bet · H901FiU34 · 2022-04-29 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår yrkanden i motioner om bl.a. hur regelverket för offentlig upphandling är utformat, sociala kriterier, djurskydd, livsmedelsproduktion, miljökrav samt innovations- och funktions-upphandling. Utskottet hänvisar till den befintliga lagstiftningen för offentlig upphandling, och det arbete som redan pågår på många områden. I betänkandet finns 17 reservationer (M, SD, C, V, KD, L, MP). Cirka 50 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Sociala kriterier, sociala företag och ideella organisationer Små och medelstora företag Antal underleverantörer och skäliga villkor 1.Utformningen av upphandlingsregelverket, punkt 1 (M) 2.Utformningen av upphandlingsregelverket, punkt 1 (SD) 3.Utformningen av upphandlingsregelverket, punkt 1 (C) 4.Utformningen av upphandlingsregelverket, punkt 1 (V) 5.Utformningen av upphandlingsregelverket, punkt 1 (L) 6.Sociala kriterier, sociala företag och ideella organisationer, punkt 2 (C) 7.Sociala kriterier, sociala företag och ideella organisationer, punkt 2 (KD) 8.Små och medelstora företag, punkt 3 (M) 9.Små och medelstora företag, punkt 3 (SD) 10.Små och medelstora företag, punkt 3 (C) 11.Djurskydd och livsmedelsproduktion, punkt 4 (SD) 12.Miljökrav, punkt 5 (M) 13.Miljökrav, punkt 5 (C) 14.Miljökrav, punkt 5 (KD) 15.Miljökrav, punkt 5 (MP) 16.Innovations- och funktionsupphandling, punkt 6 (M) 17.Antal underleverantörer och skäliga villkor, punkt 7 (V) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2021/22:2258 av (M) yrkande 2, 2021/22:2479 av m.fl. (SD) yrkande 19, 2021/22:2534 av m.fl. (SD) yrkande 12, 2021/22:2597 av m.fl. (V) yrkande 15, 2021/22:2824 av (M) yrkande 3, 2021/22:2934 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2021/22:3245 av m.fl. (C) yrkande 37, 2021/22:3511 av m.fl. (C) yrkande 9, 2021/22:3659 av (C) yrkandena 1 och 2, 2021/22:3686 av m.fl. (C) yrkandena 22 och 23, 2021/22:3790 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2021/22:4001 av m.fl. (L) yrkande 36. Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (C) Reservation 4 (V) Reservation 5 (L) Sociala kriterier, sociala företag och ideella organisationer 2021/22:2886 av (M), 2021/22:3665 av m.fl. (C) yrkande 6, 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkande 137 och 2021/22:4164 av m.fl. (KD) yrkandena 4–7. Reservation 6 (C) Reservation 7 (KD) Små och medelstora företag 2021/22:2258 av (M) yrkande 1, 2021/22:2427 av m.fl. (SD) yrkande 11, 2021/22:3686 av m.fl. (C) yrkandena 7, 20 och 21 samt 2021/22:3708 av m.fl. (M) yrkande 37. Reservation 8 (M) Reservation 9 (SD) Reservation 10 (C) 2021/22:985 av (SD) yrkande 4, 2021/22:1342 av (S), 2021/22:2096 av (C), 2021/22:2239 av m.fl. (M) yrkande 3, 2021/22:2258 av (M) yrkande 3, 2021/22:2479 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 16, 2021/22:2726 av (M), 2021/22:3098 av (M) och 2021/22:3437 av m.fl. (M) yrkande 56. Reservation 11 (SD) 2021/22:833 av och (båda S), 2021/22:3431 av m.fl. (M) yrkande 25, 2021/22:3665 av m.fl. (C) yrkandena 13 och 14, 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkande 32, 2021/22:3713 av och (båda S), 2021/22:3881 av m.fl. (KD) yrkande 24 och 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 16. Reservation 12 (M) Reservation 13 (C) Reservation 14 (KD) Reservation 15 (MP) 2021/22:2251 av (M) och 2021/22:3687 av m.fl. (M) yrkande 6. Reservation 16 (M) Antal underleverantörer och skäliga villkor 2021/22:469 av m.fl. (V) yrkandena 13–15. Reservation 17 (V) 2021/22:1863 av (M). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (S), (M), (C), (V), (M), (SD), (S), (KD), (L), (SD), (MP), (S), (M), (M), (SD) och Mubarik (S). I betänkandet behandlas ca 50 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /22. Motionsyrkandena handlar bl.a. om utformningen av upphandlingsregelverket, sociala kriterier, djurskydd, livsmedelsproduktion, miljökrav samt innovations- och funktionsupphandling. Samtliga motionsyrkanden är i form av tillkännagivanden. En sammanställning över de behandlade förslagen redovisas i bilagan. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om utformningen av upphandlingsregelverket. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående beredningsarbete inom och arbete inom . Jämför reservation 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (V) och 5 (L). I motion 2021/22:2258 av (M) yrkande 2 vill motionären att informationen till företag om hur offentliga upphandlingar fungerar ska förtydligas. I kommittémotion 2021/22:2479 av m.fl. (SD) yrkande 19 anför motionärerna att upphandlingslagstiftningen bör ses över så att tillämpliga undantag finns för behov av ändrade inköpsmönster till följd av kriser. I kommittémotion 2021/22:2534 av m.fl. (SD) yrkande 12 anför motionärerna att det bör tas fram nationella riktlinjer för hur offentliga inköp kan styras mer mot svenskproducerade varor. I kommittémotion 2021/22:2597 av m.fl. (V) yrkande 15 anför motionärerna att regeringen bör driva på inom EU för regeländringar som möjliggör för kommunerna att ställa skatteetiska krav på anbudsgivare vid offentlig upphandling. I motion 2021/22:2824 av (M) yrkande 3 anför motionären att bör få i uppdrag att utforma kriterier för inköp av begagnad it-utrustning till offentlig verksamhet. I kommittémotion 2021/22:2934 av m.fl. (SD) yrkande 5 anför motionärerna att upphandlingsförfarandet behöver ses över för att säkerställa att informationsflöden och funktioner inte faller i orätta händer och att vissa bolag därför ska kunna exkluderas från upphandlingar. I kommittémotion 2021/22:3245 av m.fl. (C) yrkande 37 anför motionärerna att bör få i uppdrag att skapa ett digitalt stödverktyg för att förenkla upphandlingar av säkra digitala tjänster. I partimotion 2021/22:3511 av m.fl. (C) yrkande 9 anför motionärerna att offentliga upphandlingar bör ske med öppen källkod samt att myndigheter och regelverk bör arbeta främjande och tillåtande med exempelvis s.k. regulatoriska sandlådor. I motion 2021/22:3659 av (C) yrkas att reglerna för upphandlingar under EU:s tröskelvärden förenklas till en miniminivå (yrkande 1). Vidare yrkar motionären att direktupphandlingsgränsen ses över (yrkande 2). I kommittémotion 2021/22:3686 av m.fl. (C) yrkas att reglerna ska förenklas för upphandlingar under EU:s tröskelvärden (yrkande 22). Vidare yrkas att direktupphandlingsgränsen ska ses över (yrkande 23). I kommittémotion 2021/22:3790 av m.fl. (M) yrkande 7 anför motionärerna att regeringen bör ta initiativ till att se över möjligheten att göra centrala upphandlingar med möjlighet till avrop av standardiserade it-system och it-verktyg för statliga myndigheter, regioner och kommuner. I kommittémotion 2021/22:4001 av m.fl. (L) yrkande 36 anser motionärerna att det behövs en förutsättningslös utvärdering av hur nuvarande utformning av lagen om offentlig upphandling () hör samman med säkerheten och utvecklingsmöjligheterna i samhällsviktig verksamhet som sjukvård. En sådan utvärdering behöver se över om det krävs undantag från eller helt separata regelverk för sådan verksamhet. Utifrån det riksdagsbundna målet för den statliga förvaltningspolitiken har regeringen preciserat följande mål för den offentliga upphandlingen: Den offentliga upphandlingen ska vara effektiv, rättssäker och ta till vara konkurrensen på marknaden, som innovativa lösningar främjas samt miljöhänsyn och sociala hänsyn beaktas (prop. 2014/15:1 utg.omr. Uppföljning av efterlevnaden av upphandlingsregelverket på EU-nivå Kommissionen granskar hur medlemsstaterna följer reglerna om offentlig upphandling. Det redovisas i de återkommande landrapporterna för respektive land. Regeringens resultatredovisning av tillämpningen av I budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 105–109) skriver regeringen att det genomsnittliga antalet anbudsgivare per upphandling visar att det finns en fungerande konkurrens inom den offentliga upphandlingen. har det genomsnittliga antalet anbudsgivare varierat mellan 4,1 och 4,8 stycken per upphandling. ökade det genomsnittliga antalet anbudsgivare per upphandling till 4,7 stycken. Andelen upphandlingar där endast 1 eller 2 anbudsgivare deltog uppgick till . Det vanligaste antalet anbudsgivare var 2 stycken, vilket var fallet i av upphandlingarna. Andelen avbrutna upphandlingar är en indikation på hur effektiv den offentliga upphandlingen är. En avbruten upphandling innebär att det har lagts resurser på inköp som inte genomförs, som det kan vara bättre att avbryta upphandlingen om det har framkommit att underlaget är bristfälligt. Andelen avbrutna upphandlingar har ökat men minskade från . Kommunerna genomförde flest upphandlingar, ca 8 230, medan regionerna och staten genomförde ca 1 580 respektive 2 860 upphandlingar. Överprövning är en viktig del av rättssäkerheten vid offentliga upphandlingar. kan överprövningar bidra till osäkerhet och förseningar, och därför är det svårt att fastställa en optimal nivå på överprövningarna. Andelen upphandlingar som överprövades varierade –2019 mellan men minskade 2020 till . Statliga myndigheter och bolag hade lägst andel överprövningar , kommuner och kommunala bolag , medan regioner och regionägda bolag hade störst andel överprövningar . En och samma upphandling kan generera flera mål i domstol. Totalt avgjordes 3 616 mål om överprövning vid förvaltningsrätterna , varav prövades i sak. Andelen överprövningar som fick bifall i förvaltningsrätten varierade inom ett spann om 24–men minskade . Förvaltningsrättens beslut överklagades till kammarrätten i 778 mål . Kammarrätten ändrade utfallet i 43 (5,) av de 742 mål som avgjordes . Insikter om offentlig upphandling med anledning av sjukdomen covid-19 Offentlig upphandling har haft en viktig roll när det gäller hanteringen av konsekvenserna av spridningen av sjukdomen covid-19. lämnade ur ett upphandlingsperspektiv (rapport 2020:3) till regeringen som en delredovisning av ett regeringsuppdrag om att ge förstärkt stöd vid upphandling av samhällsviktig verksamhet (Fi2019/03819). preliminära slutsatser var att upphandlingsreglerna är anpassade för att kunna tillämpas när det uppstår oförutsedda akuta behov samt att upphandlande myndigheter och enheter som har en välutvecklad strategisk syn på offentlig upphandling har goda förutsättningar att hantera kriser. publicerade ett nytt stöd om hur man integrerar krisberedskapsaspekter i offentliga kontrakt. Uppdrag till om ändamålsenliga inköpsorganisationer Enligt senaste enkätundersökning bedömer av de upphandlande myndigheterna och enheterna att brist på tid och personalresurser är de främsta hindren för att använda inköp som medel för att bidra till verksamhetsutveckling. För att stimulera upphandlande myndigheter och enheter att i ökad utsträckning bygga upp och säkerställa en inköpsorganisation som ger förutsättningar för ett strategiskt inköpsarbete har regeringen gett i uppdrag att följa upp och att genomföra olika insatser för att främja denna utveckling (Fi2020/04834). Uppdrag till Statskontoret att utvärdera effekterna av förändrade regler för direktupphandling infördes krav på de upphandlande myndigheterna och enheterna att dels dokumentera genomförandet av alla upphandlingar , dels besluta om riktlinjer för användning av direktupphandling. Statskontoret har haft i uppdrag att utvärdera effekterna av de förändrade reglerna för direktupphandling som infördes (Fi2021/02328). Utvärderingen skulle bl.a. innehålla en analys av hur reglerna har påverkat konkurrensen på relevanta offentliga marknader, med särskilt fokus på effekterna för små, medelstora och idéburna leverantörer. Statskontoret skulle även bedöma dels om det finns anledning att överväga ytterligare förändringar av direktupphandlingsgränserna, dels om innebörden av kravet på dokumentation av direktupphandlingar och kravet på att besluta om riktlinjer för direktupphandlingar bör preciseras i författning. Uppdraget redovisades (rapport 2022:6). Regeringen skriver i budgetpropositionen att förtroendet för att den offentliga upphandlingen fungerar väl och är rättssäker fortsatt är viktigt. Regelverket om offentlig upphandling och en effektiv tillämpning av detta motverkar korruption. Säkerheten i leveranserna till samhällsviktig verksamhet behöver säkerställas även i krissituationer. Arbetet med att ta fram enklare och mer flexibla regler för bl.a. icke -direktivstyrda upphandlingar och för att effektivisera överprövningsprocessen fortsätter. Regeringen avser, som en del av detta arbete, att lämna två propositioner med förslag på upphandlingsområdet till . För att upphandlingen ska nå sin fulla potential inom alla områden i den nationella upphandlingsstrategin behöver styrningen och organiseringen av inköpsarbetet fortsätta att utvecklas. uppdrag att följa upp och genomföra olika insatser för att främja en utvecklad styrning kommer att ligga till grund för åtgärder på området (Fi2020/04834). En utgångspunkt är att inköpsarbetet behöver organiseras ändamålsenligt utifrån upphandlande myndigheters och enheters olika förutsättningar. Med en utvecklad styrning av inköpsarbetet ges upphandlande myndigheter och enheter goda förutsättningar att ta till vara och stimulera näringslivets innovationskraft. Genom det forum för kompetensöverföring och erfarenhetsutbyte för innovationsupphandling som getts i uppdrag att inrätta (N2021/01194) kommer den offentliga sektorn att stimuleras att genomföra fler innovationsupphandlingar, för att skapa efterfrågan på innovationer som kan leda till mervärde för samhället, exempelvis genom att stärka utvecklingen av en resurseffektiv cirkulär ekonomi. trädde lagen (2019:668) om upphandlingsstatistik i kraft. Alla annonser ska publiceras i registrerade annonsdatabaser. Arbetet med att utveckla upphandlingsstatistiken fortsätter, bl.a. genom arbetet med att genomföra EU:s nya standard för upphandlingsannonser (e-forms). Uppgifter om inköpsvärden kommer däremot inte att samlas in. Den offentliga upphandlingen ska utvecklas för att ytterligare kunna bidra till att offentliga medel gör så stor samhällsnytta som möjligt. Det finns stor potential i att använda den offentliga upphandlingen som ett verktyg för ökad miljömässig och social hållbarhet. Det handlar bl.a. om att främja gemensamma samhällsintressen som miljö, klimat, en cirkulär ekonomi, minskad antibiotikaanvändning inom djurhållning, djuromsorg och människors hälsa samt bra villkor på arbetsmarknaden. En departementspromemoria med lagförslag om detta remitterades och arbete pågår inom . Informationssäkerhet och samhällsviktig verksamhet har vägledningsmaterial om informationssäkerhet vid upphandling på sin webbplats och har även tagit fram en vägledning om säkerhetsskyddad upphandling. fokuserade myndigheten på vissa närliggande aspekter, bl.a. inom ramen för regeringsuppdraget om samhällsviktig upphandling. Myndigheten har även tagit fram ett vägledningsmaterial om sekretess i upphandling. Noteras kan också att Säkerhetspolisen har en vägledning om säkerhetsskyddad upphandling. har haft i uppdrag att ge förstärkt stöd vid upphandling av samhällsviktig verksamhet (Fi2019/03819). Åtgärderna enligt uppdraget skulle vara genomförda före utgången av . Uppdraget slutredovisades i årsredovisningen . Europeiska kommissionen avser vidare att lägga fram ett förslag på ett krisinstrument för den inre marknaden, bl.a. i syfte att möjliggöra snabba beslut när kritiska situationer uppstår. Förslag om skyldighet att vid upphandling beakta klimatet, miljön, djuromsorg m.m. pågår ett arbete inom med att ta fram förslag om att införa en skyldighet för upphandlande myndigheter och enheter att vid offentlig upphandling beakta klimatet, miljön, människors hälsa, djuromsorg samt sociala och arbetsrättsliga aspekter när det är relevant med hänsyn till upphandlingens syfte (Ds 2021:31). En proposition väntas lämnas . I regleringsbrevet angavs att ska redovisa hur myndigheten har arbetat för att främja att offentlig upphandling används som ett verktyg för att nå klimat- och miljömål (prop. 2009/10:155, bet. 2009/10:MJU25, rskr. 2009/10:377) och bidra till att öka takten i omställningen till en fossilfri och mer cirkulär ekonomi, samt vilka övriga åtgärder som har vidtagits för att öka andelen cirkulär och fossilfri upphandling. anslag har ökats med 2022 för ett utvecklat stöd i fråga om cirkulär och fossilfri upphandling. I ett uppdrag till specificerar regeringen vad det nya stödet ska omfatta (M2022/00439). I regleringsbrevet angavs att ska öka kännedomen om hur offentlig upphandling kan användas som ett viktigt verktyg för att bidra till en cirkulär ekonomi samt uppnå de nationella miljömålen och de globala hållbarhetsmål som är kopplade till Agenda 2030. I uppdraget ingick att se över hur strategisk upphandling kan främja en cirkulär ekonomi genom hela inköpsprocessen. En viktig del i arbetet var att analysera hur återanvändningsgraden kan öka. Uppdraget omfattade t.ex. att ge vägledning om affärsmodeller och att utveckla relevanta hållbarhetskrav samt metoder för leverantörsdialog och främjande av innovationer. Uppdraget genomfördes i samråd med , Kemikalieinspektionen, Kommuner och Regioner samt andra relevanta aktörer. Uppdraget har slutförts och har resulterat bl.a. i en vägledning om hur man kan främja cirkulär ekonomi och hållbar plastanvändning genom offentlig upphandling. inrättades en nationell statistikdatabas hos . I samband med detta fick myndigheten i uppdrag att analysera datakvaliteten i databasen och lämna förslag till åtgärder för att höja kvaliteten. Särskild vikt ska enligt uppdraget läggas vid uppgifter som avser antal anbudsgivare och avbrutna upphandlingar. Enligt Kammarkollegiets instruktion ska myndigheten ansvara för att upphandla samordnade ramavtal som är avsedda för andra statliga myndigheter. Inom området informationsteknik gäller ansvaret den offentliga förvaltningen, dvs. även regioner och kommuner (8 a §). har ramavtal och tjänster inom strategisk försörjning. Utskottet har tidigare behandlat förslag om utformningen och tillämpningen av , senast i betänkande 2020/21:FiU34. Utskottet avstyrkte då motionsyrkandena med motiveringen att upphandlingslagstiftningen har reformerats och utvecklats. Detta har enligt utskottet gett myndigheter och upphandlande enheter bättre förutsättningar att upphandla strategiskt. Den årliga uppföljningen på EU-nivå är enligt utskottet värdefull och bidrar till att upphandlingar genomförs på ett rättssäkert sätt. Det strategiska arbete som bedriver med särskilt fokus på områdena vård och omsorg, bygg och anläggning samt livsmedel och måltidstjänster är enligt utskottet värdefullt och stärker upphandlarnas kompetens. trädde lagen (2020:914) om tystnadsplikt vid utkontraktering av teknisk bearbetning eller lagring av uppgifter i kraft och innebär enligt utskottet att säkerhetsarbetet kring upphandlingar stärkts. Inledningsvis vill utskottet återigen betona att upphandling, rätt använd, kan vara ett effektivt instrument för att skapa flera positiva effekter i samhället som ökad tillväxt, sysselsättning, jämställdhet och ökade miljökrav. Utskottet delar regeringens uppfattning att den offentliga upphandlingen ska vara effektiv och rättssäker och ta till vara konkurrensen på marknaden som innovativa lösningar främjas samt miljöhänsyn och sociala hänsyn beaktas. På så sätt bidrar den offentliga upphandlingen till en väl fungerande samhällsservice till nytta för medborgarna och näringslivets utveckling som skattemedel används på bästa sätt. har bl.a. tagit fram en vägledning om säkerhetsskyddad upphandling, ett förstärkt stöd vid upphandling av samhällsviktig verksamhet, stöd om cirkulär och fossilfri upphandling och en vägledning om hur man kan främja cirkulär ekonomi och hållbar plastanvändning genom offentlig upphandling. har också inrättat en nationell statistikdatabas och ska analysera datakvaliteten i databasen. Fokus ligger på uppgifter om antal anbudsgivare och avbrutna upphandlingar. Europeiska kommissionen avser att lägga fram ett förslag på ett krisinstrument för den inre marknaden för att bl.a. möjliggöra snabba beslut när kritiska situationer uppstår. pågår ett arbete med att ta fram förslag om att införa en skyldighet för upphandlande myndigheter och enheter att vid offentlig upphandling beakta klimatet, miljön, människors hälsa, djuromsorg samt sociala och arbetsrättsliga aspekter när det är relevant med hänsyn till upphandlingens syfte. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionsyrkandena. Sociala kriterier, sociala företag och ideella organisationer Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. sociala kriterier, sociala företag och ideella organisationer. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående beredningsarbete inom och arbete inom . Jämför reservation 6 (C) och 7 (KD). I motion 2021/22:2886 av (M) yrkar motionären att reglerna i ska ses över för att säkerställa mångfald och göra det möjligt för fler aktörer att delta i upphandlingar. I kommittémotion 2021/22:3665 av m.fl. (C) yrkande 6 anför motionärerna att bör få i uppdrag att utveckla krav på och kriterier för social hållbarhet och jämställdhet. Ett liknande förslag framställs i partimotion 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkande 137. I kommittémotion 2021/22:4164 av m.fl. (KD) yrkas att statistiken ska förbättras genom att civilsamhällets del i upphandlingsstatistiken tydliggörs och genom att det utreds hur det civila samhällets samhällsekonomiska värde ska mätas (yrkande 4). Vidare yrkas att det ska genomföras en utvärdering av effekten av de nya reglerna för upphandling av vissa sociala tjänster och andra särskilda tjänster under tröskelvärdet och hur dessa har påverkat den idéburna sektorns möjligheter att delta i upphandlingar (yrkande 5). Motionärerna anför vidare att om utvärderingen visar små eller inga förbättringar för den idéburna sektorn bör regeringen på nytt överväga en ordning där upphandlingar av vissa välfärdstjänster under tröskelvärdet helt undantas från och komma med förslag på hur detta kan genomföras (yrkande 6). Regeringen bör också utvärdera förslaget att reservera upphandlingar av vissa tjänster i och särskilt effekten av den föreslagna treårsregeln (yrkande 7). antog förslagen i proposition 2021/22:5 Ett förenklat upphandlingsregelverk. I propositionen föreslog regeringen ett förenklat regelverk för offentliga upphandlingar under EU:s tröskelvärden och för upphandlingar av sociala tjänster och andra särskilda tjänster (bet. 2021/22:FiU14, rskr. 2021/22:31). Lagändringarna trädde i kraft och innebär bl.a. att fler upphandlingar av sociala tjänster och andra särskilda tjänster ska kunna reserveras samt att direktupphandlingsgränserna för sociala tjänster och andra särskilda tjänster höjs upp till tröskelvärdena. I samband med att antog förslagen riktade den även ett tillkännagivande till regeringen om att utvärdera upphandlingslagstiftningen och se över möjligheterna att öka förutsättningarna för små företag och ideella aktörer att delta i upphandlingar och vinna upphandlingskontrakt. Arbete med detta pågår inom . lämnade regeringen proposition 2021/22:135 Idéburen välfärd. I propositionen föreslås bl.a. att upphandlande myndigheter ska ges möjlighet att reservera rätten att delta i upphandlingar av vissa välfärdstjänster till idéburna organisationer, vars allmännyttiga syfte bidrar till att uppfylla ändamålet med den tjänst som upphandlas. Vidare föreslås att en bestämmelse ska införas i lagen (2008:962) om valfrihetssystem som gör det möjligt för upphandlande myndigheter att i samma utsträckning reservera rätten att få delta i ett valfrihetssystem för idéburna organisationer. Enligt regleringsbrevet skulle i årsredovisningen redovisa vilka åtgärder myndigheten vidtagit för att underlätta för bl.a. idéburna organisationer att delta i offentlig upphandling samt analysera och bedöma i vilken utsträckning åtgärderna bidragit till detta. Myndigheten skulle även lämna förslag på ytterligare åtgärder.