bet · H901SoU12 · 2022-03-07 00:00:00 — Regeringen bör därför återkomma med förslag till om att ta bort denna indelning från lagstiftningen och i stället införa en bedömning av helhetsbehovet med utgångspunkt i att varje människa ska kunna leva ett gott liv utifrån sina förutsättningar. Frågor om LSS och personlig assistans, punkt 4 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3911 av m.fl. (C) yrkande 23, 2021/22:3978 av m.fl. (L) yrkandena 6 och 9 samt 2021/22:4165 av m.fl. (KD) yrkandena 5, 14 och 21 samt 2021/22:640 av (SD) yrkande 2, 2021/22:2644 av (M), 2021/22:3364 av m.fl. (M) yrkandena 1, 2 och 5–7, 2021/22:3806 av m.fl. (SD) yrkande 12 och 2021/22:3911 av m.fl. (C) yrkande 25. Jag vill att fler ska kunna få personlig assistans, och stödet till dem som har mindre omfattande funktionsnedsättningar behöver bli bättre. Jag anser därför att regeringen ska utreda förutsättningarna för att inrätta ett vardagsstöd inom LSS, t.ex. genom en hopslagning av befintliga insatser som ledsagning, kontaktperson, hemtjänst och boendestöd. Vidare anser jag att indelningen i behov, grundläggande behov, integritetsnära och ”god kännedom” i LSS enbart är administrativt motiverad och leder till att den enskildes behov förminskas. Regeringen bör därför återkomma med förslag till om att ta bort denna indelning från lagstiftningen och i stället införa en bedömning av helhetsbehovet med utgångspunkt i att varje människa ska kunna leva ett gott liv utifrån sina förutsättningar. har personer med funktionsnedsättning fråntagits rätten att få assistans för det som de flesta räknar till den dagliga hygienrutinen. Det är inte acceptabelt och regeringen bör därför initiera en översyn av bedömningen av det grundläggande behovet personlig hygien. När tvåårsomprövningen av beviljad assistansersättning avskaffades infördes bestämmelser som innebär att ska ompröva rätten till assistansersättning i den utsträckning som denna rätt har minskat i omfattning på grund av väsentligt ändrade förhållanden som är hänförliga till den försäkrade. Jag anser att regeringen bör se över tillämpningen och omfattningen av begreppet ”väsentligt ändrade förhållanden” för att höja rättssäkerheten i systemet. Regeringen bör även återkomma till med ett förslag om att ändra termen ”väsentligt ändrade förhållanden” till ”väsentligt ändrade behov” för att på så sätt tydliggöra att det är eventuella förändringar i den enskildes behov till följd av förändrade förhållanden som ska vara avgörande för rätten till assistans, inte det förändrade förhållandet i sig. De olika boendeformer som omfattas av LSS kompletterar andra LSS-insatser. Det förekommer emellertid att personer flyttas från ett boende till ett annat, inte sällan med en lägre dygnskostnad. Detta riskerar att strida mot bestämmelserna i om inflytande, medbestämmande, varaktighet och jämlika levnadsvillkor. Jag anser att regeringen bör återkomma till med förslag om förtydligande i LSS om att en kommun som fattar beslut om att en individs insats ska verkställas på ett nytt sätt måste fatta beslutet i nära dialog och samförstånd med den berörda personen eller hans eller hennes ställföreträdare och med personens bästa och varaktiga välmående i fokus. Ersättning vid daglig verksamhet inom LSS betalas av kommunen, som också bestämmer vilken summa som ska gälla. Det finns stora skillnader mellan kommunerna. Regeringen bör vidta åtgärder i syfte att göra ersättningen vid daglig verksamhet mer enhetlig i landets kommuner. Barn och insatser enligt LSS, punkt 5 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3364 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2021/22:3403 av och (båda MP), 2021/22:3512 av m.fl. (C) yrkande 46 och 2021/22:4165 av m.fl. (KD) yrkandena 8 och 9. Barnrättsperspektivet i funktionshinderspolitiken innebär att den ansvariga beslutsfattaren inför ett beslut eller en åtgärd ska överväga om det berör barnen och i så fall på vilket sätt. Vi anser att regeringen ska tillsätta en utredning med uppdrag att i en bred översyn av LSS-lagstiftningen tydliggöra barnets bästa. Barn och insatser enligt LSS, punkt 5 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3512 av m.fl. (C) yrkande 46 och 2021/22:4165 av m.fl. (KD) yrkandena 8 och 9 samt 2021/22:3364 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2021/22:3403 av och (båda MP). Utredningen rätt till personlig assistans (SOU 2021:37) presenterades . Utredningen har analyserat och gett förslag om hur rätten till personlig assistans för behov av hjälp med tillsyn kan stärkas och hur föräldraansvaret vid bedömningen av barns rätt till personlig assistans kan smalnas av. Regeringen bör skyndsamt återkomma till med en proposition med förslag till de författningsändringar som utredningen föreslagit så att dessa kan träda i kraft . En bidragande orsak till att barn med omfattande funktionsnedsättning har förlorat rätten till personlig assistans är att föräldraansvaret bedöms vara omfattande. Detta problem rör även omvårdnadsbidraget och flera andra insatser och ersättningsformer inom socialförsäkringssystemet som är tänkta att ge stöd till barn med omfattande funktionsnedsättning och deras familjer. Regeringen bör därför utreda förutsättningarna för att smalna av föräldraansvaret för samtliga insatser och ersättningsformer som är till för att stödja dessa familjer. Vid behovsprövningen av LSS-insatser är det viktigt att även uppmärksamma föräldraansvaret för syskon till barn med funktionsnedsättning. Det är vanligt att föräldrarnas tid och ork inte räcker till för att ge dessa syskon den uppmärksamhet som de behöver och förtjänar, vilket i sin tur kan leda till psykisk ohälsa för både barn och föräldrar. Regeringen bör därför vidta åtgärder för att även föräldraansvaret för syskon utan funktionsnedsättning ska beaktas vid bedömningen av en familjs behov av olika LSS-insatser. Barn och insatser enligt LSS, punkt 5 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3512 av m.fl. (C) yrkande 46 och 2021/22:4165 av m.fl. (KD) yrkande 9 och 2021/22:3364 av m.fl. (M) yrkande 3, 2021/22:3403 av och (båda MP) och 2021/22:4165 av m.fl. (KD) yrkande 8. Utredningen rätt till personlig assistans (SOU 2021:37) presenterades . Utredningen har analyserat och gett förslag om hur rätten till personlig assistans för behov av hjälp med tillsyn kan stärkas och hur föräldraansvaret vid bedömningen av barns rätt till personlig assistans kan smalnas av. Regeringen bör skyndsamt återkomma till med en proposition med förslag till de författningsändringar som utredningen föreslagit så att dessa kan träda i kraft . Vidare anser jag att det vid behovsprövningen av LSS-insatser är viktigt att även uppmärksamma föräldraansvaret för syskon till barn med funktionsnedsättning. Det är vanligt att föräldrarnas tid och ork inte räcker till för att ge dessa syskon den uppmärksamhet som de behöver och förtjänar, vilket i sin tur kan leda till psykisk ohälsa för både barn och föräldrar. Regeringen bör därför vidta åtgärder för att även föräldraansvaret för syskon utan funktionsnedsättning ska beaktas vid bedömningen av en familjs behov av olika LSS-insatser. Barn och insatser enligt LSS, punkt 5 (KD) av Acko Ankarberg (KD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3364 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2021/22:4165 av m.fl. (KD) yrkandena 8 och 9 samt 2021/22:3403 av och (båda MP) och 2021/22:3512 av m.fl. (C) yrkande 46. Barnrättsperspektivet i funktionshinderspolitiken innebär att den ansvariga beslutsfattaren inför ett beslut eller en åtgärd ska överväga om det berör barnen och i så fall på vilket sätt. Vi anser att regeringen ska tillsätta en utredning med uppdrag att i en bred översyn av LSS-lagstiftningen tydliggöra barnets bästa. En bidragande orsak till att barn med omfattande funktionsnedsättning har förlorat rätten till personlig assistans är att föräldraansvaret bedöms vara omfattande. Detta problem rör även omvårdnadsbidraget och flera andra insatser och ersättningsformer inom socialförsäkringssystemet som är tänkta att ge stöd till barn med omfattande funktionsnedsättning och deras familjer. Regeringen bör därför utreda förutsättningarna för att smalna av föräldraansvaret för samtliga insatser och ersättningsformer som är till för att stödja dessa familjer. Vid behovsprövningen av LSS-insatser är det viktigt att även uppmärksamma föräldraansvaret för syskon till barn med funktionsnedsättning. Det är vanligt att föräldrarnas tid och ork inte räcker till för att ge dessa syskon den uppmärksamhet som de behöver och förtjänar, vilket i sin tur kan leda till psykisk ohälsa för både barn och föräldrar. Regeringen bör därför vidta åtgärder för att även föräldraansvaret för syskon utan funktionsnedsättning ska beaktas vid bedömningen av en familjs behov av olika LSS-insatser. Barn och insatser enligt LSS, punkt 5 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4165 av m.fl. (KD) yrkande 9 och 2021/22:3364 av m.fl. (M) yrkande 3, 2021/22:3403 av och (båda MP), 2021/22:3512 av m.fl. (C) yrkande 46 och 2021/22:4165 av m.fl. (KD) yrkande 8. Vid behovsprövningen av LSS-insatser är det viktigt att även uppmärksamma föräldraansvaret för syskon till barn med funktionsnedsättning. Det är vanligt att föräldrarnas tid och ork inte räcker till för att ge dessa syskon den uppmärksamhet som de behöver och förtjänar, vilket i sin tur kan leda till psykisk ohälsa för både barn och föräldrar. Regeringen bör därför vidta åtgärder för att även föräldraansvaret för syskon utan funktionsnedsättning ska beaktas vid bedömningen av en familjs behov av olika LSS-insatser. Barn och insatser enligt LSS, punkt 5 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3403 av och (båda MP) och 2021/22:3364 av m.fl. (M) yrkande 3, 2021/22:3512 av m.fl. (C) yrkande 46 och 2021/22:4165 av m.fl. (KD) yrkandena 8 och 9. Syskon till ett barn med omfattande funktionsnedsättningar upplever ofta stora begränsningar i sina liv till följd av syskonet med funktionsnedsättning. Jag anser att regeringen bör återkomma till med förslag om att förtydliga regelverket för att, i enlighet med , beakta situationen för syskon till stödbehövande vid utformningen av LSS-insatser så att insatserna även ger dessa syskon den avlastning och egentid med föräldrarna som de behöver och att detta tas i beaktande oavsett var i insatserna ges. Omprövningsstopp för assistansersättning, punkt 6 (SD, C, KD, L) av Acko Ankarberg (KD), (SD), (SD), (SD), (KD), (C) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3806 av m.fl. (SD) yrkande 16 och 2021/22:4165 av m.fl. (KD) yrkande 15. Personer som har kommunalt beslutad assistans omfattas inte av det omprövningsstopp som infördes för den statliga assistansersättningen. För kommunala beslut om personlig assistans finns ingen lagreglerad omprövning. Eftersom besluten löper över , oftast bara , är det emellertid många personer med omfattande funktionsnedsättning som i praktiken utsätts för en regelbunden omprövning. Den korta giltighetstiden strider mot intentionen att personer som omfattas av LSS ska känna en trygghet och långsiktighet i sina beslut. För att införa ett omprövningsstopp även för dem med kommunalt beslutad assistans bör regeringen omgående vidta åtgärder för att kommunala beslut om personlig assistans ska gälla tills vidare i stället för att vara begränsade i sin giltighetstid. Ersättningssystem för assistans, punkt 7 (SD, C, KD, L, MP) av Acko Ankarberg (KD), (SD), (SD), (SD), (MP), (KD), (C) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3806 av m.fl. (SD) yrkandena 7 och 8 samt 2021/22:4165 av m.fl. (KD) yrkande 16. Den årliga uppräkningen av schablonbeloppet för assistansersättningen är för låg för att kompensera för pris- och löneökningar i samhället. Detta innebär en underfinansiering av assistansen som urholkar kvaliteten. Denna utveckling måste vändas skyndsamt. Regeringen bör därför utarbeta och införa en långsiktigt hållbar indexeringsmodell för den årliga uppräkningen av schablonbeloppet som motsvarar löneutvecklingen i samhället. Åtgärder för att förhindra fusk, punkt 8 (SD, L) av (SD), (SD), (SD) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3978 av m.fl. (L) yrkande 7 och 2021/22:117 av (M), 2021/22:1999 av och (båda M) och 2021/22:3364 av m.fl. (M) yrkandena 8 och 9. Vi anser att det behövs en LSS-inspektion för att säkerställa människors rättigheter, rättssäkerheten och respekten för skattemedel, med det övergripande målet att personer med funktionsnedsättning ska ha goda levnadsvillkor och kunna leva som andra. LSS-inspektionen ska dels ta till vara den enskilda insatsberättigades rättigheter gentemot myndigheterna genom tillsyn och rättshjälp, dels beivra alla former av fusk och oegentligheter med fokus på utförare. I tillsynen ska LSS-inspektionen kunna besluta om vite och, i fråga om privata utförare, kunna dra in tillstånd. Rättshjälpen, som ska vara oberoende och utsedd av regeringen, ska kunna driva ärenden mot kommuner och och ytterst kunna kräva skadestånd från en huvudman eller utförare. Regeringen bör tillsätta en utredning med uppdrag att utarbeta förslag till lagändringar och andra åtgärder som krävs för att inrätta en LSS-inspektion enligt vad som anförts ovan. Åtgärder för att förhindra fusk, punkt 8 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3364 av m.fl. (M) yrkandena 8 och 9 samt 2021/22:117 av (M), 2021/22:1999 av och (båda M) och 2021/22:3978 av m.fl. (L) yrkande 7. Det behövs konkreta åtgärder för att stoppa den organiserade brottsligheten, fusk och överutnyttjande i assistansersättningen. Regeringen bör tillsätta en utredning för att utarbeta förslag om en generell tillståndsplikt oavsett driftsform och om en prövning av ägare och ledning utifrån tydliga lämplighets-, kunskaps- och kompetenskrav samt krav på ekonomisk uthållighet. Förslagen bör även säkerställa allmänhetens insyn i verksamhetsrelaterade uppgifter och stärka meddelarskyddet för anställda i privata företag i offentligt finansierade verksamheter inom välfärden. Vidare bör regeringen ge en lämplig myndighet i uppdrag att ta fram och tillhandahålla ett standardiserat arbetsgivarintyg för att motverka användningen av fiktiva anställningar. Regeringen bör också låta utreda förutsättningarna för att, utifrån en riskbedömning, ålägga fler företag revisionsplikt. Vi anser även att regeringen bör tillsätta en utredning för att utarbeta förslag om höjt krav på aktiekapital vid start av aktiebolag i vissa fall och att i det sammanhanget överväga en konstruktion med olika kapitalnivåer beroende på t.ex. hur brottsutsatt en bransch är och hur hög risken för kriminalitet bedöms vara. kan rikta återkrav mot en utförare av assistans om utföraren insett eller skäligen borde ha insett att assistansersättningen har utbetalats felaktigt eller med ett för högt belopp. kan också fatta beslut om utbetalningsstopp. Dessa beslut går inte att överklaga. Vi anser att regeringen bör initiera en översyn av om regelverket och villkoren för återkrav och utbetalningsstopp ligger på en rimlig och skälig nivå. Åtgärder för att förhindra fusk, punkt 8 (KD) av Acko Ankarberg (KD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3364 av m.fl. (M) yrkandena 8 och 9 samt 2021/22:3978 av m.fl. (L) yrkande 7 och 2021/22:117 av (M) och 2021/22:1999 av och (båda M). Det behövs konkreta åtgärder för att stoppa den organiserade brottsligheten, fusk och överutnyttjande i assistansersättningen. Regeringen bör tillsätta en utredning för att utarbeta förslag om en generell tillståndsplikt oavsett driftsform och om en prövning av ägare och ledning utifrån tydliga lämplighets-, kunskaps- och kompetenskrav samt krav på ekonomisk uthållighet. Förslagen bör även säkerställa allmänhetens insyn i verksamhetsrelaterade uppgifter och stärka meddelarskyddet för anställda i privata företag i offentligt finansierade verksamheter inom välfärden. Vidare bör regeringen ge en lämplig myndighet i uppdrag att ta fram och tillhandahålla ett standardiserat arbetsgivarintyg för att motverka användningen av fiktiva anställningar. Regeringen bör också låta utreda förutsättningarna för att, utifrån en riskbedömning, ålägga fler företag revisionsplikt. Vi anser även att regeringen bör tillsätta en utredning för att utarbeta förslag om höjt krav på aktiekapital vid start av aktiebolag i vissa fall och att i det sammanhanget överväga en konstruktion med olika kapitalnivåer beroende på t.ex. hur brottsutsatt en bransch är och hur hög risken för kriminalitet bedöms vara. kan rikta återkrav mot en utförare av assistans om utföraren insett eller skäligen borde ha insett att assistansersättningen har utbetalats felaktigt eller med ett för högt belopp. kan också fatta beslut om utbetalningsstopp. Dessa beslut går inte att överklaga. Vi anser att regeringen bör initiera en översyn av om regelverket och villkoren för återkrav och utbetalningsstopp ligger på en rimlig och skälig nivå. Vidare anser vi att det behövs en LSS-inspektion för att säkerställa människors rättigheter, rättssäkerheten och respekten för skattemedel, med det övergripande målet att personer med funktionsnedsättning ska ha goda levnadsvillkor och kunna leva som andra. LSS-inspektionen ska dels ta till vara den enskilda insatsberättigades rättigheter gentemot myndigheterna genom tillsyn och rättshjälp, dels beivra alla former av fusk och oegentligheter med fokus på utförare. I tillsynen ska LSS-inspektionen kunna besluta om vite och, i fråga om privata utförare, kunna dra in tillstånd. Rättshjälpen, som ska vara oberoende och utsedd av regeringen, ska kunna driva ärenden mot kommuner och och ytterst kunna kräva skadestånd från en huvudman eller utförare. Regeringen bör tillsätta en utredning med uppdrag att utarbeta förslag till lagändringar och andra åtgärder som krävs för att inrätta en sådan LSS-inspektion. Personligt ombud, punkt 9 (S, V, MP) av (S), (S), (S), (S), (MP), (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: 2021/22:3512 av m.fl. (C) yrkande 49. Verksamheten med personligt ombud är viktig för att skapa möjlighet till förbättrade livsvillkor och ökad delaktighet i samhället för vuxna personer med psykisk funktionsnedsättning. har i sin uppföljning av verksamheten konstaterat att den är väletablerad och fungerande. Ombuden har haft stor betydelse för klienterna som har fått bättre tillgång till samhällets utbud av vård, stöd och service. Verksamheten är också betydelsefull för alla de barn vars föräldrar får stöd av ett ombud. Det är dessutom en samhällsekonomiskt gynnsam verksamhet eftersom den förebygger allvarligare sociala och psykiska problem. Det har framförts att kommunerna har svårt att täcka ombudens lönekostnader och att verksamheten, eftersom den inte är lagstadgad, riskerar att bli föremål för ständiga omprövningar i samband med budgetdiskussioner. –2022 har statsbidraget till insatsen personligt ombud utökats för att möjliggöra en ökning av antalet ombud genom en uppräkning av subventioneringsgraden som ger incitament för fler kommuner att anställa personliga ombud. Vi anser att denna satsning på ett ändamålsenligt sätt främjar verksamheten och att därför inte bör rikta ett tillkännagivande till regeringen enligt utskottets förslag. Nationella riktlinjer för rehabilitering, habilitering och hjälpmedel, punkt 10 (S, MP) av (S), (S), (S), (S), (MP) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: 2021/22:3364 av m.fl. (M) yrkande 10, 2021/22:3696 av m.fl. (M) yrkande 14 och 2021/22:4165 av m.fl. (KD) yrkandena 30 och 31. Den decentraliserade hälso- och sjukvården innebär en stor frihet för huvudmännen att utforma bl.a. hjälpmedelsverksamheten efter lokala förutsättningar och behov. En konsekvens av detta är att det uppstår skillnader över landet i fråga om utbud och avgifter. Detta får accepteras till viss grad. Skillnaderna får dock inte vara oskäliga, och det är därför viktigt att följa utvecklingen. ger underlag för detta genom sitt uppdrag att kontinuerligt samla in och publicera data och statistik i syfte att långsiktigt följa upp hjälpmedelsområdet. Vi anser att detta arbete inte bör föregripas och att därför bör avslå motionerna och alltså inte rikta ett tillkännagivande till regeringen. Tillgång till rehabilitering och hjälpmedel, punkt 11 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2566 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2021/22:3806 av m.fl. (SD) yrkande 31 och 2021/22:4165 av m.fl. (KD) yrkande 33 och 2021/22:1572 av Serkan Köse (S), 2021/22:2075 av (C), 2021/22:3977 av m.fl. (L) yrkande 13, 2021/22:4089 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2 samt 2021/22:4168 av m.fl. (KD) yrkandena 22 och 23. Vi ser behov av en nationell resurs som kan tillhandahålla ett sammanhållet stöd till blinda och gravt synskadade. Sådan kompetens är svår att upparbeta lokalt eftersom gruppen är förhållandevis liten. Vi anser därför att regeringen bör utreda förutsättningarna för att införa och utveckla en nationell resurs för synskadade, t.ex. i form av ett kunskapscenter som skulle kunna samla erfarenheter, initiera forskning och utveckla metoder som bidrar till att målgruppen kan komma i arbete. Resursen skulle också kunna vara ett stöd för andra aktörer inom synområdet, särskilt med koppling till arbetslivsinriktad rehabilitering. Avgifterna för hjälpmedel och medicintekniska produkter skiljer sig kraftigt åt mellan olika regioner. Vi anser därför att regeringen bör vidta åtgärder för att införa ett nationellt ramverk för avgifter baserat på en enhetlig prissättningsmodell i syfte att säkerställa att hjälpmedel och medicintekniska produkter erbjuds på lika villkor över hela landet. Tillgång till rehabilitering och hjälpmedel, punkt 11 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2075 av (C) och 2021/22:4168 av m.fl. (KD) yrkande 23 och 2021/22:1572 av Serkan Köse (S), 2021/22:2566 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2021/22:3806 av m.fl. (SD) yrkande 31, 2021/22:3977 av m.fl. (L) yrkande 13, 2021/22:4089 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2,