bet · H901UbU15 · 2022-04-01 00:00:00 — Utskottet föreslår ett tillkännagivande med anledning av ett motionsyrkande om varje skolas skyldighet att säkerställa god tillgång till kvalitetssäkrade läromedel. Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden som rör grundläggande frågor om utbildning med hänvisning till gällande bestämmelser, pågående arbete och vidtagna åtgärder. Motionerna tar upp frågor om bl.a. skolans värdegrund, en trygg skola, särskilda ämnen och kunskapsområden, bedömning och nationella prov, läromedel och skolbibliotek, modersmålsundervisning och fritidshem. I betänkandet finns 33 reservationer (M, SD, C, V, KD, L, MP) och sex särskilda yttranden (M, SD, C, V, KD, L). Cirka 220 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Särskilda ämnen och kunskapsområden Bedömning och nationella prov m.m. Motioner som bereds förenklat 1.Övergripande värdegrundsfrågor, punkt 1 (SD) 2.Övergripande värdegrundsfrågor, punkt 1 (V) 3.Övergripande värdegrundsfrågor, punkt 1 (KD) 4.Övergripande värdegrundsfrågor, punkt 1 (L) 5.Kartläggning av antisemitism i skolan, punkt 2 (KD, L) 6.Genuspedagogik i förskolan, punkt 3 (SD, KD) 7.Skolans arbete med hedersrelaterade frågor, punkt 4 (SD, L) 8.Hjälp och skydd mot hedersrelaterat förtryck, punkt 5 (SD, KD, L) 9.Riktlinjer vid misstanke om hedersrelaterat förtryck, punkt 6 (SD, KD) 10.Övergripande frågor om en trygg skola, punkt 7 (SD, KD) 11.Övergripande frågor om en trygg skola, punkt 7 (L) 12.Metoder mot mobbning, punkt 8 (KD) 13.Evidensbaserade program mot kränkningar och trakasserier, punkt 9 (M, KD) 14.Vissa ämnen och kunskaper, punkt 10 (C) 15.Vissa ämnen och kunskaper, punkt 10 (V) 16.Vissa ämnen och kunskaper, punkt 10 (KD) 17.Vissa ämnen och kunskaper, punkt 10 (L) 18.Vissa ämnen och kunskaper, punkt 10 (MP) 19.Totalförsvarsutbildning, punkt 11 (M, KD) 20.Skolans lärdoms- och bildningstradition m.m., punkt 12 (SD, KD) 21.Bedömning, kunskapskrav och kunskapskontroller m.m., punkt 13 (SD) 22.Bedömning, kunskapskrav och kunskapskontroller m.m., punkt 13 (KD) 23.Mätbara kunskapsunderlag, punkt 14 (M, KD) 24.Tydliga faktakunskaper, punkt 15 (SD, KD) 25.Central rättning av nationella prov m.m., punkt 16 (M, SD, KD) 26.Rätten till läromedel, punkt 17 (SD, KD) 27.Övriga frågor om läromedel och skolbibliotek, punkt 19 (SD) 28.Övriga frågor om läromedel och skolbibliotek, punkt 19 (KD) 29.Övriga frågor om läromedel och skolbibliotek, punkt 19 (MP) 30.Modersmålsundervisning, punkt 20 (M) 31.Modersmålsundervisning, punkt 20 (KD) 32.Fritidshem, punkt 21 (M) 33.Fritidshem, punkt 21 (MP) 1.Motioner som bereds förenklat, punkt 22 (M) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 22 (SD) 3.Motioner som bereds förenklat, punkt 22 (C) 4.Motioner som bereds förenklat, punkt 22 (V) 5.Motioner som bereds förenklat, punkt 22 (KD) 6.Motioner som bereds förenklat, punkt 22 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet i förslagspunkt 22 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2021/22:814 av m.fl. (S, -) yrkande 2, 2021/22:1539 av (S), 2021/22:1629 av och (båda C) yrkande 14, 2021/22:2563 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2021/22:2591 av m.fl. (V) yrkande 1, 2021/22:3963 av m.fl. (L) yrkande 7, 2021/22:3965 av m.fl. (L) yrkandena 53 och 55 samt 2021/22:4210 av m.fl. (KD) yrkande 52. Reservation 1 (SD) Reservation 2 (V) Reservation 3 (KD) Reservation 4 (L) Kartläggning av antisemitism i skolan 2021/22:3965 av m.fl. (L) yrkande 52. Reservation 5 (KD, L) 2021/22:2563 av m.fl. (SD) yrkande 6. Reservation 6 (SD, KD) Skolans arbete med hedersrelaterade frågor 2021/22:2956 av (M) yrkande 10, 2021/22:3973 av m.fl. (L) yrkande 29 och 2021/22:3985 av m.fl. (L) yrkandena 12–14. Reservation 7 (SD, L) Hjälp och skydd mot hedersrelaterat förtryck 2021/22:3985 av m.fl. (L) yrkande 7. Reservation 8 (SD, KD, L) Riktlinjer vid misstanke om hedersrelaterat förtryck 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 23. Reservation 9 (SD, KD) Övergripande frågor om en trygg skola 2021/22:407 av (SD) yrkande 3, 2021/22:1416 av m.fl. (S), 2021/22:3963 av m.fl. (L) yrkande 8, 2021/22:4002 av m.fl. (L) yrkande 10 och 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 96. Reservation 10 (SD, KD) Reservation 11 (L) 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 86. Reservation 12 (KD) Evidensbaserade program mot kränkningar och trakasserier 2021/22:4178 av m.fl. (M) yrkande 32. Reservation 13 (M, KD) Särskilda ämnen och kunskapsområden Vissa ämnen och kunskaper 2021/22:1528 av (S), 2021/22:1807 av (S), 2021/22:2599 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 9, 2021/22:2930 av (SD), 2021/22:3218 av m.fl. (C) yrkande 21, 2021/22:3978 av m.fl. (L) yrkande 14, 2021/22:4101 av m.fl. (MP) yrkandena 1–3, 2021/22:4104 av och (båda MP), 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 65, 2021/22:4210 av m.fl. (KD) yrkande 55 och 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 23. Reservation 14 (C) Reservation 15 (V) Reservation 16 (KD) Reservation 17 (L) Reservation 18 (MP) 2021/22:3990 av m.fl. (M) yrkande 31. Reservation 19 (M, KD) Skolans lärdoms- och bildningstradition m.m. 2021/22:4162 av m.fl. (KD) yrkande 6 och 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkandena 19 och 38. Reservation 20 (SD, KD) Bedömning och nationella prov m.m. Bedömning, kunskapskrav och kunskapskontroller m.m. 2021/22:689 av (SD) yrkande 1, 2021/22:2542 av m.fl. (SD) yrkande 12 och 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkandena 25, 26, 31 och 33. Reservation 21 (SD) Reservation 22 (KD) 2021/22:3990 av m.fl. (M) yrkande 2. Reservation 23 (M, KD) 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 24. Reservation 24 (SD, KD) Central rättning av nationella prov m.m. 2021/22:2542 av m.fl. (SD) yrkande 11 och 2021/22:4178 av m.fl. (M) yrkande 12. Reservation 25 (M, SD, KD) 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkandena 79 och 80. Reservation 26 (SD, KD) Tillgången till kvalitetssäkrade läromedel ställer sig bakom det som utskottet anför om varje skolas skyldighet att säkerställa god tillgång till kvalitetssäkrade läromedel och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4178 av m.fl. (M) yrkande 8. Övriga frågor om läromedel och skolbibliotek 2021/22:2358 av (L), 2021/22:2542 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2021/22:4118 av m.fl. (MP) yrkande 3, 2021/22:4162 av m.fl. (KD) yrkande 5 och 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 81. Reservation 27 (SD) Reservation 28 (KD) Reservation 29 (MP) 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkande 54 och 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 94. Reservation 30 (M) Reservation 31 (KD) 2021/22:1665 av (S), 2021/22:1760 av (S), 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkande 53 och 2021/22:4209 av och (båda MP) yrkande 4. Reservation 32 (M) Reservation 33 (MP) Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (L), (M), (SD), (S), (C), (V), (M), (SD), (S), (KD), (S), (MP), (L), Noria Manouchi (M), (SD) och (S). Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlar utbildningsutskottet 216 motionsyrkanden om grundläggande frågor om utbildning från allmänna motionstiden /22. Av dessa bereds 150 motionsyrkanden förenklat eftersom de tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . En förteckning över behandlade förslag finns i bilaga 1. Motionsyrkanden som bereds förenklat finns i bilaga 2. Motionsyrkandena tar upp frågor om bl.a. skolans värdegrund, en trygg skola, särskilda ämnen och kunskapsområden, bedömning och nationella prov, läromedel och skolbibliotek, modersmålsundervisning och fritidshem. Skolväsendet omfattar enligt skollagen (2010:800) skolformerna förskola, förskoleklass, grundskola, grundsärskola, specialskola, sameskola, gymnasieskola, gymnasiesärskola, vuxenutbildning, som inkluderar utbildning i svenska för invandrare (sfi), samt särskild utbildning för vuxna. I skolväsendet ingår också fritidshem. Utbildning inom skolväsendet anordnas av det allmänna eller av enskilda när det gäller förskola, förskoleklass, grundskola, grundsärskola, gymnasieskola, gymnasiesärskola och fritidshem. I det här betänkandet behandlar utskottet främst grundläggande frågor om utbildningen i skolväsendet. behandlar utskottet även motionsyrkanden som rör utbildningen i skolväsendet i betänkandena /22:UbU14 Övergripande skolfrågor och 2021/22:UbU16 Lärare och elever. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. skolans värdegrund, insatser mot rasism och skolans arbete mot hedersrelaterat våld och förtryck. Jämför reservation 1 (SD), 2 (V), 3 (KD), 4 (L), 5 (KD, L), 6 (SD, KD), 7 (SD, L), 8 (SD, KD, L) och 9 (SD, KD). I motion 2021/22:814 av m.fl. (S, -) yrkande 2 lämnar motionärerna förslag om att utifrån respekt för alla människors lika värde, individens frihet och okränkbarhet samt jämställdhet mellan kvinnor och män främja nationella minoriteters möjligheter att behålla och utveckla sin kultur inom det svenska skolväsendet. I motion 2021/22:1539 av (S) behandlas frågan om skolans ansvar för att fördjupa elevers kunskaper om demokrati, demokratiska värden och mänskliga rättigheter. I kommittémotion 2021/22:2563 av m.fl. (SD) yrkande 7 framförs att jämställd utbildning och likabehandling inom skolan ska säkerställas. Motionärerna menar att det finns en oroväckande tendens att inom svenskt skolväsen göra avkall på grundläggande likabehandling av flickor och pojkar. I motion 2021/22:1629 av och (båda C) yrkande 14 lämnas förslag om att organisationer och personer som förespråkar eller ägnar sig åt våldsbejakande djurrättsextremism bör förhindras att föreläsa i skolor. I kommittémotion 2021/22:2591 av m.fl. (V) yrkande 1 framförs att regeringen bör ge kommunerna i uppdrag att utveckla förebyggande insatser inom förskolor, skolor, fritidsverksamheter och inom idrottsrörelsen för ett aktivt normkritiskt arbete mot våld. Enligt motionärerna har genusförändrande insatser visat sig ha effekt för förändring av attityder och beteenden, särskilt vid en bred insats som vänder sig till hela samhället. I kommittémotion 2021/22:4210 av (KD) yrkande 52 framförs att läroplan förtydligades 2018 så att könsuppdelad undervisning inte är tillåten. Motionärerna föreslår nu att läroplanen bör ändras så att regel- eller slentrianmässigt könsuppdelad undervisning inte heller får förekomma i gymnasieskolan. I partimotion 2021/22:3965 av m.fl. (L) yrkande 53 föreslås förstärkta insatser, inte minst i grundskolor, som syftar till att sprida kunskap om de brott som judar utsattes för under . Det är också viktigt att stödja arbetet med att föra vidare förintelseöverlevarnas berättelser till kommande generationer, anför motionärerna. I samma motion yrkande 55 framförs att skolan ska stå för allas lika värde och vara en frizon från fördomar och hat. Skolan har en viktig roll i att förebygga antisemitism, antiziganism, främlingsfientlighet, kvinnohat, islamofobi och afrofobi, men även homofobi och andra former av intolerans. I kommittémotion 2021/22:3963 av m.fl. (L) yrkande 7 föreslås att svensk skola behöver ett jämställdhetslyft för att motverka skillnaden i skolresultat mellan pojkar och flickor. Enligt motionärerna behövs bl.a. riktade insatser för att stärka pojkars läsförståelse och ett förebyggande arbete för att motverka macho- och antipluggkulturen. Kartläggning av antisemitism i skolan Enligt partimotion 2021/22:3965 av m.fl. (L) yrkande 52 behövs en ökad medvetenhet om hur antisemitismen tar sig uttryck och det behövs därför genomföras en nationell kartläggning av förekomsten av antisemitism i skolorna. Det får heller aldrig förekomma att skolor undviker att diskutera antisemitism därför att ämnet anses för känsligt, menar motionärerna. I kommittémotion 2021/22:2563 av m.fl. (SD) yrkande 6 föreslås att genuspedagogiken i förskolan och skolan bör avvecklas och att riktade stöd och uppmaningar till sådan verksamhet bör avvecklas. Skolans arbete med hedersrelaterade frågor I motion 2021/22:2956 av (M) yrkande 10 föreslår motionären att regeringen bör utreda hur vite i större utsträckning kan utdelas till vårdnadshavare vars barn förhindras skolgång på grund av hederskulturbrott. I kommittémotion 2021/22:3973 av m.fl. (L) yrkande 29 lämnas förslag om att utbilda skolans personal och införa rutiner för skolor för att upptäcka alla former av våldsutsatthet och tydligt synliggöra t.ex. barn- och tvångsäktenskap, könsstympning och sexualbrott. I kommittémotion 2021/22:3985 av m.fl. (L) yrkande 12 föreslås att det ska införas en skrivning i läroplanen om att skolan ska motverka hedersrelaterade normer och säkerställa att alla elever vet att ingen får utsättas för förtryck eller våld av hedersskäl och informera alla elever om deras rättigheter. I yrkande 13 framförs att det finns stora brister i det förebyggande och attitydpåverkande arbetet som riktar sig till killar som uppfostras enligt hedersnormer. Enligt yrkande 14 saknas tydliga rutiner och tillsyn när det gäller barn som inte är i skolan för att de befinner sig utomlands. Skolpersonal måste ges glasklara riktlinjer för att alltid hävda skolplikten och utfärda viten till vårdnadshavare som inte säkerställer barnens skolnärvaro, anför motionärerna. Hjälp och skydd mot hedersrelaterat förtryck I kommittémotion 2021/22:3985 av m.fl. (L) yrkande 7 framför motionärerna att det behövs mer insatser så att alla barn och unga vet var de kan få hjälp och skydd mot hedersrelaterat förtryck. Särskilt viktigt är att informationen når ut i många olika kanaler och i de sammanhang där barn och unga befinner sig i vardagen. Riktlinjer vid misstanke om hedersrelaterat förtryck Enligt förslag i kommittémotion 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 23 bör det finnas riktlinjer på varje skola för hur man agerar vid misstanke om t.ex. tvångsäktenskap, könsstympning och hedersvåld samt ett centralt dokument med förslag på hur skolorna kan arbeta. Det handlar om vilka värderingar ska bygga på, men främst om att stå upp för enskilda människors frihet och att försvara samhällets mest utsatta, menar motionärerna. I 1 kap. 4 § skollagen (2010:800) anges att syftet med utbildningen inom skolväsendet är att barn och elever ska inhämta och utveckla kunskaper och värden. Den ska främja alla barns och elevers utveckling och lärande samt en livslång lust att lära. Utbildningen ska också förmedla och förankra respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande demokratiska värderingar som det svenska samhället vilar på. 1 kap. 5 § skollagen innehåller vissa grundläggande bestämmelser om hur utbildningen ska utformas för att de övergripande målen ska nås. I paragrafen sägs att utbildningen ska utformas i överensstämmelse med grundläggande demokratiska värderingar och de mänskliga rättigheterna, som människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet samt solidaritet mellan människor. Vidare sägs att var och en som verkar inom utbildningen ska främja de mänskliga rättigheterna och aktivt motverka alla former av kränkande behandling. Utbildningen ska vila på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. I 1 kap. 8 § skollagen hänvisas även till gällande bestämmelser i diskrimineringslagen (2008:567) om att motverka diskriminering och främja lika rättigheter och möjligheter inom utbildningsområdet. Enligt 1 kap. 11 § skollagen ska det för varje skolform och för fritidshemmet gälla en läroplan som utgår från bestämmelserna i skollagen. Läroplanen ska ange utbildningens värdegrund och uppdrag. Den ska också ange mål och riktlinjer för utbildningen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om läroplaner. Ändringar i läroplanerna m.m. Regeringen har beslutat om nya formuleringar i de inledande delarna i alla läroplaner utom i förskolans läroplan. Ändringarna innebär både helt nya formuleringar och en del omformuleringar som kommer att påverka både undervisningen och skolans värdegrundsarbete. Formuleringarna handlar om jämställdhet, sexualitet, samtycke och relationer och om andra delar av skolans värdegrundsarbete. De nya formuleringarna berör bl.a. även skolans roll för elevernas trygghet och självkänsla samt skolans ansvar för att förebygga och motverka olika former av intolerans, våld och förtryck. Skolan ska även se till att eleverna får kännedom om hur de kan få hjälp om de upplever otrygghet i eller utanför skolan och att förebygga och bemöta intolerans, förtryck och våld – t.ex. rasism, sexism och hedersrelaterat våld och förtryck – med kunskap och aktiva insatser. Vidare ska alla i skolan utgå från ett demokratiskt och normmedvetet förhållningssätt. Förändringarna i läroplanerna ska tillämpas från då även de reviderade kursplanerna för börjar gälla (Regeringens pressmeddelande ). infördes ett förtydligande av skolans jämställdhetsuppdrag i läroplanerna för , förskoleklassen, fritidshemmet, grundsärskolan, specialskolan och sameskolan (Lgr 11). Läroplansändringarna innebär bl.a. att utbildningen och undervisningen ska präglas av ett jämställdhetsperspektiv och organiseras och genomföras så att barn och elever möts oavsett könstillhörighet. Skolan ska ha ett ansvar att motverka könsmönster som kan begränsa elevernas lärande, val och utveckling. Detta ska ske utifrån uppfattningen att det sätt som skolan organiserar utbildningen på, hur elever blir bemötta samt vilka krav och förväntningar som ställs på dem bidrar till att forma deras uppfattning om vad som är manligt och kvinnligt. Skolan ska även främja elevernas lika rättigheter och möjligheter, oberoende av könstillhörighet. Nya formuleringar om jämställdhet införs i läroplanerna för gymnasieskolan (Gy 11) och vuxenutbildningen (Lvux 12) fr.o.m. . För att förbättra kvaliteten och stärka likvärdigheten i undervisningen om sexualitet, samtycke och relationer införs även läroplansändringar i kunskapsområdet sex och samlevnad. Förändringarna omfattar , grundsärskolan, sameskolan, specialskolan, gymnasieskolan, gymnasiesärskolan och vuxenutbildningen. De förstärkta skrivningarna i läroplanerna betonar bl.a. att undervisningen i kunskapsområdet ska ske återkommande och bidra till att främja elevernas hälsa och välbefinnande samt stärka deras förmåga att göra medvetna och självständiga val. Förändringarna innehåller även nya skrivningar om hedersrelaterat våld och förtryck. Regeringen har angett att den med dessa läroplansförändringar vill stärka skolans arbete med att bekämpa hedersrelaterat våld och förtryck (Regeringens pressmeddelande ). Pågående insatser för att stärka arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck I regleringsbrevet (U2020/06608 [delvis] m.fl.) fick i uppdrag att stärka det systematiska arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck inom skolväsendet genom kunskapshöjande insatser och stöd för olika personalgrupper inom skolan och förskolan. Bakgrunden till uppdraget är att regeringen anser att arbetet med att bekämpa mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck måste bedrivas brett i samhället. Uppdraget redovisades till regeringen i rapporten systematiskt arbete mot hedersrelaterat våld och förtryck (dnr 2021:734). I rapporten redogörs för de insatser som myndigheten har genomfört inom ramen för uppdraget. Arbetet har utgått ifrån läroplansändringarna i fråga om kunskapsområdet sex och samlevnad och särskilt beaktat elevhälsans hälsofrämjande och förebyggande uppdrag. Arbetet har även omfattat ökad upptäckt av utsatthet för hedersrelaterat våld och förtryck, inklusive barnäktenskap, tvångsäktenskap och könsstympning. Inom ramen för uppdraget har bl.a. samrått med aktörer med kunskap inom hedersrelaterat våld och förtryck för att säkerställa att de aktiviteter som utarbetas svarar mot befintliga behov. har även reviderat stödmaterialet Hedersrelaterat våld och förtryck – skolans ansvar och möjligheter, gjort en behovsinventering av vuxenutbildningen samt kommunikationsinsatser. har även utarbetat en utbildning med processtöd till rektorer och elevhälsan, en webbutbildning om det systematiska arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck samt ett kunskapshöjande arbete inom förskolan. I regleringsbrevet (U2021/02806 [delvis] m.fl.) framgår att mot bakgrund av de reviderade läroplanerna och det nya kunskapsområdet sexualitet, samtycke och relationer ska erbjuda skolpersonal kompetensinsatser som utifrån skolans förebyggande roll bidrar till att motverka mäns våld mot kvinnor och våld i nära relationer. Insatserna ska vidare främja jämställdhet och motverka diskriminering, rasism, intolerans och hedersrelaterat våld och förtryck. Uppdraget ska redovisas till () . Vid i finns det sektorsövergripande nationella kompetensteamet mot hedersrelaterat våld och förtryck. I regeringens uppdragsbeskrivning för inrättandet av det nationella kompetensteamet anges bl.a. att teamet ska stödja kommuner och regioner att bekämpa hedersrelaterat våld och förtryck genom att utveckla ett strategiskt, förebyggande och kunskapsbaserat arbete (A2020/02708/JÄM). Vidare ska till det nationella kompetensteamets uppgifter bl.a. höra att ge råd och vägledning på generell nivå till vuxna, unga och barn som själva är utsatta eller riskerar att utsättas för hedersvåld samt deras anhöriga. Pågående insatser för att motverka antisemitism och andra former av rasism är ordförande i (), en mellanstatlig organisation för hågkomst, forskning och utbildning om förintelsen. Som en del av åtaganden avser regeringen att vidta demokratistärkande insatser i syfte att motverka förekomst av antisemitism och andra former av rasism (prop. 2021/22:1 utg.omr. 16 s. 90). Forum för levande historia ska tillsammans med utveckla ett verktyg för systematiskt arbete med demokratistärkande insatser i skolväsendet, folkbildningen och inom andra delar av utbildning för vuxna. Syftet är att motverka antisemitism och andra former av rasism. Uppdraget ska delredovisas till (och ) och slutredovisas (regleringsbrev Ku2021/02377 [delvis]). Åtgärder för att förbättra pojkars lärande ställde (M) en fråga till statsrådet (S) om åtgärder för att förbättra pojkars lärande i (skriftlig fråga 2020/21:1379). I sitt svar anförde utbildningsministern bl.a. följande: Jag vill inleda med att understryka att skillnaderna i skolresultat mellan flickor och pojkar behöver utjämnas. Lika möjligheter och villkor för alla elever, oberoende av könstillhörighet och bakgrund, är viktigt för en jämlik och jämställd skola. Men vi har haft en skola med för lite fokus på faktakunskaper i tidiga åldrar och för mycket eget ansvar och oklara ramar, vilket kan ha missgynnat pojkarna. Pojkar måste i högre utsträckning få möta lärare med höga förväntningar och ett tydligt ledarskap i en undervisning som präglas av trygghet och studiero. I sitt svar lyfte statsrådet även fram ett antal åtgärder och pågående insatser på området, bl.a. att regeringen beslutat om reviderade kursplaner för , vilka i högre utsträckning betonar faktakunskap, och det pågående arbetet med att ta fram en nationell plan för trygghet och studiero. Tillsammans med tydligare regler kan den nationella planen förbättra skolans arbete med trygghet och studiero, något som inte minst kan gynna pojkars kunskapsresultat, anförde statsrådet. Vidare lyftes i frågesvaret fram satsningar på att tillförsäkra resurser och den kompetens som behövs i skolan, t.ex. det s.k. likvärdighetsbidraget och satsningen Specialpedagogik för lärande samt att den s.k. läsa-skriva-räkna-satsningen trädde i kraft . Regeringen beslutade om ett förtydligande av skolans jämställdhetsuppdrag i läroplanerna för de obligatoriska skolformerna, något som bl.a. innebär att det nu framgår att skolan har ett ansvar att motverka könsmönster som kan begränsa elevernas livsval och livsvillkor. Skolan har ett viktigt demokratiskt uppdrag. De viktigaste fundamenten för skolans värdegrund regleras i skollagen och i läroplaner, ämnesplaner och kursplaner.