bet · H901TU11 · 2022-03-30 00:00:00 — Utskottet föreslår ett tillkännagivande till regeringen om att den skyndsamt bör säkerställa att det genomförs nödvändiga förtydliganden av regelverket för hyrda cyklar och elsparkcyklar, inte minst för att minimera personskador och parkeringsproblem. Därmed tillstyrker utskottet helt eller delvis motionsförslag om detta. I en reservation (S, KD, MP) föreslås att inte ska göra något tillkännagivande till regeringen. Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden om bl.a. mål, infrastruktur för cykling samt ändrade regler för cykling och olika insatser för ökad trafiksäkerhet. Motionsyrkandena avstyrks bl.a. med hänvisning till regeringens nationella cykelstrategi, pågående och planerade insatser inom infrastrukturplaneringen, pågående arbete på myndigheterna och de utredningsuppdrag som regeringen har lämnat. I betänkandet framhåller utskottet bl.a. betydelsen av att infrastrukturen utformas trafiksäkert och på ett sådant sätt att fler väljer att använda cykeln i stället för andra transportmedel med större miljöpåverkan, vikten av att cyklisterna uppmärksammas i trafiksäkerhetsarbetet och vikten av att trafikregler är utformade så att de underlättar en ökad cykling. I ärendet finns totalt 25 reservationer (S, M, SD, C, V, KD, L, MP). Cirka 115 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Trafikregler om framkomlighet för cyklister Insatser för ökad och säker cykling Kombinerade resor med cykel 1.Mål för cykling, punkt 1 (C) 2.Infrastruktur för cykling, punkt 2 (M) 3.Infrastruktur för cykling, punkt 2 (SD) 4.Infrastruktur för cykling, punkt 2 (C) 5.Infrastruktur för cykling, punkt 2 (V) 6.Infrastruktur för cykling, punkt 2 (KD) 7.Infrastruktur för cykling, punkt 2 (L) 8.Infrastruktur för cykling, punkt 2 (MP) 9.Färgsättning av cykelbanor, punkt 3 (M, SD) 10.Trafiksäkerhet och cykling, punkt 4 (M) 11.Trafiksäkerhet och cykling, punkt 4 (SD) 12.Trafiksäkerhet och cykling, punkt 4 (KD, L, MP) 13.Trafikregler om framkomlighet för cyklister, punkt 5 (M) 14.Trafikregler om framkomlighet för cyklister, punkt 5 (C) 15.Trafikregler om framkomlighet för cyklister, punkt 5 (V) 16.Elsparkcyklar och hyrcyklar, punkt 6 (S, KD, MP) 17.Elsparkcyklar och hyrcyklar, punkt 6 (C) 18.Elsparkcyklar och hyrcyklar, punkt 6 (V) 19.Insatser för ökad och säker cykling, punkt 7 (SD) 20.Insatser för ökad och säker cykling, punkt 7 (KD) 21.Insatser för ökad och säker cykling, punkt 7 (MP) 22.Kombinerade resor med cykel, punkt 8 (M, C) 23.Kombinerade resor med cykel, punkt 8 (SD) 24.Kombinerade resor med cykel, punkt 8 (V) 25.Kombinerade resor med cykel, punkt 8 (L) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2021/22:20 av m.fl. (MP) yrkande 1, 2021/22:1640 av m.fl. (C) yrkande 2 och 2021/22:3679 av m.fl. (C) yrkande 18. Reservation 1 (C) 2021/22:20 av m.fl. (MP) yrkandena 7 och 9–12, 2021/22:1116 av (M), 2021/22:1557 av (S), 2021/22:1640 av m.fl. (C) yrkandena 1, 3 och 5–8, 2021/22:2296 av (L) yrkandena 1–3, 2021/22:2310 av (L) yrkandena 1–3, 2021/22:2950 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3, 2021/22:2954 av m.fl. (SD) yrkande 16, 2021/22:2968 av m.fl. (SD) yrkande 24, 2021/22:3191 av m.fl. (V) yrkande 1, 2021/22:3394 av m.fl. (L) yrkande 51, 2021/22:3497 av m.fl. (C) yrkandena 17 och 18, 2021/22:3679 av m.fl. (C) yrkandena 14, 15, 19 och 20, 2021/22:3755 av m.fl. (M) yrkandena 1–4, 2021/22:3879 av m.fl. (KD) yrkande 56, 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 25 och 2021/22:4067 av (MP) yrkande 8. Reservation 2 (M) Reservation 3 (SD) Reservation 4 (C) Reservation 5 (V) Reservation 6 (KD) Reservation 7 (L) Reservation 8 (MP) 2021/22:1640 av m.fl. (C) yrkande 10, 2021/22:2311 av (L) yrkande 4, 2021/22:2950 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2021/22:3755 av m.fl. (M) yrkande 5. Reservation 9 (M, SD) 2021/22:20 av m.fl. (MP) yrkande 13, 2021/22:365 av (SD), 2021/22:1115 av (M), 2021/22:1279 av m.fl. (S), 2021/22:1640 av m.fl. (C) yrkandena 9, 11, 12 i denna del och 13, 2021/22:1908 av (M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:2143 av (S), 2021/22:2267 av (L), 2021/22:2950 av m.fl. (SD) yrkandena 6–8, 2021/22:3394 av m.fl. (L) yrkande 52, 2021/22:3611 av (M), 2021/22:3755 av m.fl. (M) yrkande 7, 2021/22:3878 av m.fl. (KD) yrkande 11 och 2021/22:3879 av m.fl. (KD) yrkande 60. Reservation 10 (M) Reservation 11 (SD) Reservation 12 (KD, L, MP) Trafikregler om framkomlighet för cyklister 2021/22:2311 av (L) yrkandena 1 och 2, 2021/22:3191 av m.fl. (V) yrkande 3, 2021/22:3679 av m.fl. (C) yrkandena 16 och 26 samt 2021/22:3755 av m.fl. (M) yrkandena 6, 8, 9 och 11. Reservation 13 (M) Reservation 14 (C) Reservation 15 (V) ställer sig bakom det som utskottet anför om behovet av förtydliganden av regelverket för hyrda cyklar och elsparkcyklar och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1044 av (S), 2021/22:1299 av (S), 2021/22:2950 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2021/22:3394 av m.fl. (L) yrkande 54 och 2021/22:3755 av m.fl. (M) yrkande 10, 2021/22:1236 av och (båda S), 2021/22:1251 av (S), 2021/22:2311 av (L) yrkande 3 och 2021/22:3285 av Boriana (M) samt 2021/22:1640 av m.fl. (C) yrkande 18, 2021/22:2408 av (M) yrkandena 1–4, 2021/22:3172 av (KD) yrkandena 1–3, 2021/22:3191 av m.fl. (V) yrkande 10, 2021/22:3658 av (C) och 2021/22:3679 av m.fl. (C) yrkandena 21 och 22. Reservation 16 (S, KD, MP) Reservation 17 (C) Reservation 18 (V) Insatser för ökad och säker cykling 2021/22:20 av m.fl. (MP) yrkandena 2, 3 och 14, 2021/22:22 av och (båda MP) yrkande 2, 2021/22:1640 av m.fl. (C) yrkandena 12 i denna del och 14, 2021/22:2950 av m.fl. (SD) yrkande 10, 2021/22:3879 av m.fl. (KD) yrkande 58 och 2021/22:4067 av (MP) yrkandena 6 och 9. Reservation 19 (SD) Reservation 20 (KD) Reservation 21 (MP) Kombinerade resor med cykel 2021/22:1118 av (M), 2021/22:1640 av m.fl. (C) yrkandena 4, 16 och 17, 2021/22:2310 av (L) yrkande 4, 2021/22:2950 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2021/22:3191 av m.fl. (V) yrkandena 2 och 5, 2021/22:3394 av m.fl. (L) yrkande 53, 2021/22:3679 av m.fl. (C) yrkande 17 och 2021/22:3755 av m.fl. (M) yrkande 12. Reservation 22 (M, C) Reservation 23 (SD) Reservation 24 (V) Reservation 25 (L) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (V), (KD), (S), (M), (S), (SD), (M), (SD), (S), (S), (L), (SD), (M), (C), (M), (S) och Axel (MP). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet 116 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /22. En förteckning över behandlade förslag finns i bilagan. I sammanhanget kan nämnas att utskottet även avser att behandla frågor som i vissa delar berör cykling i betänkandena Infrastrukturfrågor och Trafiksäkerhet. Enligt lagen (2001:559) om vägtrafikdefinitioner definieras cykel som ett fordon som är avsett att drivas med en tramp- eller vevanordning och inte är ett lekfordon. En cykel är också – på vissa villkor – ett eldrivet fordon med eller utan tramp- eller vevanordning. Enligt sker av personresandet med cykel, drygt tre fjärdedelar med bil och drygt en tiondel med regional kollektivtrafik, varav drygt hälften med buss. sker med fjärrtåg, med flyg och till fots. Färdmedelsfördelningen har varit likartad . Män och kvinnor gör lika många cykelresor, men eftersom männen i genomsnitt cyklar längre står de för en större del av det totala cykelresandet (). Enligt fanns det statliga nationella och regionala cykelvägar, kommunala cykelvägar och enskilda cykelvägar. Detta innebär att kommunerna ansvarar för av cykelvägnätet. presenterade den dåvarande regeringen en nationell cykelstrategi för ökad och säker cykling. I förordet till strategin anges att den nationella cykelstrategin är den första i sitt slag och har som övergripande syfte att främja en ökad och säker cykling. Vidare anges att strategin ger uttryck för regeringens ambitioner inom cykling med inriktning på att hjälpa berörda aktörer att ta sitt ansvar. Strategin ska fungera som en plattform för det fortsatta gemensamma arbetet och ska både följas upp och vidareutvecklas. I förordet anges vidare att det fortsatta arbetet och förverkligandet av strategin utgår från dagens ansvarsfördelning och att det därför är beroende av berörda aktörers vilja och förmåga att bidra. De verktyg som regeringen främst har till sitt förfogande i strategin är regler, anslag, myndighetsstyrning samt forskning och utveckling. Strategin innehåller beskrivningar av nuläge och utmaningar samt prioriterade insatsområden som är särskilt viktiga i arbetet för ökad och säker cykling. Strategin lyfter fram följande fem insatsområden: – Lyft cykeltrafikens roll i samhällsplaneringen. – Öka fokus på grupper av cyklister. – Främja en mer funktionell och användarvänlig infrastruktur. – Främja en säker cykeltrafik. – Utveckla statistik och forskning. I strategin framhåller regeringen vikten av att följa upp såväl den fortsatta utvecklingen inom cyklandet som det arbete som genomförs för ökad och säker cykling. Regeringen anger även att den avser att vidta åtgärder som stöttar den rekommenderade riktningen i strategin. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om mål för cykling. Utskottet hänvisar bl.a. till att regeringen på olika sätt har uttalat mål för en ökad och säker cykling och konstaterar att regeringens nationella cykelstrategi har en ökad och säker cykling som inriktning. Utskottet påminner vidare om att regeringen avser att ta fram mål för ökad cykling och ett system för uppföljning av dessa mål. Utskottet menar att mål kan bidra till att styra utvecklingen i en positiv riktning som preciserade mål möjliggör utvärderingar av de insatser som görs. Jämför reservation 1 (C). I kommittémotion 2021/22:3679 yrkande 18 anför m.fl. (C) att det bör sättas upp ett nationellt cykelmål. Motionärerna vill ha tidssatta och kvantifierade mål för att styra arbetet inom cykelpolitiken effektivare och för att målstyrningen ska baseras på hur vi vill att trafiken ska se ut i stället för den prognosstyrning som sker . I motion 2021/22:1640 yrkande 2 menar m.fl. (C) att det bör sättas ett dubbleringsmål till 2030 avseende antal resor som sker med cykel. Motionärerna konstaterar att saknar ett nationellt cykelmål och vill att ska sätta ett dubbleringsmål, antingen avseende antal resor som sker med cykel eller för antal cyklister som använder cykeln. I motion 2021/22:20 yrkande 1 uppmärksammar m.fl. (MP) behovet av att ta fram ett nationellt mål för ökad cykling, särskilt vad gäller ambitionsnivå, stöd för kommunernas och regionernas arbete för ökad cykling, att det ska gälla en ökad andel cykling samt ökad cykling bland barn och unga. Motionärerna konstaterar att det fortfarande saknas konkreta målsättningar med en styrande effekt på transportpolitiken. Preciseringen av de transportpolitiska målen har beslutat om det övergripande transportpolitiska målet, liksom om ett funktionsmål om tillgänglighet och ett hänsynsmål om säkerhet, miljö och hälsa (prop. 2008/09:93, bet. 2008/09:TU14, rskr. 2008/09:257 och prop. 2012/13:1 utg.omr. 22, bet. 2012/13:TU1, rskr. 2012/13:118). Transportpolitikens övergripande mål är att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. Hänsynsmålet innebär att transportsystemets utformning, funktion och användning ska anpassas till att ingen ska dödas eller skadas allvarligt, bidra till att det övergripande generationsmålet för miljö och miljökvalitetsmålen nås samt bidra till ökad hälsa. Funktionsmålet innebär att transportsystemets utformning, funktion och användning ska medverka till att ge alla en grundläggande tillgänglighet med god kvalitet och användbarhet samt bidra till utvecklingskraft i hela landet. Transportsystemet ska vara jämställt, dvs. likvärdigt svara mot kvinnors respektive mäns transportbehov. En av regeringens preciseringar för funktionsmålet är följande: Förutsättningarna för att välja kollektivtrafik, gång och cykel förbättras (prop. 2008/09:93). Den dåvarande regeringen anförde när det gäller personresor att det finns särskilda skäl att genom transportpolitiska åtgärder skapa goda förutsättningar för kollektivtrafik, gång och cykel. Regeringen anser att politiken bör inriktas på att förbättra förutsättningarna för människor att välja kollektivtrafik, gång och cykel, genom att de utgör de mest attraktiva färdmedlen i allt fler situationer. Inte minst när det gäller korta resor utgör gång och cykel goda alternativ. I stora städer är kollektivtrafik, gång och cykel en förutsättning för att människor ska kunna transportera sig, och genom sina goda effekter bidrar dessa färdmedel till att skapa den goda staden. De tre färdmedlen är yteffektiva, och om en större andel av resorna görs med dessa kan trängseln i städer minska. Trafikanalys förslag till mål om ökad cykling fick Trafikanalys ett uppdrag i vilket det bl.a. ingick att formulera möjliga målsättningar för ökad cykling på nationell nivå, att analysera bl.a. fördelar och nackdelar med att sätta mål för ökad cykling samt att redogöra för vilka konsekvenserna skulle bli om de mätmetoder, främjandeåtgärder och mål som Trafikanalys rekommenderar fastställs. presenterade Trafikanalys sitt svar på uppdraget där myndigheten bl.a. pekar på att en ökad och säker cykling kan bidra till många viktiga samhällsmål som bl.a. folkhälsa, miljö, tillgänglighet och sysselsättning samt att det på regional och nivå förekommer målsättningar som anknyter till alla de nationella mål som cykling har potential att bidra till (rapport 2018:1). Trafikanalys framhåller att en ökad cykling inte är ett mål i sin egen rätt utan ett instrument eller medel för att nå andra mål. I utformningen av politik och åtgärder för att uppnå en ökad cykling måste det alltid vara de verkliga, i sig eftersträvansvärda, målen som sätts i fokus. Trafikanalys menar att den dagliga cyklingen i tätorter är den cykling som har störst potential att bidra till många andra mål, och att om ett etappmål för ökad cykling ska fastställas är det lämpligt att målet tar sikte på den delen av cyklingen. Mot denna bakgrund föreslår Trafikanalys ett möjligt nationellt mål om ökad cykling som framhåller att den ökade cyklingen ska bidra till andra målsättningar, och att detta mål kompletteras med ett särskilt etappmål som gäller ökad cykling i tätorter. Etappmål om gång-, cykel- och kollektivtrafik Miljömålssystemet består av ett generationsmål, 16 miljökvalitetsmål samt ett antal etappmål inom områdena avfall, biologisk mångfald, farliga ämnen, hållbar stadsutveckling, luftföroreningar och klimat. Etappmålen ska göra det lättare att nå generationsmålet och miljömålen och identifierar en önskad omställning av samhället. miljömål är det nationella genomförandet av den miljömässiga dimensionen av de globala hållbarhetsmålen. har beslutat om ett etappmål för inrikes transporter inom miljömålssystemet som innebär att växthusgasutsläppen från inrikes transporter, utom inrikes flyg, ska minska med jämfört med (prop. 2016/17:146, bet. 2016/17:MJU24, rskr. 2016/17:320). Regeringen beslutade i samband med budgetpropositionen att detta etappmål även skulle vara ett transportpolitiskt etappmål (prop. 2019/20:1 utg.omr. Regeringen införde en strategi för levande städer som innebar nya etappmål för hållbar stadsutveckling. En del av detta var att främja gång, cykling och kollektivtrafik framför personbilstrafik och att hänsynstagande till detta ska tas vid den framtida planeringen av städer. beslutade regeringen att ett av etappmålen är att andelen persontransporter med kollektivtrafik, cykel och gång i ska vara 2025, uttryckt i personkilometer, i riktning mot att fördubbla andelen gång-, cykel- och kollektivtrafik. Regeringen gav Trafikanalys i uppdrag att följa upp det beslutade etappmålet och att utifrån de skilda förutsättningar som råder i kommunerna, t.ex. befolkningsmängd eller befolkningstäthet, föreslå indikativa målnivåer för kommuner med olika förutsättningar. Trafikanalys redovisade uppdraget (rapport 2019:7). I rapporten bedömer Trafikanalys att det finns anledning att föreslå fyra indikativa målnivåer för olika kommungrupper eller sammanslagningar av kommungrupper. Trafikanalys pekar på att det finns olika förutsättningar i varje kommungrupp som gör att det är stora skillnader mellan högsta och lägsta andel gång-, cykel- och kollektivtrafik. Enligt Trafikanalys ska de indikativa mål som föreslås motsvara mål för medelvärdet som ska uppnås inom respektive kommungrupp och inte ses som ett normativt värde som varje enskild kommun i gruppen bör eftersträva. Enligt Trafikanalys kommer det i varje kommungrupp att finnas både kommuner som når över det indikativa målet och kommuner som inte alls når målet. Indikativa mål kan enligt Trafikanalys vara en utgångspunkt för en lokal process att fastställa ett mål som är relevant för den enskilda kommunen. Enligt Trafikanalys senaste uppföljning av de transportpolitiska målen (rapport 2021:6) stod gång-, cykel- och kollektivtrafik för i genomsnitt av persontransportarbetet . Av detta utgjorde cykeltrafiken . Preciseringen av miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö Varje miljökvalitetsmål har preciseringar. Preciseringarna förtydligar målet och används i det löpande uppföljningsarbetet av målet. En av preciseringarna av miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö är följande: Kollektivtrafiksystem är miljöanpassade, energieffektiva och tillgängliga och det finns attraktiva, säkra och effektiva gång- och cykelvägar. I propositionen Framtidens infrastruktur – hållbara investeringar i hela (prop. 2020/21:151) aviserade regeringen att den avser att ta fram mål för ökad cykling. Utskottet välkomnade detta (bet. 2020/21:TU16). gav regeringen (), där nationellt för forskning och utbildning om cykling (Cykelcentrum) ingår, i uppdrag att ta fram förslag på mål för ökad andel cykling, som ska syfta till att främja ökad cykling inom alla åldrar och socioekonomiska grupper i hela landet och ta hänsyn till cyklingens samhällsekonomiska effekter. I uppdraget ingår även att föreslå indikatorer och system för uppföljning av föreslagna mål. VTI ska vid genomförandet av uppdraget inhämta kunskaper från Trafikanalys. För att kunna bedöma de olika geografiska förutsättningar som finns för cykling ska VTI genomföra uppdraget i dialog med andra berörda aktörer inklusive kommuner och företrädare för civilsamhället. Regeringen vill främja hållbara transporter och att andelen resor som genomförs med cykel ska öka. Genom att underlätta för fler att välja att använda cykeln i stället för andra transportmedel med större miljöpåverkan kan cykel bli ett transportalternativ för ännu fler. Regeringen menar att mål för ökad cykling kan bidra till att styra utvecklingen i en positiv riktning, som det gör det möjligt att mäta och utvärdera de insatser som görs. En utmaning med att utforma mål för ökad cykling är att geografiska och demografiska förutsättningar varierar över landet. Regeringen anser att Cykelcentrum vid VTI bör utarbeta förslag till mål som komplement till det befintliga etappmålet som, utöver cykel, också omfattar kollektivtrafik och gång. Uppdraget ska redovisas till (Infrastrukturdepartementet) . Motionsyrkanden om mål för cykling behandlades senast i utskottets betänkande 2020/21:TU3 Cykelfrågor. Utskottet föreslog att skulle avslå yrkandena, bl.a. med hänvisning till regeringens nationella cykelstrategi och det nya etappmålet i miljömålssystemet om ökad andel persontransporter med bl.a. cykel. Utskottet bedömde att det vore välkommet med ytterligare precisering av målen och underströk även vikten av att följa upp målen. biföll utskottets förslag. Utskottet konstaterar inledningsvis att regeringen på olika sätt har uttalat mål för en ökad och säker cykling. Utskottet vill bl.a. peka på att regeringens nationella cykelstrategi har en ökad och säker cykling som inriktning. Utskottet välkomnar denna inriktning och anser liksom tidigare att strategin är ett viktigt verktyg i det fortsatta utvecklingsarbetet för ökad och säker cykling. Vidare vill utskottet lyfta fram att regeringen beslutade om ett nytt etappmål i miljömålssystemet som innebär att andelen persontransporter med kollektivtrafik, cykel och gång ska vara 2025, i riktning mot att fördubbla andelen för gång-, cykel- och kollektivtrafik. Dessutom påminner utskottet om att det finns preciseringar av både de transportpolitiska målen och miljökvalitetsmålen som handlar om cykling. I förra årets cykelbetänkande framhöll utskottet att det vore välkommet med ytterligare precisering av målen. Utskottet underströk även vikten av att följa upp målen i syfte att uppnå en ökad och säker cykling. Mot den bakgrunden välkomnar utskottet att regeringen avser att ta fram mål för ökad cykling. Utskottet vill särskilt lyfta fram att regeringen har gett VTI i uppdrag att ta fram förslag på mål för ökad cykling och ett system för uppföljning av de mål som föreslås. Utskottet menar att detta är mycket positivt och delar regeringens bedömning att mål kan bidra till att styra utvecklingen i en positiv riktning som preciserade mål möjliggör utvärderingar av de insatser som görs. Utskottet ser fram emot att ta del av VTI:s förslag och resultatet av regeringens fortsatta beredning av frågan om mål för cykling. Mot denna bakgrund anser inte utskottet att det finns anledning att ta något initiativ i denna fråga och avstyrker därmed motionerna 2021/22:20 (MP) yrkande 1, 2021/22:1640 (C) yrkande 2 och 2021/22:3679 (C) yrkande 18. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om infrastruktur för cykling. Utskottet hänvisar bl.a. till att insatser för en ökad och säker cykling är väl beaktade när det gäller både genomförda, pågående och planerade satsningar på cykelinfrastrukturen. Utskottet betonar betydelsen av att infrastrukturen för cykling utformas både trafiksäkert och på ett sådant sätt att fler väljer att använda cykeln i stället för andra transportmedel med större miljöpåverkan. Jämför reservation 2 (M), 3 (SD), 4 (C), 5 (V), 6 (KD), 7 (L) och 8 (MP). I kommittémotion 2021/22:3755 betonar m.fl. (M) vikten av att stärka cyklingens status i infrastrukturplaneringen (yrkande 1). Motionärerna påminner om att i ett tillkännagivande har uppdragit till regeringen att se över väglagen och framhåller att frågor om sammanhängande cykelstråk och god trygghet för cyklister i trafiken tenderar att bli perifera i infrastrukturdebatten. Vidare pekar motionärerna på behovet av att reformera lagstiftningen om cykelväg i direkt anslutning till väg avsedd för motortrafik (yrkande 2). Motionärerna vill öka kommunernas möjligheter att bygga cykelvägar och uppmärksammar att ett exempel på en brist i dagens lagstiftning är väglagens krav som ger staten ensamrätt att bygga cykelväg som är i direkt anslutning till väg avsedd för motortrafik. Dessutom menar motionärerna att sammanhängande cykelstråk och snabbcykelvägar bör prioriteras (yrkande 3), liksom tryggheten för cyklister (yrkande 4). De konstaterar att viljan att cykla påverkas av tillgången till sammanhängande cykelstråk och pekar på att det sker många cykelolyckor, varför det måste vara tryggt att cykla. Regeringen bör se över hur stat och kommun gemensamt kan stärka cyklandet i denna del. I kommittémotion 2021/22:2950 framför m.fl. (SD) att det på anpassade vägar bör skapas säkra ytor för cyklister (yrkande 1). Motionärerna menar att det är viktigt att separera olika trafikantgrupper i så stor utsträckning som möjligt, varför alla nya vägprojekt ska innehålla separata körfält för cyklister och bilister där så är möjligt och behov finns. Ett liknande yrkande finns i kommittémotion 2021/22:2968 av m.fl. (SD) yrkande 24. Vidare framförs i kommittémotion 2021/22:2950 att cykelstråk och snabbcykelvägar bör prioriteras i utbyggnaden av cykelinfrastrukturen (yrkande 2). Motionärerna menar att cykelbanor måste ha en tydlig roll i planeringen när nya stadsdelar byggs och att de måste vara väl genomtänkta och helst inte förläggas längs hårt trafikerade vägar.