bet · H901UbU14 · 2022-03-18 00:00:00 — Åtgärder för att höja kunskapsresultaten, punkt 1 (M, SD, KD) av (M), (M), (SD), (M), (SD), (KD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4178 av m.fl. (M) yrkandena 1, 4 och 18 samt 2021/22:3222 av m.fl. (C) yrkande 1, 2021/22:3224 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 1, 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkande 5 och 2021/22:4024 av och (båda S). Vi kommer aldrig att acceptera en grundskola som lämnar 16 000 elever utan godkänd grundskoleexamen. Svensk skola behöver fler nödvändiga reformer för att alla elever ska nå sin fulla potential, bl.a. genom ett fokus på kunskap och bildning. Det finns mycket kunskap om vad som fungerar och är effektivt. Det går också att med rätt pedagogik att få barn från mycket svåra sociala omständigheter att prestera väl. För att lägga större vikt vid kunskap och bildning behövs en översyn av kurs- och läroplaner som fokuserar på ämneskunskap. Vi kan konstatera att de nationella proven, men även läroplanerna, av lärare och elever uppfattas vara otydliga och att de för tidigt fokuserar på en avancerad analytisk förmåga utan att eleverna har den grundläggande faktakunskap som krävs för att resonera, jämföra, värdera och dra slutsatser. Denna tendens bekräftas också av en studie vid Linnéuniversitetet som visar att många professorer tror att kunskapskraven på är från universitetsnivå. Studien, och den efterföljande diskussionen om de otydliga kunskapskraven, fick att reagera med en översyn av läro- och kursplanerna. Men vi anser att det behövs ännu tydligare kurs- och ämnesplaner som har fokus på ämneskunskap där målen är mätbara. För att ska kunna garantera att elever har tillräckliga kunskaper för att klara gymnasieskolan behöver skolledningen få större möjligheter att låta elever gå om en årskurs för att nå årskursens kunskapsmål. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Åtgärder för att höja kunskapsresultaten, punkt 1 (C, MP) av (C) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3222 av m.fl. (C) yrkande 1, 2021/22:3224 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 1 och 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkande 5 och 2021/22:4024 av och (båda S) och 2021/22:4178 av m.fl. (M) yrkandena 1, 4 och 18. Skolan behöver bli mer jämställd och jämlik, där alla elever ges förutsättningar att lyckas och gå ut med fullständiga betyg. Det är enligt vår mening en stark skyddsfaktor mot utanförskap och psykosociala problem. Skolan har ett brett jämställdhetsuppdrag som gäller för samtliga skolformer. Skolan ska arbeta med att motverka skillnader mellan elever och motverka könsmönster som begränsar elevernas lärande, val och utveckling. Det finns fortfarande könsskillnader i skolan som vi behöver beakta. Det gäller allt från skolresultat och psykisk och fysisk hälsa till val av gymnasieutbildningar. Den svenska skolan har flera utmaningar. Många barn och unga får en bra start i skolan, men långt ifrån alla. Alla elever ska få en bra skolgång och ha likvärdiga möjligheter att lyckas. är det alltför många elever som inte klarar . Kunskapsresultaten har sjunkit och likvärdigheten i svensk skola har försämrats. Många elever och lärare upplever brister i trygghet och studiero. Var sjätte elev klarar inte och var fjärde elev lämnar gymnasiet utan fullständiga betyg som antalet elever som gör felval till gymnasiet är stort. Klarar en elev inte skolan är dörren till många jobb och vidare studier stängd. Därför ska undervisningen utgå från elevers behov och förutsättningar, och insatser sättas in tidigt när elever riskerar att inte nå målen. Olika elever behöver olika stöd för att fullgöra sin skolgång. Bristande skolgång är en riskfaktor för att hamna i brottslighet. Det är skolan lägger grunden för framtiden. Elever med låga betyg från klarar sig ofta sämre på gymnasieskolan. Statistiskt kommer dessa elever från hem där föräldrarnas utbildningsnivå är låg. Även elever med utländsk bakgrund klarar sig oftare sämre i gymnasieskolan. Det är därför viktigt att huvudmännen sätter in kompenserande insatser till elever med sämre förutsättningar att klara skolgången. Att säkra att fler elever klarar skolan är det som vi prioriterar först. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Kunskapskraven på och gymnasiet behöver förtydligas, punkt 2 (S, C, V, MP) av (S), (S), (C), (V), (S), (S), (MP) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: 2021/22:3990 av m.fl. (M) yrkande 1. Vi kan konstatera att det som efterfrågas redan pågår. Därför anser vi att inte bör ställa sig bakom ett tillkännagivande om att kunskapskraven på och gymnasiet behöver förtydligas. Skolplikt tills gymnasiebehörighet uppnåtts, punkt 3 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4178 av m.fl. (M) yrkande 17. Det finns skolor där mer än hälften av eleverna inte når gymnasiebehörighet. är det snabbast växande programmet på gymnasieskolan introduktionsprogrammet. Det är programmet för elever som saknar gymnasiebehörighet. Den utvecklingen är långsiktigt ohållbar. ska garantera att elever har tillräckliga kunskaper för att klara gymnasieskolan. Därför vill vi att skolledningen ska få större möjligheter att låta elever gå om en årskurs för att nå årskursens kunskapsmål. Vi vill även förlänga skolplikten i till . Elever som inte uppnår gymnasiebehörighet efter årskurs 9 ska kunna fortsätta inom för att nå gymnasiebehörighet. Elever ska också ha möjlighet att i stället välja att gå vidare till yrkesskola som har en tydligare yrkesinriktning. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Barn ska ges möjlighet att utvecklas, punkt 4 (M, KD) av (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4178 av m.fl. (M) yrkande 3. Vi anser att det ska skrivas in i skollagen att skolans mål är att alla barn ska ges möjlighet att utvecklas till sin fulla potential. Läroplanerna måste revideras och bli konkreta och tydliga och kunskapskraven måste fokusera på ämneskunskaper som ska vara mätbara. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. En covidkommission om skolan, punkt 5 (C, L) av (L), (C) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3222 av m.fl. (C) yrkande 53. En covidkommission för skolan behöver tillsättas för att kartlägga konsekvenserna av den förändrade undervisningen i svensk skola under pandemin medan elevers, lärares och skolledares erfarenheter är tydliga i minnet. Det är även viktigt att vi förutom att utvärdera pandemins och distansstudiers påverkan på barn och unga även ser till att fånga upp elever som har haft det extra svårt under pandemin. Fokus måste i fortsättningen vara på att fler ska klara sina studier. Det är avgörande för att utjämna elevers livschanser. Vi ser därför ett behov av en covidkommission om skolan som kan rusta den bättre inför att möta elevers olika behov och framtidens utmaningar samt få skolan att fungera under extraordinära händelser. Det sägs att det under en kris blir tydligt vad ett system klarar av och vad som är den svagaste länken. Med en tydlig kartläggning kan vi ta lärdom av hur skolan har anpassat sig utifrån elevers olika förutsättningar och därmed rusta skolan bättre inför att möta elevers och framtidens utmaningar. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Stödinsatser , punkt 6 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkandena 27 och 41. Det behövs tidiga kunskapskontroller och stödinsatser för att höja andelen elever som går ut skolan med fullständiga betyg. Alla elever ska testas för skrivsvårigheter, och det ska finnas krav som säkerställer att alla skolor återkommande arbetar med diagnostiska prov, mäter elevernas progression och systematiskt arbetar för att ge tidiga stödinsatser, t.ex. i form av utökad undervisningstid, läxhjälp och lovskola – samt inte minst speciallärarstöd och särskilda undervisningsgrupper. Det är också viktigt att den garanterade undervisningstiden utökas i svensk skola. Svenska elever är garanterade 6 890 timmars undervisning under . Det är färre timmar än OECD-genomsnittet som ligger på . Därför behöver den garanterade undervisningstiden utökas i den svenska skolan och bör ges i uppdrag att utreda hur den garanterade undervisningstiden ska komma upp i OECD-snittet. Många studier har konstaterat att undervisning ledd av skickliga lärare är det bästa sättet för elever att nå målen för undervisningen. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Praktiska kunskaper och yrkesfärdigheter, punkt 7 (SD, L) av (L), (SD), (SD), (SD) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4002 av m.fl. (L) yrkande 9. Vi behöver uppvärdera betydelsen av praktiska kunskaper och yrkesfärdigheter. För att kunna skapa en skola för alla barn måste även elever som föredrar praktik framför teori få möjlighet att lyckas i skolans ämnen. Det är viktigt att fler elever ska kunna känna sig motiverade. Därför föreslår vi att både kunskapskraven och innehållet i skolämnen som exempelvis slöjd, idrott och hälsa samt hem- och konsumentkunskap ska renodlas från högtravande krav på teoretiska förmågor, så att elever i stället kan bedömas utifrån sina praktiska kunskaper och färdigheter i dessa ämnen. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Kunskapsmätningar och andra metoder, punkt 8 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkandena 108–110 och 2021/22:689 av (SD) yrkande 5. Det behöver införas en nationell årlig kunskapsmätning i skolan som är jämförbar , dvs. en kunskapsmätning vid sidan av de internationella mätningarna såsom . Vidare bör regeringen ge i uppdrag att analysera om skolornas befintliga vetenskapliga grund och beprövade erfarenhet stämmer överens med s.k. forskningsfronter när det gäller inlärning och ämnesdidaktik. Ett problem på skolans område är att nya pedagogiska metoder och trender snabbt genomförs i verksamheten, metoder som inte alltid har stöd i vetenskap och beprövad erfarenhet. Nationella kunskapsmätningar jämförbara , punkt 9 (C, KD) av (C) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3222 av m.fl. (C) yrkande 24 och 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 29. De internationella kunskapsmätningarna , Pirls och Timss fyller en viktig funktion, men eleverna måste kunna lita på att de är rättvisande. De görs med för långa intervaller, . De nationella proven som finns kan inte användas som landsomfattande kunskapsmätningar eftersom de inte är utformade för att elevers kunskapsutveckling ska kunna jämföras . behöver av den anledningen införa egna nationella kunskapsmätningar, vid sidan av de internationella mätningarna, så att utvecklingen i svensk skola kan följas bättre . Därför bör få i uppdrag att utreda hur nationella kunskapsmätningar kan genomföras så att utvecklingen i svensk skola kan följas bättre . Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. – Skriv text här – Ansvars- och resursfördelningen i skolväsendet, punkt 10 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2601 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 8, 2021/22:2606 av m.fl. (V) yrkandena 3 och 7 samt 2021/22:2609 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 11 och 2021/22:83 av Amineh Kakabaveh (-) yrkande 1, 2021/22:1801 av (S), 2021/22:3854 av m.fl. (S), 2021/22:4002 av m.fl. (L) yrkande 3 och 2021/22:4209 av och (båda MP) yrkande 3. skolmyndighetsutredning visar i sitt betänkande Statliga skolmyndigheter – för elever och barn i en bättre skola (SOU 2018:41) att det har varit svårt att hitta ett fullt fungerande huvudmannaskap för sameskolan. Det finns problem inom olika områden såsom den s.k. styrkedjan, det systematiska kvalitetsarbetet, ansvarsfrågor och förmågan att utifrån tilldelade medel upprätthålla en ansvarsfull och stabil ekonomi. Det har också visat sig svårt att ge eleverna i sameskolorna den undervisning de har rätt till med t.ex. samiska inslag i undervisningen. Utredningen föreslår därför att ska bli ny huvudman för sameskolorna samt förskoleklassen och fritidshemmet vid en enhet med sameskola. Sameskolstyrelsen föreslås upphöra som myndighet. En överflyttning av ansvaret för sameskolan från Sameskolstyrelsen till skulle förbättra förutsättningarna för samisk utbildning. Den största fördelen skulle vara en tydligare styrning. Ett införlivande av Sameskolstyrelsens uppgifter i är också i linje med regeringsformen, där det framgår att samernas möjligheter att behålla och utveckla ett eget kultur- och samfundsliv ska främjas. Därför bör regeringen utreda möjligheten att flytta ansvaret för Sameskolstyrelsen till . Det bör även tillsättas en utredning i syfte att införa statligt huvudmannaskap för hela skolväsendet inklusive vuxenutbildning (komvux). Lärarna är den viktigaste faktorn i skolan för att alla elever ska kunna prestera och utvecklas maximalt. Undervisningsuppdraget måste därför gå direkt från staten till lärarprofessionen, som ska avgöra vilka konkreta insatser som ska göras för att nå målen, men med en tydlig statlig reglering av förutsättningarna. Detsamma gäller för skolans ledning. Om staten övertar arbetsgivaransvaret underlättas också möjligheterna att bedriva en nationellt sammanhållen vuxenutbildningspolitik. Därför behöver det tillsättas en bred parlamentarisk utredning för att ta fram förslag om hur staten ska överta huvudansvaret för komvux för att garantera alla enheter inom skolväsendet likvärdiga ekonomiska och kompetensmässiga förutsättningar. Skolväsendets olika delar ska hänga ihop och därmed bör frågan om huvudmannaskap belysas när det gäller skolväsendets samtliga delar. Utredningen bör ta fasta på vilka positiva effekter kommunalt huvudansvar för komvux har och som kan behållas. Även konsekvenserna för kommunernas ekonomi måste analyseras, liksom en lång rad frågor som hur arbetsgivaransvaret bäst ska utövas och hur reformen ska genomföras för att alla yrkeskategorier ska vara förberedda. Att den som studerar måste köpa sin egen kurslitteratur kan ses som ett avsteg från principen om avgiftsfrihet för utbildningen. För den som läser samma utbildning under tonåren kostar det ingenting. Om huvudmännen skulle köpa in böcker skulle det även underlätta för lärarnas planering eftersom de i så fall skulle veta vilken bok de kommer arbeta med i stället för att behöva anpassa sig efter bokförlagens nycker. Att (SOU 2021:70) föreslår tillgång till kostnadsfria läromedel för elever inom vuxenutbildning på grundläggande nivå räcker inte. Regeringen bör därför utreda om det kan ställas krav på att all utbildning som omfattas av skollagen ska tillhandahålla kurslitteratur kostnadsfritt. Regeringen bör också tillsätta en utredning i syfte att förändra skollagen så att alla gymnasieelever säkras rätten till avgiftsfria och näringsrika skolmåltider. Även om majoriteten av landets gymnasieskolor erbjuder fri skolmat är det frivilligt och upp till kommunerna och de andra huvudmännen att avgöra om gymnasieeleverna ska ha kostnadsfri mat eller inte. Den reglering som endast finns för bör därför även innefatta alla elever vid gymnasieskolor eftersom det just nu saknas lagliga förpliktelser för gymnasieskolorna om att skolmaten ska vara kostnadsfri. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. har en viktig roll i att ta fram evidenssäkrat kunskapsunderlag för skolan. Deras resultat behöver få större och mer systematiserad spridning. Därför bör Skolinspektionen ges i uppdrag att granska i vilken mån som skolhuvudmännen bidrar till spridning och implementering av evidenssäkrade metoder utifrån analys. Slutligen bör IFAU ges i uppdrag att föreslå vilken statistik som behöver redovisas offentligt för att svensk skola ska gå att utvärdera på ett sätt som reflekterar elevernas kunskaper och vilka insatser och åtgärder i skolan som leder till höjda elevresultat. Ansvars- och resursfördelningen i skolväsendet, punkt 10 (L) av (L) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4002 av m.fl. (L) yrkande 3 och 2021/22:83 av Amineh Kakabaveh (-) yrkande 1, 2021/22:1801 av (S), 2021/22:2601 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 8, 2021/22:2606 av m.fl. (V) yrkandena 3 och 7, 2021/22:2609 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 11, 2021/22:3854 av m.fl. (S) och 2021/22:4209 av och (båda MP) yrkande 3. Vi anser att skolan är en nationell angelägenhet, och att den således även borde styras av staten. För att främja kvalitet, öka likvärdigheten och förbättra läraryrkets attraktivitet behövs en lika stark som tydlig styrkedja, där staten ska ha huvudansvaret. Kommunaliseringen av skolan lade grunden för ett splittrat system med påfallande kvalitetsbrister. Om det inte åtgärdas är risken stor att likvärdighet i skolan förblir en ouppnåelig vision i stället för en realiserbar möjlighet. Vi står fast vid att den svenska grund- och gymnasieskolan behöver återförstatligas, och att det bör göras . I ett nytt statligt skolsystem ska likvärdigheten förbättras, kvaliteten stärkas och lärarnas arbetsvillkor förbättras. Fristående skolor ska fortsatt finnas kvar, men ansvaret för finansieringen av dem ska övergå från kommunerna till staten. Vårt förslag om en ny statlig finansiering av skolväsendet kan med fördel ses som ett viktigt steg mot återförstatligande av huvudmannaskapet. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Ansvars- och resursfördelningen i skolväsendet, punkt 10 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3854 av m.fl. (S) och 2021/22:4209 av och (båda MP) yrkande 3 och 2021/22:83 av Amineh Kakabaveh (-) yrkande 1, 2021/22:1801 av (S), 2021/22:2601 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 8, 2021/22:2606 av m.fl. (V) yrkandena 3 och 7, 2021/22:2609 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 11 och 2021/22:4002 av m.fl. (L) yrkande 3. Ett samhälle där barn får olika livschanser beroende på vilken skola de går i kan inte accepteras. Alla elever ska få en ärlig chans, ha rätt att växa och utmanas, lyckas och utveckla sina talanger i skolan. Varje elev ska få den tid de behöver med sina lärare. Alla elever och vårdnadshavare måste kunna känna tillit till sin närmsta skola. För att alla elever ska få tillgång till en jämlik utbildning av god kvalitet behöver de skolor som har störst behov få mest resurser. Dessa skolor ligger ofta i utsatta områden i våra större städer, eller på landsbygden. Efter förslag infördes en unik förstärkning av den statliga finansieringen av och förskoleklassen som fullt utbyggd innebär för ökad jämlikhet i skolan. Stödet fördelas så att resurserna viktas med hänsyn till socioekonomiska faktorer så att alla får mer men de kommuner och skolor som har det tuffast får mest. Men det som gjorts räcker inte. Det är av mycket stor betydelse att staten även i fortsättningen tar ansvar för att finansiera skolans likvärdighet och att takten för utbyggnaden av stödet ligger fast. På behöver staten ta det ekonomiska ansvaret för att alla elever ges rätt till en grundnivå av centrala delar av skolans verksamhet, såsom undervisning och elevhälsa. Det kan även konstateras att den s.k. marknadiseringen av skolan har inneburit svårigheter för skolan att uppnå sitt kunskapsuppdrag och en skola för alla. Segregationen och skillnaderna i kunskap har ökat dramatiskt. Den bristande likvärdigheten har inneburit stora problem och 16 500 elever lämnade utan behörighet till gymnasiet. Det kan konstateras att marknadslösningarna på skolans område inte är förenliga med en jämlik skola för alla. krävs en förändring. Från orättvist resursfördelningssystem till att resurser fördelas efter elevernas behov. Vi måste vända utvecklingen och bryta skolsegregationen. Samhället ska styra skolans utveckling, inte marknaden. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Färre riktade statsbidrag, punkt 11 (S, V, MP) av (S), (S), (V), (S), (S), (MP) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: 2021/22:3990 av m.fl. (M) yrkande 20. Eftersom det redan pågår ett arbete i i enlighet med vad som efterfrågas av utskottet anser vi att inte bör ställa sig bakom ett tillkännagivande om att regeringen ska minska antalet riktade statsbidrag som avser gymnasieskolan till förmån för generella bidrag. Val av skola, punkt 12 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2542 av m.fl. (SD) yrkandena 7 och 8 samt 2021/22:2609 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 2, 2021/22:3022 av m.fl. (SD) yrkande 12, 2021/22:3222 av m.fl. (C) yrkandena 29 och 38, 2021/22:3475 av Kopparklint (M), 2021/22:4002 av m.fl. (L) yrkande 6, 2021/22:4110 av m.fl. (MP) yrkande 4 och 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkandena 103 och 104. Vi vill säkerställa det fria skolvalet men elever ska inte påtvingas en allsidig social sammansättning under sin skolgång. Vi anser att det fria skolvalet ska tjäna elever så att de kan söka sig till skolor med förutsättningar att ge varje elev de bästa chanserna till en stimulerande och trygg skolgång. Eftersträvansvärd likvärdighet får enligt vår mening aldrig vara att man med tvingande åtgärder delar upp och sprider elever jämnt efter olika bakgrundsparametrar. Eftersträvansvärd likvärdighet är i stället att varje elev får tillgång till undervisning av god och hög kvalitet och möts av studiero och trygghet i skolan. Vi anser även att närhetsprincipen ska tillämpas på ett sådant sätt att den elev som har det kortaste avståndet mellan hemmet och skolan alltid ska ha företräde till en skolplats i den närmast belägna skolan hos den kommunala huvudmannen. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Val av skola, punkt 12 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3222 av m.fl. (C) yrkandena 29 och 38 samt 2021/22:2542 av m.fl. (SD) yrkandena 7 och 8, 2021/22:2609 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 2, 2021/22:3022 av m.fl. (SD) yrkande 12, 2021/22:3475 av Kopparklint (M), 2021/22:4002 av m.fl. (L) yrkande 6, 2021/22:4110 av m.fl. (MP) yrkande 4 och 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkandena 103 och 104.