bet · H901MJU18 · 2022-03-22 00:00:00 — Utskottet konstaterar att en växande bioekonomi med bl.a. produktionshöjande åtgärder är en central del i strategin för det nationella skogsprogrammet. Enligt utskottet är tillgången till förnybar råvara en förutsättning för att nå en fossilfri bioekonomi. Utskottet har riktat ett tillkännagivande till regeringen om att inrätta en nationell bioekonomistrategi tillsammans med de gröna näringarna för att skapa större miljö- och klimatnytta. Övergången till en mer cirkulär och biobaserad ekonomi kommer att öka efterfrågan på svensk biomassa kraftigt och det behövs bättre förutsättningar och långsiktiga spelregler för branschen. Utskottet noterar att det pågår arbete med att ta fram strategin och därtill knutna handlingsplaner. Utskottet vill framhålla att det i finns teknisk spetskunskap och en gedigen infrastruktur som tillsammans skapar goda förutsättningar för att öka andelen biobaserade insatsvaror och produkter. För att möjliggöra detta anser utskottet att den aviserade bioekonomistrategin behöver tydliggöra de konkreta åtgärder och styrmedel som behövs för att uppnå detta. Vidare konstaterar utskottet att skogen och omställningen till en cirkulär bioekonomi spelar en viktig roll för att vi ska nå våra klimatmål, både på EU- nivå och på nationell nivå. Enligt utskottets mening är brukande av skogen en av nycklarna till ett hållbart och klimatsmart samhälle. Utan en aktivt brukad skog går det inte att ersätta produkter av fossila råvaror med produkter från förnybara källor. Ett fortsatt långsiktigt upptag av koldioxid i brukad skog och mark är ett viktigt bidrag till arbetet med att nå målen om klimatneutralitet. Utskottet anser att bioekonomins roll i klimatomställningen måste framhållas tydligare. I sammanhanget vill utskottet även betona vikten av den gröna given, , som syftar till att ställa om EU till ett rättvist och välmående samhälle med en modern, resurseffektiv och konkurrenskraftig ekonomi. Utskottet anser att bioekonomins potential att minska beroendet av fossila källor genom substitution och dess förmåga att bidra till att EU:s klimatmål nås ska lyftas fram inom ramen för den gröna given. Utskottet anser att regeringen inom EU-samarbetet ska arbeta för att EU i fortsättningen fokuserar på att lyfta fram cirkularitet och bioekonomi, detta för att uppnå målet om minskade koldioxidutsläpp, fånga upp synergieffekterna som finns mellan skog och klimat samt adressera behovet av mer forskning och innovation på bränsleområdet för att ersätta de fossila bränslena. För att säkerställa stabila, långvariga och klimateffektiva naturliga kolsänkor och för att realisera skogens potential att ersätta fossila material behövs ökad tillväxt i skogar, vilket kräver stärkt konkurrenskraft. Alla delar av bioekonomin, från den enskilda skogsägaren till biodrivmedelsproducenten, behöver ständigt arbeta för att bli mer hållbara och innovativa. För att uppnå detta vill utskottet betona behovet av långsiktiga spelregler för alla som ingår i bioekonomikedjan, från skogsägare till industri. Det kräver även långsiktighet i forskning och produktutveckling. Sammanfattningsvis anser utskottet att regeringen bör se över skogspolitiken i förhållande till hur bioekonomins roll i klimatomställningen kan stärkas, hur tillväxten i den brukade skogen kan öka ytterligare, hur innovationsarbetet inom det skogliga området kan främjas samt hur långsiktighet kan prägla aktuella regelverk. Detta bör tillkännage för regeringen. Därmed tillstyrker utskottet motionerna 2021/22:3511 (C) yrkande 19, 2021/22:3665 (C) yrkandena 9 och 10, 2021/22:3682 (C) yrkande 27 och 2021/22:3684 (C) yrkande 114. Motion 2021/22:1425 (S) avstyrks. Forskning inom ramen för bioekonomin Utskottet har behandlat frågor om forskning inom ramen för bioekonomin tidigare och bl.a. sett behov av en forskningssatsning som kan bidra till att den cirkulära och biobaserade ekonomin utvecklas. Utskottet har välkomnat att Formas tilldelats medel för att finansiera forskning och innovationssatsningar för att bl.a. ta till vara potentialen i utveckling av biobaserade värdekedjor från skog, jordbruk, hav och vatten. Utskottet noterar att har ett forskningsprogram för bioekonomi. Syftet med nuvarande programperiod är att hjälpa svensk och internationell industri att blicka längre fram och identifiera forskningsområden med potential. har en god tillgång till förnybara resurser, teknisk spetskompetens och industriell infrastruktur, vilket ger bra förutsättningar att utveckla en mer cirkulär och biobaserad ekonomi. Utskottet noterar även att det i skogsprogrammet framhålls att forsknings- och innovationsinsatser inom ett hållbart brukande och bevarande av skogen och dess hela värdekedja är nödvändiga för företagens konkurrenskraft men även för omställningen till ett fossilfritt och hållbart samhälle. Utskottet delar regeringens bedömning att det behövs en effektiv samverkan mellan universitet och högskolor och andra forskningsaktörer, näringslivet och det övriga samhället för att stärka konkurrenskraft. Det är viktigt med fortsatt samverkan mellan olika sektorer. Därmed föreslår utskottet att motionerna 2021/22:944 (S), 2021/22:3199 (V) yrkande 19 och 2021/22:3432 (M) yrkande 22 avstyrks. Incitament för stärkt kolinlagring Utskottet delar regeringens bedömning att bioekonomin bör utvecklas på ett sätt som är förenligt med arbetet för att nå andra miljö- och samhällsmål och med hänsyn till kolsänkor och biologisk mångfald . Som utskottet anfört tidigare är det viktigt att skapa förutsättningar för en hållbar skoglig tillväxt med god och säkerställd tillgång till biomassa som kan öka som de nationella miljömålen nås. Vidare noterar utskottet att tillförts medel för att utveckla metoder för ökad kolsänka och även för en satsning på särskilda naturbaserade lösningar för att återväta torvmarker, restaurera och anlägga våtmarker för att minska utsläppen av växthusgaser, balansera vattenflöden, öka tillskottet till grundvattnet samt bidra till biologisk mångfald och minska övergödningen. Utskottet noterar att den sistnämnda satsningen bedöms kunna bidra till en stor utsläppsminskning av koldioxidekvivalenter . Att motverka skogsskador kan också bidra till minskad klimatpåverkan genom att skogens tillväxt främjas och utsläpp genom naturlig avgång minskas. Det är därför positivt att även fått medel för insatser för att övervaka, förebygga och bekämpa skogsskador. Därmed anser utskottet att motion 2021/22:3277 (V) yrkande 21 kan lämnas utan åtgärd. Långsiktig rådgivningskampanj för ökad hållbar tillväxt och hållbart brukande i skogen Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om framtagande av och innehåll i rådgivningskampanjen för ökad hållbar tillväxt och hållbart brukande i skogen, främjandeuppdrag för skogsbruket, hyggesfritt skogsbruk och åtgärder för miljöhänsyn inom skogsbruket. Jämför reservation 65 (SD), 66 (KD), 67 (SD) och 68 (V). Enligt regeringens bedömning bör en långsiktig rådgivningskampanj för ökad hållbar tillväxt och hållbart brukande i skogen tas fram av i dialog med relevanta aktörer såsom skogsnäringen, miljöorganisationer, och . Regeringen anser att kampanjen, genom att sprida kunskap om vilka åtgärder som är relevanta för ökad kvalitet och lönsamhet i skogsbruket, bör bidra till att nå den politiska ambitionen om ökad hållbar tillväxt i skogen. Kampanjen bör även innefatta verkningsfulla åtgärder för naturvårdande skötsel, användning av alternativa brukningsmetoder, ökad klimateffektivitet, effektivare miljöhänsyn och klimatanpassning i skogsbruket. Samlat bör kampanjen bidra till att minska de affärsmässiga riskerna för företagande inom skogsbruket. Rådgivningen bör även enligt regeringen stimulera till mer och bättre naturvårdande skötsel på frivilligt avsatt mark. Regeringen anser att rådgivningskampanjen bör bidra till att stärka konkurrenskraften och bidra till uppfyllelsen av klimat- och miljömål. Regeringen bedömer att det finns en potential för ökad hållbar tillväxt i skogen. En omfattande rådgivningskampanj bör därför genomföras. Rådgivningen bör syfta till ökad hållbar tillväxt genom förbättrad skogsskötsel i brukade skogar för att möta ökad efterfrågan från en växande cirkulär bioekonomi. Kampanjen bidrar till en växande och mer konkurrenskraftig bioekonomi genom att tillsammans med ökad resurseffektivitet och cirkularitet öka den tillgängliga råvarubasen för den förädlande skogsindustrin. Rådgivningskampanjen förväntas bidra till bättre förutsättningar för ökad substitution av fossilt baserade material samt ökad kolinlagring i växande skog. Vidare bedöms kampanjen öka möjligheterna för att nå klimatmålet, utan att negativt påverka andra miljömål. Ökad aktivitet i skogsbruket bedöms vara avgörande för att stärka såväl de ekonomiska oh de sociala som de miljömässiga nyttorna av skogsbruk. Genom bättre tillväxthöjande och naturvärdesskapande insatser kan svenskt skogsbruk fortsätta att bidra till nytta för alla. Ökad aktivitet i skogsbruket bör därför vara en ledstjärna för kampanjen, både på produktionsmarken och på de frivilliga avsättningar där skötsel är nödvändig för att bevara och utveckla miljövärden. har inom ramen för Samverkansprocess skogsproduktion tagit fram rapporten med nya möjligheter (rapport /24), vilken har remitterats. Rapporten beskriver hur skogen kan brukas för värdefull tillväxt och med aktiv miljöhänsyn. Regeringen anser att rådgivningen även ska syfta till effektivare miljöhänsyn. God och väl planerad miljöhänsyn vid alla skogsskötselåtgärder gynnar inte bara miljövärden utan kan även främja lönsamhet. Skogssektorns gemensamma målbilder för god miljöhänsyn ger vägledning om hur miljöhänsyn bör tas vid planering och genomförande av skogsbruksåtgärder i produktionsskog. Kampanjen bör därför även innefatta dessa målbilder för god miljöhänsyn. Regeringen bedömer att kampanjen bör innehålla rådgivning om ökad klimateffektivitet i skogsbruket. Därför bör kampanjen exempelvis innehålla rådgivning om skötselinsatser som kan minska markavgångar av växthusgaser och öka kolinbindningen, val av maskinpark samt röjning och gallring. Några remissinstanser har påpekat vikten av variation av brukningsmetoder. har ett uppdrag med rådgivning om olika metoder för skogsbruk, t.ex. hyggesfritt skogsbruk. Det arbetet bör integreras i en kommande rådgivningskampanj. Hyggesfria brukningsmetoder bör ingå i kampanjen för att enklare än kunna tillämpas av skogsägare som själva vill, på marker där så är motiverat. Regeringen avser vidare att ge i uppdrag att i samråd med ta fram rekommendationer och rådgivning om naturvårdande skötsel och restaurering i frivilligt avsatta områden samt utarbeta förslag för att stimulera naturvårdande skötsel och restaurering i de frivilligt avsatta områdena. Det bedöms vara mest effektivt att rådgivning till skogsägare om förbättrad skogsskötsel och naturvårdande skötsel sker samordnat, vilket därför bör eftersträvas. Om rådgivning om naturvårdande skötsel kopplas till att markägare har möjlighet att söka ett ekonomiskt stöd, t.ex. stödet Skogens miljövärden eller Stöd till natur- och kulturmiljövårdsåtgärder i skogen bedöms det vara ändamålsenligt med individuell och mer specifik rådgivning. Skogsägare är kampanjens huvudsakliga målgrupp. Regeringen anser att rådgivningen bör stärka skogsägaren som företagare. Då en stor och växande andel av skogsägarna är beroende av att till största delen köpa in skogsbrukstjänster och andra tjänster kopplade till skogsägandet är det lämpligt att beställarkompetens utgör en del i rådgivningen. Regeringen håller med om vikten av att använda digitala hjälpmedel i kampanjen. Utvecklingen inom webbaserad utbildning och information gör att digitala rådgivningsformer kan ges ett betydande inslag. Den digitala utvecklingen möjliggör även att rådgivningen kopplas till skogsägarens egen skog. Denna möjlighet bör tillvaratas så att den enskilda skogsägaren lättare kan använda kunskapen utifrån sina egna mål och förutsättningar. Det kan förväntas öka motivationen för skogsägaren att vara aktiv. Regeringen bedömer att särskilda insatser bör göras för att nå de nu inaktiva ägarna. Förutom digitala plattformar bör även aktiviteter på plats ute i skogen prioriteras. Erfarenhet visar att skogen är det bästa stället att ta till sig rådgivning om skogsskötsel. Särskilda utbildningsinsatser om naturvårdande skötsel bör även riktas mot skogsmaskinförare och andra yrkesverksamma. Mot denna bakgrund avser regeringen att ge i uppdrag att ta fram en långsiktig rådgivningskampanj för ökad hållbar tillväxt och hållbart brukande i skogen. Arbetet med att ta fram kampanjen bör bedrivas i dialog med relevanta aktörer såsom skogsnäringen, miljöorganisationer, och . För att nå ut brett bör så stor del som möjligt av skogsbrukets hela rådgivningskapacitet tas till vara. Nästan alla virkesköpande organisationer har utbyggd rådgivning och säljer skogsvårdstjänster. Den allra största påverkan på skogsägare sker genom de kontakter som tas i samband med virkesköp och försäljning av skogsvårdstjänster. Kampanjen bör därför genomföras samordnat tillsammans med andra organisationer med markägarkontakter. Det skapar dessutom regional och lokal förankring och samverkan, vilket regeringen, i likhet med flera remissinstanser, bedömer är positivt. Rådgivningskampanj för ökad hållbar tillväxt och brukande i skogen I kommittémotion 2021/22:4334 av m.fl. (SD) yrkande 7 i denna del ifrågasätter motionärerna miljöorganisationernas roll i framtagandet av rådgivningskampanjen. Motionärerna anser att de kan höras separat. Enligt kommittémotion 2021/22:4335 av m.fl. (KD) yrkande 11 bör den aviserade rådgivningskampanjen signalera ökad tyngd åt produktionsfrågor, detta för att möta den ökande efterfrågan på skogsråvara som behövs för att tränga undan fossila alternativ. m.fl. (SD) framhåller i kommittémotion 2021/22:2456 yrkande 29 vikten av rådgivning och bidrag för att öka röjningen med syftet att öka gagnvirkesproduktionen och tillgängliggöra mer virke för en utvecklad bioekonomi. Motionärerna anför att en väl utformad rådgivningsinsats i samarbete med skogsnäringen skulle kunna öka skogsägarnas incitament att röja och att röja rätt. Enligt kommittémotion 2021/22:3682 av m.fl. (C) yrkande 17 bör möjligheterna till en nationell rådgivningskampanj för ökad skogsproduktion, ökad naturvårdande skötsel, effektivare miljöhänsyn och ökad klimatanpassning ses över. Motionärerna anser att rådgivning för ökad skoglig tillväxt med fördel kan kombineras med stärkt rådgivning för en effektivare miljöhänsyn och ökad klimatanpassning. Enligt kommittémotion 2021/22:2456 av m.fl. (SD) yrkande 17 ska myndigheter stödja och värna ett utvecklat och lönsamt skogsbruk, och detta främjandeuppdrag bör uttryckas tydligt i , länsstyrelsernas och och regleringsbrev. Motionärerna anför att och andra berörda myndigheter måste återfå sin huvudsakliga roll som en organisation som värnar om skogsproduktion och därmed om skogsägarnas möjligheter att bedriva lönsamt skogsbruk. Enligt yrkande 18 i samma motion ska det klargöras i berörda myndigheters direktiv att de så långt som möjligt ska stötta skogsägarnas brukande, men därutöver även bistå med rådgivning för att nå andra samhälleliga mål. Per m.fl. (MP) anför i partimotion 2021/22:4338 yrkande 4 att innovationsarbete och affärsmodeller i skogsnäringen bör främjas och utvecklas med koppling till hyggesfritt skogsbruk och kontinuitetsskogsbruk. Även i motion 2021/22:4058 av (MP) yrkande 2 lyfts hyggesfritt skogsbruk fram och att dess andel bör öka. För att få ett mer variationsrikt skogsbruk behövs enligt motionären aktiva skogsägare, och hyggesfria metoder kan vara en strategiskt viktig del affärsmässigt, miljömässigt och för klimatanpassningen. måste på ett genomgripande och systematiskt sätt introducera ett omfattande arbete för klimatanpassning av skogar och inkludera ett aktivt arbete för att öka andelen hyggesfritt skogsbruk. Nooshi Dadgostar m.fl. (V) anför i partimotion 2021/22:3279 yrkande 21 att regeringen bör återkomma med förslag på lagstiftning som förbjuder åtgärder inom skogsbruket som försvagar ekosystemets bärkraft. Motionärerna anser att skogspolitiken måste utgå från att bevara ekosystemen när det gäller både mångfalden och funktionaliteten. Vidare anförs att den lagliga miniminivån för miljöhänsyn inom skogsbruket bör tydliggöras och höjas (yrkande 22). Enligt yrkande 23 bör lagkrav på skyddszoner mot vatten samt hänsyn för att återskapa naturvärden införas. Motionärerna anför att det i inte finns någon förutbestämd kantzonsbredd som ska sparas för att skydda vattendrag vid avverkning. I stället bygger detta på frivilliga åtaganden för dessa känsliga miljöer. I yrkande 24 framhålls att miljöhänsynen ska stärkas genom att effektiva sanktionsmöjligheter införs för brott mot hänsynsreglerna i skogsvårdslagen. De utvärderingar som gjort av miljöhänsynen i skogsbruket visar att det finns brister. Påföljder för dessa överträdelser av skogsvårdslagen uteblir dock enligt motionärerna. Rådgivningskampanj för ökad hållbar tillväxt och brukande i skogen Regeringen har via det nationella skogsprogrammet gett i uppdrag att genomföra en rådgivningskampanj för att främja en växande skogsnäring och ett hållbart skogsbruk. startade rådgivningssatsningen Smart skogsbruk. Den vänder sig till enskilda skogsägare som vill bli mer aktiva i skötseln av sin skog. Det handlar om hållbar, ökad tillväxt och miljöhänsyn i den brukade skogen. Satsningen ska även stärka skogsägare som beställare av skogliga tjänster. Vad gäller frågan om ansvarsområde regleras det i förordningen (2009:1393) med instruktion för . Enligt förordningen ska myndigheten vara förvaltningsmyndighet för frågor om skogsbruket och ha till uppgift att verka för att landets skogar sköts på ett sådant sätt att de skogspolitiska mål som beslutats av kan uppnås. Det omfattar därmed bl.a. miljömålet Levande skogar som handlar om att skydda skogens och skogsmarkens produktionsförmåga, den biologiska mångfalden, kulturmiljövärden och sociala värden. ansvarar även för stöd till skogsägare och andra i skogssektorn genom utbildning och rådgivning i samband med beslut om åtgärder i skogen. är även tillsynsmyndighet för skogsvårdslagen och de delar av som rör skogsbruksåtgärder. har ett mer generellt ansvar för arbetet med skyddad mark genom inköp av värdefulla naturområden eller avtal om intrångsersättningar. ansvarar även för mer riktade åtgärder för de arter som behöver specifikt skydd eller skötsel. Enligt förordningen (2012:989) med instruktion för är förvaltningsmyndighet på miljöområdet i frågor om klimat och luft, mark, biologisk mångfald, förorenade områden, kretslopp och avfall, miljöövervakning samt miljöforskning. har enligt instruktionen en central roll i miljöarbetet och ska vara pådrivande, stödjande och samlande vid genomförandet av miljöpolitiken. På vissa områden innebär det att de båda myndigheterna arbetar nära tillsammans. Vad gäller arbetet med skydd av värdefulla skogar har t.ex. och tagit fram en gemensam nationell strategi för formellt skydd av värdefulla skogar. En av roller är att samordna den statliga länsförvaltningen och och landstingskommunal verksamhet i länet. ska vidare enligt förordningen (2017:868) med länsstyrelseinstruktion svara för att de nationella målen på många områden får genomslag i länet, noga följa länets tillstånd och behov, främja länets utveckling och befolkningens bästa samt svara för den statliga förvaltningen om inte någon annan myndighet har ansvaret för särskilda förvaltningsuppgifter. Bland de konkreta områden som berör skogsnäringen har tillsyn över regional utveckling, samhällsplanering, näringsliv, kommunikationer, lantbruk, miljö- och kulturmiljövård, plan- och byggfrågor, naturresurser och räddningstjänst. När det gäller främjandeuppdrag för myndigheter anförde landsbygdsminister bl.a. följande som svar på skriftlig fråga 2021/22:389 Information till skogsägare vid undersökning av skogsmarker: Myndigheter ska förutom att vara reglerande också ha med sig ett främjandeuppdrag för ett aktivt hållbart skogsbruk och flexibla skydds- och ersättningsformer. Myndigheter ska söka lösningar som främjar både hållbart brukande och skydd. Det stärker äganderätten och bidrar till uppfyllelse av miljömålen. Myndigheternas roll för att främja både produktions-, miljö- och klimatmål bör tydliggöras. När det gäller hyggesfritt skogsbruk har haft ett uppdrag från regeringen att verka för att kunskapen om och omfattningen av hyggesfritt skogsbruk ska öka. anser att det har varit ett problem att det inte har funnits någon tillräckligt beskrivande och accepterad definition av begreppet hyggesfritt skogsbruk. Det har inneburit att det har varit svårt att föra en dialog om hyggesfritt skogsbruk. Bristen på definition har även gjort det svårt att mäta och följa upp omfattningen av hyggesfritt skogsbruk i . I rapporten skogsbruk – definition (rapport /8) redovisar myndigheten en definition av hyggesfritt skogsbruk. definition av hyggesfritt skogsbruk är att hyggesfritt skogsbruk på skogsmark med produktionsmål innebär att skogen sköts så att marken alltid är trädbevuxen utan att det uppstår några större kalhuggna ytor. Av policy för hyggesfritt skogsbruk framgår att myndigheten bl.a. anser att – hyggesfritt skogsbruk kan ses som ett komplement till trakthyggesbruk på en begränsad del av skogsmarken – hyggesfritt skogsbruk bör öka i omfattning där detta är motiverat ur miljö, kulturmiljö- eller skötselsynpunkt eller med hänsyn till rekreationsvärden och rennäringen – en viktig utgångspunkt i rådgivning är markägarens målsättning med sitt skogsbruk. Till det hyggesfria skogsbruket räknas alla brukandeformer som innebär att skogsmarken alltid har ett trädskikt. Förutom blädning, som innebär fullskiktade skogar, finns flera andra metoder, bl.a. luckhuggning och överhållna skärmar, som gör att ”skogskänslan” kan behållas. anför att förväntningarna och kraven på skogens ekosystemtjänster blir större. Värden som inte går att ekonomisera, t.ex. biodiversitet, sociala värden och hälsoaspekter, kräver ett förändrat synsätt på skogen. Kunskap om hur vi kan bedriva ett variationsrikt skogsbruk är därför viktigt och behöver utvecklas. Med den kunskap vi har bedömer att produktionspotentialen och det ekonomiska utfallet är till fördel för trakthyggesbruket. Fler jämförande studier behövs för att bättre kunna beskriva dessa skillnader. håller i ett projekt om hyggesfritt skogsbruk. Målen för projektet är att utveckla och förmedla kunskap om hyggesfritt skogsbruk och hur det kan bedrivas med hänsyn till produktions- och miljövärden samt andra allmänna intressen. Fram till har projektet arbetat med att främja kunskapsutvecklingen inom hyggesfritt skogsbruk. Detta har inneburit att sammanställa men även ta fram ny kunskap inom området. Arbetet har bl.a. varit att välja ut ett antal olika alternativa skötselmetoder och undersöka hur dessa påverkar naturvärden och produktion. Projektets uppgift har också varit att stödja framtagandet av riktlinjer och rekommendationer för arbete med frågan. Vid SLU pågår forskning för att stärka kunskapsläget om hyggesfritt skogsbruk, bl.a. inom forskningsplattformen Future . I skogsvårdslagens 1 § står följande: Skogen är en nationell tillgång och en förnybar resurs som ska skötas så att den uthålligt ger en god avkastning som den biologiska mångfalden behålls. Vid skötseln ska hänsyn tas även till andra allmänna intressen. Den skogspolitik som beslutades av 1993 kännetecknas av två jämställda mål – ett miljömål och ett produktionsmål. I regeringens proposition 1992/93:226 beskrivs de båda målen enligt följande: – Miljömålet: Skogsmarkens naturgivna produktionsförmåga ska bevaras. En biologisk mångfald och genetisk variation i skogen ska säkras.