bet · H901SfU12 · 2022-02-18 00:00:00 — Utskottet föreslår ett tillkännagivande till regeringen med anledning av motionsyrkanden som rör garantipension till flyktingar och andra skyddsbehövande. Utskottet anser att regeringen ska återkomma med förslag om att avskaffa det undantag från kvalificeringsregeln för garantipension som gäller för flyktingar och andra skyddsbehövande. Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden. Yrkandena handlar bl.a. om ett förändrat pensionssystem och överföring av premiepensionsrätt mellan makar. Motionerna handlar också om tjänstepensionen och om garantipension, bostadstillägg till pensionärer och efterlevandestöd. I betänkandet finns 14 reservationer (M, SD, C, V, KD, MP) och två särskilda yttranden (S, C). Cirka 60 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut 1.Pensionssystemet, punkt 1 (M) 2.Pensionssystemet, punkt 1 (SD) 3.Pensionssystemet, punkt 1 (C) 4.Pensionssystemet, punkt 1 (V) 5.Pensionssystemet, punkt 1 (KD) 6.Pensionssystemet, punkt 1 (MP) 7.Tjänstepension, punkt 2 (KD) 8.Garantipension, punkt 3 (SD) 9.Garantipension, punkt 3 (V) 10.Garantipension, punkt 3 (MP) 11.Bostadstillägg till pensionärer, punkt 5 (KD) 12.Omställningspension, punkt 6 (KD) 13.Efterlevandestöd, punkt 7 (SD) 14.Efterlevandestöd för barn i visst boende, punkt 8 (M, SD, KD) 1.Garantipension till skyddsbehövande, punkt 4 (S) 2.Garantipension till skyddsbehövande, punkt 4 (C) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2021/22:527 av (M), 2021/22:1260 av (S), 2021/22:2093 av (SD), 2021/22:2381 av m.fl. (SD) yrkande 26, 2021/22:2383 av m.fl. (SD) yrkandena 5–7, 2021/22:2590 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 1–10, 2021/22:2744 av (M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:3175 av (M), 2021/22:3825 av (M) yrkande 1, 2021/22:3841 av m.fl. (M) yrkande 13, 2021/22:3910 av m.fl. (C) yrkande 1, 2021/22:4065 av m.fl. (MP) yrkande 47, 2021/22:4166 av m.fl. (KD) yrkandena 13 och 14, 2021/22:4210 av m.fl. (KD) yrkande 58 och 2021/22:4215 av m.fl. (KD) yrkandena 1, 5, 8, 10 och 12. Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (C) Reservation 4 (V) Reservation 5 (KD) Reservation 6 (MP) 2021/22:877 av (M), 2021/22:1221 av och (båda M), 2021/22:1673 av (M), 2021/22:2813 av (M) och 2021/22:4215 av m.fl. (KD) yrkande 13. Reservation 7 (KD) 2021/22:1765 av m.fl. (S), 2021/22:2383 av m.fl. (SD) yrkande 10, 2021/22:2590 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 11 och 2021/22:4065 av m.fl. (MP) yrkande 46. Reservation 8 (SD) Reservation 9 (V) Reservation 10 (MP) ställer sig bakom det som utskottet anför om garantipension till skyddsbehövande och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3841 av m.fl. (M) yrkande 11 och 2021/22:4015 av m.fl. (M) yrkande 2. 2021/22:749 av (SD), 2021/22:941 av m.fl. (S), 2021/22:1920 av (M), 2021/22:1921 av (M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:2666 av (M) och 2021/22:4215 av m.fl. (KD) yrkande 2. Reservation 11 (KD) 2021/22:1109 av m.fl. (M), 2021/22:4210 av m.fl. (KD) yrkande 59 och 2021/22:4215 av m.fl. (KD) yrkande 11. Reservation 12 (KD) 2021/22:2381 av m.fl. (SD) yrkandena 27 och 28. Reservation 13 (SD) Efterlevandestöd för barn i visst boende 2021/22:2381 av m.fl. (SD) yrkande 29 och 2021/22:3840 av m.fl. (M) yrkande 40. Reservation 14 (M, SD, KD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), i (M), (SD), (S), (C), (M), (SD), (S), (KD), (MP), (M), (S), (SD), (V) och (L). I detta betänkande behandlar utskottet ca 60 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /22. Yrkandena handlar om olika delar av pensionssystemet och om det s.k. grundskyddet, bl.a. garantipension och bostadstillägg till pensionärer, samt efterlevandeskyddet. En redovisning av de behandlade yrkandena finns i bilagan. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. ett förändrat pensionssystem, överföring av premiepensionsrätt och tjänstepensioner. Jämför reservation 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (V), 5 (KD), 6 (MP) och 7 (KD). Den inkomstgrundade ålderspensionen omfattar inkomstpension och premiepension. Pensionssystemet bygger på livsinkomstprincipen, dvs. det är den enskildes samlade livsinkomst som styr den framtida pensionen. Den inkomstgrundade ålderspensionen intjänas individuellt. Faktorer som arbetslivets längd och antalet arbetade timmar är avgörande för pensionsutfallet. Även om pensionssystemet är baserat på livsinkomsten görs i vissa fall avsteg från denna princip, t.ex. när det gäller pensionsrätt för studier och pensionsrätt för barnår som ges till föräldrar. I dessa situationer kompenseras den enskilde för inkomstbortfallet. Inkomst- och premiepensionssystemen är finansiellt skilda från statens budget och hanterar sina egna inkomster och utgifter. Försäkringstagare får pensionsrätter som ger rätt till pensionsutbetalningar. Utbetalningarna finansieras genom allmän pensionsavgift, arbetsgivaravgift och statlig ålderspensionsavgift. Om inkomstpensionssystemets tillgångar inte täcker skulderna utlöses den s.k. balanseringen, som har till uppgift att säkra systemets finansiella stabilitet och långsiktiga förmåga att betala ut pensioner. Balanstalet är ett mått på fördelningssystemets finansiella ställning . Det uttrycker förhållandet mellan systemets tillgångar och skulder. Om balanstalet är mindre än talet 1 är pensionsskulden större än systemets tillgångar och balanseringen aktiveras för att återställa systemets balans. Den inkomstgrundade ålderspensionen regleras i 58–64 kap. socialförsäkringsbalken (2010:110), förkortad SFB. Pensionsrätten räknas fram på den pensionsgrundande inkomsten och det pensionsgrundande beloppet, vilka utgör pensionsunderlaget (58 kap. 5 § SFB). Vid beräkningen av den pensionsgrundande inkomsten respektive det pensionsgrundande beloppet tas inte inkomst som överstiger 7,5 inkomstbasbelopp under ett intjänandeår med, det s.k. intjänandetaket (59 kap. 4 § och 60 kap. 5 § SFB). Enligt lagen (1994:1744) om allmän pensionsavgift ska den försäkrade på inkomst av anställning och annat arbete, på upp till 8,07 inkomstbasbelopp, betala i allmän pensionsavgift. Den försäkrade får emellertid en skattereduktion på motsvarande belopp. Arbetsgivare betalar en pensionsavgift på av varje anställds lön, även på den del av lönen som överstiger 8,07 inkomstbasbelopp, vilket regleras i 2 kap. socialavgiftslagen (2000:980). I 3 kap. samma lag regleras avgiften för egenföretagare. På pensionsgrundande inkomst som inte är underlag för arbetsgivaravgifter, t.ex. sjukpenning och dagpenning från arbetslöshetskassa, betalas i stället statlig ålderspensionsavgift på , vilket regleras i lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift. När det gäller bl.a. inkomstrelaterad sjuk- och aktivitetsersättning uppgår avgiften till . Pensionsrätten inom inkomstpensionen uppgår till av pensionsunderlaget (61 kap. 6 § första stycket 1 SFB). Pensionsrätten bokförs på ett inkomstpensionskonto, vars värde utgör pensionsbehållningen. Pensionsbehållningen ligger till grund för beräkning av det årliga uttaget av inkomstpension. Den årliga inkomstpensionen beräknas genom att den försäkrades pensionsbehållning fördelas på det antal år en person i den åldern kan antas ha kvar att leva. Fördelningen sker med användning av ett delningstal (62 kap. 28 § SFB). Den som har fyllt , har inkomstgrundad pension som uppgår till mellan och och uppfyller vissa ytterligare villkor har rätt till inkomstpensionstillägg. Reglerna om inkomstpensionstillägg finns främst i 74 a kap. SFB. Pensionsåldern är flexibel. Inkomstgrundad ålderspension kan tidigast tas ut (56 kap. 3 § SFB). Någon övre åldersgräns finns inte. En anställd arbetstagare har rätt att arbeta fram till men får arbeta längre om arbetsgivaren går med på det, vilket regleras i lagen (1982:80) om anställningsskydd. Vissa förmåner och beräkningar som anges i socialförsäkringsbalken ska knytas till en särskild ålder (riktålder för pension) som beräknas (2 kap. 10 a § SFB). Den beräknade riktåldern för pension ska gälla för det sjätte året efter beräkningsåret (2 kap. 10 c § SFB). Pensionsrätten inom premiepensionen uppgår till av pensionsunderlaget (61 kap. 6 § första stycket 2 SFB). Pensionsrätterna kan placeras aktivt i olika fonder som tillhandahålls på . Om inget val görs sker automatisk placering i statens fondportfölj AP7 Såfa. Den som är gift eller har en registrerad partner kan välja att överföra hela premiepensionsrätten som har fastställts till sin make eller registrerade partner. Pensionsrätter överförs tills vidare om inget annat anges i anmälan (61 kap. 11–16 §§ SFB). Mottagaren får av det belopp som överförs, medan resterande fördelas mellan samtliga pensionssparare som s.k. arvsvinst (64 kap. 44 § SFB). Tjänstepension är den del av pensionen som betalas av arbetsgivaren. Villkoren för tjänstepension bestäms i ett kollektivavtal mellan arbetsgivare eller arbetsgivarorganisation och fackförbund eller i avtal mellan den enskilde arbetstagaren och hans eller hennes arbetsgivare. De fyra största avtalen är ITP (privatanställda tjänstemän), avtalspension SAF-LO (privatanställda arbetare), KAP-KL och AKAP-KL (bl.a. kommunanställda) samt PA 16 (statligt anställda). I kommittémotion 2021/22:3841 av m.fl. (M) begärs att ska utarbeta bättre information om hur pensionen förbättras av att arbeta längre upp i åldrarna. Motionärerna anger att vi lever allt längre, är allt friskare som äldre och att det därmed är naturligt att jobba högre upp i åldrarna. Detta såväl för lönen som för att man trivs på en arbetsplats och kan göra en värdefull insats. För framtid och utveckling är det avgörande att ta till vara på den erfarenhet som äldre medarbetare har att erbjuda. Information och kunskap om hur ett längre arbetsliv positivt påverkar den allmänna pensionen kan vara avgörande för valet av ett längre yrkesliv. bör få i uppdrag att ge denna information på ett lätt och tydligt sätt (yrkande 13). Enligt motion 2021/22:2744 av (M) yrkande 1 bör det i högre grad löna sig att ha arbetat i utfallet i pensionssystemet. Pensionssystemet ska bygga på livsinkomstprincipen. Det är emellertid enligt motionären bekymmersamt att ett helt arbetsliv inte ger mycket tillskott i pensionshänseende, jämfört med en person som varit arbetslös hela eller stora delar av sitt liv. I yrkande 2 efterfrågar motionären att en extern utredning utvärderar pensionsreformen i sin helhet. Motionären anger att det har gått drygt två decennier sedan pensionssystemet reformerades och att det för alltför många pensionärer inte lönat sig tillräckligt mycket att ha arbetat. I motion 2021/22:527 av (M) begärs en utredning om möjligheten till delad pensionsavsättning mellan föräldrar under föräldraledighet. Motionären anger att den förälder som stannar hemma förlorar i pensionsavsättningar vilket gör det kostsamt i det långa loppet att ha tagit mer ansvar för barnens första år. Enligt motion 2021/22:3175 av (M) bör en utredning tillsättas om vilka effekterna skulle bli om pensionsrätter som intjänats under tid med omyndiga, gemensamma barn, under äktenskap, delades lika. Detta i syfte att öka jämställdheten mellan mäns och kvinnors pensionsinkomst. (M) begär i motion 2021/22:3825 yrkande 1 en utredning om hur mer av pensionen ska kunna delas mellan gifta makar, sambor och föräldrar med gemensamma barn. Motionären anger att kvinnor tar ett större ansvar för familjelivet och att det leder till mindre delaktighet på arbetsmarknaden, vilket i sin tur påverkar pensionen. I kommittémotion 2021/22:2381 av m.fl. (SD) yrkande 26 begärs en utredning om pensionsrätt för barnår. Motionärerna anger att föräldrar har rätt att gå ned i arbetstid tills barnet fyller . Barnårsrätt beviljas dock i högst och endast den förälder som har lägst årsinkomst. Enligt motionärerna bör regeringen utreda barnårsrätten, dess längd och andra åtgärder för att effektivt stärka pensionen för den förälder som är föräldraledig eller arbetar deltid under småbarnsåren. Det finns skäl att utöka och stärka barnårsrätten för att skapa förutsättningar för en mer jämställd pension och oavsett vem som tar ett större ansvar för barn och hem. Samma motionärer för fram ett liknande förslag i kommittémotion 2021/22:2383 yrkande 7, nämligen att regeringen ska skapa mer jämställda förutsättningar för den som tar större ansvar för familj och hem, t.ex. genom att förstärka pensionsrätten för barnår. I yrkande 6 i samma motion begärs att reformen om ny och högre riktålder för pension rivs upp. I takt med att befolkningen blir allt äldre bör en högre grad av flexibilitet och riktade incitament snarare än tvång öka möjligheten att arbeta längre upp i åldrarna. I samma motion yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om att värna valfriheten inom premiepensionen. Motionärerna menar att det är bra att det ställs hårdare krav på fonderna i systemet. Utredningsförslaget om ett nytt, kontrollerat och upphandlat fondtorg samt inrättande av en ny ansvarig myndighet (SOU 2019:44) riskerar dock att leda till att framtidens pensionärer får en försämrad pension och drastiskt begränsad valfrihet för pensionssparande. Regeringen bör inte gå vidare med det förslaget utan i stället följa upp och utvärdera resultaten av de krav som ställdes på fonder 2018. I motion 2021/22:2093 av (SD) föreslås att AP7 risksäkras. Motionären anger att de pensionssparare som har avstått från att välja premiepensionsfonder får sina pengar förvaltade i fonden AP7 Såfa, som i sin tur placerar en del av pengarna i en ren högriskaktiefond. Sådana fonder bör i möjligaste mån undvikas för grupper som avstår från att göra aktiva placeringar. I kommittémotion 2021/22:3910 av m.fl. (C) yrkande 1 begärs särskilda informationsinsatser till unga vuxna, föräldrar och företagare om livsinkomstens betydelse för pensionen. Motionärerna framhåller att för att kunna göra bra val behövs tillgång till information om hur beslut kring föräldraledighet, deltidsarbete och pensionssparande påverkar den framtida ekonomin. bör därför, i samverkan med berörda parter, få ett informationsuppdrag riktat till föräldrar. Nooshi Dadgostar m.fl. (V) föreslår i partimotion 2021/22:2590 yrkande 1 att regeringen tillsätter en parlamentarisk utredning med uppdrag att skapa ett mer förutsägbart, jämlikt och jämställt pensionssystem. Systemet bör bygga på inkomstbortfallsprincipen men ha en omfördelande effekt och således bli mer jämlikt än dagens system. I yrkandena 2 och 3 begärs att Pensionsgruppen ska upplösas och att Pensionsgruppens möten och handlingar och underlag inför dem samt protokollen från dem görs offentliga. Motionärerna anför att pensionsöverenskommelsen är en konstruktion som saknar väljarförankring och att lösningen med en pensionsgrupp som står över partipolitiken hindrar nödvändiga reformer. Dessutom är ordningen problematisk eftersom ingen utomstående har någon insyn i eller möjlighet att påverka Pensionsgruppens arbete. Enligt yrkande 5 bör regeringen återkomma med förslag på höjda inbetalningar till pensionssystemet. Motionärerna menar att pensionssystemet är underfinansierat och att det är huvudorsaken till att det ger låga pensioner. En höjning av inbetalningarna bör även göras retroaktivt. Inför en höjning behöver de fördelningspolitiska konsekvenserna utredas så att de med lägst pensioner inte missgynnas oproportionerligt då höjd inkomstpension leder till lägre utbetalning av garantipension och bostadstillägg. I yrkande 6 föreslås att regeringen bör se över regelverket kring delningstal utifrån ambitionen att antalet år i arbetslivet ska spela större roll än ålder vid pension. Motionärerna framhåller att talet inte tar hänsyn till skillnaderna i förväntad medellivslängd inom en åldersgrupp eller antalet år i arbetslivet. En person som börjat arbeta tidigare och därmed kan ha goda skäl att avsluta sitt arbetsliv tidigare får därmed lägre pension än den som utbildat sig länge och trätt in på arbetsmarknaden . I yrkande 8 föreslås att regeringen ska återkomma med förslag om att pensionsavgiften vid föräldraledighet, vård av barn, sjukfrånvaro och arbetslöshet bör beräknas på bakomliggande inkomst och inte på utbetald ersättning. Motionärerna framhåller att dagens system innebär att t.ex. föräldraledighet och sjukskrivning leder till lägre pension, utöver en lägre inkomst föräldraledigheten eller sjukskrivningen varar. Enligt yrkande 10 bör regeringen utreda hur den automatiska bromsen kan ersättas med ett system där beslut om sänkta pensioner endast kan tas av . Pensionsutbetalningarna bör enligt motionärerna styras av politiska beslut, inte av anonyma system. Varje gång bromsen är på väg att slå till bör frågan lyftas för beslut i . I yrkande 4 föreslås att regeringen drar tillbaka höjningen av pensionsåldern. Motionärerna anser att beslutet om att successivt höja pensionsåldern från 61 till och knyta pensionsåldern till den förväntade medellivslängden måste ses i ljuset av att många inte klarar att arbeta till dagens pensionsålder. Enligt motionärerna skiljer sig medellivslängden mellan olika grupper i samhället. Sambandet mellan utbildningsnivå och förväntad medellivslängd är tydligt. För dem med låga inkomster som klarar av att arbeta extra blir effekterna ändå små. Enligt yrkande 7 i samma motion bör regeringen återkomma med förslag som möjliggör en lägre pensionsålder med tillräckliga pensionsnivåer för den som har haft ett långt arbetsliv. I yrkande 9 förordar motionärerna att avgiften till premiepensionssystemet bör tillföras inkomstpensionssystemet. Motionärerna menar att det är fel att det spekuleras med pensionspengar på det sätt som sker i premiepensionssystemet och att det är orimligt att finansiella institut ges tillgång till miljarder kronor som de kan ta ut som vinster genom höga avgifter. I kommittémotion 2021/22:4215 av m.fl. (KD) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om ett seniorvänligt samhälle där alla kan åldras i trygghet och med värdighet. Enligt motionärerna är den ekonomiska tryggheten viktig för alla men kanske särskilt för den som kan ha svårt att påverka situationen genom eget arbete. Det behövs ytterligare åtgärder för att kunna säkra äldres ekonomiska ställning. Motionärerna anger vidare att ett respektavstånd behövs för att bevara förtroendet för det inkomstrelaterade pensionssystemet men att detta hanteras bäst genom förändringar i det befintliga pensionssystemet, inte genom separata satsningar i statsbudgeten. För att få ett system som är långsiktigt hållbart måste inkomstpensionstillägget utformas på ett sätt så att det ingår i pensionssystemet och därmed blir helt frikopplat från statsbudgeten (yrkande 5). I partimotion 2021/22:4166 av m.fl. (KD) yrkande 13 begärs av jämställdhetsskäl att premiepensionen automatiskt ska delas lika mellan makar med gemensamma barn som inte har fyllt . De som inte vill ha en likadelning måste aktivt begära detta. Det bör vidare utredas om samma förutsättningar kan gälla sammanboende med gemensamma barn. I yrkande 14 begär motionärerna att det avdrag som görs vid överföring av premiepension ska slopas. Även i kommittémotion 2021/22:4210 av m.fl. (KD) yrkande 58 föreslås automatiskt delad premiepension mellan makar med gemensamma barn . I kommittémotion 2021/22:4215 av m.fl. (KD) yrkande 8 begärs ett tillkännagivande om mer jämställda pensioner. Motionärerna betonar att dagens kvinnliga ålderspensionärer i regel har lägre pension än manliga ålderspensionärer. Också i denna motion föreslås därför automatiskt delad premiepension mellan makar med gemensamma barn (yrkande 10) liksom att det avdrag som görs vid överföring av premiepension ska slopas (yrkande 12). I kommittémotion 2021/22:4065 av m.fl. (MP) yrkande 47 förs ett förslag fram om bättre information om kommande pensionsnivå. Motionärerna anför att till dess att systemet har ändrats behöver informationen bli bättre. går det knappt att få hjälp med beräkningar om hur den framtida pensionen kommer att se ut om yrkeslivet har innehållit många olika faser. I motion 2021/22:1260 av (S) begärs ett tillkännagivande om att förbättra pensionssystemet. I motion 2021/22:877 av (M) föreslås en möjlighet att på egen begäran kunna göra paus i samtliga pensionsutbetalningar, dvs. även av tjänstepensionerna. I motion 2021/22:1221 av och (båda M) efterfrågas en möjlighet att införa mer flexibilitet och förbättra informationen kring de val som rör uttag av tjänstepensionen. Motionärerna menar att det bör vara möjligt att göra uppehåll i utbetalningarna av och förändra utbetalningstiden för tjänstepensionen. Även i motion 2021/22:2813 av (M) förordas att det görs möjligt att pausa utbetalning av tjänstepensionen. Allt fler pensionärer vill jobba men har upptäckt att den tjänstepension de tagit ut inte går att stoppa eller pausa och att en alltför stor del av extrainkomsten därmed går till skatt. Motionären anför att ett förslag till ändring i inkomstskattelagen finns i slutbetänkande SOU 2015:68 och att ett arbete lär pågå i , men menar att detta tar alltför . Ett liknande förslag framförs även i motion 2021/22:1673 av (M). I kommittémotion 2021/22:4215 av m.fl. (KD) yrkande 13 efterfrågas en mer flexibel tjänstepension. När det gäller tjänstepensionen kan man välja att ta ut den under 5, 10, 15 eller eller ett livsvarigt uttag, men när valet är gjort går det inte att stoppa eller ändra utbetalningarna. Villkoren för tjänstepension skiljer sig också åt mellan olika avtal och en och samma person kan dessutom ha olika avtal. Svårigheten att göra informerade val är enligt motionärerna stor, och frågan om ett flexibelt uttag, förval och förbättrad information behöver åtgärdas . Pensionssystemet behöver vara långsiktigt, tryggt och förutsebart. Enligt utskottets mening är det viktigt att upprätthålla grundprinciperna i och fördelarna med systemet – såsom livsinkomstprincipen och principen om att pensionerna finansieras via avgifter. kan det finnas behov av att i vissa delar förnya systemet för att det ska bli än bättre på att leverera trygga pensioner. För att upprätthålla pensionsnivåerna bedömer utskottet att fler måste komma i arbete och att arbetslivet behöver bli längre och mer hållbart. Åldern för arbetstagares rätt att kvarstå i anställning höjdes därför från 67 till och kommer att höjas till . Även lägsta ålder för uttag av allmän pension höjdes , från 61 till , och kommer att höjas till . infördes ett nytt åldersbegrepp, riktålder, i socialförsäkringsbalken. Riktåldern följer medellivslängdens utveckling och är avsedd att styra de pensionsrelaterade åldersgränserna i pensionssystemet och i angränsande trygghetssystem. I utredningsbetänkandet Äldre har aldrig varit yngre – allt fler kan och vill arbeta längre (SOU 2020:69) föreslog Delegationen för senior arbetskraft vilka överväganden, bedömningar och åtgärder olika aktörer behöver göra för att fler ska kunna få ett längre arbetsliv. Utredningsbetänkandet har remissbehandlats. Utskottet noterar vidare att Inspektionen för socialförsäkringen på uppdrag av regeringen har kartlagt olika möjligheter att gå i tidig pension i andra länder. Rapporten till tidig pensionering  En analys av internationella erfarenheter (2021:7) har ett särskilt fokus på personer med ett långt arbetsliv eller tunga arbeten och låga inkomster. För att upprätthålla drivkrafterna till arbete och pensionssystemets legitimitet bör det enligt utskottet alltid löna sig att ha arbetat. Pensionsinkomsterna för den som har arbetat och tjänat in pensionsgrundande inkomster bör därför vara större än för den som saknar sådana inkomster och därmed uppbär garantipension och bostadstillägg (det s.k. respektavståndet). Med syfte att öka respektavståndet och höja pensionen för kvinnor och män som har arbetat ett helt arbetsliv med låga löner infördes en ny förmån, inkomstpensionstillägget, som finansieras via statsbudgeten. Tillägget kan lämnas med högst till den som har en inkomstgrundad allmän ålderspension .