kapacitet eftersom domstolsförhandlingar skulle kunna hållas även utanför ordinarie kontorstid. Utskottet delar denna bedömning. Därtill skulle jourdomstolar troligtvis också påverka handläggningstiderna för brottmål i positiv riktning och t.ex. bidra till snabbare upprättelse för brottsoffret eftersom tiden mellan den brottsliga gärningen och domen blir betydligt kortare. Detta är särskilt viktigt när det gäller unga förövare och brottsoffer och kan ses som en utveckling av det pågående arbetet med snabbare lagföring. Utskottet anser att regeringen senast bör återkomma med förslag enligt ovan. Vad utskottet nu anfört bör ge regeringen till känna. Därmed tillstyrker utskottet motionerna 2021/22:3424 (M) yrkande 38, 2021/22:3784 (M) yrkande 18 och 2021/22:4192 (KD) yrkandena 4–6. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om slopad straffrabatt för unga myndiga lagöverträdare och tillkännager detta för regeringen. avslår motionsyrkanden om sänkt straffmyndighetsålder, slopad och reducerad straffrabatt för barn och unga samt preskriptionstiden för barn. Jämför reservation 17 (M, SD), 18 (S, V, MP), 19 (C, L), 20 (M, KD) och 21 (SD). I partimotion 2021/22:4031 av m.fl. (M) yrkande 14 begärs ett tillkännagivande om att straffmyndighetsåldern bör sänkas och innehållet i påföljderna för lagöverträdare under ses över. I kommittémotion 2021/22:3784 av m.fl. (M) yrkande 26 begärs ett tillkännagivande om att utreda sänkt straffmyndighetsålder. Yrkanden om en sänkt straffmyndighetsålder finns även i kommittémotion 2021/22:2508 av m.fl. (SD) yrkande 1 samt motionerna 2021/22:1481 Boriana (M), 021/22:2375 av Noria Manouchi (M), 2021/22:2996 av (SD) yrkande 5 och 2021/22:2272 av (L). Ungdomsrabatten för unga lagöverträdare I partimotion 2021/22:4031 av m.fl. (M) yrkande 16 begärs att straffrabatten för 18–21-åringar skyndsamt slopas helt. Liknande yrkanden framställs i kommittémotionerna 2021/22:3784 av m.fl. (M) yrkande 24 och 2021/22:4189 av m.fl. (KD) yrkande 4 samt motion 2021/22:2996 (SD) yrkande 4. I kommittémotion 2021/22:3579 av m.fl. (C) yrkande 27 begärs tillkännagivande om att det skyndsamt ska tas fram ett lagförslag om att 18–21-åringar som återfaller i brott och som begår grova brott inte ska kunna få straffreduktion. Även i kommittémotion 2021/22:3975 av m.fl. (L) yrkande 55 begärs att ungdomsrabatten för 18–21-åringar som återfaller i brott helt ska avskaffas. m.fl. (M) begär i kommittémotion 2021/22:3784 yrkande 25 att det ska göras en översyn av straffpåföljder för 15–17-åringar samt att det ska lämnas förslag på skärpningar. Ett liknande yrkande framställs i kommittémotion 2021/22:4189 av m.fl. (KD) yrkande 5. I kommittémotion 2021/22:2508 av m.fl. (SD) yrkande 2 begärs att straffrabatten för dem som är tas bort och att den reduceras för dem som är . I yrkande 3 begärs att 15-17-åringar ska kunna dömas som vuxna när de begår särskilt allvarliga och hänsynslösa brott som t.ex. mord, grov misshandel, våldtäkt och rån med förnedringsinslag. (M) begär i motion 2021/22:3709 yrkande 1 att ålder inte ska vara en förmildrande omständighet när man bestämmer påföljd för unga vuxna. m.fl. (SD) begär i motion 2021/22:631 yrkande 2 att preskriptionstiden för mord ska avskaffas även när det gäller gärningsmän som är . Om straffmätning och val av påföljd För ett brott som någon begått innan han eller hon fyllt får enligt 1 kap. 6 § inte dömas till någon påföljd. Om någon har begått ett brott innan han eller hon har fyllt ska enligt 29 kap. 7 § första stycket hans eller hennes ungdom beaktas särskilt vid straffmätningen. För brott som någon har begått innan han eller hon fyllt får det enligt andra stycket inte dömas till svårare straff än fängelse . Om fängelse och på livstid är föreskrivet för brottet eller om det följer av 26 kap. 2 §, får det dock dömas till fängelse i högst . Första stycket gäller dock inte för brott som någon har begått efter det att han eller hon fyllt , om det för brottet inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse det är fråga om försök, förberedelse eller stämpling till eller underlåtenhet att avslöja eller förhindra sådant brott som avses i 1, eller brottets straffvärde uppgår till fängelse . För brott som någon har begått innan han eller hon fyllt får rätten enligt 30 kap. 5 § döma till fängelse endast om det finns synnerliga skäl. Att rätten då i första hand ska bestämma påföljden till sluten ungdomsvård i stället för fängelse framgår av 32 kap. 5 §. Slopad straffrabatt för unga myndiga ändrades reglerna när det gäller straffrabatten för unga vuxna i åldersgruppen 18–. Unga personer i den åldersgruppen får inte längre straffrabatt om de har begått brott som det inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse för brottet eller om dess straffvärde uppgår till fängelse . Det krävs inte heller längre särskilda skäl för att döma unga myndiga lagöverträdare till fängelse. Vidare gäller numera de särskilda påföljderna för unga i stort sett bara för personer som inte har fyllt när de har begått ett brott. Den som är ska bara kunna dömas till någon av ungdomspåföljderna om det finns särskilda skäl för det. Bestämmelser om bortfallande av påföljd (preskription) finns i 35 kap. . De allmänna preskriptionstiderna regleras i 1 §. I 2 § första stycket anges att preskription inte gäller för vissa särskilt allvarliga brottstyper, bl.a. mord. I samma paragrafs andra stycke finns det dock en undantagsregel som innebär att de vanliga preskriptionsreglerna ska gälla om lagöverträdaren var för brottet. Undantagsregeln gällde tidigare för lagöverträdare under men ändrades till . Utskottet har tidigare (bl.a. i bet. 2019/20:JuU30 s. 30 f.) avstyrkt motionsyrkanden om sänkt straffmyndighetsålder med motiveringen att den nuvarande straffmyndighetsåldern är väl avvägd. Ungdomsrabatten för unga lagöverträdare I betänkande 2019/20:JuU30 avstyrkte utskottet ett motionsyrkande om att personer som ännu inte fyllt i vissa fall ska behandlas som vuxna. följde utskottets förslag (rskr. 2019/20:177). I betänkande 2021/22:JuU5 Slopad straffrabatt för unga myndiga vid allvarlig brottslighet avstyrkte utskottet motionsyrkanden om att förändra straffrabatten för 15–17-åringar. Utskottet ansåg att intresset att minska tröskeleffekter i förhållande till unga myndiga lagöverträdare inte kan motivera en ökad repressionsnivå för den som begår brott . Därför vidhöll utskottet sin tidigare uppfattning och var inte berett att ställa sig bakom tillkännagivanden om att förändra straffrabatten för lagöverträdare i åldersgruppen 15–eller tillsätta en utredning med samma syfte. I samma betänkande föreslog utskottet ett tillkännagivande om att regeringen ska återkomma med ett lagförslag som innebär att straffrabatten för unga myndiga lagöverträdare slopas för samtliga brott. Utskottet ansåg bl.a. att det var problematiskt att straffrabatt fortfarande kommer att aktualiseras för flera typer av brott som har en tydlig koppling till gängkriminalitet eftersom straffvärdet och minimistraffet för brotten är lägre än fängelse. följde utskottets förslag (rskr. 2021/22:36). Tillkännagivandet är inte slutbehandlat (skr. 2021/22:75 s. 134). tillkännagav för regeringen det som utskottet anförde om att mord och vissa andra allvarliga brott ska kunna preskriberas endast om lagöverträdaren var för brottet (bet. 2019/20:JuU4, rskr. 2019/20:34). Tillkännagivandet är inte slutbehandlat (skr. 2021/22:75 s. 80 f.). När det gäller sänkt straffmyndighetsålder vidhåller utskottet sin tidigare uppfattning om att den nuvarande straffmyndighetsåldern är väl avvägd, och avstyrker motionerna 2021/22:1481 (M), 2021/22:2272 (L), 2021/22:2375 (M), 2021/22:2508 (SD) yrkande 1, 2021/22:2996 (SD) yrkande 5, 2021/22:3784 (M) yrkande 26 och 2021/22:4031 (M) yrkande 14. Som framgår ovan tillkännagav att straffrabatten för unga myndiga lagöverträdare bör slopas för samtliga brott. Att unga i relativt stor utsträckning fortfarande får straffrabatt sänder fel signaler till såväl lagöverträdare som brottsoffer. Särskilt problematiskt är det att straffrabatt fortfarande aktualiseras för flera typer av brott som har en tydlig koppling till gängkriminalitet. Utskottet anser mot denna bakgrunden att på nytt bör rikta ett tillkännagivande till regeringen om att helt slopa straffrabatten för unga myndiga lagöverträdare. Därmed tillstyrker utskottet motionerna 2021/22:2508 (SD) yrkande 2 (i denna del), 2021/22:2996 (SD) yrkande 4, 2021/22:3709 (M) yrkande 1, 2021/22:3784 (M) yrkande 24, 2021/22:4031 (M) yrkande 16 och 2021/22:4189 (KD) yrkande 4. Utskottet avstyrker däremot förslagen i motionerna 2021/22:3579 (C) yrkande 27 och 2021/22:3975 (L) yrkande 55 om att slopa straffrabatten för unga myndiga som återfaller i brott. När det gäller straffreduktionen för 15–17-åringar vidhåller utskottet sin tidigare uppfattning i frågan. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2021/22:2508 (SD) yrkandena 2 (i denna del) och 3, 2021/22:3784 (M) yrkande 25 samt 2021/22:4189 (KD) yrkande 5. Avslutningsvis noterar utskottet i fråga om preskriptionstiden för mord att preskriptionsreglerna för bl.a. mord inte längre gäller för personer som var eller äldre för brottet. Enligt utskottet saknas därför anledning för att nu ta några ytterligare initiativ i frågan.