bet · H901TU6 · 2022-02-07 00:00:00 — Data som delas ska möta användarnas behov och där det är möjligt delas via standardiserade gränssnitt (s.k. API:er). Myndigheten ska redovisa uppdraget . AI och tillgång till data Regeringen anser att det är viktigt att fler gemensamma verktyg för AI utvecklas inom den offentliga förvaltningen. Den kompetens som finns inom AI kan effektivt bidra till att lösa de utmaningar samhället står inför och därigenom stärka välfärd och konkurrenskraft. För att nyttja ny teknik på ett sätt som svarar mot målen på digitaliseringsområdet och invånarnas förväntan på den offentliga förvaltningen behöver det finnas en balans mellan innovation och grundlig analys för att säkerställa säker, resurseffektiv och ändamålsenlig användning av ny teknik. Data är en grundförutsättning för att kunna nyttja potentialen i AI och annan digital innovation. Enligt Digg skulle ett fullständigt införande av dagens AI-teknik i offentlig förvaltning kunna innebära en ekonomisk nytta för samhället om ca (I2019/01416 och I2019/01020). Enligt SCB investerade den offentliga sektorn ca i AI (I2020/03024). Både Digg och SCB konstaterar att det finns flera utmaningar för att nyttorna ska kunna realiseras och målet för AI ska kunna nås. Digg föreslog att förvaltningsgemensamma verktyg och lösningar som en AI-guide och en plattform för samverkan, samutveckling och innovation skulle tas fram för att möta utmaningarna i form av exempelvis kompetensbrist, tillgång till användbara data, kunskap om tillgänglig teknik samt juridiska och etiska frågor. medför AI utmaningar; exempelvis krävs bl.a. användbara data, en systematisk hantering av säkerhetsfrågor och överväganden för att säkerställa objektivitet, saklighet och öppenhet när AI används inom offentlig förvaltning. För att öka förmågan att bedriva datadriven innovation har regeringen gett i uppdrag åt Digg och Lantmäteriet att testa ny teknik, såsom AI och blockkedjor, vid automatiserade processer. Med stöd av of () har en svensk blockkedjenod tagits fram som gör att den europeiska blockkedjeinfrastrukturen i testmiljö kan fungera. I rapporten intelligens (AI) i visade SCB att av företagen hade använt AI i någon form i sin verksamhet. Inom den offentliga sektorn var motsvarande siffra . I universitets- och högskolesektorn var det av den forskande personalen som hade använt AI. SCB tar i rapporten upp ett antal hinder för att använda AI, däribland kompetens om hur AI kan användas och stöd inom rättsliga och etiska frågor. fick Digg ett gemensamt uppdrag från regeringen att tillsammans med Arbetsförmedlingen, och främja offentliga aktörers förmåga att dela och nyttiggöra data så att data frigörs för utveckling av bl.a. AI och digital innovation (I2021/01825). Uppdraget omfattar även att etablera en digital arena för att möjliggöra samverkan kring data och innovation baserad på data (I2021/01826). Arbetsförmedlingen m.fl. har dessutom fått regeringens uppdrag att utveckla förutsättningarna för att tillgängliggöra data och digital information om utbildning och arbetsmarknad samt att etablera former för förvaltning av en sammanhållen datainfrastruktur för kompetensförsörjning och livslångt lärande (N2021/01915). Regeringen beslutade vidare om en nationell strategi för ökad tillgång till data för bl.a. AI och digital innovation. Regeringen bedömer att vinsterna av en ökad AI-användning inom välfärden kan bli stora och framhåller att målet är att ska bli en ledande datadelningsnation inom AI och digital innovation. Regeringen anför att de flöden och verksamhetsmodeller som karakteriserar det digitala samhället förutsätter att säkrar tillgång till strategiska dataresurser och etablerar en digital infrastruktur som stöttar nyttjandet av dessa. I denna utveckling måste både offentlig förvaltning och privata aktörer delta. Regeringens vision är att en ökad tillgång till data skapar förutsättningar för ett samhälle med en datadriven förvaltning som kan agera utifrån en välunderbyggd kunskapsposition och leverera användarcentrerad service, en datadriven forskning som kan dela och använda data så öppet som möjligt och så stängt som nödvändigt samt en datadriven ekonomi som har god tillgång till en nyckelresurs för innovation bl.a. genom framväxten av datamarknader. Nyckeln till denna vision är en öppen och kontrollerad datadelning som bygger på stärkt tillit, interoperabilitet och säkerhet. De statliga förvaltnings-myndigheter som kan effektivisera verksamheten och förenkla för företag och medborgare med hjälp av delade data, AI och datadriven analys ska enligt strategin ha påbörjat det arbetet . Offentligt finansierade forskningsdata ska, där så är lämpligt, vara öppna och tillgängliga till 2026 och svenska företag ska vara ledande aktörer på den inre marknaden för data 2030. Krav på informations- och cybersäkerhet, skydd för den personliga integriteten och nationell säkerhet samt respekt för immateriella rättigheter och företags legitima intresse att inte dela vissa data ska integreras i arbetet. Strategin är indelad i sex insatsområden: Ökad tillgång till data Öppen och kontrollerad datadelning Styrning, reglering och uppföljning Forskning, utveckling och kompetens EU och internationellt samarbete. Varje insatsområde har ett uppföljningsbart delmål. Exempelvis ska regeringen ha en förmåga att på nationell nivå tvärsektoriellt och löpande följa upp tillgången till och användningen av data för att kunna utveckla relevant styrning och policy på området, som deltar aktivt i det europeiska regleringsarbetet samt löpande utreder olika aspekter av de rättsliga förutsättningarna för datadelning. Inom EU pågår ett omfattande arbete för att främja AI inom unionen. Kommissionen antog vitboken intelligens – en EU-strategi för spetskompetens och förtroende, COM(2020) 65, som beskriver de förslag till åtgärder som kommissionen anser behöver vidtas för att dels främja utvecklingen och användningen av AI, dels adressera de risker som är kopplade till viss AI-användning. Arbete bedrivs bl.a. också inom flera högnivågrupper med fokus på olika aspekter av AI, däribland etiska riktlinjer och frågan om lämpliga rättsliga ramverk. Inom ramen för strategin för det digitala presenterade kommissionen sitt förslag till en förordning om harmoniserade regler för artificiell intelligens, COM(2021) 206, som förhandlas. Förordningen ska harmonisera reglerna för AI inom EU, stärka den inre marknadens konkurrenskraft och funktion samt undvika fragmentering på den inre marknaden, skydda hälsa, säkerhet och grundläggande rättigheter, främja de positiva aspekterna av AI och säkerställa fri rörlighet för AI-system. Europeiska kommissionen har presenterat förslag om en inre marknad för digitala tjänster som till del ersätter reglerna i och rådets direktiv /31/EG av om vissa rättsliga aspekter på informationssamhällets tjänster, särskilt elektronisk handel, på den inre marknaden (”Direktiv om elektronisk handel”). I förslaget ingår att se över regler om ansvar för internetplattformar och andra förmedlingstjänster med utgångspunkt i den digitala utvecklingen. Regeringen beslutade att ge i uppdrag åt en särskild utredare att kartlägga och analysera statliga myndigheters behov av säker och kostnadseffektiv it-drift (I 2019:03). I direktivet (dir. 2019:64) konstaterar regeringen vidare att har infört en lösning med en statlig molntjänst som hanterar it-drift för flera centrala myndigheter frikopplat från internet och att har valt att samordna utkontraktering till kommersiella molntjänstleverantörer genom en gemensam molntjänstportal. Regeringen pekar i sammanhanget också på att EU:s cybersäkerhetsbyrå arbetar med att ta fram europeiska certifieringsordningar för bl.a. molntjänster samt hur dessa behov tillgodoses. Utredningen har därefter förlängts i två omgångar (dir. 2020:73 och dir. 2021:60). lämnade sitt delbetänkande Säker och kostnadseffektiv it-drift – rättsliga förutsättningar för utkontraktering (SOU 2021:1). Utredningen hade kartlagt och analyserat statliga myndigheters, kommuners och regioners utkontrakterade it-drift och användning av molntjänster. Utredningen konstaterade att det fanns en osäkerhet om de rättsliga förutsättningarna främst för tolkningen av när en uppgift ska anses röjd enligt sekretesslagstiftningen och om det utifrån ett säkerhetsperspektiv är lämpligt att utkontraktera it-drift. Betänkandet innehåller förslag för att tydliggöra de rättsliga förutsättningarna för statliga myndigheter att på ett säkert sätt kunna anlita privata leverantörer av it-drift. Ett förslag gavs till sekretessbrytande bestämmelse i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) om utkontraktering av it-drift och ett förslag gavs om inskränkt meddelarfrihet. Delbetänkandet har remitterats och bereds inom . redovisade sitt slutbetänkande (SOU 2021:97). Betänkandet innehöll förslag till mer varaktiga former för samordnad statlig it-drift som ska ge myndigheter bättre förutsättningar att göra medvetna val av säkra och kostnadseffektiva it-driftslösningar. Utredningen konstaterar att myndigheter även kommer att ha behov av olika driftsalternativ där samordnad it-drift utgör ett driftsalternativ vid sidan av utkontraktering till privata leverantörer och drift i egen regi. Utredningen föreslår att statliga molntjänster ingår som en del av den totala leveransen av ett samordnat statligt tjänsteutbud. Tjänsten kan i sin tur ges i olika leveransformer där tillgång till datamolnets resurser är begränsad på olika nivåer, från helt publik till helt privat. Däremellan kan ett partnermoln erbjudas där tjänsten levereras till flera organisationer och användare men där antalet är begränsat och specificerat. Tjänsten kan ägas och administreras av en eller flera ingående organisationer eller av en extern part. En statlig molntjänst skulle utifrån denna definition kunna ses som en skalbar, elastisk pool som delas mellan organisationer inom statsförvaltningen. Molntjänsten skulle kunna ägas och administreras av en eller flera av dessa myndigheter eller av en extern part, t.ex. ett privat företag. Betänkandet har remitterats och bereds inom . System för granskning av utländska direktinvesteringar Regeringen konstaterade i proposition 2020/21:30 Totalförsvaret 2021–2025 att det behövs fler mekanismer som gör att uppköp som kan skada säkerhet kan förhindras. Det har även införts ytterligare bestämmelser för en bättre kontroll av överlåtelser av säkerhetskänslig verksamhet genom kompletteringar av säkerhetsskyddslagen (2018:585). beslutade regeringen att tillsätta en utredning som skulle lämna förslag på hur ett svenskt system för granskning av utländska direktinvesteringar inom skyddsvärda områden kan utformas. Syftet är att kontrollera uppköp och strategiska förvärv av bolag med säte i vars verksamhet eller teknologi har betydelse för säkerhet eller allmän ordning (dir. 2019:50). Utredningens slutbetänkande Granskning av utländska direktinvesteringar (SOU 2021:87) lämnades . I utredningen anförs att ett öppet svenskt investeringsklimat är viktigt för svensk konkurrenskraft och sysselsättning och att i grunden även fortsättningsvis ska välkomna utländska investeringar. Utredningen konstaterar att utländska direktinvesteringar kan innebära risker både för sådan verksamhet som är av betydelse för säkerhet och för annan verksamhet som har betydelse för särskilt viktiga samhällsfunktioner i . Utredningen föreslår därför ett system för anmälan och granskning av utländska direktinvesteringar som ska omfatta investeringar i viss samhällsviktig verksamhet, dvs. en verksamhet, tjänst eller infrastruktur som upprätthåller eller säkerställer samhällsfunktioner som är nödvändiga för samhällets grundläggande behov, värden eller säkerhet. Utredningens förslag innebär att investeringar i aktiebolag, handelsbolag, enkla bolag, enskild näringsverksamhet, ekonomiska föreningar och stiftelser som bedriver viss utpekad skyddsvärd verksamhet ska kunna granskas och ytterst förbjudas. Utredningens förslag är ute på remiss. Motionsyrkanden om olika aspekter av samhällets digitalisering behandlades senast i utskottets betänkande 2020/21:TU4. Utskottet föreslog att skulle avslå yrkandena med hänvisning till pågående utredningar och uppdrag på området. biföll utskottets förslag. Utskottet vill inledningsvis peka på att regeringen har vidtagit flera viktiga åtgärder och tillsatt utredningar för att ska nå det övergripande digitaliseringspolitiska målet om att vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. Utskottet bedömer vidare att regeringens förvaltningsstruktur för insatser inom ramen för digitaliseringspolitiken är ändamålsenligt utformad. Utskottet framhåller även i sammanhanget att Myndigheten för digital förvaltning (Digg) har en viktig uppgift att löpande följa upp och analysera digitaliseringspolitiken, både enskilt och tillsammans med andra berörda myndigheter, för att rätt åtgärder ska kunna sättas in. Utskottet konstaterar att har tappat i rankning i undersökning E-Government Benchmark 2020 när det gäller mätvärden som speglar viktiga förutsättningar för digitaliseringen av den offentliga förvaltningen. Utskottet noterar också Diggs slutsats att de största hindren för myndigheternas digitalisering, förutom bristen på kompetens, är lagar och andra regelverk. Utskottet välkomnar därför att regeringen har tillfört Digg medel för att ge rättslig digitaliseringsvägledning till den offentliga förvaltningen. När det gäller motionsyrkanden om bristen på kvalificerad arbetskraft vill utskottet uppmärksamma att efterfrågan är större än tillgången, vilket är ett globalt problem som vi delar med flera andra länder. Regeringen har med anledning av detta låtit och analysera situationen och ge förslag på åtgärder. När det gäller yrkanden om en förvaltningsgemensam digital infrastruktur konstaterar utskottet att regeringen låtit Digg utreda frågan tillsammans med andra berörda myndigheter . Utskottet välkomnar att myndigheternas slutrapport lämnades till regeringen och kommer noga att följa det fortsatta arbetet. I fråga om en gemensam portal vill utskottet också uppmärksamma EU:s befintliga förordning om en gemensam digital ingång liksom att utskottet i betänkande 2021/22:TU3 hanterar regeringens proposition med kompletterande bestämmelser till denna förordning. När det gäller yrkanden om en statlig molntjänst välkomnar utskottet att slutbetänkande bl.a. innehåller förslag om en statlig molntjänst. Även detta betänkande är nu ute på remiss och bereds inom . Utskottet kommer noga att följa det fortsatta arbetet. Utskottet påminner när det gäller motionsyrkanden om ett ökat internationellt samarbete inom framtida tekniker och kommunikationer om att har goda förutsättningar för digital innovation och datadriven utveckling genom ett mer effektivt utnyttjande av initiativ på europeisk nivå, exempelvis genom det nya EU-instrumentet för ett digitalt 2021–2027 samt datastrategi. Utskottet vill i sammanhanget även lyfta pågående arbete för att förbereda etablerandet av europeiska digitala innovationshubbar. När det gäller motionsyrkanden om öppna data instämmer utskottet med regeringen om att data är en förutsättning för digital innovation. Utskottet noterar därför med tillfredsställelse att har klättrat fem placeringar i 2021 till plats fem när det gäller digitalisering av offentliga tjänster. Utskottet vill i sammanhanget även lyfta Öppna data-utredningens slutsatser som bereds inom , for , dataportal samt det regeringsuppdrag som Digg just nu arbetar med för att främja offentliga aktörers förmåga att dela och nyttiggöra data. Utskottet framhåller när det gäller motionsyrkanden om artificiell intelligens (AI) att den kompetens som finns inom AI effektivt kan bidra till att lösa de samhällsutmaningar som står inför och därigenom stärka vår välfärd och konkurrenskraft. Utskottet välkomnar därför den nationella strategin för ökad tillgång till data för bl.a. AI och digital innovation som regeringen fattade beslut om . Utskottet vill i sammanhanget även påminna om att Digg och Lantmäteriet på regeringens uppdrag testar ny teknik vid automatiserade processer. Utskottet välkomnar även det AI-arbete som sker gemensamt på EU-nivå. Utskottet understryker slutligen när det gäller motionsyrkandet om utländska direktinvesteringar och möjliga risker för säkerhet och samhällsfunktioner att frågan är viktig och välkomnar därför att utredningen som har granskat detta lämnade sitt betänkande till regeringen . Betänkandet har remitterats och bereds inom . Utskottet kommer med intresse att följa det fortsatta arbetet. Utskottet konstaterar avslutningsvis att det finns en rad utmaningar på digitaliseringens område men att hävdar sig väl i en internationell jämförelse. Utskottet vill lyfta fram de olika initiativ som har tagits på området. Det handlar inte minst om olika uppdrag och utredningar i syfte att utröna och främja digitaliseringens möjligheter i samhället och inte minst i den offentliga förvaltningen. Digitaliseringsstrategin är i sammanhanget ett viktigt instrument i det pågående arbetet. Utskottet ser därför positivt på den fortsatta utvecklingen och avstyrker med hänvisning till vad som anförts ovan motionerna 2021/22:62 (SD), 2021/22:446 (V) yrkande 3, 2021/22:2228 (M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:2845 (M) yrkande 4, 2021/22:2934 (SD) yrkande 3, 2021/22:3227 (C) yrkandena 2, 12, 13, 21, 23, 24 och 33, 2021/22:3245 (C) yrkande 16, 2021/22:3378 (L) yrkandena 1–6, 8 och 9, 2021/22:3509 (C) yrkande 20, 2021/22:3643 (M) yrkande 8, 2021/22:3690 (M) yrkande 24, 2021/22:3753 (M) yrkandena 2, 3, 6, 11, 15–19, 22, 27, 30 och 32, 2021/22:3762 (M) yrkande 2, 2021/22:3790 (M) yrkande 4, 2021/22:3996 (L) yrkande 24 och 2021/22:4039 (M) yrkande 11. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkandet om en ersättningsmodell för digital myndighetspost. Utskottet hänvisar bl.a. till regeringens aviserade proposition om auktorisationssystem för elektronisk identifiering och digital myndighetspost . Jämför reservation 6 (SD, KD). I kommittémotion 2021/22:3879 av m.fl. (KD) yrkande 86 anförs att regeringen bör inrätta en ersättningsmodell för digital myndighetspost som ger täckning för både fasta och rörliga kostnader. Privata brevlådeoperatörer har sedan starten av Mina meddelanden förmedlat digital myndighetspost till ett värde av , och motionärerna menar att det är angeläget att införa en ersättningsmodell i enlighet med förslaget i utredningen reboot – omstart för den digitala förvaltningen (SOU 2017:114). Det finns fyra e-brevlådetjänster som erbjuder digital myndighetspost: Mina meddelanden, , Kivra och Digimail. Mina meddelanden infördes och är den statliga e-brevstjänsten. har Myndigheten för digital förvaltning (Digg) tagit över ansvaret för infrastrukturen Mina meddelanden och tjänsterna Min myndighetspost respektive Min företagspost från . Med ett fokuserat uppdrag att stötta och driva på digitaliseringen av den offentliga sektorn kan det enligt regeringen förväntas att utvecklingen för digitala postlådor och myndighetskommunikation inom detta område kommer att ta fart. Anslutningen till Mina meddelanden är frivillig för mottagare och avsändare av meddelanden och för leverantörer av elektroniska brevlådor. Mottagare ansluter sig genom att registrera sig för tjänsten, acceptera användarvillkoren och välja en ansluten leverantör av brevlådetjänster. Avsändande myndigheter ansluter genom att teckna avtal med Digg och därmed förbinda sig att följa de allmänna villkoren för Mina meddelanden. Leverantörer av brevlådetjänster för digital post ansöker hos Digg om att ansluta sig till infrastrukturen. Den leverantör som godkänns ingår sedan ett avtal med myndigheten. Genom avtalet förbinder sig leverantören att följa de allmänna villkoren för Mina meddelanden. Ett av de krav som ställs är att den enskilda mottagaren ska logga in i brevlådan med hjälp av en e-legitimation för att få ta del av meddelanden som innehåller skyddsvärd information. Användandet av tjänsten Mina meddelanden för att ta emot digital myndighetspost fortsatte att öka till över 4,3 miljoner anslutna privatpersoner och företagare. Motsvarande siffra uppgick till omkring 3,7 miljoner. Antalet anslutna statliga myndigheter och kommuner på avsändarsidan ökade från 124 till 165 . Meddelanden som skickas genom Mina meddelanden uppgår till över 52 miljoner, en ökning . största digitala brevlåda är som ägs av och Nets. Tjänsten grundades i och lanserades i . På sin webbplats uppger att över 513 miljoner dokument skickas via tjänsten av fler än 18 miljoner användare över världen. Kivra är ett privatägt svenskt företag som kontrolleras av Wallenbergkoncernen. Tjänsten erbjuder myndighetspost såväl som företagspost och introducerades . Digimail introducerades på den svenska marknaden och ägs av logistikbolaget som i sin tur ägs av den norska posten. Även Digimail erbjuder digital post från myndigheter, kommuner och företag som har anslutit sig till tjänsten. Ingen av leverantörerna av brevlådetjänster för digital post tar betalt för sin verksamhet att göra myndighetspost tillgänglig för mottagaren, vare sig av staten eller av mottagarna. Det är möjligt att använda flera av dessa brevlådor för att ta emot digital myndighetspost, dock kan man bara ta emot myndighetspost i en och samma brevlåda . Den brevlåda som man senast anslöt sig till är den som myndighetsposten hamnar i. presenterade regeringen en promemoria med förslag på en ersättningsmodell, Auktorisationssystem för elektronisk identifiering och för digital post (I2020/03269). I förslaget ska ersättningen täcka operatörernas kostnader men också ge möjligheter att utveckla tjänsterna. Flera remissinstanser ställde sig positiva till promemorians förslag. Promemorian bereds inom . Utskottet anser att digital myndighetspost kan underlätta för konsumenter och företag och leda till minskad miljöpåverkan när antalet fysiska myndighetsbrev minskar. Vidare konstaterar utskottet med tillfredsställelse att det finns flera privata e-brevlådetjänster på marknaden som erbjuder digital myndighetspost trots att tjänsten är kostnadsfri. Utskottet vill i sammanhanget även påminna om regeringens promemoria med förslag på ersättning till brevlådeoperatörerna som remitterades och bereds inom . Utskottet uppmärksammar vidare att regeringen i sin propositionsförteckning har aviserat att den avser att överlämna en proposition om auktorisationssystem för elektronisk identifiering och digital post. Utskottet anser med hänvisning till ovanstående att det inte finns någon anledning att ta initiativ med anledning av motionsförslaget. Motion 2021/22:3879 (KD) yrkande 86 avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om digital autentisering med hänvisning till pågående beredningsarbete inom . Jämför reservation 7 (SD, C) och 8 (KD). I kommittémotion 2021/22:3227 av m.fl. (C) yrkande 19 uppmärksammas bankernas monopol i fråga om att kunna utfärda digitalt id och de besvär det innebär för de som inte är bankkunder. Motionärerna anser att Bank-id:s monopol måste utmanas. I kommittémotion 2021/22:3245 yrkande 30 betonar m.fl. (C) att monopol och ”single point of failure” i den digitala infrastrukturen ska undvikas. Motionärerna lyfter fram den sårbarhet som finns med att endast ha en tjänst för elektronisk identifiering, Bank-id, som dessutom är ett monopol, och betonar behovet av fler legitimationstjänster. I kommittémotion 2021/22:4184 yrkande 20 lyfter m.fl. (KD) behovet av grundidentifiering vid utfärdande av e-legitimation för att kunna komma åt identitetsmissbruk och välfärdsbrottslighet. En grundidentifiering skulle kunna ske genom ett fysiskt besök och kunna kopplas till biometriska data. I motion 2021/22:1287 yrkar (S) att möjligheterna till en statlig identifieringstjänst ses över.