bet · H901SkU17 · 2022-04-22 00:00:00 — Jämför reservation 41 (SD), 42 (C), 43 (KD) och 44 (L). Offentlighetsprincipen innebär att enskilda har rätt till insyn i offentlig verksamhet och principen utgör en i demokratiska statsskick. Den regleras i tryckfrihetsförordningen och undantag från principen finns i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Sekretess och skyddade uppgifter Uppgifter som registreras i folkbokföringen är som regel offentliga. Sekretess gäller hos alla myndigheter om det av särskild anledning kan antas att den enskilde, eller någon närstående, kan lida skada eller men om uppgifter om personen lämnas ut (22 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen). En sådan särskild anledning som avses i bestämmelsen kan vara befarad personförföljelse. Om man på förhand kan misstänka att utlämnande av uppgifter om en person kan förorsaka personförföljelse eller annan skada kan sekretessmarkering i folkbokföringsregistren tillgripas som en första skyddsåtgärd. En sekretessmarkering är den lägre graden av skyddade personuppgifter och är en administrativ åtgärd som gör det svårare för andra att ta del av dina personuppgifter i folkbokföringsregistret. Sekretessmarkeringen omfattar alla dina personuppgifter och anger att särskild försiktighet bör iakttas vid bedömningen av om uppgifter om personen i fråga bör lämnas ut, eftersom uppgifterna kan omfattas av sekretess. En sekretessmarkering fungerar som en varningssignal för och andra myndigheter om att en prövning ska göras innan uppgifterna om dig lämnas ut. Det är alltså ingen absolut sekretess. En sekretessmarkering är en administrativ åtgärd som motsvarar hemligstämpeln på ett dokument. Genom folkbokföringen får hela samhället tillgång till uppgifter om befolkningen. Uppgifter från folkbokföringen om befolkningen sprids till myndigheter och övriga delar av samhället genom Navet och SPAR. Navets funktioner regleras i lagen (2001:182) och förordningen (2001:589) om behandling av personuppgifter i folkbokföringsverksamhet. Ett nytt skyddsinstitut – skyddad folkbokföring – infördes . Detta ersätter det tidigare skyddsinstitutet kvarskrivning och är tänkt att ge ett starkare skydd. Skyddad folkbokföring ger ett starkare skydd än sekretessmarkering. Genom skyddad folkbokföring ska en person som av särskilda skäl kan antas bli utsatt för brott, förföljelser eller allvarliga trakasserier på annat sätt, efter egen ansökan, få medges att vara folkbokförd på en annan folkbokföringsort än där personen är bosatt. En adress till registreras där person får sin post. Skyddad folkbokföring ska som regel ges för obestämd tid men ska också kunna begränsas till . Skyddad folkbokföring ska medges vid kvalificerade hotsituationer vilka ofta pågår . Ett medgivande ökar tryggheten för den enskilde. Våld eller hot mot tjänsteman Tillgången till uppgifter ur folkbokföringen och andra offentliga register gör att myndighetsföreträdare riskerar att exponeras för våld och hot också utanför arbetstid. Det är visserligen svårt att mäta i vilken grad subtila hot liksom den övriga utsattheten för våld och hot hos myndighetsutövare i praktiken riskerar att påverka ett korrekt beslutsfattande inom ramen för myndighetsutövning. Utifrån den samlade bild som regeringen har fått av förekomsten av våld och hot mot samhällets företrädare bedömer regeringen emellertid att faran för otillbörlig påverkan bör tas på stort allvar. Mot bl.a. denna bakgrund anser regeringen att det finns skäl att skärpa synen på våld och hot mot tjänsteman. beslutade (bet. 2019/20:JuU8, rskr. 2019/20:43) att i enlighet med regeringens framlagda proposition (prop. 2018/19:155) stärka det straffrättsliga skyddet för myndighetsutövning och uttalade att våld och hot mot samhällets företrädare är ett allvarligt problem och att otillbörlig påverkan på myndigheters beslutsfattande måste tas på stort allvar. Lagstiftningen trädde i kraft . uttalade vidare i sitt betänkande bl.a. följande: Det finns enligt utskottet anledning att överväga ett utökat straffrättsligt skydd även för personal i andra viktiga samhällsfunktioner. Samma personer som utsätter blåljuspersonal och personal från och för angrepp utgör även hot mot andra yrkeskategorier. Det förekommer t.ex. att personal på akutmottagningar och sjukhus utsätts för hot och påtryckningar. Detsamma gäller för ordningsvakter som anställts av kommuner för att bidra till ordning och trygghet på allmän plats. En utredning bör därför tillsättas i syfte att bredda det straffrättsliga skyddet även för andra samhällsviktiga yrkesfunktioner. Utskottet föreslår att tillkännager detta för regeringen. Därmed tillstyrker utskottet motionerna 2019/20:361 (SD) yrkande 1, 2019/20:300 (L) yrkande 2 och 2019/20:2878 (M) yrkande 3. föreslog i delbetänkandet Hur står det till med den personliga integriteten? (SOU 2016:41) att det skulle införas en skyldighet för Datainspektionen att löpande lämna en redovisning på området till regeringen som i sin tur skulle lämna en skrivelse i ämnet till . Regeringen beslutade , genom en ändring i förordningen (2007:975) med instruktion för Datainspektionen (numera , ), att myndigheten en gång ska lämna en redovisning till regeringen av utvecklingen när det gäller integriteten på it-området. Regeringen har meddelat att den har för avsikt att på grundval av IMY:s redovisning en gång per mandatperiod överlämna en skrivelse om utvecklingen på integritetsområdet till (pressmeddelande publicerat på regeringens webbplats). lämnade rapporten till regeringen. I rapporten beskrivs ett antal teknikområden som har stor betydelse för den personliga integriteten, däribland – nya tekniker för att samla in data via exempelvis sensorer och nya former av interaktion mellan människa och dator, som röststyrning – AI för att analysera stora mängder data – nya sätt att lagra, säkra och transportera data, som molnlagring och 5G. IMY:s bedömning är att sakernas internet (Internet of things, IoT) är ett av de utvecklingsområden som kommer att ha störst påverkan på den personliga integriteten , eftersom tekniken innebär att dagens möjligheter till spårning på nätet nu flyttar ut till städer och hem. Även den ökade insamlingen av biometriska uppgifter, i form av exempelvis fingeravtryck och ansiktsigenkänning, medför stora risker. anser i rapporten att behöver en tydligare integritetsskyddspolitik. Med detta menas enligt ett väl definierat politikområde som konkretiserar mål och åtgärder för att i den pågående digitaliseringen säkerställa människors rätt till privatliv och rätten till självbestämmande i samband med behandling av personuppgifter. En svensk integritetsskyddspolitik bör enligt bl.a. – särskilt fokusera på områden där integritetsriskerna är stora, som AI, sakernas internet och biometri – satsa på forskning och utveckling av teknik som skyddar människors rätt till personlig integritet – innehålla konkreta mål och åtgärder för att stärka enskilda individers rättigheter och möjligheter att kontrollera hur deras personuppgifter hanteras av myndigheter och företag. Regeringen överlämnade skrivelsen Utvecklingen på integritetsområdet (förteckningen är även publicerad på regeringens webbplats ). I motion 2021/22:2147 av (S) yrkande 2 anförs att i dagens sekretesslagstiftning existerar två nivåer av sekretesskydd, sekretessmarkering och skyddad folkbokföring. Man bör införa en tredje nivå av sekretesskydd som är tillgänglig för myndighetsanställda och deras familjer. Skillnaden mot sekretessmarkeringen bör enligt motionärens mening vara att man skulle kunna vara tillgänglig i offentliga register men inte privata. I motion 2021/22:2956 av (M) yrkande 5 anförs att skyddade identiteter för att undkomma hedersbrott ska vara livslånga. I motion 2021/22:3241 av (M) anförs att man bör överväga om poliser ska kunna få dolda adresser och personuppgifter på ett lätt sätt. I motion 2021/22:3457 av Kopparklint och (båda M) anförs att man bör överväga förändringar av de gällande kraven på personuppgifter på tjänstelegitimation inom utsatta yrken. I motion 2021/22:3460 av Kopparklint (M) anförs att man bör utreda vilka ytterligare extra utsatta yrkesgrupper som skulle behöva anonymisering. I motion 2021/22:3463 av Kopparklint (M) anförs att man bör se över införande av skyddade bostadsuppgifter för extra utsatta yrkesgrupper. I kommittémotion 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkande 43 anförs att man bör se över regelverket för skyddade folkbokföringsuppgifter för att förhindra brott. I motion 2021/22:266 av och (båda SD) yrkande 5 anförs att det inte finns någon anledning till att offentlighetsprincipen ska vara så omfattande som den är . Regeringen bör återkomma med förslag om att ytterligare skydda privatpersoners känsliga uppgifter från offentligheten. I partimotion 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkande 66 anförs att man utifrån kommande kartläggning bör se över systemet med skyddade personuppgifter och andra skyddsåtgärder. I kommittémotion 2021/22:3514 av m.fl. (C) yrkande 25 anförs att man utifrån kommande kartläggning se över systemet med skyddade personuppgifter och andra skyddsåtgärder. I motion 2021/22:199 av (C) anförs att regeringen bör utreda möjligheten att skydda invånares personnummer så att kriminella inte kan komma åt människors personnummer och använda dem i syfte att genomföra ett brott. I motion 2021/22:2076 av och (båda C) yrkandena 1 och 4 anförs att en utredning bör tillsättas med syfte att kvinnor med skyddad identitet via skarpare lagstiftning ska kunna leva ett liv utan risk för att bli röjda. Man bör också förändra lagstiftningen så att kvinnor som lever gömda inte ska behöva riskera att röja sin identitet på grund av offentlighetsprincipen. Offentlighetsprincipen väger tyngre än kvinnans rättssäkerhet. Detta måste ändras på. I kommittémotion 2021/22:4190 av m.fl. (KD) yrkande 38 anförs att det bör utredas hur fler personer som arbetar på myndigheter kan få skyddade uppgifter av olika slag. I kommittémotion 2021/22:3969 av m.fl. (L) yrkande 10 anförs att för att öka viljan och förutsättningarna för tjänstepersoner att anmäla brott bör hanteringen av personuppgifter ses över. Lagstiftningen behöver moderniseras för att skydda anställda i myndighetsutövande ställning. Offentlighetsprincipen är en i demokratiska statsskick. Utskottet inser att det dock i vissa fall kan vara motiverat med inskränkningar i denna princip för att skydda enskilda personer eller tjänstemän. Det är också viktigt att lagstiftningen följer med i den utveckling som sker i samhället, bl.a. på it-området, för att på bästa sätt hantera avvägningen mellan offentlighet och sekretess. Att få sina identitetsuppgifter utnyttjade är en stor integritetskränkning och skyddet mot det stärktes 2016 genom att ett nytt brott infördes i , olovlig identitetsanvändning (bet. 2015/16JuU29). Med olovlig identitetsanvändning menas att någon använder en annan persons identitetsuppgifter utan att personen lämnat sitt samtycke. Straffbestämmelsen syftar till att motverka missbruk av identitetsuppgifter och ge skydd mot den integritetskränkning det innebär att få dessa utnyttjade. konstitutionsutskott uttalade i betänkande 2020/21:KU19 bl.a. att en ordning nu har införts som innebär att ska lämna en redovisning till regeringen av utvecklingen när det gäller integriteten på it-området och att regeringen har meddelat att den har för avsikt att på grundval av redovisningen en gång per mandatperiod överlämna en skrivelse till . En första sådan skrivelse har lämnas till . Även skyddet mot hot för vissa yrkeskategorier stärktes genom regler om ett stärkt straffrättsligt skydd för blåljusverksamhet och myndighetsutövning (bet. 2019/20:JuU8). Dessa förändringar stärker skyddet för hotade och förföljda personer och även vissa utsatta yrkesgrupper. Vidare gjorde justitieutskottet ett tillkännagivande med krav på regeringen att återkomma med ytterligare förändringar för fler yrkesgrupper som arbetar i viktiga samhällsfunktioner. På folkbokföringsområdet tillstyrkte stora lagstiftningsändringar. Reglerna trädde i kraft . Utskottet ser att det pågår ett omfattande arbete med att skydda den personliga integriteten som offentlighetsprincipen bevaras. Utskottet anser att de nya lagstiftningar som trätt i kraft måste få möjlighet att tillämpas och utvärderas i fråga om hur de fungerar i praktiken. Utskottet förutsätter att regeringen noga följer upp och utvärderar utvecklingen av de nya regelverken och också följer upp tillkännagivande på detta område. Med detta avstyrker utskottet samtliga motioner i avsnittet. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om att företagsformen enskild firma ska ges ett organisationsnummer som inte är identiskt med näringsidkarens personnummer. Jämför reservation 45 (SD). Alla personer som folkbokförs i tilldelas ett personnummer som identitetsbeteckning. Den som en gång fått ett personnummer kommer att behålla samma nummer livet ut. Det innebär att personnumret inte ändras vid t.ex. flyttning från eller till . Personnumret infördes och då som ett system med födelsetid plus ett tresiffrigt födelsenummer. gjordes en ändring som innebar att man införde en kontrollsiffra som fjärde siffra i personnumret. Personnumret anger dels personens födelsetid, dels ett födelsenummer samt en kontrollsiffra. De enda uppgifter som kan utläsas ur ett personnummer är födelsetid och kön. Könet framgår av näst sista siffran i personnumret som är udda för män och jämn för kvinnor. Ett grundläggande problem med personnumren är att antalet tillgängliga nummer är för litet. Problemen har lösts genom att det är möjligt att i stället ange som ligger nära födelsedagen vid fastställande av personnummer. Att en enskild firma har ett organisationsnummer som är identiskt med ägarens personnummer beror på att företaget inte räknas som en egen juridisk person. I stället har ägaren av en enskild firma alltid personligt ansvar för företagets ekonomi. Organisationsnumret för en enskild firma består alltid av tio siffror och skrivs på samma sätt som personnumret. I motion 2021/22:2877 av i (M) anförs att man bör införa alternativt organisationsnummer för enskild firma. I kommittémotion 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkande 45 anförs att enskilda firmor ska ges ett organisationsnummer som inte är identiskt med näringsidkarens personnummer i syfte att motverka id-kapning. I motion 2021/22:387 av (SD) anförs att även bolagsformen enskild firma bör ges ett organisationsnummer som inte är identiskt med näringsidkarens personnummer. Utskottet finner inte skäl att förorda ändringar i systemet för organisationsnummer för enskild firma. Utskottet avstyrker därmed samtliga motioner. Utskottets förslag i korthet avslår förslag om tillfälliga samordningsnummer, personlig inställelse och id-kontroll för att få ett samordningsnummer och en total översyn av systemet med samordningsnummer. Jämför reservation 46 (M), 47 (SD) och 48 (KD). Samordningsnummer är en identitetsbeteckning för en person som inte är eller har varit folkbokförd i . Syftet med samordningsnummer är att tillgodose myndigheternas behov av en enhetlig identitetsbeteckning för personer som inte är eller har varit folkbokförda i landet för att undvika personförväxling och lättare utbyta information om personen med andra myndigheter och organisationer. Det kan t.ex. handla om en utbytesstudent som ska få betyg eller en utländsk gästarbetare som ska beskattas. tilldelas en person som inte är eller har varit folkbokförd i efter begäran från en myndighet ett särskilt nummer, ett s.k. samordningsnummer. kunde även dessa personer tilldelas personnummer om det fanns ett uttryckligt författningsstöd. Eftersom identiteten ofta är osäker när det gäller personer som inte är folkbokförda i landet ansågs det lämpligt att personnummer reserverades för personer som är folkbokförda. Samordningsnummer infördes eftersom risken för personförväxling och behovet av säker kommunikation mellan myndigheter ändå ansågs kräva en enhetlig personbeteckning även för personer som inte är folkbokförda (prop. 1997/98:9 s. 78 f.). Samordningsnumret är konstruerat som ett personnummer men med sifferkombinationer som inte kan förekomma i personnumret på så sätt att siffrorna för dag adderas med 60. Genom en lagändring får uppgifter om personer med samordningsnummer, om det inte råder osäkerhet om personernas identitet, ingå i SPAR. På så vis har företag och andra privata organisationer fått en möjlighet att genom en enkel registerkontroll verifiera de uppgifter som en person med samordningsnummer lämnar om sin identitet (prop. 2007/08:58, bet. 2007/08:SkU26). Behörigheten att begära ett samordningsnummer har utvidgats till att kunna omfatta även andra organ än myndigheter enligt vad regeringen bestämmer (prop. 2008/09:111, bet. 2008/09:SkU28). Regeringen har sedan förordnat om att får tilldela samordningsnummer på begäran av en statlig myndighet eller en enskild utbildningsanordnare som har tillstånd att utfärda vissa examina och som i sin verksamhet behöver ett samordningsnummer för en person för att undvika personförväxling eller för att utbyta information om personen med andra myndigheter eller organisationer (SFS 2009:275). Det finns två kategorier av samordningsnummer: styrkta samordningsnummer, som kräver att identiteten är fastställd av den begärande myndigheten, och ostyrkta samordningsnummer, när det råder osäkerhet om den enskildes identitet. Samordningsnummer får tilldelas en person om det inte råder osäkerhet om hans eller hennes identitet. Även om det råder osäkerhet om en persons identitet får samordningsnummer tilldelas för – registrering i register som förs enligt lagen (1998:620) om belastningsregister, lagen (1998:621) om misstankeregister, lagen (2010:362) om polisens allmänna spaningsregister och polisdatalagen (2010:361) – annan behandling av uppgifter enligt polisdatalagen eller i övrigt inom rättsväsendets informationssystem – registrering i verksamhetsregister enligt förordningen (2001:720) om behandling av personuppgifter i verksamhet enligt utlännings- och medborgarskapslagstiftningen när det gäller personer som omfattas av lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. eller – registrering i beskattningsdatabasen. införda ändringar i fråga om samordningsnummer Genom beslut om bifall till proposition 2020/21:160 Säkrare samordningsnummer och bättre förutsättningar för korrekta uppgifter i folkbokföringen infördes ett flertal förbättringar i lagstiftningen om samordningsnummer: • Det klargjordes att ett samordningsnummer är en identitetsbeteckning. • En enskild ska kunna tilldelas ett samordningsnummer efter egen ansökan om den enskilde har en sådan anknytning till som gör att han eller hon kan antas behöva en identitetsbeteckning. • Det infördes ett krav på personlig inställelse för en enskild som har anknytning till och själv vill ansöka om samordningsnummer. • Ett samordningsnummer får förnyas efter anmälan av den som kan begära tilldelning av samordningsnummer. Om förutsättningarna för att tilldelas ett samordningsnummer efter egen ansökan är uppfyllda, får ett samordningsnummer också förnyas på ansökan av den enskilde. • ska förklara ett samordningsnummer vilande om inte någon anmälan eller ansökan om förnyelse har kommit in vid utgången av det femte kalenderåret då numret tilldelades eller senast förnyades. • En person med ett samordningsnummer som har en kontaktadress registrerad i folkbokföringsdatabasen ska anmäla ändringar av adressen till . SOU 2021:57 Om folkbokföring, samordningsnummer och identitetsnummer Utredningen om folkbokföring och samordningsnummer lämnade sitt betänkande . I utredningens uppdrag ingick att föreslå åtgärder som minskar risken för att oriktiga uppgifter registreras i folkbokföringsdatabasen och som ökar förutsättningarna för att registrerade uppgifter är korrekta. I uppdraget ingick också att lämna förslag för att göra samordningsnummer mer tillförlitliga och användbara och att utreda och föreslå hur kontrollen av en persons identitet bör utformas för att tilldelningen av samordningsnummer ska bli säkrare. När en person folkbokförs eller tilldelas samordningsnummer är det viktigt att det görs en identitetsprövning för att undvika att oriktiga uppgifter registreras i folkbokföringsdatabasen. Noggranna identitets-kontroller kan även bidra till att motverka att en person använder sig av flera personnummer, identitetsnummer eller samordningsnummer. I kommittémotion 2021/22:3635 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 4 anförs att det ska krävas personlig inställelse hos , eller annan lämplig myndighet, för att få ett samordningsnummer. Alla som har samordningsnummer ska bekräfta sin identitet genom personlig inställelse hos , eller annan lämplig myndighet, och de samordningsnummer som inte bekräftas inom avslutas om det inte finns särskilda skäl. I kommittémotion 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkande 41 anförs att man bör göra en total översyn av systemet med samordnings-nummer. I motion 2021/22:623 av (SD) yrkande 4 anförs att systemet med samordningsnummer möjliggör skuggsamhällen och förvärrar segregationen. Systemet måste förändras i grunden. I kommittémotion 2021/22:4184 av m.fl. (KD) yrkandena 14 och 16 anförs att motionärerna vill vilandeförklara samtliga samordnings-nummer, såvida inte personerna bakom kan inställa sig hos polisen och styrka sin identitet med id-handling. Det ska också vara straffbart att lämna felaktiga uppgifter om ett samordningsnummer. I kommittémotion 2021/22:4190 av m.fl. (KD) yrkande 35 anförs att de samordningsnummer som delas ut av måste vara tillfälliga. används dessa som brottsverktyg av bl.a. stöldligor. Att vänta på avregistrering är en . Regeringen och har arbetat på bred front för att komma till rätta med problemen med samordningsnummer. Ny lagstiftning infördes och en utredning lämnades med ytterligare förslag om förbättringar av systemet med samordningsnummer. Många av de frågor och problem som motionärerna vill komma till rätta med kommer att hanteras i de lagstiftningsärenden som regeringen nu arbetar med utifrån den utredning som har genomförts. Utskottet ser därför inte någon anledning att förekomma det arbete som pågår. Utskottet avstyrker därmed samtliga motioner. Betalning av skatt vid delårsboende Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om att se över möjligheterna att dela upp kommunalskatten mellan flera kommuner. I motion 2021/22:1674 av (M) yrkande 1 anförs att man bör utreda om det skulle vara möjligt att vara folkbokförd och skattskyldig i mer än en kommun. I motion 2021/22:1627 av m.fl. (C) anförs att man bör utreda möjligheten att dela kommunalskatten mellan flera kommuner. I motion 2021/22:2314 av och (båda L) anförs att möjligheterna till delårsskatt bör ses över. Utskottet är inte berett att låta debiteringen av skatt variera med den skattskyldiges delårsboende i olika kommuner. En sådan ordning skulle bidra till ett ökat uppgiftslämnande och framstår som näst intill omöjlig att kontrollera. Ett eventuellt behov av en justering av kommunernas och regionernas skatteunderlag bör kunna tillgodoses på annat sätt, t.ex. genom det kommunala utjämningssystemet. Utskottet avstyrker motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om att förlänga tidsfristen för förverkande enligt indrivningsförordningen. Grundläggande regler om förverkande finns i 36 kap. . Där framgår bl.a. att egendom kan förverkas om den utgör utbyte av brott, använts som hjälpmedel vid brott eller har en sådan beskaffenhet och påträffats under sådana omständigheter att den kan befaras komma till brottslig användning. Förverkande innebär att egendom som skapats genom brott t.ex. kontanter som är resultatet (vinsten) av narkotikaaffärer eller egendom som använts för att genomföra brott avhänds brottslingen enligt 36 kap. 1 § och 2 § brotts-balken. När tingsrätten meddelar dom i ett brottmål kan det framgå av domslutet att viss egendom ska förverkas.