bet · H901MJU28 · 2022-06-13 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets betänkande Tidigt kommunalt ställningstagande till vindkraft Utskottet föreslår att avslår regeringens proposition Tidigt kommunalt ställningstagande till vindkraft och därmed bifaller fem motionsyrkanden om avslag på propositionen. I denna del finns det en reservation (S, V, MP). Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden som väckts med anledning av propositionen. Utskottet föreslår att även avslår motionsyrkanden om kommunalt inflytande över vindkraftsetableringar från allmänna motionstiden /22. I ärendet finns det sammanlagt sju reservationer (S, SD, C, V, KD, MP) och fyra särskilda yttranden (S, C, L, MP). Proposition 2021/22:210 Tidigt kommunalt ställningstagande till vindkraft. Nio yrkanden i följdmotioner. Åtta yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Kommunalt inflytande över vindkraftsetableringar 1.Tidigt kommunalt ställningstagande, punkt 1 (S, V, MP) 2.Ekonomisk kompensation, punkt 2 (SD, KD) 3.Ekonomisk kompensation, punkt 2 (C) 4.Ekonomisk kompensation, punkt 2 (V) 5.Stärkta incitament för kommuner, punkt 3 (C, KD) 6.Kommunalt inflytande över vindkraftsetableringar, punkt 4 (V) 7.Kommunalt inflytande över vindkraftsetableringar, punkt 4 (KD) 1.Tidigt kommunalt ställningstagande, punkt 1 (S) 2.Tidigt kommunalt ställningstagande, punkt 1 (C) 3.Tidigt kommunalt ställningstagande, punkt 1 (L) 4.Tidigt kommunalt ställningstagande, punkt 1 (MP) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 Bilaga 2 Regeringens lagförslag Bilaga 3 yttrande 2021/22:NU4y Bilaga 4 yttrande protokollsutdrag /22:27 § 3 Utskottets förslag till riksdagsbeslut avslår regeringens förslag. 2021/22:4647 av m.fl. (SD), 2021/22:4657 av m.fl. (C) yrkande 1, 2021/22:4661 av m.fl. (KD) yrkande 1, 2021/22:4664 av m.fl. (M) och 2021/22:4665 av m.fl. (L) samt avslår proposition 2021/22:210. Reservation 1 (S, V, MP) 2021/22:4636 av m.fl. (V), 2021/22:4657 av m.fl. (C) yrkande 2 i denna del och 2021/22:4661 av m.fl. (KD) yrkande 2. Reservation 2 (SD, KD) Reservation 3 (C) Reservation 4 (V) Stärkta incitament för kommuner 2021/22:4657 av m.fl. (C) yrkande 2 i denna del och 2021/22:4661 av m.fl. (KD) yrkande 3. Reservation 5 (C, KD) Kommunalt inflytande över vindkraftsetableringar 2021/22:2402 av (M), 2021/22:3070 av m.fl. (S) yrkande 2, 2021/22:3199 av m.fl. (V) yrkande 11, 2021/22:3428 av (M) yrkande 1, 2021/22:3584 av (M), 2021/22:3586 av (M), 2021/22:3772 av (M) och 2021/22:4195 av m.fl. (KD) yrkande 17. Reservation 6 (V) Reservation 7 (KD) På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (C), (MP), (M), (S), (S), (M), (SD), (S), (V), (M), (SD), (S), (L), (SD), (C), (S) och (KD). Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlar utskottet regeringens proposition 2021/22:210 Tidigt kommunalt ställningstagande till vindkraft. Propositions syfte är att förtydliga regleringen av kommunens ställningstagande till vindkraft. Lagförslaget har granskats av Lagrådet. I ärendet bereder utskottet nio yrkanden i följdmotioner. Därutöver bereder utskottet åtta yrkanden om kommunalt inflytande över vindkraftsetableringar i motioner från allmänna motionstiden /22. Motionsyrkandena redovisas i bilaga 1. Regeringens lagförslag redovisas i bilaga 2. Utskottet beslutade att ge näringsutskottet och civilutskottet möjlighet att yttra sig över regeringens proposition. Utskottens yttranden finns i bilaga 3 respektive 4. Lagförslaget innebär att kommunen på begäran ska ta ställning till om en viss plats kan tas i anspråk för vindkraft eller inte. En begäran om kommunens ställningstagande ska innehålla en karta som utvisar det mark- eller vattenområde som är avsett att tas i anspråk samt uppgifter om det högsta antalet vindkraftverk och deras högsta höjd. Kommunens ställningstagande ska motiveras och lämnas från det att en begäran har kommit in. Kommunens ställningstagande ska utgöra en processförutsättning för tillståndsprövningen. En ansökan om tillstånd till vindkraftsverksamhet som inte innehåller ett kommunalt medgivande ska därför avvisas av prövningsmyndigheten. Ett sådant medgivande ska även krävas för att tillstånd ska kunna ges. Förslaget bedöms spara resurser hos projektörer, tillståndsmyndigheter och andra myndigheter samt vara positivt för sakägare och berörd allmänhet. Det föreslås slutligen att en felaktig hänvisning i en bestämmelse i 17 kap. ska rättas till. Lagändringarna om kommunernas skyldighet att på begäran besluta om ett ställningstagande och vad en sådan begäran ska innehålla samt rättelsen föreslås träda i kraft . Ändringarna i fråga om det kommunala ställningstagandets betydelse i tillståndsprocessen föreslås träda i kraft . Betänkandet är disponerat så att utskottet först behandlar regeringens lagförslag och de följdmotioner i vilka det yrkas avslag på propositionen. Därefter behandlar utskottet motioner som innehåller förslag om tillkännagivanden till regeringen i fråga om ekonomisk kompensation. Sist behandlas motionsyrkanden från allmänna motionstiden /22 som handlar om kommunalt inflytande över vindkraftsetableringar. Utskottets förslag i korthet avslår regeringens lagförslag och bifaller därmed fem motionsyrkanden om avslag på propositionen. Jämför reservation 1 (S, V, MP) och särskilt yttrande 1 (S), 2 (C), 3 (L) och 4 (MP). antog ett mål om att av elproduktionen ska vara förnybar 2040 (prop. 2017/18:228, bet. 2017/18:NU22, rskr. 2017/18:411). Därutöver framgår det av den klimatpolitiska handlingsplanen, som antog , att energipolitiken ska skapa villkor för en effektiv och hållbar energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg negativ påverkan på hälsa, miljö och klimat samt underlätta omställningen till ett ekologiskt hållbart samhälle (prop. 2019/20:65, bet. 2019/20:MJU16, rskr. 2019/20:314). Regeringen tillsatte en särskild utredare för att se över bestämmelsen i 16 kap. 4 § om tillstyrkan av vindkraft, som redovisas nedan. Bakgrunden till utredningen är att bestämmelsen om tillstyrkan av vindkraftsanläggningar har fått kritik som bl.a. består i att det saknas beslutskriterier, krav på motivering och tidsgräns för att fatta beslutet. Utredaren fick i uppdrag att bl.a. lämna förslag på hur bestämmelsen i 16 kap. 4 § om tillstyrkan kan tas bort och hur det kommunala inflytandet kan tillgodoses på annat sätt. Utredningen överlämnade sitt betänkande (SOU 2021:53 En rättssäker vindkraftsprövning, nedan utredningen). I korthet föreslås det att kommunerna fortsatt ska ha rätt att säga nej till vindkraft, men till skillnad från ska kommunen ge besked tidigt i processen och omfattningen av kommunens beslut ska begränsas till att enbart avse mark- och vattenanvändning. presenterade regeringen första havsplaner för , respektive som tagits fram utifrån Havs- och vattenmyndighetens underlag. Havsplanerna pekar ut områden för elöverföring, energiutvinning, försvar, kultur, natur, rekreation, sandutvinning, sjöfart, yrkesfiske samt generell användning. Havsplanerna ger vägledning om vad som är den bästa användningen av havet och hur olika intressen kan samexistera, och bidrar därmed till en långsiktigt hållbar utveckling. Regeringen framhåller att det finns ett mycket stort behov inom industrin av havsbaserad vindkraft. De beslutade havsplanerna möjliggör en snabbare utbyggnad av 20–vindkraft. fick i uppdrag att tillsammans med andra berörda myndigheter peka ut lämpliga områden för att möjliggöra ytterligare elproduktion till havs. Därmed möjliggörs en total elproduktion från havet som motsvarar , dvs. nästan lika mycket el som hela använder . Regeringens mål är att säkra elförsörjningen, möjliggöra omställningen och trygga bra elpriser på lång sikt. Utifrån Energimyndighetens underlag ska Havs- och vattenmyndigheten föreslå ändringar i havsplanerna. uppdrag ska redovisas senast . Havs- och vattenmyndighetens förslag ska lämnas till regeringen senast . beslutade regeringen om proposition 2021/22:210 Tidigt kommunalt ställningstagande till vindkraft, som utskottet behandlar i detta ärende. Propositionen är en del av regeringens s.k. vindkraftspaket som utöver lagförslaget även innehåller följande tre beslut: – Kommittédirektiv för en utredning om stärkta incitament till kommuner och lokalsamhällen för utbyggd vindkraft. Utredningen ska redovisas . – Kommittédirektiv för en utredning som effektiviserar regeringens roll som prövningsmyndighet för förvaltningsärenden enligt , bl.a. ärenden om havsbaserad vindkraft. Utredningen ska redovisas . – Uppdrag till Havs- och vattenmyndigheten att utreda konkurrerande vindkraftparker till havs. Myndigheten ska utreda ett system för hur aktörer tilldelas ensamrätt att etablera havsbaserad vindkraft i specifika områden. Myndigheten ska redovisa uppdraget . Syftet med åtgärderna är att på olika sätt snabba på utbyggnaden av billig och grön el i . Regeringen framhåller att elkonsumtion beräknas öka kraftigt , som ett resultat av att industri och transporter elektrifieras och fasar ut fossila bränslen. Tillstånd till vindkraftsetablering enligt 9 kap. får enligt dagens regelverk endast ges om kommunen har tillstyrkt det. Detta gäller dock inte om regeringen har tillåtit verksamheten enligt 17 kap. Bestämmelsen om tillstyrkan i 16 kap. 4 § kom till 2009 i samband med att ändrade krav på detaljplan och bygglov för vindkraftverk infördes i den dåvarande (1987:10) (prop. 2008/09:146, bet. 2008/09:MJU27, rskr. 2008/09:258). prövades tillståndspliktiga vindkraftsanläggningar enligt både och . Ändringen i den dåvarande innebar att kravet på bygglov och detaljplan avskaffades för vindkraftsetableringar som tillståndsprövas enligt , förutom i områden där det råder stor efterfrågan på mark för bebyggelse eller anläggningar. Skillnaden på kommunens inflytande enligt bestämmelsen om tillstyrkan i 16 kap. 4 § jämfört med de tidigare kraven enligt är bl.a. att beslut om bygglov eller detaljplan föregås av en bestämd process och har krav på motivering och uppställda beslutskriterier. Det saknas en tidsgräns för när kommunen ska fatta ett beslut om tillstyrkan. Det saknas också uppställda beslutskriterier och kommunen kan ändra inställning i ett senare skede. Bestämmelsen innebär att vindkraft har en särställning i i förhållande till de flesta andra miljöfarliga verksamheter. fick och i uppdrag att tillsammans följa upp och analysera hur planerings- och tillståndsprocessen vid etablering av vindkraft hade utvecklats. Myndigheterna fick även i uppdrag att föreslå ytterligare åtgärder för att underlätta tillståndsprocessen, om de bedömde att det fanns behov av sådana. I redovisningen, som lämnades , anges att olika aktörer har olika bild av hur väl tillämpningen av bestämmelsen fungerar. Många kommuner anger att bestämmelsen fungerar relativt väl, medan bl.a. projektörer och och pekar på problem kopplade till bestämmelsen. Bland annat saknas det reglerade kriterier för vad kommunen ska grunda sitt beslut på, beslut behöver inte motiveras, besluten kan inte överklagas i sak och ett beslut om avstyrkan kan komma sent i tillståndsprocessen. Mot denna bakgrund föreslog myndigheterna ett upphävande av systemet med tillstyrkan. Myndigheterna återkom med förslag om att ändra regelverket så att det blir mer förutsebart och effektivt. Dagens prövning av vindkraft Tillstånd enligt till vindkraft på land krävs om sju eller fler vindkraftverk som är högre än (inklusive rotorblad) ska uppföras tillsammans, om ett vindkraftverk högre än ska uppföras där sju eller fler verk planeras eller om ett vindkraftverk ska uppföras där minst sex andra vindkraftverk redan är i drift (21 kap. 13 och 14 §§ miljöprövningsförordningen [2013:251]). För sådana vindkraftverk krävs inte bygglov (eller detaljplan), men bygganmälan enligt 6 kap. 5 § plan- och byggförordningen ska lämnas in. Även om detaljplan eller bygglov inte krävs får vindkraft inte uppföras i strid med detaljplan eller områdesbestämmelser. För vindkraftverk som inte är tillståndspliktiga gäller en ordning liknande den som gällde före införandet av den kommunala tillstyrkan, dvs. med bygglovskrav i stället för tillstyrkan. Den som vill bygga en tillståndspliktig vindkraftspark på land måste ansöka om tillstånd vid en länsstyrelse (miljöprövningsdelegation) enligt 1 kap. 6 § miljöprövningsförordningen. Tillståndspliktiga vindkraftverk och vindkraftsparker ska enligt 6 § miljöbedömningsförordningen (2017:966) alltid antas medföra betydande miljöpåverkan enligt 6 kap. 20 § första stycket 2 och en specifik miljöbedömning ska därför alltid göras. Som nämns ovan finns det inga bestämmelser om när den kommunala tillstyrkan ska inhämtas eller lämnas, men eftersom tillstånd inte får meddelas av miljöprövningsdelegationen förrän kommunen tillstyrkt det måste det åtminstone ske innan beslut fattas. med ansökan om tillstånd kan det vara nödvändigt att ansöka om sådant som dispens från områdesskyddsföreskrifter eller tillstånd att vidta åtgärder som kan påverka ett Natura 2000-område enligt 7 kap. . Prövningen måste göras samlat. Havsbaserad vindkraft hanteras enligt delvis andra regler. För vindkraftparker till havs, på svenskt territorialvatten, och i sjöar krävs tillstånd för vattenverksamhet enligt 11 kap. . Ansökan görs då vid mark- och miljödomstolen och inte hos . tillstyrkan krävs också. tillstyrkan krävs inte för en verksamhet till havs utanför det svenska territoriet, eftersom dessa vindkraftsparker inte behöver tillstånd enligt . Bygglov eller detaljplan krävs heller inte eftersom det utanför svenskt territorium inte finns några kommuner. Tidigt och bindande kommunalt ställningstagande till vindkraft Regeringen föreslår att kommunen på begäran ska ta ställning till om den medger eller motsätter sig att ett visst mark- eller vattenområde tas i anspråk för en sådan anläggning för vindkraft som beskrivs i begäran. Kommunens ställningstagande ska motiveras och meddelas i ett särskilt beslut från det att en sådan begäran kom in. Ett medgivande gäller eller, om det ingår i en ansökan om tillstånd, till den senare tidpunkt när tillståndsfrågan slutligt har avgjorts. medgivandet gäller får det bara ändras av kommunen om det innehåller en uppenbar oriktighet till följd av ett skrivfel eller liknande förbiseende. Som skäl till sitt förslag redovisar regeringen bl.a. att det är av stor vikt att tillståndsprocessen för vindkraft görs mer effektiv och förutsägbar för att främja utbyggnad. De förslag som lämnas i propositionen syftar till att säkerställa att kommunernas ställningstagande görs före tillståndsprövningen, i stället för som under pågående tillståndsprövning. Det innebär enligt regeringen att tillståndsprövningar av vindkraftsverksamhet som inte har förutsättningar att beviljas något tillstånd undviks och att de tillståndsprövningar som kommer till stånd blir mer tidseffektiva, eftersom kommunens ställningstagande inte behöver inväntas. Regeringen anser att detta innebär betydande resursbesparingar för såväl verksamhetsutövare som de myndigheter som deltar i tillståndsprövningar. Vidare bedömer regeringen att frågan om införande av ett system för kompensation till dem vars omgivning påtagligt påverkas av vindkraftsutbyggnad bör utredas. Även andra möjligheter att stärka incitamenten för kommuner att medverka till utbyggd vindkraft bör utredas. Regeringen föreslår vidare att en begäran om kommunens ställningstagande till vindkraft får göras av den som undersöker möjligheterna att uppföra en anläggning för vindkraft inom kommunen. Begäran ska vara skriftlig och innehålla en karta som utvisar det mark- eller vattenområde som är avsett att tas i anspråk. Begäran ska även innehålla uppgifter om det högsta antal vindkraftverk som anläggningen är avsedd att omfatta och vindkraftverkens högsta höjd samt innehålla namn på och kontaktuppgifter till den som begär ställningstagandet. Regeringen bedömer att en kommuns översiktsplan bör vara vägledande men inte bindande när kommunen tar ställning till om den medger eller motsätter sig att ett visst mark- eller vattenområde tas i anspråk för en anläggning för vindkraft. Regeringen föreslår att bestämmelser om kommunens ställningstagande till vindkraft ska införas i samt att ställningstagande till vindkraft endast ska få överklagas genom laglighetsprövning enligt kommunallagen. Regeringen gör därutöver bedömningen att det inte behövs några särskilda bestämmelser om offentliggörande av kommunens beslut. Kommunens inflytande i tillståndsprocessen Regeringen föreslår att tillstånd till en anläggning för vindkraft endast ska få ges om den kommun där anläggningen är avsedd att uppföras har lämnat den sökande ett medgivande till att mark- eller vattenområdet tas i anspråk för en sådan anläggning. Regeringen föreslår även att en ansökan om tillstånd till en anläggning för vindkraft ska innehålla det kommunala medgivande som är en förutsättning för att tillstånd ska kunna ges. Medgivandet får inte vara äldre än vid ansökningstillfället. Ett sådant medgivande behöver inte ingå i ansökan, om regeringen redan har förbehållit sig att pröva tillåtligheten av verksamheten. Rättelse i bestämmelsen om regeringens förbehåll att pröva tillåtligheten av en verksamhet Regeringen föreslår att bestämmelsen i 17 kap. 3 § första stycket 3 ska ändras så att hänvisningen rätteligen görs till 4 kap. 6 § andra stycket i stället för tredje stycket. Regeringen föreslår att lagändringarna ska träda i kraft i fråga om bestämmelserna om kommunernas skyldighet att på begäran besluta om ett ställningstagande, vad en sådan begäran ska innehålla och hur beslutet får överklagas samt i fråga om rättelsen i bestämmelsen om regeringens förbehåll att pröva tillåtligheten av en verksamhet. Lagändringarna i övrigt ska träda i kraft . När det gäller de ändringar som träder i kraft ska äldre bestämmelser fortfarande gälla för ansökningar om tillstånd som har gjorts . I följande fem motionsyrkanden föreslås det att avslår regeringens lagförslag. Enligt kommittémotion 2021/22:4664 av m.fl. (M) bör propositionen avslås. Motionärerna anser att regeringen har hanterat frågeställningen om kommuners incitament att medverka till utbyggnad av vindkraft i fel ordning samt att regeringens lagförslag inte bidrar till att möta framtidens behov av el. Även i kommittémotion 2021/22:4647 av m.fl. (SD) föreslås det att avslår de lagförslag som regeringen lägger fram i proposition. Motionärerna anför att det kommunala inflytandet och vetot inte ska försvagas på det sätt som föreslås i propositionen utan tvärtom värnas. Likaså enligt kommittémotion 2021/22:4657 av m.fl. (C) yrkande 1 bör avslå regeringens lagförslag. Motionärerna vill ha kvar det kommunala vetot men vill reformera det för att skapa större förutsägbarhet genom att låta kommunen uttala sig tidigare i processen. Däremot motsätter de sig regeringens förslag eftersom en reform av det kommunala vetot måste inkludera nya ersättningsformer till markägare och till närboende. Avslag på propositionen föreslås även i kommittémotion 2021/22:4661 av m.fl. (KD) yrkande 1. Motionärerna anser att regeringens lagförslag är bristfälligt, bl.a. eftersom det riskerar att leda till att kommuner avstyrker projekt. Motionärerna anför vidare att regeringen föreslår lagstiftning i fel ordning; incitamenten för fastighetsägare och kommuner måste vara klara innan det fattas beslut i frågan om kommunens skyldighet att tillstyrka eller avstyrka ett projekt. Också i kommittémotion 2021/22:4665 av m.fl. (L) föreslås det att avslår propositionen. Motionärerna anser att lagförslaget skulle innebära både att det blir svårt att få tillstånd att etablera vindkraft och att människor får sämre möjligheter att påverka sin närmiljö. Utskottet beslutade att ge näringsutskottet och civilutskottet tillfälle att yttra sig över regeringens lagförslag. yttrade sig näringsutskottet över regeringens lagförslag och de följdmotioner som väckts med anledning av den (2021/22:NU4y). begränsar sitt yttrande till de delar som rör utskottets beredningsområde, vilket främst innefattar energipolitik och de förslag som gäller ersättning till kommuner och andra aktörer vid vindkraftsetablering. förordar att miljö- och jordbruksutskottet avstyrker regeringens lagförslag i de delar som berör utskottet beredningsområde och därmed tillstyrker motionerna 2021/22:4664 (M), 2021/22:4647 (SD), 2021/22:4657 (C) yrkande 1, 2021/22:4661 (KD) yrkande 1 och 2021/22:4665 (L) i motsvarande delar. I näringsutskottets yttrande finns fyra avvikande meningar (S, C, V, KD, MP) och två särskilda yttranden (SD, MP). yttrande redovisas i sin helhet i bilaga 3. yttrade sig civilutskottet över regeringens lagförslag genom ett protokollsutdrag (2021/22:27 § 3). avstyrker lagförslaget utifrån de utgångspunkter som utskottet har att beakta. Som skäl för ställningstagandet hänvisar civilutskottet till vad som anförts i de följdmotioner som väckts av ledamöter från respektive parti. I civilutskottets yttrande finns en avvikande mening (S, V, MP). yttrande finns i bilaga 4. Utskottet anser att det förvisso är mycket angeläget att säkra växande elbehov samt att göra tillståndsprocesserna för vindkraftsetableringar effektivare och mer förutsägbara. Utskottet bedömer emellertid att regeringens lagförslag inte bidrar till att lösa denna problematik. Enligt lagförslaget ska kommuner ta ställning till etablering av vindkraft utifrån en ansökan som omfattar en karta som utvisar den plats som är avsedd att tas i anspråk, uppgifter om antal vindkraftverk och vindkraftverkens höjd. Utskottet menar att detta är ett alltför begränsat underlag, och att en sannolik konsekvens skulle bli att kommuner i hög utsträckning skulle komma att neka vindkraftsetableringar för att inte riskera att projekt godkänns som i ett senare skede visar sig ha omfattande negativ inverkan på kommuninvånarnas närmiljö. Utskottet ser positivt på att det anges i propositionen att kommunerna ska ha rådighet över hur mark- och vattenområden bäst ska nyttjas i den egna kommunen. Det är även positivt att regeringen tar upp behovet av ersättning till berörda. Utskottet noterar att det pågår en utredning om hur olika typer av kompensation och incitament ska utformas för att minska konflikterna. Utredningen ska vara klar , och förslagen ska därefter beredas. föreslår regeringen att kommuner redan från ska vara skyldiga att lämna ett tidigt besked om huruvida de tillåter vindkraftsetablering eller inte. Utskottet menar att regeringen därmed har hanterat frågeställningen om kommuners incitament att medverka till utbyggnad av vindkraft på fel sätt och i fel ordning. Villkoren för lokal kompensation måste först klargöras om acceptansen för vindkraft ska öka. Regeringen får återkomma till i frågan när villkoren är klargjorda. Mot bakgrund av det som anförts ovan anser utskottet att regeringens proposition ska avslås och att motionerna 2021/22:4647 (SD), 2021/22:4657 (C) yrkande 1, 2021/22:4661 (KD) yrkande 1, 2021/22:4664 (M) och 2021/22:4665 (L) ska bifallas. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om dels ekonomisk kompensation, dels stärkta incitament för kommuner. Jämför reservation 2 (SD, KD), 3 (C), 4 (V) och 5 (C, KD). Enligt kommittémotion 2021/22:4657 av m.fl. (C) yrkande 2 i denna del ska regeringen skyndsamt återkomma till med ett förslag som inkluderar nya ersättningsformer för markägare och närboende vid en vindkraftsetablering. En reform av det kommunala vetot måste inkludera nya former av ersättning till markägare och till närboende. I kommittémotion 2021/22:4636 av m.fl. (V) föreslås det att uppmanar regeringen att återkomma med ett lagförslag om en lagstadgad vindkraftspeng där en andel av exempelvis varje producerad kilowattimme vid vindkraftsetablering går till den kommun där vindkraften byggs eller har byggts.