bet · H901MJU25 · 2022-06-08 00:00:00 — – får möjlighet att föreskriva om undantag för att förhindra introduktion, etablering och spridning av karantänskadegörare, eller som behövs för odlandet av växter som bevaras i Nationella genbanken eller i Nordiskt genresurscenter – får möjlighet att föreskriva om undantag för att förhindra introduktion, etablering och spridning av invasiva främmande arter. – kommunerna får möjlighet att i enskilda fall ge dispens, om det behövs för odlandet av växter som bevaras i Nationella genbanken eller i Nordiskt genresurscenter, eller behövs av andra särskilda skäl. Samtliga myndigheter som har ansvar för utbildning i säker hantering av bekämpningsmedel får möjlighet att meddela föreskrifter om att ska erbjuda utbildningen och om hur den ska genomföras. Beslutet om användningsförbud för växtskyddsmedel handlar om att minska riskerna för människors och djurs hälsa och miljön genom att förbjuda användningen av växtskyddsmedel i områden som allmänheten har tillgång till och vistas i. Förbudet trädde i kraft . Kemikalieinspektionen har tidigare infört begränsningar i användningen av växtskyddsmedel som innehåller glyfosat. Syftet har bl.a. varit att minska risken för föroreningar av vattenmiljön och att förhindra onödiga rester av glyfosat i livsmedel. I har växtskyddsmedel med glyfosat länge inte fått användas före skörd av spannmål, något som har inneburit en kraftigt minskad exponering för glyfosat för svenska konsumenter. Utskottet har tidigare behandlat frågor om användningen av glyfosat. I betänkande 2020/21:MJU14 Kemikaliepolitik anförde utskottet följande: Utskottet noterar att det bland EU:s invånare finns en oro för de miljö- och hälsorisker som har kopplats till glyfosat som verksamt ämne i växtskyddsmedel. I det fall ett förlängt godkännande av glyfosat ska vinna acceptans inom unionen måste det baseras på vetenskapliga bedömningar. Utskottet ser ingen anledning att ifrågasätta att regeringen och ansvarig myndighet redan arbetar enligt denna devis inom ramen för den pågående utvärderingen av glyfosat. Mål för användning och utfasning av bekämpningsmedel antog och rådet direktiv /128/EG om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder för att uppnå en hållbar användning av bekämpningsmedel (direktivet om hållbar användning av bekämpningsmedel). Medlemsstaterna ska enligt direktivet minska de risker och konsekvenser som användningen av bekämpningsmedel innebär för människors hälsa och miljön. Detta ska ske genom främjande av användning av integrerat växtskydd och andra metoder eller tekniker. Enligt artikel 4 i direktivet ska medlemsstaterna utarbeta och fastställa nationella handlingsplaner för en hållbar användning av växtskyddsmedel. I planen ska medlemsstaten fastställa kvantitativa mål, riktmärken, åtgärder och tidtabeller för att minska riskerna med och konsekvenserna av användningen av växtskyddsmedel för människors hälsa och miljön. Planerna ska ses över minst . beslutade regeringen om den nationella handlingsplanen för hållbar användning av växtskyddsmedel för perioden –2022. Det övergripande målet är att åstadkomma en minskande risktrend. Handlingsplanens inriktning är att ytterligare förbättra ett hållbart växtskydd genom utveckling och införlivande av integrerat växtskydd och av hållbara odlingssystem. Följande sex mål fastställs i handlingsplanen: Riskerna för miljön och hälsan ska minska. Halter av växtskyddsmedel i yt- och grundvatten ska minska successivt för att bli nära noll i linje med miljökvalitetsmål Giftfri miljö. Resthalter av växtskyddsmedel i inhemskt odlade vegetabilier ska vara fortsatt låga och riskerna för konsumenten ska totalt sett fortsatt minska. Risker för yrkesmässiga användare av växtskyddsmedel ska minska genom att skyddsåtgärder vidtas och arbetsrutinerna utformas på lämpligt sätt. Hållbara odlingssystem ska utvecklas och tillämpas i ökad omfattning för att minska beroendet av kemiska växtskyddsmedel. Intensiteten i användningen av kemiska växtskyddsmedel ska minska; att öka andelen ekologisk areal är ett sätt att åstadkomma detta. Utvecklingen av hållbara odlingssystem inkluderar bl.a. alternativa metoder och tekniker, sortval, jordbearbetning, växtföljd och andra förebyggande åtgärder. Användningen av växtskyddsmedel som är skadliga för pollinerande insekter ska begränsas så att riskerna minimeras. Som redovisas ovan beslutade regeringen om en ändring i förordningen om bekämpningsmedel som innebär att all användning av växtskyddsmedel förbjuds bl.a. på skolgårdar och gårdar till förskolor och på lekplatser samt i parker och trädgårdar och andra områden som i första hand är avsedda att vara rekreationsområden som allmänheten har tillträde till. Beslutet bidrar till att uppfylla dels det nationella miljökvalitetsmålet Giftfri miljö, dels bestämmelserna i direktivet om en hållbar användning av bekämpningsmedel. antog kommissionen meddelandet Från jord till bord-strategin, för ett rättvisare, hälsosammare och miljövänligare livsmedelssystem (COM (2020) 381). Meddelandet ingår i den gröna given som anger hur ska bli den första klimatneutrala världsdelen . Syftet med strategin är att göra EU:s livsmedelssystem till en global standard för hållbarhet. En handlingsplan följer strategin där kommissionen avser att se över relevant lagstiftning och vid behov föreslå ny lagstiftning om den gemensamma jordbrukspolitiken, den gemensamma fiskeripolitiken, internationella standarder, privata certifieringar och märkningar. I strategin finns flera siffersatta mål, bl.a. för växtskyddsmedel. Kommissionen aviserar att den ämnar vidta åtgärder för att minska den totala användningen av och risken med kemiska växtskyddsmedel och minska användningen av växtskyddsmedel med hög risk . För att bana väg för alternativ och upprätthålla jordbrukarnas inkomster kommer kommissionen att vidta en rad åtgärder. Den kommer bl.a. att revidera direktiv /128/EG om hållbar användning av bekämpningsmedel, stärka bestämmelserna om integrerat växtskydd och främja en ökad användning av säkra alternativa metoder för att skydda skördar från skadegörare och sjukdomar. Det integrerade växtskyddet kommer att främja användningen av alternativa bekämpningsmetoder såsom växelbruk och mekanisk ogräsrensning. Dessutom kommer det att vara ett av de viktigaste verktygen för att minska användningen och beroendet av kemiska bekämpningsmedel, i synnerhet användningen av farligare bekämpningsmedel. Utskottet har överlagt med regeringen om strategin. I fråga om de siffersatta målen för bl.a. användning av växtskyddsmedel enades utskottet och regeringen om följande ståndpunkt (§ 2 prot. 2020/21:2): I förslaget finns det flera siffersatta mål. Det är viktigt att kommissionen redovisar konsekvensanalyser som en del av det fortsatta arbetet. Effekterna för ett enskilt land av siffersatta mål beror av hur dessa utformas. Om målet utgår från en genomsnittlig nivå inom EU, kan det leda till mer likartade konkurrensvillkor om länder med hög förbrukning av antibiotika, kemiska växtskyddsmedel och växtnäring får ett större beting att minska sin förbrukning. Om varje land däremot ska minska sin användning enligt siffersatta mål så blir utmaningarna större för länder som till exempel som redan ligger lägst inom EU i antibiotikaförbrukning till produktionsdjuren, och har en låg användning av kemiska växtskyddsmedel och av växtnäring. […] En viktig del i EU:s gröna giv och i är ansvarsfullt nyttjande av naturresurser som möjliggör ett hållbart och aktivt jord- och skogsbruk. En överanvändning av växtskyddsmedel och växtnäring leder till försämringar i naturmiljön. Regeringen anser att principerna för siffersatta mål behöver klarläggas och att det ska finnas en flexibilitet mellan medlemsländerna. Principen för fördelning mellan medlemsländer behöver vara lika konkurrensvillkor och erbjuda flexibilitet. presenterade kommissionen även resultaten av sin översyn av förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och av förordning (EG) nr 396/2005 om gränsvärden för bekämpningsmedelsrester ((2020) 208). Rapporten innehåller inte några skarpa lagstiftningsförslag men däremot ett antal bedömningar och förslag till åtgärder, bl.a. i fråga om att stärka skyddet för människors hälsa och miljön. Kommissionen framhåller att de granskade förordningarna ingår i ett större sammanhang som i synnerhet fastställs genom direktivet om hållbar användning av bekämpningsmedel och den gemensamma jordbrukspolitiken. I dessa regelverk fastställs skyldigheter för användningen av godkända bekämpningsmedel och incitament till ett mer hållbart jordbruk och mer hållbara jordbruksmetoder. Kommissionen framhåller vidare att det finns en ökande medvetenhet i samhället om livsmedelsproduktionens hållbarhet, och en viktig del av detta är den hållbara användningen av bekämpningsmedel. Mot denna bakgrund aviserar kommissionen åtgärder för att stärka utbytet av farliga ämnen mot mindre farliga sådana (s.k. substitution) och för att begränsa förekomsten av farliga tillsatsämnen i växtskyddsmedel. Kommissionen aviserar även åtgärder för att dels förbättra genomförandet av uteslutningskriterierna som syftar till att fasa ut ämnen som har särskilt farliga egenskaper, dels främja alternativ med låg risk. Kommissionen åtar sig även att stärka miljöövervakningen för att på så sätt nå en ökad kunskap om växtskyddsmedels effekter på biologisk mångfald samt att vidta åtgärder för att det i riskbedömningen av växtskyddsmedel ska tas större hänsyn till biologisk mångfald. Regeringen redovisade i faktapromemoria 2019/20:FPM41 att regeringen är positiv till att kommissionen avser att skärpa bestämmelserna om substitution samt begränsa förekomsten av farliga tillsatsämnen i växtskyddsmedel. Regeringen välkomnar åtgärder för ett förbättrat genomförande av uteslutningskriterierna och förbättrad vägledning om nödgodkännanden. Det är angeläget att främja alternativ med låg risk samt öka hänsynen till biologisk mångfald i riskbedömningen av växtskyddsmedel. Regeringen beslutade om fem nya etappmål för en giftfri miljö och giftfri cirkulär ekonomi. Etappmålen avser läkemedel i miljön, växtskyddsmedel, biocidprodukter, dioxiner och främjande av en hållbar dagvattenhantering. Etappmålen för växtskyddsmedel och biocider anger att användningen av produkter med sådana ämnen som har särskilt farliga egenskaper ska ha minskat väsentligt 2030. Som svar på fråga 2020/21:1898 av (L) anförde dåvarande miljöminister bl.a. följande: EU:s växtskyddsmedelslagstiftning utgör ett av de strängaste systemen i världen för att godkänna och kontrollera användningen av sådana medel. Lagstiftningen bidrar till tillhandahållandet av säker mat för europeiska medborgare och säkerställer en vetenskapligt baserad hög skyddsnivå för människors och djurs hälsa och miljön. är kemisk bekämpning en av flera viktiga orsaker till försämrad biologisk mångfald i odlingslandskapet. […] Inom EU driver regeringen på för att bekämpningsmedel som är farliga för bin ska antingen förbjudas eller begränsas kraftigt. Vi vill också att fler pollinatörer, särskilt vilda, beaktas vid utvärderingen av risker med bekämpningsmedel. Regeringen arbetar även för att underlätta godkännandet av lågriskmedel och biologiska medel i bekämpningssyfte. I samband med en planerad översyn av EU:s direktiv för en hållbar användning av bekämpningsmedel vill vi att skyddet för hälsa och miljö breddas, särskilt vad gäller skyddet för omgivande mark, landlevande organismer och naturliga predatorer. I budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 23) föreslår regeringen att anvisar ca till anslaget 1:19 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket. Anslaget får användas för utgifter för försöks- och utvecklingsverksamhet och andra insatser för att styra utvecklingen inom jordbruket och trädgårdsnäringen mot bl.a. säkrare och minskad användning av växtskyddsmedel och bevarande av biologisk mångfald. biföll regeringens förslag i denna del (prop. 2021/22:1, bet. 2021/22:MJU2, rskr. 2021/22:99). Användningen av bekämpningsmedel inom ett vattenskyddsområde regleras både genom lokala vattenskyddsföreskrifter som inrättats med stöd av 7 kap. 22 § och – när det gäller bekämpningsmedel som utgör växtskyddsmedel – genom den generella tillståndsplikten för alla vattenskyddsområden i 6 kap. 1 § föreskrifter (NFS 2015:2) om spridning och viss övrig hantering av växtskyddsmedel. Syftet med tillståndsplikten är att bibehålla ett råvatten fritt från bekämpningsmedelsrester och därigenom säkra vattenresurser för framtida generationer. Enligt 6 kap. 1 och 2 §§ (NFS 2015:2) är det förbjudet att utan särskilt tillstånd av den kommunala nämnden yrkesmässigt använda växtskyddsmedel utomhus inom de delar av ett vattenskyddsområde som betecknas som vattentäktszon, primär (inre) skyddszon och sekundär (yttre) skyddszon. Bestämmelsen gäller inte vid användning som har karaktär av punktbehandling och som har en sådan begränsad omfattning att människors hälsa och miljön inte riskerar att skadas. Bestämmelsen gäller inte heller för vattenskyddsområden som har inrättats efter eller vattenskyddsområden för vilka föreskrifter till skydd för området har ändrats efter . I föreskrifterna finns även regler för det tillstånd som den som ska sprida ett växtskyddsmedel inom ett vattenskyddsområde behöver söka. Utgångspunkten för bedömningen av behovet av inskränkningar är vattentäktens behov av skydd. Förbud kan vara ett alternativ om den sammantagna effekten från användning av bekämpningsmedel, t.ex. till följd av viss markanvändning inom ett område, blir oacceptabelt stor samt om konsekvenserna av en verksamhet bedöms bli allvarliga och kunskapsläget inte medger att riskerna reduceras i tillräcklig omfattning genom krav på skyddsåtgärder eller andra försiktighetsmått. och Havs- och vattenmyndigheten har ett gemensamt ansvar för vägledning i frågorna som rör tillståndsprövning av växtskyddsmedel inom vattenskyddsområden. Myndigheterna har därför utarbetat en gemensam vägledning (Havs- och vattenmyndighetens rapport 2016:7) för frågorna. Det är myndigheternas förhoppning att vägledningen ska bidra till att handläggningen av tillståndsansökningar inom vattenskyddsområden ska förenklas och bli mer enhetlig över landet. Utskottet har tidigare behandlat frågor om användning och utfasning av växtskyddsmedel, bl.a. i betänkande 2020/21:MJU14 Kemikaliepolitik. Utskottet anförde då att det ser mycket positivt på att regeringens arbete när det gäller växtskydd är inriktat på att åstadkomma en minskande risktrend. Utskottet välkomnade att regeringen driver på inom EU för att bekämpningsmedel som är farliga för bin antingen ska förbjudas eller begränsas kraftigt samt att regeringen beslutat om ett nytt etappmål som anger att användningen av växtskyddsmedel med särskilt farliga egenskaper ska ha minskat väsentligt 2030. Mot bakgrund av invasion av presenterade kommissionen ett meddelande med förslag på åtgärder för att säkra livsmedelsförsörjningen och stärka motståndskraften i livsmedelssystemen (COM(2022) 133 final). I meddelandet anför kommissionen att kriget i har dramatiskt förändrat marknadens förväntningar och påverkar priserna på alla råvaror, även jordbruksråvaror. Det finns stor anledning att minska beroendet av bl.a. importerade insatsvaror. Kommissionen uppmanar därför medlemsstaterna att använda de nya strategiska planerna för den gemensamma jordbrukspolitiken för att prioritera investeringar som minskar beroendet av bl.a. kemiska bekämpningsmedel, t.ex. genom att investera i precisionsjordbruk och agroekologiska metoder. I faktapromemoria 2021/22:FPM77 redovisar regeringen att den välkomnar kommissionens meddelande som enligt regeringen lyfter flera viktiga aspekter kopplade till livsmedelsförsörjning och livsmedelssystemens motståndskraft. Det är viktigt att väl avvägda åtgärder vidtas som är effektiva och ändamålsenliga och som kan stärka EU:s försörjningsförmåga och motståndskraften i livsmedelssystemen. Riskbedömning av biologiska bekämpningsmedel Ett biologiskt bekämpningsmedel är en bioteknisk organism och kan vara antingen en biocidprodukt eller ett växtskyddsmedel. Vid biologisk bekämpning används ofta naturliga fiender till de skadeorganismer som ska bekämpas. Sådana fiender kan vara mikroorganismer såsom bakterier, virus och svampar eller makroorganismer såsom nematoder (rundmaskar), insekter eller spindeldjur, s.k. . Biotekniska organismer är produkter som består av eller innehåller levande organismer och som har framställts i bekämpningssyfte eller annat tekniskt syfte. Vissa biotekniska organismer kan vara genmodifierade organismer, s.k. GMO. Enligt Kemikalieinspektionen används biologiska bekämpningsmedel framför allt i växthus men även på friland. Mikroorganismer används bl.a. för betning av utsäde och för bekämpning av mygglarver. Biologisk bekämpning ingår som en viktig komponent i integrerat växtskydd, som är en kombination av olika åtgärder mot skadegörare. Integrerat växtskydd är i sin tur en viktig del av hållbar användning av växtskyddsmedel inom EU. Biologiska bekämpningsmedel som består av mikroorganismer ska, på samma sätt som kemiska bekämpningsmedel, vara godkända av Kemikalieinspektionen för att få säljas eller användas. Växtskyddsmedel som innehåller mikroorganismer omfattas av EU:s växtskyddsmedelsförordning. Biocidprodukter som innehåller mikroorganismer omfattas av EU:s biocidförordning eller den svenska förordningen (2014:425) om bekämpningsmedel. När det gäller biologiska bekämpningsmedel som består av makroorganismer tillämpas förordningen (2016:402) om nematoder, insekter och spindeldjur () som bekämpningsmedel som beslutades . Förordningen innebär att ett nytt system för ansökan och prövning av har utarbetats. Systemet togs i drift 2020. I det nya systemet är det arten, inte produkten, som prövas. När en art har blivit godkänd är det möjligt för alla som önskar att föra in och använda arten som bekämpningsmedel. Ett godkännande får förenas med villkor, t.ex. att användningen av miljöskäl begränsas till växthus. Ett godkännande kan komma att omprövas om det kommer fram ny information om negativ miljöpåverkan. Målet med det nya systemet, som ska bidra till att uppfylla miljökvalitetsmålet Giftfri miljö, är att förbättra förutsättningarna att välja biologiska bekämpningsmedel framför kemiska medel vid odling eller annan verksamhet. Den som vill få en art godkänd som biologiskt bekämpningsmedel kan ansöka om detta hos som därefter prövar ansökan. kan också på eget initiativ pröva om en av de 102 arter som finns på för Europea och (European and , Eppo) lista över kommersiellt använda arter för biologisk bekämpning (PM 6/3, bilaga I) ska godkännas som biologiskt bekämpningsmedel. För att kvalificera sig till denna lista ska arten ha använts av minst fem Eppomedlemsländer under utan rapporterade problem. har sedan förordningen trädde ikraft godkänt totalt 28 arter. kommer att meddela föreskrifter om som bekämpningsmedel. I dem ska det bl.a. anges att ansökan ska göras på den blankett som myndigheten tillhandahåller, de övergripande dokumentationskraven och vad som gäller i fråga om underrättelseskyldighet om skadliga effekter. Myndigheten publicerar även information om hur prövningen och riskbedömningen av arter går till, vägledning och blanketter för ansökan samt information om anmälan vid upptäckt av skadliga effekter i samband med användning av . För att bedöma risker för påverkan på den biologiska mångfalden analyseras arterna när det gäller olika riskfaktorer, bl.a. etableringspotential, spridningsförmåga och val av föda. Konsekvenser som bör undvikas vid utsläpp av är bl.a. att nya arter etableras i . Arter som riskerar att påverka skyddade områden eller hotade arter är heller inte lämpliga att släppa ut. Vissa biotekniska organismer kan vara genmodifierade organismer. För dessa gäller särskilda regler, och prövningen görs av Kemikalieinspektionen. Utskottet har tidigare behandlat motionsyrkanden om användning och bedömning av biologiska bekämpningsmedel. I betänkande 2019/20:MJU14 Kemikaliepolitik anförde utskottet följande: Utskottet ställer sig positivt till att i ökad utsträckning kunna ersätta kemiska bekämpningsmedel med biologiska. Även biologiska bekämpningsmedel måste dock användas med stor försiktighet, bl.a. för att inte skada den biologiska mångfalden. Utskottet välkomnar därför det prövningssystem för biologiska bekämpningsmedel som består av makroorganismer som utarbetar. Som redovisas ovan har kommissionen presenterat ett meddelande med förslag på åtgärder för att säkra livsmedelsförsörjningen och stärka motståndskraften i livsmedelssystemen (COM(2022) 133 final). I meddelandet aviserar kommissionen förslag till nya regler för att underlätta utsläppandet på marknaden av växtskyddsmedel som innehåller biologiska verksamma ämnen. För utskottet är det en grundläggande utgångspunkt att användningen av växtskyddsmedel ska vara omgärdad av omfattande restriktioner i syfte att minska riskerna. Det är dock viktigt att detta regelverk inte utformas på ett sätt som motverkar sitt syfte, t.ex. genom att produktion i onödan försvåras. Detta kan i sin tur leda till att verksamhet flyttar till länder som använder mer växtskyddsmedel än vad som skulle ha använts i . Utskottet anser således att det finns anledning att se över godkännandeprocessen för växtskyddsmedel för att göra den snabbare, effektivare och mer likvärdig andra medlemsstaters godkännandeprocesser. Mot denna bakgrund finner utskottet det motiverat att uppmana regeringen att vidta åtgärder som säkerställer att prövningen av ansökningar om tillstånd att sälja och använda växtskyddsmedel i högre utsträckning kan göras med utgångspunkt i det svenska jordbrukets konkurrenskraft. Detta bör tillkännage för regeringen. Därmed tillstyrker utskottet motion 2021/22:3437 (M) yrkande 33. Med det anförda avstyrks motion 2021/22:2765 (M). Det ömsesidiga erkännandet av produktgodkännanden vill utskottet framhålla att ett hållbart växtskyddsarbete är en förutsättning för att svensk växtodling ska kunna hävda sig i den internationella konkurrensen och att godkännandeprocessen av växtskyddsmedel måste vara effektiv. Utskottet anser att det därför är mycket angeläget att använda de möjligheter till ett förenklat förfarande som ömsesidigt erkännande av växtskyddsmedel innebär. Ömsesidigt erkännande minimerar onödig administration av ett enskilt erkännande för de enskilda medlemsländernas myndigheter. Det leder även till effektivare och mer förutsägbara processer, en bättre fungerande inre marknad och jämlika konkurrensvillkor mellan EU-länderna. Kommissionen har gjort en översyn av växtskyddsmedelslagstiftningen och bl.a. tittat på hur det ömsesidiga erkännandet av produktgodkännanden fungerar och särskilt medlemsstaternas tillämpning av villkor vid produktgodkännanden. Utskottet noterar att det enligt kommissionens översyn finns stora skillnader mellan de olika medlemsstaterna och zonerna när det gäller den faktiska användningen av ömsesidigt erkännande för produktgodkännande av växtskyddsmedel. De främsta anledningarna anges bl.a. vara särskilda nationella krav, bristande harmonisering av utvärderingsmetoder, bristande samarbete och samordning samt undermåliga insatser när det gäller att lämna synpunkter på det arbete som utförts av andra vid den zonbaserade bedömningen. Sammantaget leder detta till dubbelarbete och förseningar av marknadstillträdet för växtskyddsmedel. Utskottet tar särskilt fasta vid att kommissionen rekommenderar att medlemsstaterna minimerar eller avskaffar nationella krav för produktgodkännanden av växtskyddsmedel och undviker att upprepa bedömningar. Kommissionen uppmanar även medlemsstaterna att öka de insatser och resurser som avsätts för verksamheten hos respektive zons styrkommitté för att på så sätt öka samarbetet och samordningen. Utskottet noterar att regeringen ser positivt på flera av de åtgärder som kommissionen presenterar i sin rapport.