bet · H901FöU10 · 2022-02-03 00:00:00 — 2021/22:3639 av m.fl. (M) yrkandena 11 och 13 samt 2021/22:3245 av m.fl. (C) yrkandena 10 och 11. Vi anser att behovet av att resurssätta och kompetensförsörja det svenska cyberförsvaret kommer att bli en viktig framtidsfråga. Försvarsmakten kommer inte fullt ut att kunna konkurrera med det privata näringslivet när det gäller löner. Därför måste Försvarsmakten dels fortsätta att vidareutveckla möjligheten att själv utbilda cybersoldater, dels upprätta fler samarbeten med företag i det svenska näringslivet som besitter stor kompetens på it-området. Viktiga forum för denna samverkan bör vara såväl det näringslivets totalförsvarsråd som Försvarsberedningen föreslagit som det försvarsindustriråd som vårt parti tidigare föreslagit. Det finns en stor potential att utnyttja dem som är tjänstgörande soldater när det gäller cybersäkerhet. Detta sker redan i viss utsträckning genom samarbeten mellan större it-företag och försvaret där de anställda delar sin tid mellan de två arbetsgivarna. Möjligheten att knyta upp civil it-kompetens genom motsvarande hemvärnsavtal och via frivilliga försvarsorganisa-tioner föreslår vi ska undersökas vidare. I förlängningen skulle detta kunna leda till etablerandet av digitala hemvärnsförband och en frivillig försvarsorganisation med koppling till cyberförmåga. Ett effektivt och kompetent cyberförsvar är också beroende av att det finns relevant teknik i framkant att tillgå. Ofta handlar det om skräddarsydda tekniska lösningar som inte finns på marknaden. Ett sådant exempel är det tekniska detekterings- och varningssystem (TDV) som används av FRA. Vi anser därför att Försvarsmakten ska ges ökade möjligheter att genom innovationsupphandling ta fram nya tekniska lösningar för att stärka cyberförsvaret. Här bör Försvarsmaktens och KTH:s centrum för cyberförsvar och informationssäkerhet kunna spela en viktig roll som nod mellan försvarsmyndigheter, näringsliv och akademi. Vi föreslår därför att Försvarsmakten och KTH ges ett särskilt uppdrag att ta fram förslag på hur en process och struktur skulle kunna se ut för att ta fram nya tekniska lösningar inom cyberförsvaret. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Kompetensförsörjning, punkt 5 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3245 av m.fl. (C) yrkandena 10 och 11 samt 2021/22:3639 av m.fl. (M) yrkandena 11 och 13. Alla i ska kunna bidra till totalförsvaret, också om ens intresse och kompetens i huvudsak inte finns inom det traditionellt militära området, dvs. armén, flygvapnet och marinen. Samhällets förmåga att stå emot och återhämta sig från cyberattacker måste bli bättre. Jag föreslår därför att det ska övervägas att skapa ett cybervärn som står på två ben, ett ben för att bidra till att stärka samhällets förmåga att hantera stora cyberattacker och ett ben för att stå emot otillbörlig informationspåverkan under höjd beredskap och ytterst krig. Med andra ord ska cybervärnet också ha uppgifter inom det psykologiska försvaret. På så sätt kan vi också tydliggöra sambandet mellan cyberförsvar och psykologiskt försvar. Cybervärnet ska utgöra en aktiv del av totalförsvaret med kompetens som kan nyttjas av olika aktörer som själva saknar tillräcklig sådan. Det blir en förstärkningsresurs på samma sätt som vissa andra kritiska resurser som frivilliga redan utgör inom ramen för de frivilliga försvarsorganisationernas arbete. Vidare föreslår jag att de cybervärnpliktiga ska bli fler för att stärka Försvarsmaktens egen kompetens men också för att stärka cyberkompetensen i samhället i stort. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Förfogandelagstiftning, punkt 6 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3245 av m.fl. (C) yrkande 14. Under höjd beredskap och krig har staten stora befogenheter att beslagta och förfoga över privatägda industri, privatpersoners fordon och andra resurser som fysiskt kan behövas i en krigssituation. Syftet med förfogandelagstiftningen är att stärka förmåga att hantera och motstå krig utan att staten måste äga all materiel själv. Var och en är en del av totalförsvaret i . Förfogandelagstiftningen är baserad på fysiska enheter i en materiell värld. Men i och med att krigsarenan har utvecklats till att också omfatta en digital värld är inte bara fysiska utan även digitala resurser avgörande för statens förmågor. ger vissa möjligheter kopplat till själva näten, men det är oklart om dessa skrivningar räcker i dagens läge. Jag föreslår därför att regeringen ser över behovet av en uppdatering av förfogandelagstiftningen för att också inkludera digitala resurser för krigföring i cyberdomänen. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Samhällets förmågeutveckling, punkt 7 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3753 av m.fl. (M) yrkandena 12 och 14 samt 2021/22:1078 av (M), 2021/22:1394 av (KD), 2021/22:3227 av m.fl. (C) yrkande 25, 2021/22:3245 av m.fl. (C) yrkandena 28, 31, 34, 36, 38 och 39 samt 2021/22:4197 av m.fl. (MP) yrkande 3. Svenska myndigheter uppvisar brister på cybersäkerhetsområdet. Myndigheternas säkerhetsarbete har generellt inte hållit jämna steg med digitaliseringen och det är därför viktigt att det finns en tydlig ledning i det arbetet. Vi föreslår därför att regeringen ska ta ledningen för att på ett operativt sätt stödja myndigheternas säkerhetsarbete. En del av de ovan nämnda bristerna beror på bristfällig kunskap om vilka viktiga uppgifter myndigheter har i sitt förvar och hur de ska hanteras. Ska vi klara omställningen till ett digitalt samhälle krävs en tydlig kompetensförsörjning och utveckling av ledningen inom den offentliga sektorn. Vi föreslår därför att det ska införas ett fortbildningskrav inom informationssäkerhetsområdet för personer på ledande positioner i offentlig sektor. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Samhällets förmågeutveckling, punkt 7 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3227 av m.fl. (C) yrkande 25 och 2021/22:3245 av m.fl. (C) yrkandena 28, 31, 34, 36, 38 och 39 samt 2021/22:1078 av (M), 2021/22:1394 av (KD), 2021/22:3753 av m.fl. (M) yrkandena 12 och 14 samt 2021/22:4197 av m.fl. (MP) yrkande 3. Det saknas kompetens och förståelse för den digitala hotbilden mot , både i det politiska systemet, i näringslivet och på bredden i samhället. Det saknas med andra ord kompetens för att kunna minska det ständigt vidgade glapp som finns mellan en accelererande digitalisering och en god cybersäkerhet. Både det politiska systemet, den offentliga sektorn och allmänheten ligger i mångt och mycket efter i förståelsen för den faktiska hotbilden. Åtgärderna och skyddet är inte heller dimensionerade för den hotbild vi ser. Att stärka kompetensen inom cybersäkerhetsområdet handlar inte enbart om att få fram fler specialister i it-säkerhet. Cybersäkerhet är mycket mer än en it-fråga; det är en kulturfråga, menar jag. Jag anser att det behövs kompetensstrategier för bredden och spetsen i samhället som höjer kunskapen hos enskilda medborgare, inom offentlig sektor och näringsliv såväl som hos beslutsfattare, inklusive den politiska nivån. • att kompetensstrategier ska tas fram som höjer kunskapen om cybersäkerhet i offentlig sektor samt hos beslutsfattare • att kompetensen i samhället om cybersäkerhet, hot och risker ska breddas via civilsamhället • att ett traineesystem ska skapas inom cybersäkerhetsområdet • att behovet av att stödja olika initiativ för att sprida information som höjer medvetenheten om cybersäkerhet ska lyftas fram • att MSB:s och Säkerhetspolisens rekommendationer och s.k. best practices ska utvecklas, förtydligas, anpassas och spridas så att flera olika typer av organisationer får förutsättningar att följa rekommendationerna • att det ska utredas om arbete med vissa tjänster ska förutsätta certifiering av kompetens inom cybersäkerhetsområdet • att kunskapen om, och insatser mot, s.k. deep fakes och andra teknologiska möjligheter med samhällsstörande konsekvenser ska stärkas inom säkerhetsapparaten. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Samverkan med näringslivet, punkt 8 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3639 av m.fl. (M) yrkandena 7 och 12 samt 2021/22:3640 av m.fl. (M) yrkandena 16 och 17. Vi anser att det finns ett flertal områden inom cybersäkerhet som behöver stärkas i . Det handlar bl.a. om kompetensförsörjning, större och effektivare satsningar på forskning inom akademin samt bättre samarbetsstrukturer med näringslivet. En bra samverkan mellan staten och näringslivet är en förutsättning om samhällets samlade resurser ska kunna användas effektivt för att stärka såväl krisberedskap som totalförsvar. Stora delar av de samhällsviktiga resurserna och tillhörande kompetens ligger hos det privata näringslivet. Detta gäller inte minst på cyberområdet. Vi anser därför att det är centralt att länken offentligt–privat fördjupas på cyberområdet för att stärka svensk säkerhet brett. I princip all produktutveckling inom cybersäkerhetsområdet sker inom det privata näringslivet, och den teknikkompetens som finns bland dessa företag är ofta högre än den som finns på statliga myndigheter. För att uppnå en fungerande marknad som kan leverera de lösningar och produkter som statliga myndigheter behöver krävs det en långsiktig strategisk dialog mellan myndigheter och företag om teknikutvecklingstrender samt hot, risker och sårbarheter i cybermiljön. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Cybersäkerhet på universitet och högskolor, punkt 9 (M, KD) av (M), (M), (M), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3640 av m.fl. (M) yrkande 18 och 2021/22:4161 av m.fl. (KD) yrkande 32. Det svenska näringslivet och den fria forskningen drabbas av spionage och industriella stölder som går att knyta till den kinesiska staten. Det är av yttersta vikt att kan skydda näringslivet, i synnerhet innovativa teknikföretag. Det hot som svenska underrättelsemyndigheter beskriver är mycket oroande, inte minst när svensk teknologisk kompetens kan ha en militär användbarhet. Vi vill därför att regeringen ger underrättelsemyndigheterna i uppdrag att utveckla en strategi för hur svenska universitet och högskolor ska stärka sin säkerhet och kunna arbeta med screening i säkerhetskänslig forskning samt vid behov samarbeta med exempelvis Säkerhetspolisen, den militära underrättelse- och säkerhetstjänsten (Must) och FRA. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. It-upphandlingar ur ett cybersäkerhetsperspektiv, punkt 10 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3639 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2021/22:3245 av m.fl. (C) yrkandena 22, 23 och 27. Utredningen om informations- och cybersäkerhet i (SOU 2015:23) har konstaterat att lagen om offentlig upphandling () kan vara ett problem vid offentliga aktörers upphandling av it-drift eftersom lägre pris prioriteras högre än cyber- och informationssäkerhet. Vi vill därför att offentliga aktörer ska kunna använda sig av lagen om upphandling på försvars- och säkerhetsområdet (LUFS) i större utsträckning. LUFS innehåller till skillnad från bestämmelser om bl.a. informationssäkerhet och stärker därmed möjligheterna för myndigheter att ställa krav utifrån nödvändiga säkerhetshänsyn. Vi anser däremot att även fortsättningsvis ska användas där det går men föreslår att upphandlingskompetensen när det gäller cybersäkerhet stärks. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. It-upphandlingar ur ett cybersäkerhetsperspektiv, punkt 10 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3245 av m.fl. (C) yrkandena 22, 23 och 27 samt 2021/22:3639 av m.fl. (M) yrkande 9. Det saknas krav på digital säkerhet, vilket gör det svårt för bl.a. kommuner och regioner att ställa krav på säkerhet i sin egen digitaliseringsresa. Dels finns kunskapen inte inom den interna organisationen, dels ställer olika kommuner olika krav, vilket försvårar för företag att utveckla produkter och delta med ”standardsäkerhetsprodukter” i upphandlingar. Branschorganisationer önskar att det införs standarder då det skulle göra det lättare att utveckla produkter som är användbara för fler, vilket de kan göra ekonomisk vinst på och spara tid på i upphandlingsprocesser. Jag föreslår därför att det tas fram minimistandarder och funktionskrav för samhällsviktig verksamhet. Att även den digitala infrastrukturen omfattas av funktionskrav är viktigt. Vid stora och samhällsviktiga it- och digitaliseringsupphandlingar måste såväl köpare som leverantör ha kompetens att kravställa respektive leverera säkra system. Jag föreslår att oberoende säkerhetsgenomgångar blir ett krav vid större upphandlingar. På så vis kan samhället undvika en lång rad allvarliga digitala säkerhetsbrister och stärka it-konsulternas fokus på säkerhet. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Internationella överenskommelser, punkt 11 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3639 av m.fl. (M) yrkande 8 och 2021/22:2279 av (L), 2021/22:2351 av (L) och 2021/22:3245 av m.fl. (C) yrkande 6. Vi anser att regeringen bör främja ett djupare samarbete inom och EU samt med Nato på cybersäkerhetsområdet. För att stärka cyberförsvaret be-drivs bl.a. projekt inom ramen för den europeiska försvarsfonden. bör bedriva ett aktivt arbete för att kunna få del av de medlen. MSB har fått i uppdrag att förbereda för att bli nationellt samordningscenter kopplat till Euro-peiska kompetenscentret för cybersäkerhet. Dessa kompetenscenter bör arbeta parallellt med cybersäkerhet och cyberförsvar. Cyberförsvar kommer även att bli en allt viktigare del av Natos kollektiva försvar. Vid Natotoppmötet i lyftes behovet av ett ökat fokus på cybersäkerhet och cyberförsvar fram i ljuset av den exponentiella ökningen av cyberattacker. bör samarbeta med Nato i så stor utsträckning som möjligt när det gäller cyberförsvar. Vi har redan nu representation på Natos i och har deltagit i komplexa Natoledda övningar som Locked Shields där det svenska bidraget lett till stor framgång. Vi anser vidare att de nordiska länderna bör samordna och öva sina nationella it-incidentcentrum (Computer Emergency Response Team, CERT) gemensamt och intensifiera samarbetet kring utbyggnaden av 5G inklusive de säkerhetsaspekter som är kopplade till detta arbete. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Internationella överenskommelser, punkt 11 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3245 av m.fl. (C) yrkande 6 och 2021/22:2279 av (L), 2021/22:2351 av (L) och 2021/22:3639 av m.fl. (M) yrkande 8. Det saknas förtroendeskapande mekanismer inom ramen för det interna-tionella cybersäkerhetssamarbetet. har det länge funnits många sådana inom exempelvis nedrustningsområdet. På samma sätt som varit aktivt i det arbetet bör regeringen verka för att det skapas liknande mekanismer för cybersäkerhet. Kostnaden för aggressiva statsunderstödda cyberaktiviteter mot måste höjas, och det rejält. Det är en del av vårt lands motståndskraft att kunna agera när vi och våra demokratiska grannländer utsätts, i fred, krig och allt däremellan. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Arbetet inom EU, punkt 12 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3775 av m.fl. (M) yrkande 26 och 2021/22:3245 av m.fl. (C) yrkandena 7, 8 och 25. Behovet av europeisk samverkan inom cyberområdet är stort. som är ett ledande land inom digitalisering bör axla en större roll och regeringen borde vara pådrivande i frågan. Den offentliga sektorns robusthet och myndigheternas förmåga att effektivt reagera på cyberattacker behöver förbättras. Vi vill se att regeringen tydligare satsar på utbildning och kompetens och att innova-tionskraften stärks genom europeiska samarbeten. Regeringen bör vidare stärka arbetet med att bekämpa desinformation och cyberattacker inom EU som syftar till att störa våra demokratiska processer och undergräva förtroendet för våra institutioner. Åtgärdsplanen mot desinformation ger bra vägledning i det arbetet. Det handlar om att stärka samarbetet för att upptäcka, förebygga och bekämpa angrepp och stärka motståndskraften mot dessa hot. Vi föreslår att regeringen ska verka för att EU:s cyberförsvar stärks. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Arbetet inom EU, punkt 12 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3245 av m.fl. (C) yrkandena 7, 8 och 25 samt 2021/22:3775 av m.fl. (M) yrkande 26. Regeringen bör verka för en koordineringsmekanism inom EU vid storskaliga cyberattacker. På samma vis som EU för exempelvis skogsbränder får till uppgift att koordinera enskilda medlemsländers expertresurser, borde liknande uppgift kunna tillämpas inom cyberområdet om ett land utsätts för en omfattande cyberattack som det inte kan hantera på egen hand. Precis som i räddningstjänstsamarbetet inom EU (civilskyddssamarbetet) ska det vara frivilligt att anmäla nationella resurser, och man ska vid varje enskilt tillfälle kunna välja om man vill bidra eller inte. På samma sätt som inom civilskyddssamarbetet hade EU också kunnat ha medfinansieringsresurser för att bygga upp sådana nationella kompetenser som EU samlat saknar. skulle vid behov kunna bidra till en sådan solidarisk cyberpolitik genom att både självständigt och inom ramen för EU:s civila krishanteringsmekanism bygga upp ett världsledande digitalt katastrofteam som kan tillhanda kommunikativ infrastruktur i kriser, naturliga kriser såväl som sådana som skapats av cyberangrepp eller krig. Frågan om att ge EU en större roll i frågor som rör standarder för cybersäkerhet bör drivas av regeringen. När internationella regler och standarder saknas blir också samarbete mellan länder svårare, både förebyggande, kapacitetsbyggande och responsivt. Mer samarbete krävs i frågan. Allt fler länder har en uttalad syn på hur man vill att det internationella samarbetet utvecklas samt vilka normer och standarder som ska inkluderas i ett internationellt regelverk för cybersäkerhet dock inte . Mer måste göras för att ska kunna påverka och driva utvecklingen på den internationella arenan. Jag anser vidare att ny lagstiftning måste ta hänsyn till svensk konkurrenskraft och begränsningar bör helst tas fram inom EU-samarbetet. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 2021/22:624 av och (båda SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en bredare granskning av svenskarnas användning av teknik från länder som kan anses utgöra säkerhetshot och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1078 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över offentlig förvaltnings arbete med informationssäkerhet och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1394 av (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten till att offentlig verksamhets serverbehov byggs upp inom gränser och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2279 av (L): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta en cybersolidaritetspakt och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2351 av (L): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska verka för skapandet av en om cyberkrigföring och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2531 av m.fl. (SD): 42.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om cyberförsvar och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2579 av m.fl. (SD): 17.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör skaffa sig ett aktivt informationsteknologiskt försvar (aktiv cyberförmåga) och att en samordnande myndighet bör ansvara för att den offentliga sektorn skyddas mot angrepp genom tillräckligt skydd och tillräcklig kompetens och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2934 av m.fl. (SD): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om säkerhetsrutiner för viss it-infrastruktur och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3227 av m.fl. (C): 22.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en och tillkännager detta för regeringen. 25.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om teknologiska möjligheter med samhällsstörande konsekvenser och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3245 av m.fl. (C): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tydligare än när vi blir utsatta för omfattande cyberangrepp bör uttala vilket land som står bakom när attribuering är möjlig, och detta tillkännager för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om förtroendeskapande åtgärder inom cyberområdet och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att EU bör få en större roll i frågor som rör standarder kring cybersäkerhet, och detta tillkännager för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en EU-koordineringsmekanism vid storskaliga cyberattacker och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om cybervärn och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om cybervärnpliktiga och tillkännager detta för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om utveckling av Försvarsmaktens förmåga till både defensiva och offensiva cyberoperationer och tillkännager detta för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla kopplingen mellan cyberförsvar och psykologiskt försvar och tillkännager detta för regeringen. 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning om behovet av förfogandelagstiftning inom cyberområdet som träder i kraft vid höjd beredskap eller krig och tillkännager detta för regeringen.