bet · H901KU34 · 2022-05-13 00:00:00 — Statsrådet anförde i sitt svar att regionfrågan hade utretts ett flertal gånger, bl.a. av och Utredningen om den statliga regionala förvaltningen, samt att den då tillsatta arbetade i samarbete med och Västra och på så vis fick del av lärdomar från tidigare regionbildningar (prot. 2015/16:94 anf. I fråga om erfarenheter från hänvisade statsrådet vidare bl.a. till de utvärderingar av regionförstoringen som ingick i underlag och till ett seminarium som hade arrangerats i av och regeringens proposition En ny beteckning för kommuner på regional nivå och vissa frågor om regionindelning Regeringen tillsatte en kommitté med uppdrag att föreslå en ny regional indelning som innebar att skulle delas i väsentligt färre län och landsting (dir. 2015:77). Kommittén skulle vidare föreslå hur landstingen skulle tilldelas det regionala utvecklingsansvaret. Kommittén, som tog namnet , överlämnade delbetänkandet Regional indelning – tre nya län (SOU 2016:48). I betänkandet föreslogs att tre nya län och motsvarande landsting skulle bildas: , och . Regeringen valde dock att inte fortsätta att bereda förslagen. I ett tilläggsdirektiv utgick uppdraget att dela in i färre län och landsting (dir. 2017:72). I kommitténs fortsatta uppdrag ingick bl.a. att föreslå ändringar i indelningslagen om vilken hänsyn som ska tas till berörda regioners och kommuners samt befolkningens synpunkter vid ändringar i regionindelningen. lämnade sitt slutbetänkande Myndighetsgemensam indelning – samverkan på regional nivå (SOU 2018:10). I regeringens efterföljande proposition 2018/19:162 En ny beteckning för kommuner på regional nivå och vissa frågor om regionindelning föreslogs bl.a. ändringar i indelningslagen som innebar att större hänsyn skulle tas till önskemål och synpunkter från berörda regioner, kommuner och befolkningen vid ändringar i regionindelningen. tillstyrkte förslaget vid sin behandling av propositionen men ansåg att det inte i tillräcklig utsträckning tillvaratog befolkningens synpunkter. Utskottet föreslog ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma till med förslag till bestämmelser om att inhämta och beakta synpunkter vid ändringar i regionindelningen som i allt väsentligt motsvarar de bestämmelser som gäller vid ändringar i kommunindelningen (bet. 2019/20:KU3). I betänkandet fanns en reservation (S, V, MP). biföll utskottets förslag (rskr. 2019/20:48–49). Av regeringens skrivelse 2021/22:75 skrivelser till regeringen – åtgärder framgår att regeringen överväger att tillsätta en utredning för att se över hur sådana bestämmelser som nämns i tillkännagivandet kan utformas. Utskottet har behandlat motionsyrkanden om regionalisering, däribland yrkanden om utvärdering av genomförda regionaliseringar. behandlade utskottet motionsyrkanden motsvarande några av de nu aktuella yrkandena. Utskottet avstyrkte då yrkandena med hänvisning till att beredningen av delbetänkande och kommitténs fortsatta utredningsarbete inte borde föregripas (bet. 2016/17:KU17). avstyrkte utskottet motionsyrkanden med samma lydelse som de nu aktuella med hänvisning till att utskottet inte fann skäl att ta några sådana initiativ som motionären yrkade på (bet. 2019/20:KU15). Utskottet anser inte att det finns skäl att ställa sig bakom vad som begärs i motionerna. Den kommunala självstyrelsen, punkt 1 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3488 av m.fl. (M) yrkandena 11 och 12 samt 2021/22:3689 av m.fl. (M) yrkandena 22 och 23 samt 2020/21:685 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2020/21:1942 av Boriana (M), 2021/22:1166 av (C) och 2021/22:3289 av m.fl. (SD) yrkande 1. Den statliga styrningen av kommunerna har ökat i omfång, komplexitet och detaljeringsgrad, vilket riskerar att sätta käppar i hjulet för den lokala utvecklingen runt om i landet. Dagens detaljstyrning riskerar att minska utrymmet för de kommunala verksamheterna att använda sin kompetens och erfarenhet samt utrymmet för att anpassa verksamheten till lokala förutsättningar och behov. Särskilt små kommuner upplever att den statliga styrningen fungerar sämre. Det beror bl.a. på att de upplever att styrningen är utformad utifrån stora kommuners behov och på svårigheter att söka de öronmärkta bidrag som styr kommunernas verksamhet. För att minska den administrativa bördan, förbättra kommunernas möjligheter att anpassa verksamheten efter lokala behov och skapa förutsättningar för innovation bör den statliga styrningen av kommunerna minska. För små kommuner med begränsade resurser innebär statliga regler och administration en relativt större börda. Vi anser att undantag bör införas i den statliga regleringen för småkommuner som i högre grad tyngs av den administrativa börda som statlig reglering innebär. Det kan gälla alltifrån strandskydd och till krav inom vård, skola och omsorg, som inte bör vara bindande för mindre kommuner. Möjligheten att samverka mellan kommuner ska också underlättas och regelverket förenklas. Den kommunala självstyrelsen, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:685 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2021/22:3289 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2020/21:1942 av Boriana (M), 2020/21:3488 av m.fl. (M) yrkandena 11 och 12, 2021/22:1166 av (C) och 2021/22:3689 av m.fl. (M) yrkandena 22 och 23. Den kommunala självstyrelsen är en central och viktig princip som har urholkats genom medlemskap i unionen. Detta sker genom tvingande lagstiftning som varken kommunernas, regionernas eller politiker kan påverka. Kommunerna bör återfå den makt som tagits ifrån dem genom lagstiftning som tvingar kommunerna att ta emot ett stort antal flyktingar och ensamkommande. Genom en sådan lagstiftning binder staten kommunerna vid långsiktiga ekonomiska och sociala åtaganden som får stora negativa konsekvenser. Regeringen bör återkomma till med konkreta förslag på hur den kommunala självstyrelsen kan stärkas. Försökskommuner, punkt 2 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3388 av m.fl. (L) yrkande 16 och 2021/22:1360 av (M). Den kommunala demokratin är en hörnsten i folkstyret. Det är de lokala förutsättningarna och engagemanget som avgör om en bygd kan skapa en god framtid. Alltför ofta hindras dock det lokala arbetet av stelbent lagstiftning som reglerar verksamheter sektorsvis, vilket medför svårigheter att arbeta över sektorsgränser. Detta är hindrande i synnerhet i små kommuner där man är särskilt beroende av att kunna hjälpas åt. För att kommunerna runt om i landet ska kunna fortsätta att vara attraktiva krävs nya sätt att arbeta, vilket förutsätter större utrymme att pröva nya idéer om hur olika typer av samhällsservice ska kunna behållas och utvecklas. Liberalerna föreslår därför att det i en kommun, eller i en del av en kommun, ska vara möjligt att pröva arbetsformer som innebär utökat samarbete mellan olika förvaltningsenheter inom en kommun, mellan kommuner, med regioner och statliga myndigheter och aktörer i civilsamhället. Sådana möjligheter ska erbjudas genom en geografiskt avgränsad och tidsbegränsad verksamhet som vi kallar reformkommuner. Förslaget, som är mer omfattande än det försök med frikommuner som infördes , är inspirerat av lagstiftning och initiativ i fråga om försökskommuner i och . Syftet med verksamheten ska vara lärande och det är därför av avgörande betydelse att den utformas så att det går att göra meningsfulla uppföljningar och effektutvärderingar samt att det finns en planering för hur erfarenheter ska spridas. Kommunsamverkan och kommunsammanslagningar , punkt 3 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3247 av m.fl. (L) yrkande 6 och 2021/22:3379 av m.fl. (L) yrkande 6 och 2020/21:1416 av (L). Liberalernas uppfattning är att ett ökat samarbete mellan kommunerna är positivt och att samverkansmöjligheterna därför ska stärkas. Vi anser att kommunsamverkan på frivillig grund är att föredra och att åtgärder bör vidtas för att underlätta för de kommuner som frivilligt vill gå samman för att höja kvaliteten på servicen och minska sårbarheten. bör därför uppmana regeringen att bedriva ett utvecklingsarbete inriktat mot att åstadkomma mer strategisk kommunsamverkan eller frivilliga kommunsammanläggningar utöver den omfattande kommunala samverkan som bedrivs . Viktigt att understryka är att eventuella förändringar i kommunindelningen behöver vara väl förankrade och bygga på initiativ underifrån. I slutbetänkande Starkare kommuner – med kapacitet att klara välfärdsupp-draget (SOU 2020:8) finns enligt vår mening en övertro på att de strukturella utmaningar som finns i många kommuner, särskilt mindre kommuner i mindre tätbefolkade delar av landet, kan hanteras genom kommunsammanläggningar. Vi anser att det finns andra sätt att stärka kommunernas förutsättningar, exempelvis genom nya former för avtalssamverkan och införande av försökskommuner. Vi anser mot den bakgrunden att regeringen bör skapa förutsättningar för kommunsammanslagningar på frivillig väg och undanröja hinder för ökad samverkan mellan kommunerna. Ekonomisk förvaltning m.m., punkt 4 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:685 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2021/22:3289 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2020/21:153 av (KD), 2021/22:347 av (KD) och 2021/22:3006 av (SD). Det är enligt vår mening grundläggande att de gemensamma kommunala och regionala resurserna i första hand går till kärnverksamheten. Kommunens invånare, tillika skattebetalare, ska inte behöva förvandlas till ofrivilliga riskkapitalister genom att politiker investerar pengar i osäkra ekonomiska projekt som riskerar att bli förlustaffärer. Det finns många exempel på kommuner som har investerat i verksamheter som ur ett ekonomiskt perspektiv är riskfyllda. har den kommunala skuldsättningen skenat det . För kommuner eller regioner som vill göra investeringar i verksamheter som ligger utanför kärnverksamheten bör utgångspunkten vara att det inte ska leda till någon ekonomisk förlust för kommunens eller regionens invånare. En riskanalys bör därför göras inför varje sådan investering och det ska anses finnas hinder om analysen visar att investeringen är alltför riskfylld. Regeringen bör vidta åtgärder som tillgodoser det anförda. Antalet ledamöter och ersättare i fullmäktige, punkt 5 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:685 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 2021/22:3289 av m.fl. (SD) yrkande 6. I kommunallagen finns bestämmelser som reglerar antalet ledamöter och ersättare i fullmäktige. Reglerna, som bl.a. anger det minsta tillåtna antalet ledamöter i fullmäktige, är inte tillräckligt flexibla. Vi menar därför att dessa regler bör ses över. Utgångspunkten för översynen bör vara att öka kommunernas och regionernas handlingsutrymme i detta avseende som en god medborgerlig förankring garanteras. Byte av partitillhörighet, punkt 6 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:685 av m.fl. (SD) yrkande 5 och 2021/22:3289 av m.fl. (SD) yrkande 5 och 2020/21:1524 av (L), 2020/21:3392 av m.fl. (SD) yrkande 7 och 2021/22:256 av m.fl. (SD) yrkande 7. Nuvarande regler medför begränsade möjligheter för partierna att efter ett val hantera avhopp av politiska kandidater från de partier som valt dem. Detta är en ordning som riskerar att leda till lägre väljarrepresentativitet och potentiellt tomma stolar. vill med anledning av detta utreda hur mandaten tydligare kan knytas till de politiska partierna. Vi anser att politiska vildar, även om de väljer att stanna kvar i fullmäktige, ska kunna bli av med sitt uppdrag i de nämnder, styrelser, bolag och stiftelser där det berörda partiet finns representerat. Styrelsens ställning i förhållande till övriga nämnder, punkt 7 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:685 av m.fl. (SD) yrkande 9 och 2021/22:3289 av m.fl. (SD) yrkande 9. Kommunallagen föreskriver att fullmäktige får besluta att styrelsen får fatta beslut om särskilt angivna förhållanden som rör andra nämnders verksamhet. Vi menar att de nya bestämmelserna om styrelsens ställning har medfört ett otydligt ansvarsutkrävande. Vi vill också framhålla att nämnderna i flertalet fall har bättre kunskap inom sina respektive ansvarsområden än styrelsen, som har en mer samordnande funktion. De nya reglerna riskerar därför att leda till dåligt underbyggda beslut. Mot denna bakgrund anser vi att en lagändring bör göras som innebär en återgång till tidigare lagstiftning när det gäller styrelsens ställning i förhållande till övriga nämnder. Representation och minoritetsskydd, punkt 8 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:685 av m.fl. (SD) yrkande 7 och 2021/22:3289 av m.fl. (SD) yrkande 7 och 2020/21:3392 av m.fl. (SD) yrkande 5 och 2021/22:256 av m.fl. (SD) yrkande 5. De politiska partier som har blivit invalda i fullmäktige måste ges möjlighet till så god insyn och delaktighet i det politiska arbetet som möjligt. Det handlar i praktiken bl.a. om att kunna delta i nämndernas och styrelsens arbete. Tyvärr finns det exempel på kommuner som har minskat antalet platser i nämnder och styrelse enbart för att hålla vissa partier borta från insyn. Ett sådant agerande är i grunden odemokratiskt. Kommunallagens nuvarande utformning innebär att det fortfarande finns en risk för att en majoritet, genom ändringar av antalet platser i nämnder och styrelse efter ett val, minimerar inflytandet från ett eller flera partier. Någon form av minoritetsskydd bör därför införas för att säkerställa en fungerande insyn även för de partier som hamnar utanför samverkan i fullmäktige. Vidare bör minoritetsskyddet vid återremittering av ärenden stärkas, exempelvis genom någon form av minimiregler för hur ett beredningsorgan ska följa de instruktioner som ges vid en återremiss innan ärendet får skickas tillbaka till fullmäktige för avgörande. Regelverket får dock inte bli för strikt och långtgående, eftersom det skulle riskera att leda till en oproportionerlig ökning av arbetsbelastningen för kommuner och regioner. Regeringen bör även säkerställa ett mycket starkt minoritetsskydd i fråga om interpellationer. Det skulle t.ex. kunna krävas att fem sjättedelar av fullmäktiges ledamöter röstar emot att en interpellation ska få ställas för att så ska bli fallet. Förtroendevaldas rätt till insyn, punkt 9 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:685 av m.fl. (SD) yrkande 10 och 2021/22:3289 av m.fl. (SD) yrkande 10. Merparten av de beslut som fattas i en kommun fattas med stöd av delegation. Med ett delegationsbeslut bör det enligt vår mening alltid följa en återrapporteringsplikt till nämndens ledamöter, och det bör finnas regler som säkerställer förbättrad tydlighet. Det finns flera skäl till detta. Ett sådant skäl är att flera kommuner har valt att delegera politiskt känsliga beslut till ordförande, presidium eller tjänstemän som man har varit väldigt sparsam med att redogöra för ärendets hantering i nämnden. En ledamot av en nämnd kan då vara ovetande om vilka beslut som har fattats. I vissa fall kan beslutet dessutom vara fattat med stöd av ett otydligt delegationsbeslut. Vi menar att denna ordning är ohållbar eftersom den underminerar de förtroendevaldas rätt till insyn i den kommunala verksamheten. Regeringen bör vidta åtgärder som tillgodoser det anförda. Distansdeltagande i fullmäktige- och nämndsammanträden, punkt 10 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3790 av m.fl. (M) yrkande 5. Under coronapandemin förändrades arbetet på många sätt i bl.a. kommunerna för att minska smittspridningen. En stor förändring är att många kommuner har hållit såväl fullmäktige- som nämndsammanträden med flera eller alla ledamöter deltagande på distans. I förhållande till exempelvis riksdagsordningens reglering av utskottssammanträden på distans har dock kommunallagen en skarp reglering av vilka krav som ställs för distansdel-tagande, där kravet på att samtliga deltagare ska kunna delta på lika villkor är centralt. På marknaden finns väldigt få om ens några mjukvaruplattformar för videokonferenser som uppfyller både de krav som ställs i kommunallagen och de krav på hanteringen av personuppgifter som följer av dataskyddsförordningen och avgörande i Schrems II. Regeringen bör därför skyndsamt agera för att förändra kommunallagen så att en mer ändamålsenlig reglering av deltagande på distans vid politiska sammanträden kommer till stånd. Revision och ansvarsprövning, punkt 14 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:685 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2021/22:3289 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2020/21:1420 av (L), 2020/21:1687 av (M), 2020/21:3392 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2021/22:256 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2021/22:668 av (SD) och 2021/22:1730 av och (båda M). Vissa kommuner har genom att låta oppositionen i fullmäktige utse lekmannarevisorer bidragit till bättre ekonomisk öppenhet och transparens. På detta vis undviker man risken att majoriteten utser revisorer från de egna politiska leden. En annan möjlighet är att oppositionen ges rätten att tillsätta majoriteten av revisorerna. Vi anser att det bör utredas vilken ordning som är den bästa och hur revisionen kan säkerställa och stärka oppositionens granskande roll och bli en garanti för att de partier som inte sitter i det politiska styret ges en ökad insyn i den löpande ekonomin. Revision och ansvarsprövning, punkt 14 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1420 av (L), 2020/21:1687 av (M) och 2021/22:1730 av och (båda M) samt 2020/21:685 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2020/21:3392 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2021/22:256 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2021/22:668 av (SD) och 2021/22:3289 av m.fl. (SD) yrkande 4. I förslaget till den nya kommunallag som trädde i kraft förbisågs den viktiga frågan om att införa en oberoende och professionell revision. kommuner och regioner omsatte tillsammans 2019 och den offentliga upphandlingen ökar ; enligt uppgick det sammanlagda värdet på de upphandlings-pliktiga inköpen till 2017. Inom staten granskar myndigheterna oberoende och professionellt. Motsvarande steg har dock aldrig tagits när det gäller kommuner och regioner. Jag anser därför att kommunallagen bör kompletteras med regler som möjliggör en oberoende och professionell revision av kommuner och regioner, liksom inom det statliga området. Kommunalt lag- och domstolstrots, punkt 15 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3267 av m.fl. (L) yrkande 6 och 2021/22:3388 av m.fl. (L) yrkande 14. Mot bakgrund av ett tidigare tillkännagivande från har en översyn gjorts av tjänstefelsansvaret. Jag anser att det, vid sidan av ett moderniserat ämbetsansvar, också behövs en bredare översyn för att minska utrymmet för s.k. kommunalt lag- och domstolstrots, dvs. att förtroendevalda eller beslutsfattare utan påföljd åsidosätter gällande rätt eller domstolsbeslut. Exempel på kommunalt trots kan vara att en kommun köper arbetsmaskiner av ett lokalt företag och sedan hyr ut dem till samma företag för en symbolisk penning, att en kommun går vidare med en byggentreprenad trots att upphandlingen ogiltigförklarats eller att en kommun trots domstolsbeslut om det otillåtna i saken gynnar enskilda näringsidkare genom att satsa stora belopp i samägda fastighetsbolag. I dessa fall, som alla har motsvarigheter i verkligheten, har varken myndigheter eller domstolar kunnat hindra kommuner från att genomdriva beslut i strid med gällande rätt. Stramare regler om tjänsteansvar skulle sannolikt bidra till att motverka problemet med kommunalt lag- och domstolstrots, men jag anser att ytterligare åtgärder behövs. Det kan t.ex. handla om en lagstadgad skyldighet att rätta beslut som upphävts av domstol och om skärpta regler för när ett beslut kan verkställas. Kommunala folkomröstningar m.m., punkt 16 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:685 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2021/22:3287 av m.fl. (SD) yrkande 8 och 2021/22:3289 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2020/21:229 av (SD) och 2021/22:385 av (SD) samt 2020/21:224 av (SD) och 2021/22:382 av (SD). är anhängare av den parlamentariska demokratin men förordar även att demokratin ska komma närmare medborgarna. Vi anser att kraven för att väcka ett ärende om att hålla en folkomröstning är för högt ställda. Enligt vår mening behöver gränsen sänkas för hur stor andel av kommuninvånarna som behöver underteckna ett folkinitiativ för att få till stånd en folkomröstning. Dessutom bör möjligheten utredas att införa en ordning med digital namninsamling, genom legitimering med hjälp av t.ex. bank-id. En sådan utredning bör beakta att vissa kommuner har begränsade förutsättningar att värna it‑säkerheten samt de kostnader det skulle medföra för många mindre kommuner att tillhandahålla digitala lösningar. Vidare bör formerna för medborgarförslag, folkinitiativ och finansieringen utredas. Vi anser att staten med fördel skulle kunna ha huvudansvaret för att en lämplig portal för att lämna medborgarförslag finns tillgänglig online. I ett andra steg kan en sådan portal byggas ut för att användas även för folkinitiativ på nivå. Det bör även utredas om staten bör bära en del av kostnaden för folkinitiativ på nivå. Tillgänglighet i lokaler där demokratin utövas, punkt 18 (C) av Per Schöldberg (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3509 av m.fl. (C) yrkande 34. Demokratin utövas inte bara vid valurnorna utan även mellan val. För att alla medborgare ska ha möjlighet att påverka och delta i vårt gemensamma demokratiprojekt vill jag att alla lokaler där demokratin utövas, exempelvis vid nämndsammanträden, ska vara fullt tillgängliga. saknas exempelvis hörselslingor i många fall. Regeringen bör vidta åtgärder för att tillgodose detta.