bet · H901CU14 · 2022-02-03 00:00:00 — om systemet med energideklarationer Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden och lägger regeringens skrivelse till handlingarna. har granskat systemet med energideklarationer av byggnader och kommit fram till att energideklarationerna har svaga förutsättningar att få enskilda småhusägare att genomföra energieffektiviserande åtgärder. I rapporten lämnas rekommendationer till regeringen, och . I betänkandet finns fyra reservationer (SD, C, KD). Regeringens skrivelse 2021/22:24 om systemet med energideklarationer. Tio yrkanden i följdmotioner. Ett yrkande i en motion från allmänna motionstiden /22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Översyn av systemet med energideklarationer 1.Översyn av systemet med energideklarationer, punkt 1 (SD) 2.Översyn av systemet med energideklarationer, punkt 1 (C, KD) 3.Frågor om samordning m.m., punkt 2 (C) 4.Målen för energieffektivisering, punkt 3 (C) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motion från allmänna motionstiden /22 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Översyn av systemet med energideklarationer 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkande 109, 2021/22:4245 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2021/22:4247 av m.fl. (KD) yrkandena 1 och 2 samt 2021/22:4248 av och (båda C) yrkandena 1 och 2 samt lägger skrivelse 2021/22:24 till handlingarna. Reservation 1 (SD) Reservation 2 (C, KD) Frågor om samordning m.m. 2021/22:4248 av och (båda C) yrkandena 3, 4 och 6. Reservation 3 (C) 2021/22:4248 av och (båda C) yrkande 5. Reservation 4 (C) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (KD), (S), (S), (SD), (S), (C), Momodou (V), (M), (SD), (S), (S), (L), (SD), (MP), (M), (M) och (M). I betänkandet behandlar utskottet regeringens skrivelse 2021/22:24 om systemet med energideklarationer. I skrivelsen redovisar regeringen sin bedömning av de iakttagelser och rekommendationer som har redovisat i rapporten med energideklarationer – tydligt syfte men oklart mål (RiR 2020:21). överlämnade om systemet med energideklarationer till regeringen . Riksrevisor med medarbetare presenterade granskningsrapporten vid utskottets sammanträde . Regeringen återkom till med ovannämnda skrivelse . lämnade information till utskottet. Tre motioner med tio yrkanden har väckts med anledning av skrivelsen. I ärendet behandlar utskottet också en motion som väckts under allmänna motionstiden /22. Motionsförslagen finns i bilagan. Direktivet om byggnaders energiprestanda Direktivet om byggnaders energiprestanda antogs ursprungligen (och rådets direktiv /91/EG om byggnaders energiprestanda av ). ersattes det ursprungliga direktivet av en omarbetad version (och rådets direktiv /31/EU av ), vilken 2018 var föremål för revidering. Byggsektorn i EU är den största enskilda energiförbrukaren i och står för av den totala energiförbrukningen. Syftet med direktivet om byggnaders energiprestanda är att förbättra byggnaders energiprestanda i EU som hänsyn tas till olika klimatförhållanden, lokala förhållanden och kostnadseffektivitet. Direktivet syftar också till att åstadkomma en ökad användning av förnybara energikällor och att uppfylla såväl Kyotoprotokollet och om klimatförändringar som EU:s egna mål. Direktivet är ett s.k. ramdirektiv, vilket innebär att medlemsstaterna själva väljer metod och kravnivåer inom angivna ramar när direktivet ska genomföras i respektive lands lagstiftning. Ett av de krav som följer av direktivet avser energicertifiering av byggnader. Därutöver innehåller direktivet bl.a. krav på medlemsstaterna i fråga om metodiken för beräkning av byggnaders integrerade energiprestanda och fastställande av minimikrav på energiprestanda (med avsikt att uppnå kostnadsoptimala nivåer) för både nya byggnader och befintliga byggnader som genomgår större renoveringar eller ändringar. utfärdade kommissionen två rekommendationer, den ena om byggnadsrenovering och den andra om modernisering av byggnader. Rekommendationerna grundade sig på översynen av direktivet 2018 och var avsedda att underlätta medlemsstaternas införlivande och genomförande. Ett nytt förslag till omarbetning av direktivet om byggnaders energiprestanda presenterades av kommissionen , se nedan. Det svenska systemet med energideklarationer Det svenska systemet med energideklarationer är ett marknadsstyrmedel som har sin grund i direktivet om byggnaders energiprestanda. Direktivet är till den del som avser krav på energicertifiering av byggnader genomfört genom lagen (2006:985) om energideklaration för byggnader, förordningen (2006:1592) om energideklaration för byggnader och föreskrifter och allmänna råd (BFS 2007:4) om energideklaration för byggnader. Det svenska genomförandet går något utöver minimikraven i direktivet (detta genom att de oberoende experter som utfärdar energideklarationerna ska vara certifierade enligt en viss standard). ska alla småhus som säljs och de flesta större byggnader i ha en energideklaration. Statens införande av energideklarationer i granskades av 2009, en granskning vars resultat redovisades i rapporten – få råd för pengarna (RiR 2009:6). slutsats var att systemet inte säkerställde deklarationernas kvalitet och man föreslog därför att systemet skulle förbättras. Exempelvis visade granskning att det saknades åtgärdsförslag i närmare varannan energideklaration samt att uppföljningsbara delmål för energideklarationerna som styrmedel saknades. såg också samordningsbrister mellan energideklarationerna och närliggande styrmedel. Därtill fann man att det fanns flera brister i uppföljningen. Enligt gick det på grund av bristerna inte att följa om energideklarationerna bidrog till att uppfylla övergripande mål. fick kritik från för bristande efterlevnad av direktivet. Kommissionen ansåg att inte uppfyllde alla krav i direktivet eftersom det saknades rättsligt bindande mätmetoder som garanterade jämförbara resultat. införde därefter, genom nya föreskrifter, bindande krav på hur byggnadens energianvändning vid normalt brukande ska fastställas vid energideklaration. Den gröna given och ’Fit for 55’-paketet presenterade kommissionen meddelandet om den europeiska gröna given (COM (2019) 640), med syftet att främja ett rättvist och välmående samhälle med en modern, resurseffektiv och konkurrenskraftig ekonomi med nettonollutsläpp . I meddelandet aviserades ett stort antal kommande lagstiftningsförslag och strategier. antogs EU:s klimatlag om att minska utsläpp av växthusgaser med till 2030 jämfört med samt uppnå klimatneutralitet (och rådets förordning (EU) 2021/1119 av om inrättande av en ram för att uppnå klimatneutralitet och om ändring av förordningarna (EG) nr 401/2009 och (EU) 2018/1999). presenterade kommissionen lagstiftningspaketet Fit for 55. Paketet syftar till att genomföra EU:s skärpta klimatmål och föreslår åtgärder som ska minska EU:s nettoutsläpp med jämfört med nivåer. Det stakar också ut riktningen mot EU:s långsiktiga klimatmål om klimatneutralitet . Ett av kommissionens förslag inom ramen för lagstiftningspaketet avsåg en revidering av och rådets direktiv /27/EU av om energieffektivitet (EED-direktivet). EED-direktivet syftar till att fastställa en gemensam ram för att främja energieffektivisering inom EU. Det nu gällande EED-direktivet trädde i kraft och den senaste revideringen gjordes 2018. , som ytterligare en del av lagstiftningspaketet Fit for 55, presenterade kommissionen ett förslag till omarbetning av direktivet om byggnaders energiprestanda (COM (2021) 802). Bland annat föreslås att alla nya byggnader ska vara utsläppsfria . Kommissionens förslag ska nu förhandlas mellan medlemsstaterna. Översyn av systemet med energideklarationer Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om översyn och förändringar av systemet med energideklarationer och andra närliggande regelverk samt lägger regeringens skrivelse till handlingarna. Jämför reservation 1 (SD), 2 (C, KD) och 3 (C). Systemet med energideklarationer m.m. Energideklarationernas syfte och innehåll En energideklaration är ett dokument med uppgifter om bl.a. hur mycket energi som går åt i en byggnad när den används. Kravet på energideklaration tillämpas på byggnader där energi används i syfte att påverka byggnadens inomhusklimat så att inomhustemperaturen överstiger . Syftet med energideklarationerna är att de ska främja en effektiv energianvändning och säkerställa gott inomhusklimat i byggnader. Mer energieffektiva byggnader förväntas ge ett högre pris vid försäljning, vilket ska motivera till att prioritera energieffektivitet. Om det går att förbättra en energiprestanda ska energideklarationen innehålla rekommendationer om kostnadseffektiva åtgärder. gäller ett krav på att besiktning på plats alltid ska göras innan en energideklaration upprättas om inte undantag framgår av föreskrift. fanns inget sådant uttalat krav. Det är alltid en certifierad energiexpert som upprättar energideklarationen. användes energinivåer i energideklarationerna. byttes energinivåerna emellertid ut till energiklasser i en skala från A till G. A står för den lägsta energianvändning en byggnad kan ha och G står för den högsta. Kraven för ett nybyggt hus motsvarar energiklass C. I takt med att energikraven har skärpts har referensvärdet för nybyggnadsstandard (energiklass C) anpassats, vilket medfört att energiklassen blivit svårare att nå. uttrycks energiprestandan i energideklarationerna i primärenergital i stället för specifik energianvändning. Primärenergi är den totala energimängd som går åt för att producera energin, från utvinning av själva energiråvaran till levererad energi. Utöver uppgifter om energiprestanda och energianvändning ska de svenska energideklarationerna även innehålla uppgifter om obligatorisk funktionskontroll av ventilationssystemet (OVK) och eventuell radonmätning. Bakgrunden till tillägget är ett tidigare förslag om att införa byggnadsdeklarationer i , ett förslag som samordnades med införandet av energideklarationerna. En energideklaration är giltig . Därefter är det byggnadsägarens skyldighet att se till att få en ny energideklaration upprättad. Ägare av egnahem behöver dock normalt inte upprätta en energideklaration förrän byggnaden ska säljas. är tillsynsansvarig myndighet för energideklarationerna. Särskilt om undantag från kravet på energideklaration Artikel 12.6 i direktivet om byggnaders energiprestanda ger medlemsstaterna möjlighet att besluta om undantag från kraven på energicertifikat för vissa typer av byggnader. Detta kan göras för byggnader med officiellt skydd som del av en utvald miljö eller på grund av deras särskilda arkitektoniska eller historiska värde, byggnader som används för andakt och religiös verksamhet, tillfälliga byggnader, industrianläggningar, verkstäder, jordbruksbyggnader, bostadshus som används under en begränsad del av året samt fristående byggnader med en total användbar golvyta på mindre än . I har regeringen, i enlighet med bemyndigande, beslutat om ett antal undantag från kravet på energideklaration. Undantagen framgår av 2 § förordningen om energideklaration för byggnader och omfattar följande byggnadstyper: • byggnader som huvudsakligen används för andakt eller religiös verksamhet. • industrianläggningar och verkstäder. • bostadshus som används eller är avsedda för användning mindre än , eller under en begränsad del av året, om energianvändningen beräknas vara av en helårsanvändning. • tillfälliga byggnader som är avsedda att användas högst . • ekonomibyggnader med ett lågt energibehov som är avsedda för jordbruk, skogsbruk och därmed jämförlig näring. • fristående byggnader med en total användbar golvrea som är mindre än . • byggnader som är avsedda för totalförsvaret och som på grund av byggnadens utformning eller den verksamhet som bedrivs där är av hemlig natur. innehöll förordningen även ett undantag för byggnader som inte kan bli föremål för åtgärder på grund av att de förklarats som byggnadsminnen eller omfattas av plan- och bygglagens förvanskningsförbud. I sammanhanget kan nämnas att vid besiktning av byggnader som har förklarats som byggnadsminnen eller vid besiktning av sådan särskilt värdefull byggnad som avses i 8 kap. 13 § får, enligt 4 § andra stycket i föreskrifter och allmänna råd om energideklaration för byggnader, enbart sådana rekommendationer om åtgärder lämnas som inte riskerar att skada byggnadens värden ur historisk, kulturhistorisk, miljömässig eller konstnärlig synpunkt. Den kommunala rådgivningen. För att uppfylla kraven i direktivet om byggnaders energiprestanda, liksom för genomförandet av flera andra EU-direktiv, spelar den kommunala energi- och klimatrådgivningen en central roll. Statligt stöd till energi- och klimatrådgivning regleras i förordningen (2016:385) om bidrag till energi- och klimatrådgivning. Den kommunala energi- och klimatrådgivningen har funnits och finns i de flesta kommuner i . I och med att budgetpropositionen beslutades förlängde stödet till den kommunala energi- och klimatrådgivningen och rådgivningen gjordes till en permanent satsning. I rapporten av den kommunala energi- och klimatrådgivningen ER 2021:23 redovisade () resultaten från den översyn av energi- och klimatrådgivningen som gjorts med anledning av ett regeringsuppdrag i myndighetens regleringsbrev . I rapporten redovisas ett antal förslag på förändringar av energi- och klimatrådgivningen för att rådgivningen på ett bättre sätt ska kunna ta till vara nya förutsättningar. har bedömt att förbättringsförslagen kommer att kunna genomföras utan förändringar i förordningen om bidrag till energi- och klimatrådgivning men att vissa av förslagen innebär ökade kostnader för . Syftet med granskning av systemet med energideklarationer har varit att bedöma om systemet har utformats och genomförts som ett effektivt styrmedel för energieffektivisering i småhus. I rapporten med energideklarationer – tydligt syfte men oklart mål (RiR 2020:21) framhålls att energideklarationerna bl.a. syftar till att husägare ska energieffektivisera sitt hus, att information till husägarna är viktigt för att effektivisering ska genomföras och att den statligt finansierade kommunala energi- och klimatrådgivningen ska stötta enskilda i att energieffektivisera. Flera motiv till granskningen redovisas i rapporten. Som ett första motiv hänvisas till den granskning som gjordes av 2009 och de indikationer som funnits på att vissa av de problem som framkom 2009 fortfarande finns kvar. Ett annat motiv som anges är den tidigare kritiken mot från för bristande efterlevnad. Ytterligare skäl för granskningen har varit att det ännu inte gjorts någon utvärdering av om lagändringen 2012 (när det gäller krav på besiktning) medfört att fler energideklarationer innehåller rekommendationer samt att det har funnits en oklarhet i fråga om huruvida energideklarationerna leder till effektivisering. granskning har omfattat energieffektivitet, inte inomhusmiljö. Vidare har fokus varit deklarationer av småhus, inte flerbostadshus eller lokaler. Granskningen har inte omfattat certifieringen av de experter som utfärdar energideklarationerna eller dessa personers arbete. Kopplingen mellan den kommunala energi- och klimatrådgivningen har omfattats av granskning, däremot inte själva rådgivningsverksamheten. Några andra styrmedel än den aktuella rådgivningen för renovering och energieffektivisering har inte granskats av . I rapporten noteras dock att det finns ett stort antal sådana styrmedel i (ekonomiska, administrativa och informativa styrmedel samt finansiering av forskning) varav och i en rapport redogjorde för omkring 20 stycken. övergripande slutsats är att energideklarationerna har svaga förutsättningar att få enskilda småhusägare att genomföra energieffektiviserande åtgärder, men att energiklassning av småhus kan påverka hur köpare värderar husen vid köpet. Vidare noterar att flera av de brister som uppmärksammades vid granskning 2009 fortfarande kvarstår. granskning har avsett fyra delfrågor. Dessa har varit (1) styrmedlets effektivitet, (2) regeringens styrning, (3) arbete med energideklarationer och (4) arbete med bidrag till rådgivning. När det gäller den första delfrågan (styrmedlets effektivitet) framgår av att granskningen inte visat att det är uppenbart att energideklarationerna i sin nuvarande form kan fungera som ett effektivt styrmedel för energieffektivisering. Enligt tar en majoritet av husköparna del av energideklarationen, men den påverkar varken valet av hus eller viljan att energieffektivisera i någon hög grad. Vidare svarade nästan hälften av köparna i enkät att de helt bortsåg från energideklarationen i valet att köpa ett specifikt hus. De åtgärder som rekommenderas i energideklarationerna genomförs också sällan av husköparna. När det gäller rekommenderade åtgärdsförslag i energideklarationerna framgår av rapporten att det genomsnittliga antalet sådana åtgärder i energideklarationerna har minskat , tvärtemot och regeringens ambition. noterar härvid att två tredjedelar av de energideklarationer som helt saknar åtgärdsförslag har utfärdats för hus med högre energiförbrukning än de krav som ställs på nybyggda hus. Enligt finns ett tydligt samband mellan husets energiklass och dess försäljningspris, men i rapporten framhålls att det utifrån de faktiska förutsättningarna inte är möjligt att påvisa att det är själva energideklarationen som har denna prispåverkan. Energiklassificering med skalan A–G, som infördes , har enligt sannolikt medfört en förstärkning av sambandet energiprestanda och försäljningspris. Enligt tyder det på att energiklassningen i sig kan ha en signaleffekt på marknaden, vilket är ett tecken på att energideklarationer skulle kunna styra mot en marknad där hög energiprestanda värderas av småhusköpare. går det enligt emellertid inte att avgöra hur effektivt energideklarationer leder till sänkt energiförbrukning i småhus, vilket beror på att det saknas information om eventuell förändring i energiförbrukning i småhus som bara har deklarerats en gång. När det gäller den andra delfrågan (regeringens styrning) har granskning visat att regeringen inte har utformat systemet för energideklarationer så att det kan ge ett effektivt stöd för energieffektivisering i småhus. Enligt beror det i första hand på att regeringen inte har styrt för tillräcklig samordning mellan energideklarationer och rådgivning, trots att information är en viktig del i genomförande av direktivet om byggnaders energiprestanda. I rapporten framhålls att energideklarationerna har blivit tydligt konsumentfokuserade , med tydligare krav på information till spekulanter och köpare. Den kommunala energi- och klimatrådgivningen har pekats ut som viktig för genomförandet av EU-direktivet om byggnaders energiprestanda, men enligt har regeringen inte samordnat energideklarationerna med rådgivningen för att säkra eller stärka styrmedlens effekt på småhusmarknaden. Av rapporten framgår vidare att regeringen inte har kommunicerat uppföljningsbara mål för energideklarationerna eller bidragen till energi- och klimatrådgivning samt att förordningen för bidrag till energi- och klimatrådgivning inte innehåller krav på rapportering av effekter eller resultat av den bidragsfinansierade verksamheten i kommunerna. Vidare har regeringen inte beslutat om någon uppföljning av hur energideklarationerna fungerar och påverkar småhusmarknaden sedan införandet av energideklarationer utvärderades . Enligt saknas därför kunskap om både energideklarationernas resultat och effekter samt om hur väl det mer konsumentfokuserade regelverket fungerar. Det noteras att det förhållandet att har valt den lägsta av tre nivåer av kontroll som anges i EU-direktivet om byggnaders energiprestanda innebär att det saknas kontroll över om uppgifterna i energideklarationerna är korrekta. Vidare anges i rapporten att det är oklart vad som avses med att rekommenderade åtgärder i energideklarationerna ska vara kostnadseffektiva. När det gäller den tredje delfrågan (arbete med energideklarationer) har granskning visat att inte i alla delar har implementerat systemet för energideklarationer så att det kan ge ett effektivt stöd för energieffektivisering i småhus. Enligt saknas utvärderingar av, och därmed kunskap om, huruvida informationen i energideklarationerna utgör ett stöd för ägare och köpare av småhus i att genomföra energieffektiviserande åtgärder. noterar att återkommande har lyft behovet av att utvärdera systemet med energideklarationer, men att man varken har tilldelats medel för detta eller på eget initiativ prioriterat en sådan utvärdering. I rapporten anges vidare att tillsyn har visat att det förekommer felaktigheter i annonseringen av energideklarationer vid försäljning av småhus samt att har informerat mäklare om problemet men inte beslutat om förelägganden med anledning av felaktigheterna. noterar vidare att samverkan mellan om energideklarationerna har förekommit men är begränsad . När det slutligen gäller den fjärde delfrågan (arbete med bidrag till rådgivning) har granskningen visat att inte har genomfört bidragen till energi- och klimatrådgivning så att det tydligt ger ett stöd för småhusägare i deras hantering av energideklarationer. I rapporten anges att andelen husköpare 2018–2020 som sökt rådgivningen inte är väsentligen högre än andelen i befolkningen som sökt rådgivningen. Vidare noteras att saknar systematisk uppföljning av i vilken mån den kommunala energi- och klimatrådgivningen når målgrupperna samt att myndigheten inte heller ställer krav på att kommunerna ska ha mål för sitt arbete med att öka kännedomen hos målgrupperna. Det noteras också att ännu inte har prioriterat energiprestanda i byggnader som fokus för rådgivningen. innehåller rekommendationer till regeringen, och . Regeringen rekommenderas att: • överväga att ge i uppdrag att utreda hur energideklarationerna kan effektiviseras som styrmedel. Två komponenter i ett sådant uppdrag bör enligt vara att i samråd med utreda hur samordningen kan stärkas mellan energideklarationerna och den kommunala energi- och klimatrådgivningen för att säkra att information om energieffektivisering kan nå småhusägare och uppnå syftet med direktivet om byggnaders energiprestanda. • ta reda på om det på ett kostnadseffektivt sätt går att utöka kunskaperna om energianvändning i bostadsbeståndet, så att energideklarationerna blir uppföljningsbara med fokus på resultat och effektivitet i styrmedlet. • utreda om energideklarationerna ger småhusägarna avsedd information om hur energieffektivisering kan genomföras, antingen som del i ett eventuellt regeringsuppdrag eller på eget initiativ. • samverka med för att säkerställa att enskilda hushåll förses med den information och rådgivning som direktivet om byggnaders energiprestanda kräver. • ytterligare systematisera uppföljningen av i vilken mån målgrupperna, i synnerhet småhusägare och köpare, nås av och använder informationen för energieffektivisering. Regeringens bedömning av iakttagelser Regeringen bedömer att det finns stöd för iakttagelser om bristande uppföljning och samordning av systemet med energideklarationer för byggnader och den kommunala energi- och klimatrådgivningen. Regeringen bedömer också att det finns skäl att se över regleringen och styrningen av systemet med energideklarationer för byggnader. Regeringens åtgärder med anledning av iakttagelser Av regeringens skrivelse framgår att regeringen avser att återinföra återrapporteringskrav i fråga om energideklarationerna och den kommunala energi- och klimatrådgivningen i regleringsbreven för för respektive . När det gäller rekommendation om att ge i uppdrag att utreda hur energideklarationerna kan effektiviseras som styrmedel bedömer emellertid regeringen att en sådan översyn bör göras i samband med att övriga behov av förändringar bereds med anledning av att den kommande omarbetningen av direktivet om byggnaders energiprestanda ska genomföras i svensk rätt.