bet · H901MJU29 · 2022-06-08 00:00:00 — Jag och mitt parti ser positivt på åtgärder som kan förkorta tillståndsprocesserna under förutsättning att dessa åtgärder inte innebär negativa effekter för miljön, människors och djurs hälsa eller sökanden. Den nuvarande bestämmelsen i 12 § förvaltningslagen ger utrymme för sökande att begära att miljöprövningsdelegationen ska avgöra ärendet. Jag och mitt parti anser att det är problematiskt att motionen föreslår att den möjlighet i lagstiftningen som innebär att det i ett ärende kan ta än myndigheten slutgiltigt avgör ärendet tas bort utan att konsekvenserna utretts. Ett ärende om miljötillstånd kan exempelvis dra ut för att sökanden gjort en bristfällig miljökonsekvensbeskrivning som tar tid att åtgärda. Jag och mitt parti anser att tidspress aldrig får resultera i beslut som är bristfälligt underbyggda och därmed riskerar att ge negativa effekter för såväl miljön som för sökanden. Regeringen har tillsatt som har i uppdrag att utreda hur tidsbegränsning av tillstånd och omprövning av tillstånd och villkor ska kunna bli effektiva och verkningsfulla medel för att säkerställa att verksamheter och åtgärder bedrivs med moderna miljövillkor i syfte att nå miljö- och klimatmålen. Uppdraget ska enligt uppgift från () redovisas . Jag och mitt parti anser att åtgärder för ändringar som gäller förkortade tillståndsprocesser bör vidtas efter att denna utredning redovisat sitt uppdrag och föreslår därför att motionsyrkandet avslås. Tidsplaner, punkt 10 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3880 av m.fl. (KD) yrkande 37 och 2021/22:3881 av m.fl. (KD) yrkande 19. Jag och mitt parti anser att det i miljötillståndsprocessen bör sättas upp tidsramar och tidsgränser för olika moment och att det, inom ramen för uppdrag, bör utredas om det finns delar som är överflödiga. En prövningsmyndighet ska under handläggningen arbeta enligt en kommunicerad tidsplan och om denna måste överskridas måste myndigheten ange skälen för det. Även domstolsprocesser ska bedrivas utifrån en tidsplan som anger när ett avgörande senast ska meddelas. Tidsplanen ska utgå från när ansökan eller överklagandet lämnas in och handläggningstiden bör inte vara längre än . Överväganden vid tillståndsprövningen, punkt 11 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3690 av m.fl. (M) yrkande 22 och 2021/22:2388 av m.fl. (SD) yrkande 10, 2021/22:3199 av m.fl. (V) yrkande 9, 2021/22:3277 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 15 och 16, 2021/22:3881 av m.fl. (KD) yrkande 16, 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 3 och 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 49. Den som fått ett tillstånd för sin verksamhet kan åläggas tillståndsvillkor som verksamhetsutövaren är skyldig att följa. I takt med utvecklingen av ny miljöteknik och möjligheterna för tillståndspliktiga verksamheter att ge upphov till mindre klimatavtryck bör möjligheten att hålla nere omfattningen av tillståndsvillkor ses över. Överväganden vid tillståndsprövningen, punkt 11 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2388 av m.fl. (SD) yrkande 10 och 2021/22:3199 av m.fl. (V) yrkande 9, 2021/22:3277 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 15 och 16, 2021/22:3690 av m.fl. (M) yrkande 22, 2021/22:3881 av m.fl. (KD) yrkande 16, 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 3 och 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 49. Redan av första kapitel framgår att balken ska tillämpas så att mark, vatten och fysisk miljö i övrigt används så att en långsiktigt god hushållning från ekologisk, social, kulturell och samhällsekonomisk synpunkt tryggas. Dessa faktorer vägs sällan in av myndigheterna, utan prövningarna enligt har kommit att bli rena miljöprövningar i vilka de uppenbara samhällsekonomiska argumenten får stå tillbaka. Vi anser därför att regeringen i sina instruktioner till relevanta myndigheter ska understryka vikten av att dessa aspekter ska beaktas i högre grad. Överväganden vid tillståndsprövningen, punkt 11 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3199 av m.fl. (V) yrkande 9 och 2021/22:3277 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 15 och 16 samt 2021/22:2388 av m.fl. (SD) yrkande 10, 2021/22:3690 av m.fl. (M) yrkande 22, 2021/22:3881 av m.fl. (KD) yrkande 16, 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 3 och 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 49. slutredovisade sitt uppdrag . Utredningen lämnade sitt delbetänkande En klimatanpassad miljöbalk för samtiden och framtiden (SOU 2021:21). Vi välkomnar att utredningen i delbetänkandet konstaterar att det är möjligt att ställa stränga lagkrav på verksamheter, trots att de omfattas av EU:s utsläppshandel. Utsläppsintensiv industri i slipper nationella klimatkrav. Det blev särskilt tydligt i samband med rättsprocessen om Preemraff. Tyvärr föreslår inte i sitt delbetänkande att nya klimatkrav ska gälla befintliga verksamheter. Förslagen berör endast nya industrier. står dock befintliga industrier för ungefär en tredjedel av utsläpp av koldioxidekvivalenter. Jag och mitt parti anser att det inte är rimligt att tillstånd i princip ges för evigt till verksamhetsutövare. kan tillstånden endast omprövas vid vissa angivna förutsättningar och på initiativ av myndigheter. har konstaterat att det i propositionen till framfördes att tillstånd i ökad utsträckning ska kunna meddelas för begränsad tid, och att det framför allt ska gälla stora verksamheter som har stor miljöpåverkan. Så är dock inte situationen . I de fall verksamheter tidsbegränsas så rör det framför allt mindre omfattande verksamheter. föreslår i rapporten utvärdering av miljömålen 2019 att man bör se över och dess tillämpning så att tillstånd enligt densamma speglar både teknikutvecklingen och samhällets förändring. Myndighetens uppfattning är att huvudprincipen bör vara att tillstånd tidsbegränsas. Min och mitt partis uppfattning är att detta är det rimliga förhållningssättet för en modern miljölagstiftning och i enlighet med de miljömål har antagit. Regeringen bör därför återkomma med förslag i syfte att tillstånd enligt som huvudprincip tidsbegränsas. Existerande miljötillstånd för alla verksamheter som ger upphov till utsläpp av växthusgaser ska enligt min och mitt partis uppfattning upphöra att gälla för att därefter omprövas och ges dispens om verksamhetsutövaren tar klimatansvar. Från och med den förändring i , som jag och mitt parti har föreslagit i ett annat yrkande i vår motion 2021/22:3277, ska all ny verksamhet prövas utifrån miljömål, inklusive klimatmålen. Vi kallar detta för en lex Preem. Överväganden vid tillståndsprövningen, punkt 11 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3881 av m.fl. (KD) yrkande 16 och 2021/22:2388 av m.fl. (SD) yrkande 10, 2021/22:3199 av m.fl. (V) yrkande 9, 2021/22:3277 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 15 och 16, 2021/22:3690 av m.fl. (M) yrkande 22, 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 3 och 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 49. I stället för att miljöprövningar tar ställning till teknikslag bör, enligt min och mitt partis uppfattning, prövningarna även sträva efter att ta ställning till kvantifierbara begränsningsvärden. Överväganden vid tillståndsprövningen, punkt 11 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 49 och 2021/22:2388 av m.fl. (SD) yrkande 10, 2021/22:3199 av m.fl. (V) yrkande 9, 2021/22:3277 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 15 och 16, 2021/22:3690 av m.fl. (M) yrkande 22, 2021/22:3881 av m.fl. (KD) yrkande 16 och 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 3. Industrins utsläpp ingår i det europeiska systemet för handel med utsläppsrätter. Därmed är industrin undantagen annan lagstiftning som syftar till att begränsa klimatgasutsläppen. Detta regleras av industriutsläppsdirektivet, direktiv /75/EU. Kostnaden för utsläppsrätter ger industrin incitament att sänka sina utsläpp, men det finns inga tvingande krav. Industrins klimatarbete drivs av en vilja att ställa om och ett tryck på förändring från marknaden. Jag och mitt parti stöder den ordningen. Det är alltid bättre när människor agerar frivilligt än under tvång. kan vi konstatera att mål är att nå nettonollutsläpp i hela ekonomin 2045. EU har samma mål, men årtalet är satt till 2050. Denna diskrepans motiverar två åtgärder. För det första behöver klimatfrågan på ett tydligt sätt lyftas in i . En negativ lokal miljöpåverkan behöver tydligare kunna ställas mot klimatnytta i tillståndsprövningar även när klimatnyttan är indirekt som för de investeringar som är förutsättningar för klimatomställningen. För det andra bör utarbeta nationell lagstiftning som kan användas för att begränsa industrins utsläpp i en situation där det frivilliga arbetet och styrningen genom priset på utsläppsrätterna inte räcker för att de nationella klimatmålen ska nås. har infört sådan lagstiftning. politiska beslut att stänga kolkraften till 2038 är ett exempel på att det är accepterat att medlemsstaterna inför den här sortens bestämmelser utöver EU-ETS. Mot denna bakgrund anser jag och mitt parti att regelverken bör återspegla att en större lokal miljöpåverkan kan accepteras för verksamheter med stor klimatnytta än för andra verksamheter. Överväganden vid tillståndsprövningen, punkt 11 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 3 och 2021/22:2388 av m.fl. (SD) yrkande 10, 2021/22:3199 av m.fl. (V) yrkande 9, 2021/22:3277 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 15 och 16, 2021/22:3690 av m.fl. (M) yrkande 22, 2021/22:3881 av m.fl. (KD) yrkande 16 och 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 49. behöver skärpas och klimatsäkras. Jag och mitt parti vill införa stoppregler mot höga växthusgasutsläpp som ska tillämpas vid tillståndsprövningar. Genom att utveckla lagstiftningen kan det fossila stoppas i ett tidigt skede och investeringarna i stället styras mot det förnybara. Mitt parti driver på för att fossila projekt som hotar våra klimatmål ska kunna stoppas redan i domstolsprocessen (lex Preemraff). Jag och mitt parti vill även gå över till tidsbegränsade tillstånd för verksamheter med stor klimatpåverkan. Pågående verksamheter med icke tidsbegränsade tillstånd som har stor påverkan på klimatet ska kunna omprövas. Byte av myndighetskontakt, punkt 12 (M, KD) av (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3437 av m.fl. (M) yrkande 21. För att upprätthålla rättssäkerheten anser vi anse att det måste finnas möjlighet att byta myndighetskontakt när dialogen inte fungerar. Alternativ yta för torvbruk, punkt 13 (SD, KD) av (SD), (SD), (SD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3881 av m.fl. (KD) yrkande 65. behandlas ansökningar om torvskörd med efterbehandling mycket styvmoderligt av ansvariga myndigheter och nio av tio ansökningar avslås. Medlemsföretagen i får vänta på beslut i mellan fem till med en snittkostnad motsvarande per ansökan. Om ansökan avslås finns det en rekommendation att länsstyrelserna ska rekommendera en alternativ torvskördeplats. Denna rekommendation följs dock inte och bör enligt vår uppfattning därför förändras till ett ska-krav. Frågor om torv i övrigt, punkt 14 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3437 av m.fl. (M) yrkande 14 och 2021/22:2456 av m.fl. (SD) yrkande 27 och 2021/22:4151 av (SD) yrkandena 3–5. För att stärka rättssäkerheten i bedömningarna anser vi att en länsstyrelse ska utpekas att få ansvar för att handlägga de tillståndsprocesser som rör landets samtliga torvtäkter. Frågor om torv i övrigt, punkt 14 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2456 av m.fl. (SD) yrkande 27 och 2021/22:4151 av (SD) yrkandena 3–5 och 2021/22:3437 av m.fl. (M) yrkande 14. har olika grupper verkat för att dikade torvmarker där det nu växer skog ska återvätas. Vi konstaterar att kunskapsunderlaget om kolbalansen när det gäller skog på dikad torvmark under svenska förhållanden är mycket svagt. Exempelvis tas det i olika redogörelser inte med att skogen genom sin högre tillväxt än den för torv binder avsevärda mängder koldioxid. Den mängd kol som är bunden i virkesförrådet är också betydande. Därför bör återvätning av torvmark bevuxen med skog inte genomföras annat än då det finns forskningsmaterial som tar hänsyn till effekten på kolbalansen av skogstillväxten och det växande virkeslagret på berörd marktyp och som visar att återvätning skulle ge tydliga fördelar. Djurskydds- och miljökrav vid offentlig upphandling av livsmedel, punkt 15 (S) av (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: 2021/22:160 av (M), 2021/22:231 av och (båda SD) yrkande 1, 2021/22:1651 av (C), 2021/22:2457 av m.fl. (SD) yrkande 27, 2021/22:3650 av m.fl. (C) yrkande 29 och 2021/22:4061 av m.fl. (MP) yrkande 60. Vi kan konstatera att det redan enligt nuvarande lagstiftning är möjligt att ställa höga krav på djurskydd vid offentlig upphandling av livsmedel och att kravställaren kan använda sig av hållbarhetskriterier för djurskydd. De krav som ställs vid offentlig upphandling måste dock förhålla sig till och vara förenliga med grundläggande principer om lika behandling, icke-diskriminering, ömsesidigt erkännande, proportionalitet och öppenhet. Den offentliga sektorn har genom sin storlek möjlighet att göra skillnad och vara pådrivande i omställningen till ett mer hållbart samhälle. Genom inköpsprocesser som genomsyras av hållbarhetsperspektivet och cirkulär ekonomi kan miljö- och klimatpåverkan minska avsevärt. Vi och vårt parti anser att ska ligga i framkant och fortsätta vara ett föredöme när det gäller miljöanpassad offentlig upphandling. Mot bakgrund av det som anförts anser vi att motionerna inte ger anledning till någon åtgärd. Offentlig upphandling i övrigt, punkt 16 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3436 av m.fl. (M) yrkande 20 och 2021/22:2479 av m.fl. (SD) yrkande 18 och 2021/22:4069 av m.fl. (MP) yrkande 5. Offentlig upphandling är ett kraftfullt verktyg för förändring. Tack vare stora och långsiktiga inköp kan det offentliga, om rätt krav ställs, bidra med efterfrågan på klimatsmarta produkter och tjänster och styra konsumtionen i en mer hållbar riktning. Med den nya lagen om offentlig upphandling finns det tydligare utrymme att ställa krav på miljöhänsyn, och det finns bl.a. möjlighet att värdera ett anbud utifrån en livscykelanalys. Detta är bra eftersom det offentliga bör sträva efter att agera klimatsmart i möjligaste mån. kräver upphandling ofta tid och resurser. Därför bör få i uppdrag att särskilt sprida kunskap om möjligheten att inkludera livscykelanalys som en bedömningsfaktor vid värderingen av olika anbud och på vilket sätt detta kan göras i praktiken. Offentlig upphandling i övrigt, punkt 16 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2479 av m.fl. (SD) yrkande 18 och 2021/22:3436 av m.fl. (M) yrkande 20 och 2021/22:4069 av m.fl. (MP) yrkande 5. Ett problem för uppföljningen av hur stora andel av offentliga inköp som utgörs av närproducerade livsmedel är det saknas statistik och till och med en gemensam definition av begreppet närproducerat. och måste därför ges i uppdrag att i samverkan upprätta en definition av begreppet närproducerat och att samla in statistik över andelen närproducerade livsmedel vid offentlig upphandling. Offentlig upphandling i övrigt, punkt 16 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4069 av m.fl. (MP) yrkande 5 och 2021/22:2479 av m.fl. (SD) yrkande 18 och 2021/22:3436 av m.fl. (M) yrkande 20. Kommunernas inköp 2016 bedömdes ha medfört en förändrad global landanvändning på drygt en miljard kvadratmeter. Det motsvarar av landyta. I kriteriebibliotek finns hållbarhetskrav. Kriterier med koppling till miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv finns inom produktgrupperna bygg och fastighet, fordon och transport och livsmedel och måltidstjänster. Jag och mitt parti anser att det behövs åtgärder för att se till att offentlig upphandling i högre utsträckning bidrar till att nå mål för biologisk mångfald. Genomförande av EU-lagstiftning, punkt 17 (C, KD) av (C), (C) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkande 7. har återkommande genomfört EU-lagstiftningen striktare än vad som avsågs av lagstiftarna. I flera fall har detta skapat möjlighet för att gå före och införa striktare miljö- och klimatkrav, vilket varit positivt för att driva på utvecklingen. I andra fall har det lett till regler och särkrav som lägger en oproportionerligt stor börda på svenska aktörer, utan att bidra till ökad miljö- och klimatnytta. Det leder i stället till sämre konkurrensvillkor som kan göra att investeringar i omställningen i värsta fall uteblir. Vi vill se över genomförandet av EU-lagstiftning i svensk lag med syfte att harmonisera efterlevnaden på ett sätt som uppfyller högsta möjliga miljö- och klimatnytta, utan att skapa onödiga marknadshinder. Ansvaret för föroreningsskador och allvarliga miljöskador, punkt 19 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2388 av m.fl. (SD) yrkande 13. I takt med att nya och förfinade brytnings- och utvinningsmetoder utvecklas och nya metaller och efterfrågas på marknaden kan gamla och nedlagda gruvor åter bli intressanta att utveckla. I de fall efterarbete till godtagbar standard inte har utförts och verksamheten avslutades ansvarar staten för att hantera eventuella föroreningar och skador på miljön. Vi menar att ansvarsfördelningen mellan företag som vill göra en nyetablering på ett sådant område och staten måste utredas och förtydligas. Detta behövs för att säkerställa att företag som gör nyetableringar på gammal industrimark inte ärver tidigare verksamheters försyndelser, något som skulle kunna ha en hämmande inverkan på investeringsviljan. Århuskonventionens talerättsregler, punkt 20 (S) av (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: 2021/22:2459 av m.fl. (SD) yrkandena 45 och 47 samt 2021/22:3664 av m.fl. (C) yrkande 12. Som part till Århuskonventionen och som medlem i EU har åtagit sig att bl.a. ge icke-statliga organisationer tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor. Vi noterar också att , för att leva upp till Århuskonventionen och krav i detta avseende, måste anpassa den nationella rätten efter dessa regelverk. Vi anser att Århusförordningens talerättsregler är väl avvägda och vi avser inte att driva på för en förändring av dessa. Vi anser också att för att en förening ska kunna betraktas som en del av allmänheten och ha talerätt så ska den ha en strukturerad organisationsform med föreskrivna stadgar, årsmöten och medlemsregister. Därmed avstyrker vi de motionsyrkanden som efterfrågar en förändring av konventionens talerättsregler. Århuskonventionens talerättsregler, punkt 20 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: 2021/22:2459 av m.fl. (SD) yrkandena 45 och 47 samt 2021/22:3664 av m.fl. (C) yrkande 12. Jag och mitt parti anser inte att Århuskonventionens talerättsregler är alltför generöst utformade och vi ser inte ett behov av att förändra utformningen av konventionen och med det den EU-rättsliga regleringen på området. För mig och mitt parti är det viktigt att Århuskonventionen och dess intentioner värnas. Allmänhetens möjlighet till deltagande i beslutsprocesser i olika miljöfrågor ser väldigt olika ut runt om i och på vissa platser rapporteras det om hot mot miljörörelser som bedriver miljöarbete. Civilsamhällets aktiva medverkan i beslut är också en viktig del av vår demokrati. Som det är lever varken eller EU upp till konventionns intentioner. För mig och mitt parti är det viktigt att inte uttalar en misstro mot civilsamhället och dess vilja att agera inom de samverkansprocesser som finns. Det är också viktigt att inte uttrycker rädsla för den öppenhet och transparens som Århuskonventionen står för genom att aktivt arbeta för en försvagning av konventionens intentioner. Århuskonventionens talerättsregler, punkt 20 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: 2021/22:2459 av m.fl. (SD) yrkandena 45 och 47 samt 2021/22:3664 av m.fl. (C) yrkande 12. Det kräver omfattande insatser att hålla sig uppdaterad om det lagstiftningsarbete som pågår i och i . På samma sätt kräver det ett stort engagemang att driva en rättslig prövning. Inom många områden finns organisationer, t.ex. företag, branschorganisationer, fackförbund m.fl., som direkt berörs av ny lagstiftning och som därmed har ett intresse av att delta i lagstiftningsarbetet. Miljöfrågan är speciell på så sätt att den berör oss alla. är det få av oss som har möjlighet att ha det engagemang som krävs för att bevaka våra intressen i lagstiftningsprocessen och i rättsliga prövningar. I praktiken kan vi bara göra detta genom att förenas i organisationer med den särskilda uppgiften att bevaka miljöfrågor. Jag och mitt parti anser därför att det, i enlighet med Århuskonventionen, är riktigt att miljöorganisationer har rätt att ta del av information, delta i lagstiftningsarbetet och vara part i rättliga prövningar. Det ligger i sakens natur att miljöorganisationen som juridisk person inte särskilt ofta kommer att vara direkt berörd i det enskilda fallet. Det finns dock ett behov av att i lagstiftningen förtydliga miljöorganisationernas talerätt då den avgörs utifrån praxis, vilket leder till oförutsägbarhet och sämre rättssäkerhet för den sökande i olika former av tillståndsprocesser. Jag och mitt parti anser att man bör ta fasta på det i stället för att föreslå en försvagning av det som fungerar bra i dagens system. Århuskonventionens talerättsregler, punkt 20 (MP) av (MP).