bet · H901MJU20 · 2022-03-24 00:00:00 — Utskottet föreslog därför att återigen skulle tillkännage för regeringen att den på ett tydligare sätt ska redovisa resultatet av de statliga insatserna på klimatområdet och att det behövs tydligare indikatorer som inriktas på klimat. beslutade i enlighet med utskottets förslag (bet. 2021/22:MJU1, rskr. 2021/22:109–111). är ett oberoende, tvärvetenskapligt expertorgan med uppgift att bistå regeringen med en oberoende utvärdering av hur regeringens samlade politik är förenlig med klimatmålen. har bl.a. i uppgift att utvärdera om inriktningen inom olika relevanta politikområden bidrar till eller motverkar möjligheten att nå klimatmålen. Rådet ska också belysa effekter av beslutade och föreslagna styrmedel från ett brett samhällsperspektiv, identifiera politikområden där ytterligare åtgärder behövs, analysera hur målen kan nås på ett kostnadseffektivt sätt samt granska och bedöma kvaliteten på de underlag och modeller som regeringen bygger sin politik på. Rådet ska även bidra till en ökad diskussion i samhället om klimatpolitiken. är en plattform för fler åtgärder och ett intensifierat arbete på alla nivåer i samhället för att nå miljömål. inrättades av regeringen och består av chefer för 18 myndigheter som är strategiskt viktiga för förutsättningarna att nå generationsmålet och miljökvalitetsmålen. presenterar åtgärder som myndigheterna åtar sig att genomföra för att öka takten i arbetet med att nå miljömålen. presenterade miljömålsrådet även nio förslag till regeringen, där rådet identifierat strategiskt viktiga åtgärder för miljöarbetet i som inte ligger inom de deltagande myndigheternas mandat. Rådet föreslog bl.a. ett etappmål för statliga myndigheter om att minska utsläppen av koldioxid från tjänsteresor med till 2030 . Regeringen beslutade att förlänga mandat med , till . Regeringen lämnade 2019 den första klimatpolitiska handlingsplanen till med inriktning för det klimatpolitiska arbetet (prop. 2019/20:65). I propositionen anförde regeringen att ökade ansträngningar ska göras för att integrera klimatpolitiken i alla relevanta politikområden för att nå det långsiktiga och tidsatta utsläppsmålet. Regeringen bedömde att arbetet med att integrera klimatpolitiken i alla relevanta politikområden bör innefatta att • all relevant lagstiftning ses över för att det klimatpolitiska ramverket ska få genomslag • regeringen i samband med nästa översyn av respektive samhällsmål vid behov omformulerar målen så att de är förenliga med klimatmålen • regelverket tydliggörs så att konsekvensanalyser görs av effekter för klimatet inom de politikområden där det är relevant. Regeringen anförde vidare att de klimatmål som har beslutat om är sektorsövergripande. För att klimatmålen ska kunna nås behöver aktörer inom alla samhällsområden och på alla nivåer bidra. För att regeringens klimatpolitiska arbete ska kunna utgå från det långsiktiga tidsatta utsläppsmål som har fastställt behöver klimatet, enligt regeringens bedömning, integreras i alla relevanta politikområden, inte bara i politik som endast syftar till att minska utsläppen. Miljö- och jordbruksutskottet uttalade i samband med sin behandling av klimathandlingsplanen bl.a. följande (bet. 2019/20:MJU16): I likhet med regeringen bedömer miljö- och jordbruksutskottet att aktörer inom alla samhällsområden och alla nivåer behöver bidra för att nå de klimatmål som har beslutat om. Utskottet delar även regeringens bedömning att klimatet behöver integreras i alla relevanta politikområden – inte bara i politik som endast syftar till att minska utsläppen – för att arbetet ska kunna utgå från det långsiktiga tidsatta utsläppsmålet i klimatlagen. Utskottet välkomnar därför den inriktning för klimatpolitiken som regeringen lämnar i handlingsplanen. Utskottet delar regeringens bedömningar av de förändringar som behöver göras och de åtgärder som behöver vidtas för att nå klimatmålen. Utskottet ser positivt på regeringens ansats att göra ökade ansträngningar för att integrera klimatpolitiken i alla relevanta politikområden och instämmer i regeringens bedömning av vad detta arbete bör innefatta. Utskottet konstaterar i likhet med Miljömålsberedningen att klimatpolitiken är komplex och inte enbart en uppgift för miljöpolitiken. Utskottet delar regeringens och Miljömålsberedningens ställningstagande att regeringen i samband med nästa översyn av respektive samhällsmål vid behov ska omformulera målen så att de är förenliga med klimatmålen. Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att se över all relevant svensk lagstiftning så att det klimatpolitiska ramverket får genomslag (dir. 2019:101). Utredningen har tagit namnet . Syftet med utredningen är att skapa bättre förutsättningar för att klimatmål ska kunna nås. • se över hur kan anpassas för att utgöra ett effektivt verktyg för att nå klimatmålen • identifiera annan relevant lagstiftning som kan ha betydelse för att nå klimatmålen • se över denna lagstiftning så att det klimatpolitiska ramverket får genomslag • redovisa eventuella ytterligare utredningsbehov. Uppdraget ska slutredovisas . överlämnade delbetänkandet En klimatanpassad miljöbalk för samtiden och framtiden (SOU 2021:21) till regeringen. I betänkandet redovisar utredningen hur kan anpassas så att klimatmål nås. I betänkandet anförs att minskade växthusgasutsläpp kan åstadkommas bl.a. genom ökade krav på verksamheter och lättnader för de som vill minska sina utsläpp eller som bidrar till klimatomställningen på annat sätt. I delbetänkandet lämnas förslag som syftar till att förtydliga att klimatperspektivet ingår i mål och ska beaktas i tillämpningen, i hela kedjan från miljökonsekvensbeskrivning till tillsyn, vilket ökar både kraven på kunskap och på åtgärder för att minimera klimatförändringar. Förslagen i delbetänkandet riktar sig främst mot prövningen av miljöfarliga verksamheter och åtgärder som ger upphov till utsläpp av växthusgaser. Utredningen ser dock att en ny avvägningsregel i skulle kunna gynna verksamheter som bidrar till klimatomställningen och föreslår att en sådan utreds vidare. Delbetänkandet har remitterats och bereds inom . överlämnade sin årliga rapport till regeringen. Rådet anför bl.a. att regeringens styrning behöver förstärkas och framhåller att klimatomställningen skär genom alla samhällssektorer och att politiken behöver koordineras mellan olika nivåer, politikområden, departement och myndigheter. Rådet lämnar fem övergripande rekommendationer om inriktningen och innehållet i nästa klimatpolitiska handlingsplan: • förbättra styrningen av statliga myndigheter och samordningen mellan olika politikområden och beslutsnivåer • stärk målbild och styrmedel på viktiga områden • skapa bättre förutsättningar för investeringar som bidrar till att klimatmålen nås • genomför ett brett kunskaps- och kompetenslyft för klimatomställningen • agera proaktivt, koordinerat och kraftfullt i EU. När det gäller frågan om den svenska exportens klimateffekt kan vidare noteras att regeringen beslutade att ge Miljömålsberedningen (M 2010:04) i tilläggsuppdrag att föreslå en samlad strategi för att minska klimatpåverkan från konsumtion i syfte att nå en klimatmässigt hållbar konsumtion på ett kostnadseffektivt och samhällsekonomiskt effektivt sätt (dir. 2020:110). I uppdraget ingår att analysera, beskriva och synliggöra den klimateffekt som svensk export av varor och tjänster ger relativt produktion i andra länder. Uppdraget ska slutredovisas . Det övergripande målet för miljöpolitiken är att till nästa generation lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta utan att orsaka ökade miljö- och hälsoproblem utanför gränser. Det är detta mål som brukar benämnas generationsmålet. Till generationsmålet finns ett antal strecksatser formulerade, bl.a. ett som innebär att miljöpolitiken ska inriktas mot att konsumtionsmönstren av varor och tjänster orsakar så små miljö- och hälsoproblem som möjligt. Som en del av det klimatpolitiska ramverket beslutade om ett långsiktigt klimatmål som innebär att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären för att därefter uppnå negativa utsläpp. beslutade även om en ny precisering av miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan som innebär att den globala medeltemperaturökningen ska begränsas till långt över förindustriell nivå och ansträngningar göras för att hålla ökningen över förindustriell nivå. ska verka internationellt för att det globala arbetet inriktas mot detta mål. För att konkretisera detta har beslutat om etappmål som en del av miljömålssystemet. Det klimatpolitiska ramverket innehåller följande etappmål: ska inte ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären, för att därefter uppnå negativa utsläpp. För att nå nettonollutsläpp får kompletterande åtgärder tillgodoräknas. Utsläppen från verksamheter inom svenskt territorium ska vara lägre än utsläppen . Växthusgasutsläppen i i ESR-sektorn (Effort Sharing Regulation) bör vara lägre än utsläppen . Högst av utsläppsminskningarna får ske genom kompletterande åtgärder. Växthusgasutsläppen i i ESR-sektorn bör vara lägre än utsläppen . Högst av utsläppsminskningarna får ske genom kompletterande åtgärder. Det finns även ett sektorsspecifikt mål om att växthusgasutsläppen från inrikes transporter (utom inrikes luftfart som ingår i EU ETS) ska minska med jämfört med . Regeringen gav i tilläggsuppdrag till Miljömålsberedningen (M 2010:04) att föreslå en samlad strategi för att minska klimatpåverkan från konsumtion i syfte att nå en klimatmässigt hållbar konsumtion på ett kostnadseffektivt och samhällsekonomiskt effektivt sätt (dir. 2020:110). Med klimatpåverkan från konsumtion avses utsläpp av växthusgaser från efterfrågan av varor och tjänster, inklusive den offentliga sektorns efterfrågan. – utifrån en bred analys bereda frågan om mål för konsumtionsbaserade klimatpåverkande utsläpp och föreslå i vilken mån det är lämpligt att inom ramen för miljömålssystemet precisera mål och åtaganden genom kvantitativa eller kvalitativa etappmål för konsumtionsbaserade utsläpp – utifrån en bred analys av flygets och sjöfartens klimatpåverkan och möjligheterna till utsläppsminskningar föreslå etappmål för flygets klimatpåverkan samt bereda möjligheten till etappmål för sjöfartens klimatpåverkan – se över hur det klimatpolitiska ramverket kan få genomslag i offentlig upphandling, med fokus på upphandlingar med stor klimatpåverkan samt på kostnadseffektivitet och samhällsekonomisk effektivitet – med analyserna som grund formulera en strategi som ska bidra till minskad klimatpåverkan från konsumtion och till att nå generationsmålet och miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan – särskilt analysera strategins fördelningspolitiska konsekvenser och konsekvenser för svensk konkurrenskraft, utrikeshandel och jämställdhet. Miljömålsberedningens samlade förslag ska ge förutsättningar för en bred politisk enighet kring en sammanhållen strategi för att minska konsumtionens klimatpåverkan. Hänsyn ska tas till konflikter och synergieffekter med andra miljökvalitetsmål, övriga samhällsmål samt relevanta befintliga strategier och handlingsplaner. Den klimateffekt som svensk export av varor och tjänster ger relativt produktion i andra länder ska analyseras, beskrivas och synliggöras. Tilläggsuppdraget har fått förlängd tid och ska slutredovisas . Frågor om de svenska klimatmålen har behandlats tidigare av utskottet, senast i betänkande 2018/19:MJU4. Utskottet framhöll då att nuvarande fastställda mål har bred förankring i , vilket är en förutsättning för att klimatpolitiken ska vara långsiktig och stabil. Utskottet såg ingen anledning att justera klimatmålen och vidhöll sin uppfattning att en verkningsfull klimatpolitik kräver tydliga etappmål. Utskottet behandlade i betänkandet även yrkanden om att införa konsumtionsbaserade mål och avstyrkte dessa bl.a. med hänvisning till att regeringen enligt januariavtalet åtagit sig att ge Miljömålsberedningen i uppdrag att bereda frågan om mål för konsumtionsbaserade utsläpp. Inriktning för svensk klimatpolitik Det klimatpolitiska ramverket som har beslutat om består av en klimatlag, ett långsiktigt klimatmål och etappmål för att minska de inhemska växthusgaserna. Klimatlagen slår bl.a. fast att regeringen ska bedriva ett klimatpolitiskt arbete som är inriktat på att minska utsläppen av koldioxid och andra växthusgaser. Enligt klimatlagen ska regeringen även lämna en klimatredovisning till som bl.a. innehåller en redovisning av de viktigaste besluten inom klimatpolitiken och vad dessa kan betyda för utvecklingen av växthusgasutsläppen och en bedömning av om det finns behov av ytterligare åtgärder. Utskottet ser inget behov av att ändra på utformningen av det klimatpolitiska ramverket. Utskottet avstyrker därför motionerna 2021/22:3277 (V) yrkande 4 och 2021/22:4066 (MP) yrkande 1. ingår som en del i det klimatpolitiska ramverket. Rådet bistår regeringen med en oberoende utvärdering av hur regeringens samlade politik är förenlig med klimatmålen. Därutöver har inrättats som en plattform för fler åtgärder och ett intensifierat arbete på alla nivåer i samhället för att nå miljömål. Regeringen har även gett en särskild utredare i uppdrag att se över all relevant svensk lagstiftning så att det klimatpolitiska ramverket får genomslag. Uppdraget ska slutredovisas . Utskottet finner mot bakgrund av dessa insatser inte skäl att vidta någon åtgärd med anledning av förslaget om att inrätta ett omställnings-råd. Utskottet avstyrker därför motion 2021/22:3277 (V) yrkande 5. När det gäller frågan om klimateffekten av svensk export noterar utskottet att denna fråga omfattas av Miljömålsberedningens tilläggsuppdrag som ska slutredovisas . Utskottet vill inte föregripa utredningens arbete och finner inte heller i övrigt skäl att göra några förändringar i det klimatpolitiska ramverket när det gäller innehållet i klimatredovisningen. Motion 2021/22:4217 (KD) yrkande 29 kan därför lämnas utan åtgärd. Utskottets tydliga uppfattning är att ansträngningar ska göras för att integrera klimatpolitiken i alla relevanta politikområden. Utskottet delar regeringens bedömning att klimatmålen är sektorsövergripande och att aktörer inom alla samhällsområden och på alla nivåer måste bidra för att klimatmålen ska nås. Utskottet välkomnar därför att regeringen gett en särskild utredare i uppdrag att se över all relevant svensk lagstiftning så att det klimatpolitiska ramverket får genomslag. Mot denna bakgrund anser utskottet att motionerna 2021/22:1567 (S) och 2021/22:4199 (L) yrkande 3 kan lämnas utan åtgärd. Utskottet vill framhålla att nuvarande fastställda klimatmål har en bred förankring i . Detta är en förutsättning för att klimatpolitiken ska vara långsiktig och stabil. Frågan om etappmål för flyget och sjöfartens klimatpåverkan och mål för konsumtionsbaserade utsläpp omfattas av Miljömålsberedningens tilläggsuppdrag som ska slutredovisas . Tilläggsuppdraget omfattar även frågan om exportens klimatpåverkan. Utskottet vill inte föregripa detta arbete. Utskottet ser mot denna bakgrund inga skäl för att justera klimatmålen i det klimatpolitiska ramverket. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2021/22:438 (V) yrkande 1, 2021/22:1123 (M) yrkande 2, 2021/22:2455 (SD) yrkande 19, 2021/22:3277 (V) yrkandena 1, 12 och 13, 2021/22:3436 (M) yrkande 8, 2021/22:4030 (M) yrkande 2, 2021/22:4066 (MP) yrkande 2, 2021/22:4075 (MP) och 2021/22:4076 (MP) yrkande 1. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om nationella mål och strategier för kompletterande åtgärder. Jämför reservation 28 (C), 29 (V), 30 (KD), 31 (L) och 32 (MP). m.fl. (C) föreslår i kommittémotion 2021/22:3684 yrkande 22 att ska anta ett nationellt mål för minusutsläpp med utgångspunkt i de nationella klimatmålen som säkerställer nettonollutsläpp till 2045. Målet ska i första hand vara kvantitativt och utgå från nationella klimatmål. Syftet ska vara att säkerställa måluppfyllelse av nettonollutsläpp i . Målet ska också vägleda storleken på offentliga satsningar på tekniken till dess att andra styrmedel finns på plats. Motionärerna framhåller att potentialen för minusutsläpp i uppgår till koldioxid . I partimotion 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 81 anförs att ska ha målet att fånga in och permanent lagra koldioxid 2030 och 2035. I partimotion 2021/22:3277 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 19 anförs att bör anta ett mål om att fördubbla den naturliga kolsänkan i till 2030 jämfört med . Motionärerna anför att de flesta länder saknar klimatmål för ökad kolinlagring genom naturbaserade klimatlösningar. Trycket på skogen är hårt och träråvaran behövs i flera olika delar av klimatomställningen som skogens biologiska mångfald fortsätter att utarmas. Enligt kommittémotion 2021/22:4195 av m.fl. (KD) yrkande 35 i denna del behöver en nationell plan för hur koldioxidinfångning ska ske. I kommittémotion 2021/22:4066 av m.fl. (MP) förslås ett tillkännagivande om att ta fram en nationell strategi för negativa utsläpp. Strategin ska omfatta hela kedjan, inklusive infångning, transport och slutgiltig lagring, samt inkludera naturbaserade klimatlösningar (yrkande 54). Motionärerna anför vidare att det behövs ett samlat grepp kring naturbaserade klimatlösningar, i skogen, i jordbrukslandskapet och i hav och sjöar. Relevanta myndigheter bör få i uppdrag att titta på den samlade tekniska potentialen för att öka kolinlagringen i landskapet (yrkande 55). Enligt motion 2021/22:3739 av och (båda S) yrkande 2 bör regeringen överväga en nationell strategi för koldioxidlagring. För att nå det långsiktiga målet till 2045 och etappmålen får kompletterande åtgärder tillgodoräknas i enlighet med internationellt beslutade regler. Sådana åtgärder får användas för att klara högst för etappmålet till 2030, för etappmålet till för det långsiktiga målet till 2045. Kompletterande åtgärder kommer att behövas för att nå negativa nettoutsläpp . Som kompletterande åtgärder får framför allt räknas: – ökat nettoupptag av växthusgaser i skog och mark – avskiljning och lagring av koldioxid med biogent ursprung, s.k. bio-CCS – verifierade utsläppsminskningar genom investeringar i andra länder. Koldioxidavskiljning och lagring (Carbon Capture and Storage, CCS) innebär att koldioxid avskiljs ur rökgaser och transporteras till en permanent lagringsplats. Bio-CCS innebär att CCS tillämpas på koldioxidutsläpp av biogent ursprung, dvs. utsläpp som kommer från oxidation av biomassa. I den klimatpolitiska handlingsplanen (prop. 2019/20:65) anför regeringen att kompletterande åtgärder kan spela en roll för att nå etappmålen till 2030, 2040 och 2045 och kommer att vara nödvändiga för att nå negativa utsläpp . Regeringen avser att återkomma i fråga om kompletterande åtgärder efter att Klimatpolitiska vägvalsutredningen har redovisat sitt förslag till strategi för hur ska nå negativa utsläpp av växthusgaser efter 2045 och hur kompletterande åtgärder kan bidra till det. Regeringen framhöll vidare i handlingsplanen att ett ökat kolupptag, och minskade utsläpp, kan bidra till negativa nettoutsläpp och vara en kompletterande åtgärd för att bidra till att etappmålen i det klimatpolitiska ramverket nås, men får inte bli en förevändning för att minska omställningstrycket för att få ned de fossila utsläppen. Metoder för ökad kolinlagring i bl.a. jordbruksmark bör främjas och berörda myndigheter bör få i uppdrag att genomföra en strategisk planering för arbetet med att minska avgången av växthusgaser från jord- och skogsbrukets organogena jordar och öka kolinlagringen i åker- och betesmark. Regeringen tillsatte en särskild utredare med uppgift att föreslå en strategi för hur ska nå negativa utsläpp av växthusgaser efter 2045. Utredaren skulle undersöka hur bl.a. ökad kolsänka, avskiljning och lagring av koldioxid med biogent ursprung kan och bör bidra till detta och föreslå hur incitament kan skapas och hinder undanröjas. Som en del av strategin skulle utredaren föreslå hur stor mängden kompletterande åtgärder uttryckt som volym koldioxidekvivalenter bör vara och hur den bör fördelas 2021–2045 och därefter. Utredningen, som tog namnet Klimatpolitiska vägvalsutredningen, redovisade sitt uppdrag i betänkandet Vägen till en klimatpositiv framtid (SOU 2020:4). I betänkandet föreslås en strategi med principer och mål för en politik på området kompletterande åtgärder och en handlingsplan för att nå dessa mål. I betänkandet framhålls bl.a. att till stor del är täckt av skog, vilket innebär att åtgärder som påverkar kolinlagringen i skog och mark och möjligheten att producera förnybar råvara på ett hållbart sätt är av stor betydelse för de nationella nettoutsläppen. Även om det svenska jordbruket inte omfattar så stora arealer finns även där goda möjligheter att öka produktionen och kolinlagringen genom åtgärder som bidrar till flera samtidiga mervärden. I betänkandet framhålls vidare att har ett stort antal betydande punktutsläppskällor av biogen koldioxid och att potentialen till negativa utsläpp vid dessa genom bio-CCS är hög. har därmed särskilt goda förutsättningar för vissa åtgärder och tekniker som resulterar i negativa utsläpp av växthusgaser och bör i så stor utsträckning som möjligt utnyttja dessa. Strategins övergripande syfte är att bidra till att når målen i det klimatpolitiska ramverket. – göra det möjligt att använda kompletterande åtgärder för att nå nettonollmålet samt målen – göra det möjligt för att nå negativa nettoutsläpp av växthusgaser efter att nettonollmålet uppnåtts, genom användning av kompletterande åtgärder – bidra till att målen i det klimatpolitiska ramverket uppnås på ett kostnads- och samhällsekonomiskt effektivt sätt och utan att förutsättningarna att nå miljökvalitetsmålen försämras. Betänkandets strategi utgår från följande mål för kompletterande åtgärder: – ska åstadkomma kompletterande åtgärder som motsvarar koldioxid . – ska åstadkomma kompletterande åtgärder som motsvarar koldioxid . Nivån ska kunna öka efter 2045. – ökar volymen genererade kompletterande åtgärder kontinuerligt. I betänkandet lämnas bl.a. följande övergripande förslag: – bör bekräfta de mål för kompletterande åtgärder som föreslås i betänkandet. Målen bör vara underställda de nationella klimatmålen i rang och bör därför inte utgöra etappmål inom ramen för miljömålssystemet. – Kontrollstationer bör genomföras för kompletterande åtgärder i samband med de klimatpolitiska handlingsplanerna. Kontrollstationerna bör redovisa om någon eller några nya åtgärdstyper ska kunna räknas som kompletterande åtgärder och innehålla förslag för att styra utvecklingen på området i önskad riktning. – bör få i uppdrag att skapa ett system för insamling av data, beräkning och redovisning av negativa utsläpp för uppföljning av kompletterande åtgärder och de nationella klimatmålen. – Regeringen bör i den årliga klimatredovisningen redovisa hur arbetet med kompletterande åtgärder framskrider. När det gäller frågan om ökad kolsänka i skog och mark lämnar utredningen bl.a. förslag om att skapa förutsättningar för finansiering av klimatåtgärder, rådgivning och stöd för föreslagna kompletterande åtgärder och att satsa på forskning och utveckling för att öka åtgärders kostnadseffektivitet. Betänkandet har remitterats och bereds vidare inom . Enligt information från avser regeringen att återkomma med mål för kompletterande åtgärder i budgetpropositionen . Regeringen gav och () i uppdrag att strategiskt planera arbetet för att minska avgången av växthusgaser från jord- och skogsbrukets organogena jordar och öka kolinlagringen i åker- och betesmark, som bidrar till negativa utsläpp av växthusgaser och kan bidra till kompletterande åtgärder i det klimatpolitiska ramverket (N2021/01829). Den strategiska planeringen ska omfatta – metodutveckling för åtgärder, kriterier och urval av lämpliga marker – utvärdering av åtgärdernas effekt på utsläpp och upptag av växthusgaser – enhetlig dokumentation av utförda åtgärder som möjliggör uppföljning och underlag för klimatrapportering och redovisning gentemot .