bet · H901KU20d3 · 2022-01-01 00:00:00 — Frågan var ju om man hade tagit fram några särskilda prognoser eller scenarier efter diskussion med de är experterna, och där har jag förstått det som att man inte tog fram några särskilda prognoser med anledning av detta. Däremot gjorde vi ekonomiska prognoser över den ekonomiska utvecklingen, och de finns ju på regeringens hemsida. (M): Då ska jag förstå det som att det här inte gavs ut till Corona- kommissionen för att de i sin fråga skrev att de ville ha smittspridnings- modeller efter kontakter med externa experter? Ska vi tolka det så? De gavs inte ut för att det inte hade gjorts efter diskussion med just externa experter? Funderade man i sådana fall inte på att det kanske ändå vore intressant att lämna ut, oavsett hur de tagits fram? : Tack så mycket för frågan! Det är inte så att har egna modeller av smittspridning, utan det är virologer som tar fram modeller över smittspridning. Syftet med kontakten med experterna var att bättre kunna förstå hur de här modellerna fungerade eftersom vi inte har virologisk kunskap på , även om vi har bred kunskap på . (S): Så slutsatsen är: Det fanns inga egna prognoser som kunde lämnas ut. Är det så man ska förstå svaret? : gjorde såvitt jag vet inga modeller över smittspridningen. Det togs inte fram några särskilda modeller efter de här kontakterna. Däremot gör vi såklart prognoser av den ekonomiska utvecklingen. Där har vi också redovisat vad som var bakgrunden till de ekonomiska prognoserna som vi gör. (M): Men man gjorde ändå bedömningar av smittspridningen av covid? Det var ändå en del i de här prognoserna? Det är vad det står i de skriftliga svar vi har fått från . : Tack så mycket för frågan! Det man gör på Finans- departementet är att göra bedömningar – alltså vi gör ju kvalitativa bedömningar av hur olika parametrar som är viktiga för den ekonomiska utvecklingen kommer att kunna utveckla sig. Det är bedömningar som man gör på en lång rad olika parametrar. Det är klart att under pandemin var hur smittspridningen i olika scenarier skulle kunna utveckla sig naturligtvis en av de saker som kan påverka hur till exempel konsumtionen utvecklar sig. Jag utgår från att det var någonting som man funderade på, och det var i samband med det som man ville lära sig mer om de här standardmodellerna som finns. (L): Ordförande! Det väcktes en följdfråga utifrån den här diskussionen nu: Handlar det om modeller eller om modell, det vill säga fanns det anledning för att väga av olika modeller? Fanns det olika syn på hur modellerna kunde se ut? Och var det grund för att man ville ha mer information om det? : Tack så mycket! Det är inte jag som har haft de här kontakterna, men vad jag har förstått finns det en standardmodell, och det man ville var att försöka förstå den standardmodellen. Jag vet inte om det finns flera olika modeller för smittspridning, men min bild är att det finns en standard- modell och att det var den man försökte förstå. Om det är så att det finns flera olika modeller – det känner inte jag till. (M): Då blir slutfrågan: Varför lämnade man inte ut den modellen? : Tack så mycket för frågan! Som jag har förstått det är det här en standardmodell. Det är som en utbud- och efterfrågefunktion för en ekonom. Det är alltså en teoretisk modell som finns i grundläggande Modellen är alltså en modell som finns i grundläggande läroböcker. Så har jag förstått det med mycket begränsad kunskap i virologi. (M): Modell med tillhörande data då – den här bedömningen? : Tack så mycket för frågan! Data över smittspridning är ju ingenting som … Jag kan återkomma till frågan, men jag tror inte att hade några egna data över smittspridning. Det skulle förvåna mig. Ordföranden: ägnar mycket tid åt det här, men det är ändå för att klara ut detta så att vi vet hur vi ska kunna tolka vårt material. I ett skriftligt svar till KU som vi fick så sent som står det att gjort bedömningar av smittspridningen av covid-19 som sedan kopplades till ekonomiska prognoser. Hade det inte varit enklare att svara det till och säga att det inte fanns? Det är väl egentligen det vi undrar här i utskottet. Om statsministern har en kommentar till det kanske vi sedan kan komma vidare. Så att vi ska förstå: Fanns det bedömningar av smittspridningen av covid- 19 som gjorde? Det står i svaret, men de lämnades uppenbarligen inte ut. Vi vet inte av vilket skäl, men vi behöver ett svar för att komma vidare. : Tack så mycket för frågan! Jag ska svara efter bästa förmåga. Frågan var ju om vi hade tagit fram några särskilda prognoser efter diskussion med de externa experterna, och det har jag då fått information om att man inte har gjort. Men däremot, som jag har sagt , när vi på , eller tjänstemännen, gör bedömning av olika parametrar i en prognos … Just i det här fallet var man också tvungen att fundera över hur viruset kunde utveckla sig. Det funderade man på utifrån de här standard- modellerna. Det är min bild av hur arbetet på har skett, men då vill jag naturligtvis understryka att det inte är jag som har utfört arbetet, utan det har skett i tjänstemannaorganisationen. Ordföranden: I och med att det inte exakt motsvarade det som kommissionen hade frågat efter gjordes bedömningen att det inte var av intresse för Corona- kommissionens arbete. Är det så vi ska tolka det? : Jag tror att jag möjligen kan återkomma för att gräva vidare i det. Men om frågan var om det hade skett ytterligare … Jag tror att frågan var om det hade tagits fram särskilda prognoser efter kontakterna med experterna, och svaret på den frågan är nej. Däremot gör ju regeringen ekonomiska prognoser med regelbundenhet, , och de ligger på regeringens hemsida. Ordföranden: Ja, de vore intressant att få. Vi vet vilken fråga som har ställts. Men vi kanske inte kommer längre. Hade det varit ett problem att lämna ut det bakomliggande materialet till avseende bedömningen av smittspridningen av covid- 19? : Vi har naturligtvis lämnat ut … Jag menar, material som efterfrågas av har vi ju lämnat ut. Här var frågan om det fanns material efter de här kontakterna, och i och med att det inte fanns något sådant fanns det heller inget att lämna ut. Däremot, som vi också har varit tydliga med, gör vi ju kvalitativa bedömningar av olika parametrar i de ekonomiska prognoserna, och det är klart att i de kvalitativa bedömningarna funderade man över smittspridning på ett sätt som man inte gör i normala fall. Skånberg (KD): Fru ordförande! Det är väldigt svårt att följa det här. Vi förstår att inte statsministern är expert på just den här vetenskapen, men det är inte vi heller. Det här är vad jag har för underlag: fick statsministern personligen frågan av om smittspridningsmodeller som tagits fram på när statsministern var högsta chef där. återkommer statsministern, dåvarande departement, till , och svaret till kommissionen är att modelleringar av covid-19 inte finns. Men som sedan har visat sig fanns de faktiskt, i ett skriftligt svar till KU . Det är en diskrepans mellan om de fanns, om de upptäcktes eller om de doldes. Trots att vi inte är experter på det här området får nog statsministern reda ut det. : Tack så mycket för frågan! Den information som jag fick från var att det som är i svaret, nämligen att … Frågan var ju om det togs fram någonting efter de här diskussionerna med experterna, och då har jag fått informationen att det med anledning av diskussionerna med de här experterna inte togs fram några särskilda prognoser eller scenarier. Däremot är det ju väl känt att regeringen gör ekonomiska prognoser . , i de bedömningar som man gjorde över den ekonomiska utvecklingen och de enskilda parametrarna som ska in i modellerna när man gör omvärldsanalysen och funderar på hur man tror att olika parametrar ska utveckla sig, behövde man naturligtvis fundera på hur ett virus kan utveckla sig på ett sätt som man inte gör i vanliga fall. Ordföranden: har ytterligare ärenden, så jag undrar om vi därmed kan avsluta G30 och G32. Sedan går vi över till de återstående ärendena. Det är två rubriker. Det är statsministerns agerande vid den 16–, granskningsärende 22, som vi sambehandlar med dåvarande stats- ministerns agerande på Europeiska rådets möte den 21–, och det heter G14–15. : Fru ordförande och ärade ledamöter! De här granskningsärendena handlar om samspelet mellan regeringen och . Regeringen har enligt regeringsformen och riksdagsordningen en skyldighet att informera och samråda med om vad som sker inom ramen för samarbetet i EU. Den här skyldigheten ska självklart uppfyllas. Ett nära samspel mellan riksdag och regering är viktigt för att ska kunna agera på ett kraftfullt och förtroendefullt sätt i EU- sammanhang. Den 16–hölls ett möte i . En av punkterna på dagordningen avsåg en fortsättning på den diskussion som tidigare hade förts i rådet om höga energipriser. Inför mötet samrådde jag med . Frågan om kärnkraftens inkludering i EU:s taxonomi hade vid tidigare samråd gett upphov till diskussioner, och den hade tagits upp inom ramen för Europeiska rådets tidigare diskussion om höga energipriser. Jag lyfte därför frågan vid samrådet och framförde att regeringens ståndpunkt var att kärnkraften kunde ingå i taxonomin men att det inte per automatik innebar att den kunde klassificeras som hållbar. Liksom vid tidigare samråd uppstod en diskussion om ett tillägg till den svenska ståndpunkten rörande kärnkraftens klassificering som hållbar. Jag framförde att min bedömning var att ståndpunkt i fråga om kärnkraftens hållbarhet inte representerade den rådande uppfattningen i kammare. Om åsiktsförhållandena i skulle följa de åsikter som partierna gav uttryck för i skulle det inte finnas en majoritet för det aktuella tillägget. Det fanns trots detta en majoritet i tillägg rörande kärnkraftens klassificering som hållbar. I den diskussionen valde jag att i framföra ståndpunkt som position. Jag redogjorde också faktamässigt för hur det fungerar i , att regeringen förankrar sina ståndpunkter i och att en majoritet i den nämnden i detta fall ansåg att kärnkraften är hållbar. Därefter framförde jag också min bedömning att nämndens ståndpunkt i frågan inte med säkerhet kunde anses spegla de rådande åsiktsförhållandena i . Det jag framförde ska ses i ljuset av att det inte var aktuellt att fatta något beslut i fråga om kärnkraftens hållbarhet, utan diskussionerna i avsåg de höga energipriserna. På grund av bristande enighet vad gäller energifrågorna fick diskussionen inte heller något avtryck i slutsatserna från mötet. Jag kan konstatera att kärnkraften nu är inkluderad i taxonomin som en så kallad övergångsteknologi genom den kompletterande delegerade akt som antogs av kommissionen . Därmed, fru ordförande, är jag beredd att svara på utskottets frågor. Ordföranden: I alla dessa ärenden är anmälande parti , så det är moderater som börjar. Jag koncentrerar mig på det som hände . samrådde statsministern med inför den 16–, och precis som beskrivits här beslutade att statsministern skulle argumentera för att svensk och europeisk kärnkraft ska klassas som en hållbar investering inom ramen för taxonomin. Men väl på själva mötet, alltså Europeiska rådets möte, valde statsministern att lägga fram just de här två motstridiga ställningstagandena. Både EU- nämndens ståndpunkt framfördes men också att ståndpunkt inte reflekterade . Det här är en nyhet, i alla fall för mig. Vilken praxis lutade sig stats- ministern på när du agerade som du gjorde i ? Det är min fråga. : Fru ordförande! Ja, det skulle vara en nyhet om jag hade lagt fram två ståndpunkter. Det gjorde jag självklart inte. Jag var tydlig med vad som var ståndpunkt, och det var ju den ståndpunkt som hade sagt att jag skulle framföra. Men sedan redogjorde jag också rent faktamässigt för hur det fungerar i riksdag med en . Det är en ovanlig institution och finns inte i så många andra länder, så jag redogjorde för vilken konstruktion som vi har men också för det faktum att den ståndpunkt som jag förde med mig inte nödvändigtvis återspeglade den majoritetsuppfattning som finns i . Men det rådde ingen tveksamhet om vad som var ståndpunkt i frågan. Ordföranden: Vid återrapporteringen till säger statsministern, i linje med vad hon sagt i : ”Det är nämligen så att inte återspeglar de röster som svenska folket avgav i valet , och ” – det är en ledamot i – ”tycker att man nu ska ta tillfället i akt att köra över svenska folket.” Givet det här uttalandet skulle jag vilja höra statsministerns syn, lite mer utvecklat, på som organ, dess roll och mandat. : Fru ordförande! är ju det organ som regeringen samråder med inför att man åker till och där vi naturligtvis inhämtar synpunkter från . Den här gången var det tydligt vad ville att jag skulle framföra som ståndpunkt, och det gjorde jag också på mötet i . Ordföranden: Med tanke på att det är ledare för alla europeiska länder i EU som sitter i , vilken bild tror statsministern att man fick av vad uppfattning och ståndpunkt i den här frågan egentligen var? Och vilken betydelse kan det sedan ha för resultatet om man ger två motstående bilder på ett och samma möte? Hur tror statsministern att detta uppfattades av kollegorna runt bordet på Europeiska rådets möte? : Fru ordförande! Det är fullt kapabla människor som är stats- och regeringschefer i , med hög intellektuell kapacitet. Jag tror att de har full förmåga att förstå vad som var regeringens ståndpunkt men också – de är ju också politiker – att förstå komplexiteten i den parlamentariska situationen i . Det går ju inte att säga annat än att den åsikt som jag framförde som åsikt inte nödvändigtvis speglar hur majoritetsförhållandena ser ut i . Mot den bakgrunden tycker jag att det är väldigt bra att det här granskas av . (S): Fru ordförande! Jag vill tacka statsministern för redo- görelsen tidigare. Jag har själv suttit i under två mandatperioder. , och under såväl borgerlig regering som socialdemokratisk regering, har det varit självklart att man … Alltså det har utvecklats en praxis att inte bara är rådgivande utan att man mer eller mindre följer – men självklart att det är uppfattning. Valresultatet ska ju återspeglas i detta. Det har också KU vid ett flertal tillfällen fastslagit. Ett utskott eller kan inte teckna firma, slarvigt uttryckt, för . Men däremot kan man ju ha en åsikt, om den också överensstämmer med . Då har det ju blivit nu … Den här gången överensstämde faktiskt inte EU- nämndens uppfattning med riksdagsmajoriteten. Där har vi en utmaning att arbeta med. Folkviljan måste ju vara det viktiga. har väl utvecklat väldigt … Jag hade tänkt ställa frågan just hur det är att komma till med delvis motstridiga uppfattningar. Det kan ju uppfattas, även om hanterat detta på ett väldigt skickligt sätt, som att man inte riktigt vet vad tycker. : Jag tror att det var tydligt på mötet vad som var ståndpunkt. Men det är också naturligtvis … Jag menar, vi lever ju i ett samhälle där vi tycker att det är viktigt med fakta och att man inte ska förneka eller bortse från fakta, som vi ju ser en politisk utveckling mot i vissa andra länder. Där är vi lyckligtvis inte alls i , utan det är naturligtvis viktigt att man kan se på hur fakta ser ut ur olika aspekter och också naturligtvis redogöra för dem. Det var det som jag också gjorde på . Det kan också vara viktigt att säga att det här var ju heller inte ett möte där viskulle fatta beslut i frågan, utan det var en diskussion om de höga energipriserna. Så det var i grund och botten en diskussion om någonting helt annat. Men med det sagt: Det rådde … Det var ingen tvekan om vad som var ståndpunkt, för den var naturligtvis i enlighet med . Men om man ska säga något om : Om man tittar historiskt kan utomstående betraktare lätt få intrycket av att man försöker sätta ihop på ett sådant sätt att det ska återspegla majoritetsförhållandena i . (SD): Fru ordförande! Sammantaget med dagens redogörelse och svar i tillägg till det skriftliga material vi har fått från tidigare tillfällen har jag inget övrigt att försöka få svar på . (C): Ordförande! Tack så mycket, statsministern, för redogörelsen så här långt! Flera ledamöter har varit inne på det här, men jag vill ändå ytterligare upprepa möjligtvis en fråga som handlar om att statsministern vid det här sammanträdet framförde två olika ståndpunkter eller i alla fall information om två olika ställningstaganden från riksdag. Då undrar jag helt enkelt om statsministern ser något problem i detta och om förtroendet för ståndpunkter i rådet kan försvagas av att ge så här, möjligen, dubbla budskap. : Jag tror inte att problemet är att man faktamässigt redogör för situationen i . Däremot är det ju viktigt att konstitutions- utskottet kan granska den här situationen som vi har med en som inte nödvändigtvis reflekterar majoritetsförhållandena i . Där kan jag också konstatera att det är ingen som har protesterat när jag har sagt att majoritetsförhållandena i inte tycks återspegla majoritetsförhållandena i . Med allt det sagt var det tydligt på mötet vad som var ståndpunkt i frågan, och den framförde jag. Men jag redogjorde också faktamässigt för hur det fungerar i riksdag. (V): Fru ordförande! Tack, statsministern, för svar på frågorna! Jag har inte någon ytterligare fråga i det här ärendet. Skånberg (KD): Fru ordförande! Tack, statsministern! Jag föreställer mig att KU:s ställningstagande rimligtvis måste svara på frågan om det är eller som helhet som ska vägleda en stats- minister, om deras åsikter nu skiljer sig åt. Vad anser statsministern? : Jag tror att det är viktigt att det är en fråga för och att granska. Jag kan ju notera att det tycks som att när man har satt ihop har satt ihop den på ett sådant sätt att man försöker återspegla majoritetsförhållandena i . Annars tror jag att kanske hade sett annorlunda ut historiskt. Men det kan ju svara på bättre än vad jag kan göra. Men det jag valde att göra var att följa det mandat som jag fick från . (L): Ordförande! Tack, statsministern, för svaret! Jag har inte heller några ytterligare frågor. (MP): Fru ordförande! Tack, statsministern, för svaren ! Jag har en fundering. På utskottets fråga om det har förekommit andra tillfällen vid mötet i då regeringen funnit skäl att redovisa både EU- nämndens och uppfattningar svarade regeringen att det såvitt känt inte har förekommit tidigare. Jag vill därför fråga statsministern: det några faktorer som skilde detta tillfälle från andra? : Tack så mycket för frågan! Jag kan säga att under mina år som statsråd är det första gången som har drivit fram en uppfattning som inte nödvändigtvis återspeglas i hur majoritetsförhållandena ser ut i riksdag, som ju representerar valresultatet från svenska folket. Jag har inte varit med om det tidigare. Däremot har det funnits andra tillfällen då jag har redovisat för mina kollegor hur det fungerar i med , bland annat när förhandlingarna har rört på sig och man har varit tvungen att gå tillbaka och ringa in kunna få ett förnyat mandat. Det har alltså funnits fler tillfällen där man har förklarat faktamässigt hur det ser ut i . Men den här situationen, med en som driver fram en ståndpunkt –om man tittar på partisammansättningen i och de ståndpunkter de har där och hur partisammansättningen ser ut i riksdag – där det inte tycks som att den återspeglar majoriteten i riksdag, har under mina år som finansminister inte varit en situation som har uppstått tidigare. (M): Fru ordförande! Vad var då skälet för att redogöra för det som statsministern benämner som den svenska processen, om det inte var för att urholka eller minimera tyngden av den svenska ståndpunkten? : Där vill jag börja med att understryka det jag sa tidigare: att det här alltså inte var ett tillfälle då vi skulle diskutera just den här frågan utan ett tillfälle då vi skulle diskutera de höga energipriserna. Men givet att åsikt i den här frågan vid det här tillfället inte nödvändigtvis återspeglar majoriteten i är det uppenbart att det är, så att säga, med små marginaler som en regering ska driva den ena eller den andra frågan. Det kändes viktigt att … och också viktigt såklart vad som kommer att komma ut ur KU-granskningen i den här frågan. Då kändes det viktigt att redogöra för hur situationen är i riksdag. Men det råder ingen tveksamhet i regeringens ståndpunkt – eller ståndpunkt, så kanske jag ska uttrycka mig mer korrekt. (M): Jag frågade om skälet. Frågor som hanteras i , till exempel den aktuella frågan om taxonomiförordningen, beslutas ju inte av kammare. Varför var det då relevant att blanda in den parlamentariska situationen i riksdag och en eventuell … Vi har faktiskt inte ställt frågan till riksdag och till kammaren hur upp- fattningen var. Brukar statsministern väga in den typen av bedömningar i mandaten? : Fru talman! Jag kan börja med att säga att jag tror att min bedömning är korrekt eftersom ingen har protesterat mot den bedömningen. Att majoriteten i inte återspeglar majoriteten i kammaren – om jag hade haft en felaktig uppfattning i bedömning i den frågan tror jag att någon hade protesterat vid det här laget. Det är inte första gången som jag redogör för hur det fungerar i riksdag. Det är en ordning som inte finns i särskilt många andra länder. Men det här var också en unik situation. Jag hade tidigare aldrig varit med om att en majoritet i väljer att driva igenom ett ställningstagande som de rimligen också själva kan bedöma inte nödvändigtvis har majoritet i riksdag. Mot den bakgrunden tyckte jag att det fanns anledning att redogöra rent faktamässigt för hur saker och ting ser ut i . Jag tycker att det är viktigt med fakta, och det är någonting som vi brukar hålla hårt vid i svensk politik. Det tycker jag är en förtjänst. (M): Jag har också en fråga kring det här med att inte lyfta frågor när de inte står på dagordningen och att använda det som skäl till att inte lyfta en fråga, ett mandat som har beslutat om. Vad anser statsministern i den frågan? Är det ett giltigt skäl? : Fru ordförande! Tack för frågan! Jag tror att det är viktigt för att ska kunna ha maximalt inflytande i EU att det finns en viss handlingsfrihet för ministrarna att man utifrån vad som händer på mötet kan göra en bedömning av när det är lämpligt att gå in och göra ett inlägg och när det inte är det. Det går heller inte att alla ministrar pratar på alla dagordningspunkter. Alla stats- och regeringschefer kan inte ta upp alla frågor som har någon som helst anknytning till ärendet i alla frågor, för då blir mötena helt ohanterliga. För att ska anses vara ett land som är konstruktivt och för att vi ska kunna ha maximalt inflytande i EU är det bra att det finns ett visst handlingsutrymme för statsministern och statsråden att använda sitt omdöme om när i diskussionen det är lämpligt att går in. (S): Fru ordförande! Jag skulle bara vilja säga att jag delar statsministerns slutsats att det här är en sak som måste hantera – hur man ser på detta. Det här har ju varit ett kontinuerligt arbete. KU, bland andra, har granskat det här , alltså hur man ska förhålla sig med och utskott till riksdagsmajoritet. Inte minst 2005 framhöll KU att det endast är kammare som kan uttala sig å vägnar. Uttalande av utskott eller kan således inte vara bindande för hela men kan såklart vara uttryck för rådande åsiktsförhållanden i . Så var det inte i det här fallet, så det här är någonting att jobba vidare med. Ordföranden: kommer till bedömningen . : Tack för frågan! Det är klart att det är en komplicerad situation som har uppstått, och då bedömde jag att det var lämpligt att framföra det som var ståndpunkt som ståndpunkt. Men det är klart att det inte är okomplicerat, det faktum att det inte tycks återspegla hur majoritetsförhållandena ser ut i . Därför tycker jag att det är väldigt bra att KU nu tittar på den här frågan. (M): Jag hoppas att det här blir sista frågan. Om man ser på den dagordning som låg på bordet när var i och inte lyfte frågan om kärnkraften och att den skulle anses som hållbar, trots att ville det, var ju dagordningen väldigt kortfattad. Den hade temat energipriser.