bet · H901UU5 · 2022-06-02 00:00:00 — Den 19–deltog utrikesminister i Arktiska rådets årsmöte i . uppmärksammar att motioner om fiskerinäringen i stort sett behandlas av miljö- och jordbruksutskottet, senast i betänkande 2021/22:MJU17. Mot bakgrund av det som anförs ovan avstyrker utskottet motion 2021/22:4679 (SD) yrkandena 21, 26, 28 och 44. Arbetsmarknad, utbildning och hälsa Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om arbetsmarknad, utbildning och hälsa. Jämför reservation 5 (SD). I kommittémotion 2021/22:4679 av m.fl. (SD) yrkande 8 anförs att en utredning bör tillsättas med förslag om ökad grad av harmonisering mellan de nordiska ländernas momssatser. I yrkande 9 anförs att man inom ramen för utbildningsutbytet bör öka omfattningen av studiebesök hos de nordiska myndigheterna och till andra nordiska skolor. I yrkande 14 anförs att samarbetet inom kultur- och utbildningsområdet bör förstärkas. I yrkande 29 anförs att samordning av vårdens resurser är en kritisk fråga. I yrkande 30 anförs att det bör tillsättas en utredning av en standardisering och harmoniserad lagstiftning för privata vårdföretag och en enhetligare marknad inom de nordiska länderna. I yrkande 31 anförs att de nordiska länderna behöver ta ett samlat grepp över den svarta sektorn och genomföra en genomlysning och rapportering av tillstånden på arbetsmarknaden. I yrkande 32 anförs att det i nordiska ministerrådets program saknas tydliga riktlinjer om invandrares eget ansvar och viljan att bli integrerad i majoritetssamhället. I yrkande 33 anförs en jämställdhetspolitisk linje inom som syftar till att hålla alla grupper jämställda. vill inte lyfta fram utvalda grupper inom jämställdhetsområdet. Regeringen anger i sin skrivelse att det antogs ett nytt samarbetsprogram –2024 för ministerrådet för arbetsliv. Det nya samarbetsprogrammet har anpassats för att bättre kunna bidra till uppfyllandet av visionen att ska bli världens mest hållbara och integrerade region 2030. anordnades ett ministermöte i där arbetsmarknadsministrarna tillsammans med Internationella arbetsorganisationens () generaldirektör och representanter från arbetsmarknadens parter diskuterade plattformsarbete, psykisk hälsa i arbetslivet samt utmaningar på arbetsmarknaden under återhämtningsfasen av pandemin. Utskottet noterar att ministerrådet släppte ett flertal publikationer om bl.a. arbetsmarknaden samt att ministerrådet anser att en gemensam nordisk arbetsmarknad utgör en hörnsten i det nordiska samarbetet. Samarbetet om arbetsliv omfattar sysselsättnings- och arbetsmarknadsområdet samt arbetsmiljö- och arbetsrättsområdet. Vidare noterar utskottet att ett nytt samarbetsprogram för integration av flyktingar och invandrare togs fram samt att det finländska ordförandeskapet anordnade ett informellt möte mellan nordiska ministrar med ansvar för integration. Programmet är anpassat för att bidra till uppfyllandet av visionen för det nordiska samarbetet och gäller för perioden –2024. noterar också att motioner om det nordiska samarbetet om arbetsmarknadsfrågor behandlades senast i arbetsmarknadsutskottets betänkande 2021/22:AU6. Utskottet noterar också att man med en ny metod tagit fram siffror på hur många som arbetspendlar mellan och i , vilket också öppnar möjligheter för andra nordiska gränsregioner att få fram viktig statistik. Vad gäller skattefrågor uppmärksammar utrikesutskottet att en fråga som särskilt uppmärksammats i och som även framöver kommer att vara prioriterad är önskemålet om en modernisering av skatteavtalen mellan de nordiska länderna. Vidare noteras att mervärdesskattereglerna är harmoniserade på EU-nivå genom mervärdesskattedirektivet. I direktivet finns ramar/listor för vilka skattesatser länderna får tillämpa och för vilka varor och tjänster man får ha lägre skattesatser. för jämställdhet och hbtqi fortsatte att utveckla arbetet på såväl jämställdhets- som hbtqi-området. I skrivelsen anges att frågor om hat, hot och trakasserier ur ett jämställdhetsperspektiv, pappor och föräldraledighet och jämställdhet i förskolan prioriterades på jämställdhetsområdet. Vidare anger ministerrådet att de nordiska ländernas gemensamma kultur, historia och demokratiska traditioner har gjort det möjligt att utveckla ett nära och konstruktivt samarbete på jämställdhetsområdet samt att gå i spetsen för att främja lika rättigheter, behandling och möjligheter för homosexuella, bisexuella, transpersoner, queera och intersexuella (hbtqi-personer). Det anses också att hbtqi-personers rättigheter och möjligheter är under press i många länder och regioner i världen och att det i bör vara tvärtom. Därför ligger det nordiska samarbetet i framkant för att främja lika rättigheter, lika behandling och lika möjligheter för hbtqi-personer. De nordiska regeringarnas samarbete på social- och hälsoområdet leds av ministerrådet för social- och hälsopolitik. Regeringen anger i sin skrivelse att ministerrådet för social- och hälsopolitik utarbetade ett nytt samarbetsprogram –2024 och att statsrådet deltog vid två ministermöten i den nordiska kretsen som främst behandlade covid-19-pandemin, olika åtgärder i de nordiska länderna och erfarenheter av pandemin på hälsoområdet och det sociala området. Utskottet uppmärksammar att ett av de politiska målen är att främja en målinriktad och effektiv resursinsats på det sociala området och hälsoområdet som i högre grad möter framtidens behov. Utskottet noterar att nordiskt samarbete vad gäller gränsöverskridande vård behandlas i socialutskottets betänkande 2016/17:SOU10. I ministerrådet för utbildning och forskning som behandlas i skrivelsen innebar covid-19 att en del möten fortfarande anordnades digitalt . hölls fysiska möten både på minister- och på tjänstepersonsnivå. presenterades också en utvärdering av Nordplus, som är ett utbytesprogram för elever, studenter och verksamma inom utbildningsväsendet i de nordiska och baltiska länderna. I utvärderingen konstaterades att Nordplusprogrammet fungerar väl och att det bidrar till stärkt samverkan och kunskapsutbyte inom och . Utskottet noterar att regeringen i skrivelsen uttrycker att pandemins effekter på det nordiska kultursamarbetet blev allt tydligare . Utbyten över gränserna är kännetecknande för kultursektorn och de nordiska ländernas reserestriktioner påverkade aktörerna negativt. Vidare noteras att det, trots omfattande nationella stöd under pandemin, finns en stor osäkerhet inför framtida arbetsmöjligheter och inkomstkällor i sektorn och att uppföljning av pandemins konsekvenser kommer att vara en prioriterad fråga även . Mot bakgrund av det som anförs ovan avstyrker utskottet motionen 2021/22:4679 (SD) yrkandena 8, 9, 14 och 29–33. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om gränshinder och rättsliga frågor. Jämför reservation 6 (SD) och 7 (C). I kommittémotion 2021/22:3248 av m.fl. (C) yrkande 4 anförs att bör vara drivande för att säkerställa de gränsregionala informationstjänsternas verksamhet. I kommittémotion 2021/22:4679 av m.fl. (SD) yrkande 1 anförs att behöver inrätta en koordinerad lagstiftning mellan länderna på alla berörda områden. I yrkande 5 anförs att de nordiska samarbetsministrarna bör mötas för att samla hela den fullständiga listan av gränshinder och föreslå konkreta lösningar på varje hinder med målsättningen om att dessa ska vara lösta när året är slut. I yrkande 17 anförs att varje kommun som angränsar till ett annat nordiskt land behöver etablera en officiell lokal nordisk myndighetsstruktur. I yrkande 40 anförs att en nordisk projektgrupp bör tillsättas som ska bedriva löpande operativ granskning av de islamistiska samfunden i i syfte att beivra eventuell terrorism motiverad av politisk islam. I yrkande 43 anförs att inom ramen för de bilaterala samtalen med behöver prioritera migrations- och rättspolitiken för att öka kunskapen om vad som har en påvisbar effekt inom dessa områden. Nordiska ministerrådets gränshinderarbete drivs av gränshinderrådet, som inledde sin verksamhet och som fortsatte sitt arbete i linje med mandatet från samarbetsministrarna för perioden –2021, med tillägg om att därutöver också stödja arbetet för att ska bli världens mest hållbara och integrerade region 2030. Regeringen anger i skrivelsen att gränshinderarbetet under inledningen av 2021 liksom i hög grad kom att präglas av covid-19-pandemin. I nära samarbete med de gränsregionala informationstjänsterna lades mycket kraft på arbetet med att fortlöpande identifiera och uppmärksamma covid-19-relaterade störningar i den fria rörligheten till följd av de restriktioner som införts i de nordiska länderna. Drygt hälften av det hundratal covid-19-relaterade störningar som uppstått kunde lösas genom samverkan mellan myndigheter och departement på nordisk nivå, exempelvis frågor kopplade till socialförsäkring och a-kassetillhörighet. noterar att de gränsregionala informationstjänsterna fått ta en central roll under pandemin, att gränshinderrådet kan spela en viktig roll i arbetet med att trygga mobiliteten mellan de nordiska länderna vid kriser, samt att de nordiska samarbetsministrarna förtydligar gränshinderrådets roll i kristider i mandatet för 2022-2024. anser att och nordiska ministerrådet har ett viktigt arbete i att avlägsna gränshinder i och skapa ett öppnare . Det ska vara möjligt att flytta, pendla, studera och driva företag över landsgränserna i utan att man riskerar att hamna i en gråzon eller hindras av otydliga lagar och regler. De gränsregionala informationstjänsterna har särskild betydelse för det nordiska gränshinderarbetet och finansieras i olika omfattning av nordiska ministerrådet. Ett av målen för gränshindersrådet är vidare att stärka och utveckla samarbetet med informationstjänsterna. Utskottet noterar vidare att mandatet för gränshindersrådet bl.a. inbegriper säkerställandet av att det finns gynnsamma förutsättningar för rörlighet och handel i , vilket är en högt prioriterad fråga i det nordiska samarbetet och en viktig del i arbetet med att nå visionen om att ska vara världens mest hållbara och integrerade region . Eftersom det nordiska samarbetet är ett mellanstatligt samarbete ligger det största ansvaret på regeringar, departement och ministerier, nationella parlament, myndigheter och andra nationella aktörer att bidra till att gränshinder blir avklarade. Utskottet noterar, liksom i betänkande 2015/16:UU18, att det danska ordförandeskapet i nordiska ministerrådet påbörjade en undersökning av formerna för en gemensam genomgång av kommande EU-rättsakter. Utskottet noterar vidare att rekommenderade nordiska ministerrådet att införa som en fast praxis att ordförandelandet löpande går igenom kommande EU-rättsakter. Ordförandelandet gör sedan en prioritetsordning av dessa utifrån direktivens uppskattade betydelse för den fria rörligheten i samt bjuder in till nordiska samråd om tolkning, process och genomförande. Samarbetsministrarna beslutade vid sitt möte om ett pilotprojekt där utökade former för samarbete kring genomförande av EU-rättsakter ska utforskas. tog det finska ordförandeskapet över arbetet med att etablera pilotprojekt där ministerrådet för justitiefrågor kommer att diskutera lämpliga rättsakter vid sitt nästkommande möte . Utskottet påminner, som anförs i betänkande 2018/19:UU14, om att det finns ett nordiskt nätverk som ska främja samarbetet mellan , , och när det gäller utbyte av kunskap och erfarenheter om det förebyggande arbetet mot våldsbejakande extremism. Vid de nordiska justitieministrarnas möte kom ministrarna överens om att generellt fördjupa polissamarbetet. Det togs även beslut om ett nytt fyraårigt samarbetsprogram för justitiesektorn. Ett beslut togs också om att stärka nordisk forskning när det gäller vissa aspekter av rekryteringen till våldsbejakande extremism. Regeringen anger i sin skrivelse att och har en mycket god relation, ett omfattande handelsutbyte samt ett nära samarbete inom många områden. till besökte utrikeshandelsminister med ansvar för nordiskt samarbete för ett möte med sin danska motpart . Statsrådet och minister genomförde även ett gemensamt besök i . Besöket och överläggningarna fokuserade på integrationen av . Utskottet uppmärksammar att arbetet med att stärka Öresundssamarbetet är ett prioriterat område för regeringen i den bilaterala relationen med . Mot bakgrund av det som anförs ovan avstyrker utskottet motionerna 2021/22:3248 (C) yrkande 4 och 2021/22:4679 (SD) yrkandena 1, 2, 5, 17, 40 och 43. Utrikes- och säkerhetspolitik samt internationellt utvecklingssamarbete Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om utrikes- och säkerhetspolitik samt internationellt utvecklingssamarbete. Jämför reservation 8 (M), 9 (SD) och 10 (MP). I kommittémotion 2021/22:3776 av m.fl. (M) yrkande 56 anförs att aktivt bör arbeta för ett säkrare och mer säkerhetsintegrerat . I kommittémotionerna 2021/22:3775 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2021/22:3776 av m.fl. (M) yrkande 12 anförs att det nordisk-baltiska samarbetet bör fördjupas. I kommittémotion 2021/22:4110 av m.fl. (MP) yrkande 2 anförs att det nordiska försvarssamarbetet bör förstärkas genom att samarbeta och öva tillsammans, såväl militärt, som genom att öka vår civila beredskap. I kommittémotion 2021/22:4679 av m.fl. (SD) yrkande 3 anförs att den koldioxidneutrala energiproduktionen i bör öka och att man bör arbeta för att högutsläppsländer ska bli delaktiga. Regeringen anför i skrivelsen att samordnade det informella nordiska utrikes- och säkerhetspolitiska samarbetet som leds av de nordiska utrikesministrarna () . N5-möten fokuserade på aktuella utrikes- och säkerhetspolitiska frågor, inklusive utvecklingen i , och , ordförandeskap i () och FN-frågor. Utskottet noterar att det nordiska utrikespolitiska samarbetet är högt prioriterat av regeringen, inte minst i ljuset av den säkerhetspolitiska utvecklingen i närområdet. Utskottet understryker liksom i betänkande 2017/18:UU18 att de nordiska länderna i kraft av sina gemensamma värderingar har en allt viktigare roll att axla när det gäller säkerheten i vårt närområde, globalt fredsskapande och omställningen till en hållbar värld. En enad nordisk röst väger tungt i globala forum. Utskottet konstaterar att det nordiska utrikes- och säkerhetspolitiska samarbetet har fortsatt att utvecklas, när det gäller engagemanget såväl för närområdesfrågorna som för utökad samverkan kring viktiga globala frågor och den internationella utvecklingen. välkomnar att de nordiska samarbetsministrarna å det kraftigaste fördömt den oprovocerade, folkrättsstridiga och illegitima ryska invasionen av , samt att nordiska ministerrådet därför har beslutat att göra ett uppehåll i allt samarbete med och , dvs. att program, projekt och aktiviteter i och avbryts tills vidare. Det nordisk-baltiska samarbetet NB8 är ett mötesformat med roterande samordningsansvar som regelbundet samlar de fem nordiska och tre baltiska länderna. Främsta fokus för NB8-formatet är regional utrikes- och säkerhetspolitik och aktuella frågor i närområdet. NB8-formatet inbegriper möten mellan de åtta ländernas statsministrar, utrikesministrar, försvarsministrar och respektive statssekreterare. Utrikesminister besökte den 14–för att delta vid ett nordisk-baltiskt möte. Utskottet noterar att nordiska ministerrådet har utvecklat ett brett och nära samarbete med , och samt att nordiska ministerrådets samarbete med dessa länder vägleds av de riktlinjer som antogs av de nordiska samarbetsministrarna 2008. har ett utvecklat samarbete inom ett flertal områden, bl.a. gränsregionalt samarbete för att främja gemensamma grundläggande värden som demokrati, rättsstat, jämställdhet, yttrandefrihet och tolerans såväl inom nordisk-baltisk regi som i relation till övriga grannländer. Utskottet vill, liksom i betänkande 2017/18:UU18, påminna om vikten av nordiskt samarbete med de baltiska länderna. Regeringen anger i skrivelsen att statsministrarnas vision om att ska vara världens mest hållbara och integrerade region 2030 är den nordiska samarbetsramen för arbetet med hållbar utveckling. Arbetet med visionen bidrar till genomförandet FN:s Agenda 2030 och de globala målen för hållbar utveckling. Vidare anges att de nordiska ländernas samarbete inom närings-, energi- och regionalpolitik utförs i ministerrådet för hållbar tillväxt -och ska säkerställa regionens fortsatt goda tillväxt samt att energisamarbetet fokuserar bl.a. på att främja utvecklingen av hållbara energikällor. noterar att det nordiska elmarknadssamarbetet fortsatte med inriktning på att uppfylla den vision som har fastställts för den nordiska elmarknaden: ska ha världens mest konkurrenskraftiga, innovativa och konsumentorienterade elmarknad, som bidrar till att nå de ambitiösa nordiska klimatmålen. Mot bakgrund av det som anförs ovan avstyrker utskottet motionerna 2021/22:3775 (M) yrkande 3, 2021/22:3776 (M) yrkandena 12 och 56, 2021/22:4110 (MP) yrkande 2 samt 2021/22:4679 (SD) yrkande 3. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden kring . Jämför reservation 11 (M) och 12 (C). I kommittémotion 2021/22:3246 av m.fl. (C) yrkande 11 anförs att observatörsstatus i bör begränsas. I kommittémotion 2021/22:3248 av m.fl. (C) yrkande 12 anförs att det är viktigt att är en stark röst i arktiska frågor. I kommittémotion 2021/22:3776 av m.fl. (M) yrkande 24 anförs att bör försvara den ordning som har präglat med internationell rätt och regionalt och internationellt samarbete som grund. arbete i styrs av den nationella strategi som regeringen tog fram 2020 och som behandlades i utskottets betänkande 2020/21:UU6 Strategi för den arktiska regionen. Av strategin framgår att är det primära forumet för internationellt samarbete om arktiska frågor. De åtta arktiska staterna som ingår i (, , , , , , och ) har ett särskilt ansvar för utvecklingen i . Flera urfolk finns representerade i genom permanenta deltagare. Genom Ilulissatdeklarationen, som undertecknades av de fem kuststaterna 2008 och återbekräftades av samtliga arktiska stater 2018, finns ett gemensamt åtagande att bevara som en fredlig och stabil region. I regeringens skrivelse, inleds avsnittet om med att konstatera att är en viktig komponent i de nordiska ländernas samarbete och politiska utbyte. Vidare redogörs för att det vid de nordiska samarbetsministrarnas möte den 13–beslutade om ett nytt arktiskt samarbetsprogram för nordiska ministerrådet –2024. Liksom i det tidigare samarbetsprogrammet är utgångspunkten ett hållbarhetsperspektiv baserat på Agenda 2030. var under isländskt ordförandeskap (2019–2021) och därefter övertog det tvååriga ordförandeskapet för . Det gemensamma meddelandet om EU:s nya strategi för presenterades . Uppdateringen av EU:s Arktispolitik har enligt skrivelsen bl.a. drivits på genom gemensamma ansträngningar från de nordiska EU-medlemmarnas sida. välkomnar i betänkande 2020/21:UU6 att det nu finns en uppdaterad Arktisstrategi med ett brett förhållningssätt som inkluderar bl.a. säkerhetspolitik, klimat och miljö, ekonomisk utveckling och tryggande av goda levnadsvillkor för dem som bor i arktiska områden. Utskottet instämmer även i regeringens bedömning att som ett arktiskt land har ett särskilt intresse av och ansvar för att främja en fredlig, stabil och hållbar utveckling. ska också bidra till ett konstruktivt internationellt samarbete i den arktiska regionen. Utskottet påminner om att länge har beskrivits som ett säkerhetspolitiskt lågspänningsområde präglat av ett konstruktivt internationellt samarbete. Klimatförändringarna i har bidragit till ett ökat omvärldsintresse för regionen. Utskottet ser möjligheterna som detta ger att mobilisera ett ökat engagemang för att hantera klimatförändringarnas konsekvenser i . ligger det i intresse som arktisk stat att värna samarbetet inom och de arktiska staternas särskilda roll och ställning för att främja en fredlig, stabil och hållbar utveckling i den arktiska regionen. Unclos är, som nämnts tidigare, en central del av det internationella havsrättsliga regelverket. bör enligt utskottet, som tidigare anförts i betänkande 2020/21:UU6, verka för att folkrätten, inklusive havsrätten, respekteras. välkomnar vidare att regeringen i sin strategi för den arktiska regionen (skr. 2020/21:7) vill verka för en begränsad uppvärmning av i enlighet med mål om att minska den globala uppvärmningen samt att regeringen vill verka för att den biologiska mångfalden bevaras i enlighet med målen i konventionen för biologisk mångfald samt verka för att genomföra en giftfri cirkulär ekonomi. noterar återigen det växande antalet icke-arktiska stater som visar intresse för . har redan visat att de vill ha större inflytande över utvecklingen i . I likhet med i betänkande 2019/20:UU4 anser utskottet att regeringen behöver beakta geopolitiska målsättningar, inte minst i , och att det fördjupade militära samarbetet mellan och kräver ökad uppmärksamhet, särskilt när det gäller närområde, inklusive . välkomnar vidare att regeringen genom sitt gemensamma uttalande med (inklusive och ), , , , och , om samarbetet i med anledning av aggression mot , noterar de allvarliga svårigheter för mellanstatligt samarbete, bl.a. i , som agerande har orsakat. Utskottet välkomnar vidare att regeringen i samma uttalande betonar arktiska rådets fortsatta betydelse för samarbetet i det cirkumpolära området, upprepar dess stöd för institutionen och dess arbete samt att grundprinciperna om suveränitet och territoriell integritet, baserade på folkrätten, länge har legat till grund för arbetet i , ett forum där är ordförandeland. Med anledning av flagranta brott mot dessa principer noterar utrikesutskottet att staternas företrädare inte kommer att resa till för möten i . Dessutom ställer staterna tillfälligt in allt deltagande vid möten i rådet och dess underordnade organ de överväger nödvändiga villkor som skulle kunna möjliggöra att rådets betydelsefulla arbete kan fortsätta under rådande omständigheter. Mot bakgrund av det som anförs ovan avstyrker utskottet motionerna 2021/22:3246 (C) yrkande 11, 2021/22:3248 (C) yrkande 12 och 2021/22:3776 (M) yrkande 24. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motionsförslag som beretts i särskild ordning. Utöver de yrkanden som behandlats tidigare i detta betänkande finns även motionsyrkanden som är föremål för en förenklad motionsberedning enligt de riktlinjer som har fastslagit med anledning av betänkande 2005/06:RS3 och i enlighet med promemorian Förenklad motionsberedning –2022 som utrikesutskottet fastställde . Utskottet har vid en genomgång och beredning funnit att de yrkanden som redovisas i bilaga 2 inte kan vara aktuella för något tillkännagivande från . Efter denna behandling avstyrker ett enigt utskott de aktuella motionerna. Utskottet föreslår att skrivelse 2021/22:90 och redogörelse /22:NR1 läggs till handlingarna. Nordiskt samarbete under covid-19-pandemin, punkt 1 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4677 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2021/22:2573 av m.fl. (SD) yrkande 1. Regeringen är i redogörelsen tydlig med att samarbetet mellan de nordiska länderna inte har fungerat på ett tillfredsställande sätt under pandemin. I gränsbygderna märktes och märks påfrestningarna på ett helt annat sätt än i huvudstäderna. Öppna och stängda gränser om vartannat och svårigheter för arbetspendling har medverkat till att medborgare i flera länder känt sig utlämnade. Särskilt besvärligt har det varit för butiker och näringsidkare i gränsområden som till exempel och som tidigare levt på en relativt fri och obehindrad rörlighet mellan länderna. Vi ser också hur kommunikationerna lidit hårt. var nyheterna om kommunikationerna i i nationellt fokus. Boende i hade varken tillgång till eller och de danska medborgarna hade svårt att ta sig till .