bet · H901AU9 · 2022-03-24 00:00:00 — Konsekvenserna av den hittillsvarande politiska inriktningen med dess betoning av det mångkulturella samhället kan sammanfattas med hög arbetslöshet bland vissa grupper, ett stort utanförskap, stora mänskliga och finansiella kostnader och en ökande kulturell segregering. Det är uppenbart att den nuvarande integrationspolitiken inte löser de problem står inför. Kulturen spelar en central roll för samhällets utveckling, och nationen är en gammal och stark gemenskap som bör värnas. Det är därmed naturligt att de som invandrar till tar till sig den svenska kulturen, dels för att de ska förstå hur samhället fungerar och bli en del av det, dels för att säkra stabilitet och framgång som stat. Vi anser att därför att integrationspolitikens målsättning bör vara ”rättigheter, möjligheter och skyldigheter i förhållande till etablering, anpassning och egen ansträngning”. Med rättigheter avses här inte grundläggande mänskliga eller medborgerliga rättigheter utan främst rätten till välfärdssystemen, s.k. sociala rättigheter. Vidare anser vi att det behövs en ny inriktning för politikområdet som går ut på att det integrationspolitiska arbetet ska fokusera på att skapa förutsättningar för enskilda att anta majoritetsbefolkningens normer, värderingar och livsmönster i tillräcklig grad för att bli en fungerande och självförsörjande del av majoritetssamhället. I sammanhanget vill vi också framhålla principen om frihet under ansvar som här innebär att den som väljer att flytta till en geografiskt och kulturellt avlägsen plats ska anta majoritetsbefolkningens normer, värden och livsmönster. För att skapa incitament till frivillig integration måste valet att avstå från detta få konsekvenser för individens tillgång till välfärdssystemen. Ur ett rättviseperspektiv är det dessutom viktigt att personer som anstränger sig också belönas. I enlighet med vad som anförts ovan anser vi att regeringen dels bör återkomma med förslag om ett nytt mål för integrationspolitiken, dels bör arbeta utifrån en ny inriktning för politikområdet och för principen om frihet under ansvar. Vidare noterar vi liksom utskottet vilka skyldigheter regeringen har att lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat om. Som vi anfört ovan har den politiska inriktning som gällt orsakat omfattande negativa konsekvenser för det svenska samhället. Vi anser därför att regeringen bör ta fram en bred resultatskrivelse om de effekter som övergången från invandrarpolitik till integrationspolitik haft . Mål för integrationspolitiken, punkt 1 (L) av (L) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3965 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2021/22:3977 av m.fl. (L) yrkande 2 och 2021/22:3704 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 2, 4 och 15 samt 2021/22:4001 av m.fl. (L) yrkande 8. Integrationspolitiken behöver en tydligare styrning. Det övergripande målet om lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund måste kompletteras med tydliga delmål som följs upp. Vi anser att följande delmål bör införlivas i integrationspolitiken: • Social integration. Dagens system för att människor som kommer till ska delta i svenskundervisning och få information om det svenska samhället måste kvalitetssäkras och följas upp mycket bättre. Det ska vara obligatoriskt att delta, både i väntan på uppehållstillstånd (asyltiden) och när uppehållstillstånd erhållits (etableringen). • Ekonomisk integration. Arbetsföra personer ska ha egen försörjning. I ett första steg ska mediantiden från uppehållstillstånd till dess att individen uppnår självförsörjning halveras till 2030, genom t.ex. sänkta trösklar till arbetsmarknaden och ökade drivkrafter till arbete. • Demokratisk integration. Alla integrationsinsatser ska genomsyras av ökad delaktighet i det svenska samhället, vilket innefattar kunskap om och respekt för vårt demokratiska och sekulära samhälle, inklusive yttrandefrihet och religionsfrihet, rättsstaten samt jämställdhet mellan kvinnor och män och brottslagstiftningen. Vi anser också att hälsa bör vara ett delmål för svensk integrationspolitik. I detta ligger att folkhälsoarbetet och den nationella strategin för hälsa behöver sätta särskilt ljus på grupper i samhället som oftare drabbas av ohälsa och för tidig död. Vi noterar vad utskottet anför om delmålens generella betydelse, att de kan precisera det övergripande målet och dessutom ge en tydlig struktur för regeringens resultatredovisning. Vi beklagar därför att utskottet inte har förmått gå vidare och medverka till en tydligare styrning av integrationspolitiken. Vi anser att regeringen bör återkomma med förslag om att integrationspolitikens övergripande mål kompletteras med tydliga delmål enligt ovanstående. Bosättningslagen m.m., punkt 2 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkandena 25 och 26, 2021/22:613 av (M) och 2021/22:488 av och (båda KD) yrkande 2, 2021/22:919 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 11–14, 2021/22:968 av (S) yrkande 1, 2021/22:1510 av Boriana (M), 2021/22:2587 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2021/22:3223 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 5 och 2021/22:4068 av (MP) yrkande 2. Vi anser att bosättningslagen bidrar till att minska boendesegrationen och att den tills vidare bör kvarstå. föreslår vi en översyn av de faktorer som styr fördelningen av nyanlända och viktningen av dessa faktorer. anger bosättningslagen fyra faktorer: kommunens arbetsmarknadsförutsättningar, befolkningsstorlek, sammantaget mottagande av nyanlända och ensamkommande barn och omfattningen av asylsökande som vistas i kommunen. Vi menar att en tillkommande faktor bör vara hur bostadssituationen ser ut i en kommun. Regeringen bör därför ta initiativ till en översyn av bosättningslagen med denna inriktning. Vidare kan vi konstatera, liksom utskottet tycks göra, att det skiljer sig åt mellan kommunerna när det gäller hur länge boende enligt bosättningslagen erbjuds. Cirka fyra av tio kommuner erbjuder permanenta boenden. Det är inte rimligt att den som är ny i får permanent bostad, eller långvarig rätt till bostad, framför andra. Det skapar en helt felaktig bild av vad man kan förvänta sig i , och det är en bostadspolitisk inriktning som inte gäller generellt för alla i . Vi anser därför att regeringen bör verka för att det införs en nationell modell med etableringsboende i max . Bosättningslagen m.m., punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2587 av m.fl. (SD) yrkande 9 och 2021/22:488 av och (båda KD) yrkande 2, 2021/22:613 av (M), 2021/22:919 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 11–14, 2021/22:968 av (S) yrkande 1, 2021/22:1510 av Boriana (M), 2021/22:3223 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 5, 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkandena 25 och 26 samt 2021/22:4068 av (MP) yrkande 2. Vi delar som bekant inte utskottets uppfattning om vad som är ett ansvarsfullt flyktingmottagande, bl.a. när det gäller kommunernas ansvar och skyldigheter. För oss är det en självklarhet att kommunernas förmåga att ta emot nyanlända invandrare ska vara avgörande för deras mottagande. Bosättningslagen, som tvingar kommuner att ta emot nyanlända, är ett allvarligt ingrepp i det kommunala självstyret. Detta är något som vi påtalat redan från början, när regeringen påbörjade förberedelserna för denna lag. Vi anser mot denna bakgrund att regeringen bör återkomma med förslag om att bosättningslagen avskaffas. Bosättningslagen m.m., punkt 2 (C) av Alireza Akhondi (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3223 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 5 och 2021/22:488 av och (båda KD) yrkande 2, 2021/22:613 av (M), 2021/22:919 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 11–14, 2021/22:968 av (S) yrkande 1, 2021/22:1510 av Boriana (M), 2021/22:2587 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkandena 25 och 26 samt 2021/22:4068 av (MP) yrkande 2. Jag kan, liksom utskottet tycks göra, konstatera att kommunerna gör olika tolkningar av bosättningslagen, vilket i sin tur har resulterat i bristande enhetlighet i det lokala mottagandet av nyanlända. Det breda tolkningsutrymmet har även uppmärksammats i ett antal domar. Med det nuvarande regelverket är det helt enkelt upp till varje kommun att avgöra om en nyanländ ska ha rätt till boende efter etableringstiden. kan jag konstatera att kommunen har ett fortsatt försörjningsansvar för den nyanlända även . Jag kan bara beklaga att utskottet inte har förmått gå vidare och samla sig kring en översyn av bosättningslagen. Behovet är uppenbart. Jag anser därför att regeringen bör göra en uppföljning av bosättningslagens syfte att alla kommuner ska ta ett långsiktigt delat ansvar. Bosättningslagen m.m., punkt 2 (V) av Ciczie Weidby (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:919 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 11–14 och 2021/22:488 av och (båda KD) yrkande 2, 2021/22:613 av (M), 2021/22:968 av (S) yrkande 1, 2021/22:1510 av Boriana (M), 2021/22:2587 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2021/22:3223 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 5, 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkandena 25 och 26 samt 2021/22:4068 av (MP) yrkande 2. Jag anser att bosättningslagen till viss del har uppfyllt sitt syfte, men lagen har också visat sig ha vissa brister och det finns ett stort behov av att genomföra en bred översyn av lagen. Till att börja med är jag mycket kritisk till att det inte finns möjlighet att rikta sanktioner mot de kommuner som vägrar att ta emot de nyanlända som anvisats till kommunen. Ett annat problem är otydligheten kring hur långt kommunernas ansvar sträcker sig , vilket har lett till att vissa kommuner endast ordnat boende , dvs. Vidare behöver bosättningslagen ändras med syftet att göra den mer flexibel så att de kommuner som önskar kan få ta emot ett större antal nyanlända. I detta ligger också att inkludera de som bott i eget boende när anvisningstalen för varje kommun bestäms. Utskottet tycks i vissa avseenden dela min uppfattning av vad som inte fungerar men har ändå inte förmått gå vidare med ett tillkännagivande om en översyn av bosättningslagen. Det är bara att beklaga. Jag anser att regeringen bör genomföra en översyn av bosättningslagen. I översynen bör ingå att åtgärda bristen på sanktionsmöjligheter mot de kommuner som inte följer lagen, att förtydliga lagstiftningen så att det framgår att kommunernas ansvar inte tar slut och att göra lagen mer flexibel så att de kommuner som önskar kan få ta emot ett större antal nyanlända. När det gäller förutsättningarna för ett långsiktigt boende varierar detta givetvis mellan olika delar av landet. I samband med en översyn av bosättningslagen anser jag därför att regeringen i samråd med landets kommuner bör ta fram en strategi för att säkerställa ett långsiktigt boende för asylsökande och nyanlända. Bosättningslagen m.m., punkt 2 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:488 av och (båda KD) yrkande 2 och 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkande 25 och 2021/22:613 av (M), 2021/22:919 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 11–14, 2021/22:968 av (S) yrkande 1, 2021/22:1510 av Boriana (M), 2021/22:2587 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2021/22:3223 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 5, 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkande 26 och 2021/22:4068 av (MP) yrkande 2. Jag anser att staten bör ta ett större ansvar för mottagandet av nyanlända. Det är viktigt att uppnå en bättre fördelning över landet så att enskilda kommuner inte överbelastas. Jag menar att en kommunplacering som varar skulle skapa förutsättningar för en bättre etablering. Jag anser därför att regeringen bör tillsätta en utredning för att undersöka förutsättningarna för ett femårigt mottagandeavtal mellan kommuner och staten. Jag ställer mig även bakom förslag om att bosättningslagen bör ses över med avseende på de faktorer som styr fördelningen av nyanlända och viktningen av dessa faktorer. anger bosättningslagen fyra faktorer: kommunens arbetsmarknadsförutsättningar, befolkningsstorlek, sammantaget mottagande av nyanlända och ensamkommande barn och omfattningen av asylsökande som vistas i kommunen. Jag menar att en tillkommande faktor bör vara hur bostadssituationen ser ut i en kommun. Regeringen bör därför ta initiativ till en översyn av bosättningslagen med denna inriktning. Bosättningslagen m.m., punkt 2 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4068 av (MP) yrkande 2 och 2021/22:488 av och (båda KD) yrkande 2, 2021/22:613 av (M), 2021/22:919 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 11–14, 2021/22:968 av (S) yrkande 1, 2021/22:1510 av Boriana (M), 2021/22:2587 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2021/22:3223 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 5 och 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkandena 25 och 26. Syftet med bosättningslagen är att nyanlända snabbare ska tas emot för bosättning i en kommun och därmed kunna påbörja etableringen i samhällslivet och på arbetsmarknaden. För att få goda möjligheter att starta ett liv i med allt vad det innebär med arbete, skola och ett socialt liv är en stadigvarande bostad en viktig sak. Liksom utskottet ändå tycks göra kan jag konstatera att kommunerna har tolkat sitt ansvar enligt bosättningslagen på olika sätt. Jag beklagar att en del kommuner gör den förfärliga tolkningen att om de bostäder som erbjuds utformas på en tillräcklig låg nivå kommer de människor som berörs att söka sig till andra kommuner. Jag anser därför att regeringen bör göra en översyn av bosättningslagen med syftet att i enlighet med ovan förtydliga vilka skyldigheter kommunerna har för bosättning av nyanlända. Ersättningen till kommunerna för mottagande av nyanlända, punkt 3 (C) av Alireza Akhondi (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3223 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 1 och 2021/22:919 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 3, 5 och 10. Jag noterar att utskottet i sitt övervägande refererar till granskningar och regeringens egen bedömning att kommunersättningarna för migration och integration är för detaljerade och administrativt betungande och att de i högre utsträckning än borde schabloniseras och förenklas. Jag delar inte utskottets uppfattning om det lämpliga i att invänta pågående beredning och eventuella åtgärder från regeringens sida. Jag anser att regeringen bör se över möjligheterna att utreda hur rutinerna för utbetalning och uppföljning av kommunersättningarna kan förbättras. Ersättningen till kommunerna för mottagande av nyanlända, punkt 3 (V) av Ciczie Weidby (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:919 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 3, 5 och 10 samt 2021/22:3223 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 1. Jag anser att det nuvarande systemet för statlig ersättning till kommuner för mottagande av nyanlända invandrare är komplicerat och administrativt krångligt, vilket också påtalats av Kommuner och Regioner . Jag kan också konstatera att utskottet i sitt övervägande refererar till granskningar och regeringens egen bedömning att kommunersättningarna för migration och integration är för detaljerade och administrativt betungande och att de i högre utsträckning än borde schabloniseras och förenklas. Jag anser därför att regeringen bör ta initiativ till en översyn av de statliga systemen för ersättning till kommuner för mottagande av nyanlända invandrare Vidare anser jag att regeringen, efter samråd med landets kommuner, bör återkomma med förslag om att förlänga etableringsrelaterade ersättningar som staten betalar till landets kommuner utifrån den verkliga kostnad kommunerna har för etablering. Utskottet tycks dela min bedömning att det finns ett s.k. glapp mellan ersättningsformer för asylsökande som får uppehållstillstånd. Den väntetid som uppstår leder till behov av försörjningsstöd och att etableringen försenas. Jag anser därför att regeringen bör verka för att tiden mellan uppehållstillstånd och folkbokföring i en kommun kortas ned. Ansvaret för etableringen av nyanlända, punkt 4 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3325 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2021/22:919 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 1. Arbetsförmedlingen har helhetsansvar för etableringsinsatserna. Det har dock konstaterats att myndigheten har stora brister, och de uppvisade resultaten är inte tillfredsställande. Till skillnad från utskottet anser vi att det finns anledning att ompröva delar av etableringsreformen. Regeringen bör återkomma med förslag om att kommuner som så vill ska ha möjlighet att ta över ansvaret för etableringen från Arbetsförmedlingen. Ansvaret för etableringen av nyanlända, punkt 4 (V) av Ciczie Weidby (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:919 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 1 och 2021/22:3325 av m.fl. (M) yrkande 6. Till skillnad från utskottet menar jag att Arbetsförmedlingen bör fokusera på sitt kärnuppdrag och inte belastas med andra uppgifter som kommunerna är bättre lämpade att utföra. Därför bör kommunerna, inte Arbetsförmedlingen, ha det samordnande ansvaret för etableringsinsatserna. Detta föreslog redan när etableringsreformen genomfördes. Jag anser därför att regeringen bör återkomma med förslag med innebörden att kommunerna får möjlighet att ta ett samordnande ansvar för etableringsinsatserna. Etableringsprogrammet, punkt 5 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4198 av m.fl. (KD) yrkandena 17 och 18, 2021/22:4212 av m.fl. (KD) yrkandena 7, 8, 12 och 13 samt 2021/22:4214 av m.fl. (KD) yrkande 10 och 2021/22:2792 av (KD) yrkande 2 och 2021/22:4068 av (MP) yrkande 1. Jag kan konstatera att efter avslutat etableringsprogram har de flesta inte kommit tillräckligt långt i sin integrering för att få ett arbete eller språkkunskaper nog för att gå en reguljär utbildning. Med ett flexibelt etableringsprogram skulle en nyanländ som fortfarande bedöms behöva fortsatta insatser för att bli anställningsbar kunna fortsätta utbildningen inom samma struktur, något som kan ge en bättre kontroll över den nyanländas fortsatta integrationsprocess. Jag noterar att utskottet till en del tycks dela min uppfattning om behovet av ett flexibelt etableringsprogram men ändå inte har förmått ta initiativ till en förändring. Jag anser att regeringen bör införa ett flexibelt etableringsprogram med möjlighet till förlängning upp till . Vidare anser jag att i ett sådant flexibelt etablerings-program ska vara obligatoriska. Denna del i programmet ska till stor del vara ägnad åt svenskundervisning, samhällsorientering och arbetsmarknads-förberedande utbildning, och blir därför av särskild vikt för en introduktion till livet i . Om den nyanlända uppnår egen försörjning eller uppvisar adekvata kunskaper i svenska språket inom ska det obligatoriska deltagandet upphöra. Jag håller inte med utskottet om att nuvarande möjlighet till sanktioner, såsom indragen ersättning, är tillräckligt för att uppnå det deltagande i etableringsprogram som jag anser behövs. Jag anser därför att regeringen bör se till att deltagande i etableringsprogrammet blir obligatoriskt. är rörligheten inom gruppen nyanlända mycket stor . Många flyttar mellan olika kommuner, vilket innebär att de inte kommer igång med svenskundervisning och samhällsorientering under den första viktiga delen av etableringstiden. Det behövs därför, menar jag, en bosättningsplikt under de första, obligatoriska två åren av det etableringsprogram jag redogjort för ovan. Om den nyanlände lär sig tala och förstå svenska språket tidigare ska bosättningsplikten upphöra. Om man däremot flyttar till en annan kommun utan att ha lärt sig tala eller förstå svenska ska man förlora sin etableringsersättning. Jag anser att regeringen bör införa en bosättningsplikt i enlighet med vad som beskrivits ovan. I omfattas bara anhöriga till flyktingar och skyddsbehövande av etableringsprogrammet. Men även andra anhöriginvandrare har problem att ta sig in på arbetsmarknaden, företrädesvis kvinnor som anhöriginvandrat tillsammans med arbetskraftsinvandrare. När det gäller anhöriginvandrare som senare väljer att stanna och ansöka om permanent uppehållstillstånd anser jag till skillnad från utskottet att de bör erbjudas möjlighet att gå etableringsprogrammet. Jag anser att denna grupp också har ett behov av stöd och särskilda etableringsinsatser, annars är risken stor att de inte lär sig språket och inte kommer i egen försörjning. Jag noterar att även när det gäller denna fråga tycks utskottet dela min uppfattning men att det inte heller här har gått vidare och tagit initiativ för en utökning av målgruppen för programmet. Jag anser att regeringen bör göra det möjligt för alla anhöriginvandrare från länder utanför EU/EES att delta i etableringsprogrammet. Etableringsprogrammet, punkt 5 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4068 av (MP) yrkande 1 och 2021/22:2792 av (KD) yrkande 2, 2021/22:4198 av m.fl. (KD) yrkandena 17 och 18, 2021/22:4212 av m.fl. (KD) yrkandena 7, 8, 12 och 13 samt 2021/22:4214 av m.fl. (KD) yrkande 10. Jag kan konstatera att gruppen nyanlända inte är homogen, utan omfattar människor som kommer till med helt olika förutsättningar och utbildningsbakgrund. Tiden fram till etablering skiljer sig också mellan personer med olika utbildningsbakgrund och yrkeserfarenhet och även mellan könen. Staten ska säkerställa att etableringen för nyanlända fungerar i alla kommuner. Tyvärr har förändringar som gjorts av Arbetsförmedlingen lett till att resultaten inom etableringen har sjunkit. Situationen är alarmerande och den samordning och det stöd som behövs för en fungerande etablering måste komma på plats. Jag anser därför att regeringen bör se till att individualisera etableringen och stärka det statliga ansvaret för etablering. Etableringsinsatserna m.m., punkt 6 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3325 av m.fl. (M) yrkandena 4, 5 och 11 samt 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkande 43 och 2021/22:1226 av (S), 2021/22:3615 av (M), 2021/22:3704 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2021/22:3865 av m.fl. (S), 2021/22:3965 av m.fl. (L) yrkandena 8, 9, 22 och 32 samt 2021/22:4212 av m.fl. (KD) yrkandena 9, 14, 16 och 17.