bet · H901UbU9 · 2022-01-26 00:00:00 — En sammanhållen utbildning för nyanlända som har utbildningsplikt Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag om ändringar i skollagen. Förslaget innebär att det införs en skyldighet för kommunerna att inom den kommunala vuxenutbildningen tillhandahålla en sammanhållen utbildning för dem som tar del av det arbetsmarknadspolitiska programmet etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare (etableringsprogrammet) och som på grund av kort utbildning inte bedöms kunna matchas mot arbete i programmet. De ska inom ramen för etableringsprogrammet i huvudsak ta del av vuxenutbildning i svenska för invandrare (sfi) eller motsvarande utbildning vid folkhögskola, samhällsorientering och utbildning inom vuxenutbildning (komvux) på grundläggande eller gymnasial nivå, komvux som särskild utbildning eller motsvarande utbildning inom folkhögskolan. Kravet på att ta del av utbildning brukar kallas utbildningsplikt. Syftet med den sammanhållna utbildningen är att ge deltagarna sådana kunskaper som de behöver för att kunna studera vidare eller etablera sig på arbetsmarknaden. Utbildningen ska omfatta minst 23 timmars undervisning i genomsnitt och följa en plan beslutad av hemkommunen. Utbildningsplanen ska innehålla uppgifter om utbildningens syfte, organisation och huvudsakliga innehåll. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Utskottet anser att bör avslå motionsyrkandena. I betänkandet finns två reservationer (M, SD) och två särskilda yttranden (KD, L). Proposition 2021/22:51 En sammanhållen utbildning för nyanlända som har utbildningsplikt. Sex yrkanden i följdmotioner. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Övriga frågor om en sammanhållen utbildning 1.Lagförslaget, punkt 1 (SD) 2.Övriga frågor om en sammanhållen utbildning, punkt 2 (M) 1.En sammanhållen utbildning för nyanlända som har utbildningsplikt (KD) 2.En sammanhållen utbildning för nyanlända som har utbildningsplikt (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800). Därmed bifaller proposition 2021/22:51 och avslår motion 2021/22:4298 av m.fl. (SD). Reservation 1 (SD) Övriga frågor om en sammanhållen utbildning 2021/22:4318 av m.fl. (M) yrkandena 1–5. Reservation 2 (M) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (L), (M), (S), (M), (SD), (S), (C), (V), (M), (SD), (S), (MP), (L), (S), (SD) och (KD). Ärendet och dess beredning Utskottet behandlar i betänkandet regeringens proposition 2021/22:51 En sammanhållen utbildning för nyanlända som har utbildningsplikt. Regeringen föreslår i propositionen att antar de förslag till ändringar i skollagen (2010:800) som lagts fram i propositionen. Regeringens lagförslag finns i bilaga 2. Lagförslaget har granskats av Lagrådet. Två motioner har väckts med anledning av propositionen. Förslagen i motionerna finns i bilaga 1. Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att bl.a. utreda och föreslå hur det kan säkerställas att kommuner erbjuder individanpassad utbildning för nyanlända som ska ta del av sfi och annan utbildning enligt förordningen (2017:820) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare, dvs. de nyanlända som omfattas av utbildningsplikt, och lämna nödvändiga författningsförslag (dir. 2018:73). Utredningen, som antog namnet Stärkt kvalitet och likvärdighet inom komvux för elever med svenska som andraspråk, KLIVA (U 2018:06), redovisade denna del av uppdraget i promemorian På väg – mot stärkt kvalitet inom komvux för elever med svenska som andraspråk (U2019/02278). Promemorian har remissbehandlats. I propositionen föreslås ändringar i skollagen. Ändringarna innebär att kommunerna ska vara skyldiga att tillhandahålla en sammanhållen vuxenutbildning för vissa nyanlända invandrare. Den sammanhållna utbildningen ska rikta sig till sådana vuxna nyanlända som tar del av insatser som avses i lagen om ansvar för etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare och som på grund av kort utbildning inte bedöms kunna matchas mot arbete för insatserna. De ska inom ramen för etableringsprogrammet i huvudsak ta del av sfi eller motsvarande utbildning vid folkhögskola, samhällsorientering och utbildning inom komvux på grundläggande eller gymnasial nivå, komvux som särskild utbildning eller motsvarande utbildning inom folkhögskolan. Kravet på att ta del av utbildning brukar kallas utbildningsplikt. Syftet med den sammanhållna utbildningen är att ge deltagarna sådana kunskaper som de behöver för att kunna fortsätta att studera vidare eller etablera sig på arbetsmarknaden. Regeringen föreslår vidare att den sammanhållna utbildningen i genomsnitt ska omfatta minst 23 timmars undervisning och följa en plan för utbildningen som beslutas av hemkommunen. Utbildningsplanen ska innehålla uppgifter om utbildningens syfte, organisation och huvudsakliga innehåll. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Betänkandet är disponerat så att utskottet inleder med att behandla regeringens förslag om ändringar i skollagen samt en motion där motionärerna yrkar att ska avslå regeringens proposition. Därefter behandlas en motion med yrkanden som innehåller förslag på tillkännagivanden till regeringen i frågor som anknyter till propositionen. Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till ändringar i skollagen. Ändringarna innebär att kommunerna ska vara skyldiga att tillhandahålla en sammanhållen vuxenutbildning för vuxna nyanlända som tar del av insatser som avses i lagen om ansvar för etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare och som på grund av kort utbildning inte bedöms kunna matchas mot arbete för insatserna. Ändringarna innebär också att den sammanhållna utbildningen ska omfatta minst 23 timmars undervisning i genomsnitt och följa en plan beslutad av hemkommunen. Därmed avslår motionen som yrkar avslag på propositionen. Jämför reservation 1 (SD). Bakgrund och gällande rätt För att kunna etablera sig på svensk arbetsmarknad krävs utbildning Arbetsförmedlingen konstaterar i rapporten på etableringsuppdraget att en av de tydligaste skiljelinjerna på arbetsmarknaden går mellan de som saknar en utbildning motsvarande fullföljd gymnasieutbildning och de som har gymnasieutbildning eller högre utbildning. Bland utrikes födda är andelen lågutbildade högre än bland inrikes födda. av de utrikes födda i åldern 16–hade 2019 endast förgymnasial utbildning kortare än , dvs. Bland personer födda i var denna andel knappt en halv procent. Regeringen anser att det är mycket angeläget att vidta åtgärder för att fler ska kunna etablera sig på arbetsmarknaden. Att höja utbildningsnivån bland utrikes födda genom att erbjuda en utbildning som kombinerar studier i svenska med andra ämnen är en av de åtgärder som behövs. Regler för etablering av nyanlända infördes ett nytt regelverk för vissa nyanländas etablering i arbets- och samhällslivet som bl.a. innebär att reglerna för nyanländas etablering harmoniseras med det som gäller för övriga arbetssökande. Arbetsförmedlingen ansvarar för att nyanlända invandrare erbjuds insatser som ska underlätta och påskynda deras etablering i arbets- och samhällslivet. Arbetsförmedlingen ska också samordna etableringsinsatserna. Det framgår av lagen (2017:584) om ansvar för etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Lagen gäller för nyanlända invandrare mellan som har ett uppehållstillstånd som kan ligga till grund för folkbokföring om det har beviljats enligt vissa uppräknade bestämmelser om uppehållstillstånd för bl.a. flyktingar och alternativt skyddsbehövande. Lagen gäller även den som fått uppehållstillstånd på grund av anknytning till någon som fått uppehållstillstånd enligt någon av de uppräknade bestämmelserna (1 och 2 §§). Enligt lagen ska länsstyrelserna främja samverkan om etableringsinsatser mellan berörda kommuner, myndigheter, företag och organisationer (6 §). I förordningen (2017:820) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare finns bestämmelserna om etableringsprogrammet som är ett av de arbetsmarknadspolitiska program Arbetsförmedlingen hanterar. Av förordningen framgår bl.a. vilka som kan anvisas till etableringsprogrammet, vilka insatser som kan ingå i programmet och hur länge insatserna kan pågå. i etableringsprogrammet ska en nyanländ delta i kartläggning och medverka till upprättandet av en individuell handlingsplan (11 § förordningen). efter att den individuella handlingsplanen har upprättats ska den nyanlände ta del av sfi eller motsvarande utbildning vid folkhögskola och samhällsorientering enligt lagen (2013:156) om samhällsorientering för vissa nyanlända invandrare. I lagen om samhällsorientering för vissa nyanlända invandrare finns bestämmelser om kommuners ansvar för att erbjuda samhällsorientering. Syftet med samhällsorienteringen, att bl.a. ge en grundläggande förståelse för det svenska samhället, framgår av 2 § förordningen (2010:1138) om samhällsorientering för vissa nyanlända invandrare. Inom ramen för det nya etableringsprogrammet omfattas vissa nyanlända av s.k. utbildningsplikt Det finns en särskild reglering för nyanlända med kort utbildning som efter en arbetsmarknadspolitisk bedömning inte bedöms kunna matchas mot arbete i etableringsprogrammet. Inom ramen för etableringsprogrammet ska dessa nyanlända i huvudsak ta del av sfi eller motsvarande utbildning vid folkhögskola, samhällsorientering och utbildning inom komvux på grundläggande eller gymnasial nivå, komvux som särskild utbildning eller motsvarande utbildning inom folkhögskola. Detta har i dagligt tal kommit att kallas utbildningsplikt. Arbetsförmedlingen har gjort tolkningen att den som saknar avslutad svensk gymnasieutbildning eller motsvarande anses ha kort utbildning. Arbetsförmedlingen ska säkerställa att nyanlända som omfattas av utbildningsplikt och formellt ansöker till reguljär utbildning inom komvux eller motsvarande utbildning inom folkhögskolan. Om den nyanlände inte söker anvisad utbildning, inte deltar i insatsen eller avvisar en utbildning som han eller hon anvisats att söka och är antagen till kan det leda till sanktioner från Arbetsförmedlingen (6 kap. 2 och 3 §§ förordningen om ersättning till deltagare i arbetsmarknadspolitiska insatser). Den kommunala vuxenutbildningens roll och målgrupp har förändrats Komvux infördes för att ge vuxna samma möjlighet att skaffa sig gymnasiekompetens som ungdomar hade rätt till. Komvux utvecklades till en egen skolform med en egen läroplan. har vuxenutbildningen fått en alltmer framträdande roll för kompetensförsörjningen och olika målgruppers etablering på den svenska arbetsmarknaden. När komvux infördes bestod elevgruppen i huvudsak av personer födda i som tog del av grundläggande och gymnasiala kurser. var av eleverna på grundläggande nivå utrikes födda och på gymnasial nivå utgjorde de utrikes födda . Av samtliga elever på grundläggande nivå var andelen kvinnor och andelen män . På gymnasial nivå var andelen kvinnor och andelen män . Regler för den kommunala vuxenutbildningen Komvux är en del av skolväsendet (1 kap. 1 § skollagen). Kommunerna ska tillhandahålla komvux på grundläggande och gymnasial nivå, som särskild utbildning på grundläggande och gymnasial nivå samt som sfi (20 kap. 3 § skollagen). Utbildningen som kommunerna ska tillhandahålla ska vara avgiftsfri (20 kap. 7 § skollagen). Kommunerna är huvudmän för utbildningen och kan välja att organisera vuxenutbildningen på olika sätt. Sfi kan överlämnas på entreprenad till en folkhögskola och folkhögskolor kan dessutom bedriva utbildning motsvarande sfi. Komvux på grundläggande nivå och som särskild utbildning på grundläggande nivå är en rättighet för vuxna som saknar de kunskaper som vanligtvis uppnås i respektive grundsärskolan. Syftet är att ge vuxna sådana kunskaper som de behöver för att delta i samhälls- och arbetslivet och att möjliggöra fortsatta studier. Den som har rätt att delta i utbildningen har rätt att delta i sådan utbildning även i en annan kommun än hemkommunen om utbildningen tillhandahålls där (20 kap. 11–11 b §§ skollagen och 3 kap. 2 § förordningen om vuxenutbildning). Om en elev i utbildning på grundläggande nivå eller särskild utbildning på grundläggande nivå har bristfälliga kunskaper i svenska, får utbildningen tillhandahållas på elevens modersmål eller annat språk som eleven behärskar. Utbildningen ska i så fall kompletteras med undervisning eller träning i svenska språket (20 kap. 12 § skollagen). Komvux på gymnasial nivå och som särskild utbildning på gymnasial nivå vänder sig till de vuxna som saknar sådana kunskaper som normalt uppnås i gymnasieskolan respektive gymnasiesärskolan. Komvux erbjuder både yrkeskurser och högskoleförberedande kurser. infördes rätten att gå en utbildning på gymnasial nivå för att uppnå grundläggande eller särskild behörighet till högskola eller yrkeshögskola (20 kap. 19–19 b §§ skollagen). I övrigt är komvux på gymnasial nivå inte en rättighet, utan det är den som har störst behov av utbildning som ska prioriteras (20 kap. 2 § skollagen i lydelsen fr.o.m. ). Hur prioriteringen ska gå till anges i förordningen om vuxenutbildning (3 kap. 8 §). Komvux ska planeras efter elevernas behov och förutsättningar. Det framgår av 20 kap. 2 § skollagen. Komvux på grundläggande och gymnasial nivå ska utformas så att den enskildes studier kan kombineras med studier inom den kommunala vuxenutbildningens andra delar. Även sfi ska utformas så att den enskildes studier kan kombineras med studier inom andra delar av den kommunala vuxenutbildningen och andra skolformer inom skolväsendet (1 kap. 3 § förordningen om vuxenutbildning). Inom komvux på grundläggande och gymnasial nivå och komvux som särskild utbildning används verksamhetspoäng som mått på studieomfattningen. Inom komvux på grundläggande och gymnasial nivå beräknas 20 verksamhetspoäng för en veckas heltidsstudier. På gymnasial nivå beräknas 1 verksamhetspoäng för varje gymnasiepoäng eller gymnasiesärskolepoäng. Varje elev ska ha en individuell studieplan och hemkommunen ansvarar för att en sådan plan upprättas. Planen ska innehålla uppgifter om den enskildes utbildningsmål och planerad omfattning av studierna (20 kap. 8 § skollagen). Den individuella studieplanen ska utarbetas i samverkan med eleven och eleven ska i samband med detta erbjudas studie- och yrkesvägledning. Den som har antagits till en kurs i komvux har rätt att fullfölja kursen i den takt och omfattning som skrivs in i den individuella studieplanen. Den individuella studieplanen är därmed det dokument som säkerställer att eleven får slutföra studierna i komvux. De som saknar grundläggande kunskaper i svenska har rätt att delta i sfi Sfi är en kvalificerad språkutbildning som ska ge vuxna invandrare grundläggande kunskaper i svenska språket. Utbildningen ska också ge vuxna invandrare som saknar grundläggande läs- och skrivfärdigheter möjlighet att förvärva sådana färdigheter. Utbildningen får bedrivas på elevens modersmål eller något annat språk som eleven behärskar (20 kap. 4 § skollagen). Utbildningen ska i genomsnitt omfatta minst 15 timmars undervisning . Hemkommunen är skyldig att se till att sfi erbjuds dem som har rätt att delta i utbildningen (20 kap. 28 § skollagen). Kommunen ska aktivt verka för att en nyanländ som omfattas av lagen om ansvar för etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare kan påbörja utbildningen inom en månad från det att han eller hon anmält sig till utbildning i sfi hos kommunen (20 kap. 29 § skollagen). En sammanhållen utbildning som förbättrar etableringsinsatserna för nyanlända Regeringens förslag om kommunernas skyldighet att erbjuda en sammanhållen utbildning Regeringen föreslår att kommunerna ska vara skyldiga att tillhandahålla en sammanhållen vuxenutbildning för vissa nyanlända invandrare. Den sammanhållna utbildningen ska rikta sig till sådana vuxna nyanlända som tar del av insatser som avses i lagen om ansvar för etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare och som på grund av kort utbildning inte bedöms kunna matchas mot arbete för insatserna. Utbildningen ska syfta till att i strukturerad form ge deltagarna sådana kunskaper som de behöver för att kunna fortsätta att studera eller etablera sig på arbetsmarknaden. Skälen för regeringens förslag Kommunerna ska anpassa utbildningen till nyanlända med utbildningsplikt Regelverket för vuxenutbildningen ger individer en långtgående rätt till utbildning. De behörighetskrav som finns för deltagande i vuxenutbildning på grundläggande nivå är att sökanden dels ska sakna de kunskaper som kursen är tänkt att ge, dels ska ha förutsättningar att tillgodogöra sig kursen. Utbildningen inom komvux ska vara individanpassad och det ska finnas möjlighet att kombinera studier på olika nivåer och studier med andra aktiviteter som arbete och praktik. Enligt rapporter från Skolinspektionen förekommer det att kommuner ställer upp mer eller mindre formaliserade krav på att elever ska ha läst sfi och klarat vissa kurser innan de erbjuds möjligheten att gå kurser på grundläggande eller gymnasial nivå inom komvux, detta trots att det inte är ett uttalat krav i skollagstiftningen. Enligt regeringen finns det därför en risk för att man avstår från att göra den individuella prövning av elevens förutsättningar som ska göras. Regeringen konstaterar att kommunerna inte alltid har anpassat sitt utbildningsutbud efter de nyanländas behov och förutsättningar och inte heller i tillräckligt hög grad erbjudit andra kurser i komvux kombinerat med sfi till den som ännu inte har goda kunskaper i svenska. Det stora antal nyanlända med kort eller ingen utbildningsbakgrund som kom till har medfört att behovet av kurser på grundläggande nivå har ökat. När den s.k. etableringsreformen infördes preciserades dock kommunernas skyldigheter inom vuxenutbildningen endast vad gäller sfi. Regeringen konstaterar att etableringsprogrammet har inneburit både ett ökat fokus på reguljär utbildning inom komvux för nyanlända och ett ökat krav på kommunerna att planera för att sfi ska gå att kombinera med andra kurser. Efter införandet av utbildningsplikten möter kommunerna nyanlända med kort utbildning i ökad omfattning. Detta för också med sig ett behov av bättre möjligheter att i praktiken kunna kombinera sfi med utbildning i andra ämnen. Kommunerna behöver ha en tydligare roll när det gäller att se till att nyanlända med utbildningsplikt utöver sfi kan ta del av annan utbildning inom komvux som är anpassad efter deras behov och förutsättningar. Regeringen anser därför att det bör införas ett krav på att kommunerna inom komvux ska tillhandahålla en sammanhållen utbildning med ett anpassat urval av kurser för dessa nyanlända. Målgruppen bör vara de som tar del av etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare och bedöms omfattas av utbildningsplikt Regeringen framhåller att det för tillämpningen av en bestämmelse om sammanhållen utbildning är viktigt att målgruppen är tydligt angiven. Enligt 14 § förordningen om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare är det sådana nyanlända som på grund av kort utbildning inte bedöms kunna matchas mot arbete i programmet som i huvudsak ska ta del av utbildning. Kommunernas skyldighet att tillhandahålla en sammanhållen utbildning bör omfatta denna grupp. Det bör enligt regeringen därför preciseras att en sammanhållen utbildning ska tillhandahållas för sådana nyanlända som tar del av insatser som avses i lagen om ansvar för etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare och som på grund av kort utbildning inte bedöms kunna matchas mot arbete i etableringsprogrammet. Personer som deltar i andra arbetsmarknadspolitiska program har behov av andra typer av insatser än de som deltar i etableringsprogrammet och har bedömts omfattas av utbildningsplikt. Kommunens skyldighet att tillhandahålla en sammanhållen utbildning bör därför enligt regeringen inte breddas till att omfatta personer som deltar i andra arbetsmarknadspolitiska program. Syftet med och definitionen av en sammanhållen utbildning Enligt regeringen bör kommunernas skyldighet att tillhandahålla en sammanhållen utbildning för nyanlända med utbildningsplikt vara en del av skyldigheten enligt skollagen att tillhandahålla komvux. Studierna för de nyanlända inom etableringsprogrammet bör kunna leda till vidareutbildning eller etablering på arbetsmarknaden. Syftet med sammanhållen utbildning för vissa nyanlända invandrare bör därför enligt regeringen anges vara att i strukturerad form ge dem sådana kunskaper som behövs för att de ska kunna studera vidare eller etablera sig på arbetsmarknaden. Med sammanhållen utbildning avses en utbildning där innehållet består av ett sammansatt urval av kurser på olika nivåer från det befintliga utbudet av kurser inom komvux, och urvalet av de kurser som ingår är anpassat efter målgruppens behov och förutsättningar. Det handlar således enligt regeringen inte om att skapa nya kurser för denna målgrupp. I uttrycket sammanhållen ligger också att de olika kurserna och aktiviteterna inom utbildningen ska ses som en helhet och att det ska finnas en plan och en struktur som beskriver hur de olika delarna förhåller sig till varandra. För var och en av dem som deltar i de sammanhållna utbildningarna ska det, som för alla som studerar inom komvux, upprättas en individuell studieplan. Sammanhållen utbildning innebär således inte enligt regeringen att alla studerande erbjuds samma utbildningsinnehåll. Att utbildningen ska vara sammanhållen innebär också att den studerande ska kunna kombinera olika kurser inom ramen för den sammanhållna utbildningen tidsmässigt och att utbildningen är organiserad så att de kurser som den enskilde ska delta i inte kolliderar eller är alltför utspridda. Utbildningen bör styras av regelverket för komvux och bestämmelserna placeras i skollagen Regeringen bedömer att det nuvarande regelverket för vuxenutbildningen är utformat på ett sådant sätt att det ger förutsättningar för en individanpassad utbildning av god kvalitet. Beslutade reformer som haft till syfte att stärka individanpassningen har dock inte slagit igenom i verksamheterna i tillräcklig omfattning. Förslaget om att kommunerna ska tillhandahålla sammanhållen utbildning med ett utbud av kurser som är anpassat till målgruppens behov syftar till att bidra till att beslutade reformer får genomslag. Regelverket för vuxenutbildningen i skollagen och förordningen om vuxenutbildning ska gälla även för den sammanhållna utbildning inom komvux som kommunerna ska tillhandahålla för de nyanlända som bedömts omfattas av utbildningsplikt. Däremot kommer förutsättningarna för att kunna tillämpa bestämmelserna att i några fall skilja sig åt när det gäller nyanlända som bedömts omfattas av utbildningsplikt och andra som studerar inom komvux eftersom vissa bestämmelser inte blir aktuella att tillämpa för nyanlända som har bedömts omfattas av utbildningsplikt. Den nya regleringen bör vara samlad med övrig reglering av kommunens skyldigheter på området. Regeringen anser därför att bestämmelserna bör föras in i 20 kap. skollagen. Arbete med att se över möjligheterna till informationsöverföring I propositionen framhålls att förslaget om en sammanhållen utbildning förutsätter att kommunerna vet vilka personer som omfattas av utbildningsplikt. gäller stark sekretess för en uppgift om en enskilds personliga förhållanden när uppgiften förekommer i ett ärende om etableringsinsatser och i ett ärende om ersättning som kan lämnas för deltagande i etableringsinsatser. Arbetsförmedlingen har lyft behovet av en reglering av kommuners skyldighet att lämna information till Arbetsförmedlingen om personer som deltar i de arbetsmarknadspolitiska programmen. Detta skulle främst avse närvaro och andra uppgifter av betydelse för Arbetsförmedlingens uppgift att besluta om sanktioner inom ramen för de arbetsmarknadspolitiska programmen.