bet · H901MJU16 · 2022-02-21 00:00:00 — Vi vill att uppdraget i stora delar ska återgå. Det ska dock inte vara fullständigt som förut, för det är jätteviktigt att det är ett flerårigt uppdrag. Vi har i motionerat om att det inte ska vara år för år. Så här sa tidigare landsbygdsminister : Det är inte EU som är bekymret. Det är som drivit på i frågan, i alla fall jag var minister. Allmänna uppdraget har i stora delar fungerat bra. Det är jägarnas pengar som andra organisationer vill ha del av. Detta har vi tydligt märkt i de ansökningsförfaranden som har varit efter att uppdraget ändrades. Det är glädjande med tillkännagivandet som ger fler rörelsehindrade möjlighet att vara med på jakt. gör dock en övertolkning av terrängkörningslagen. För det första måste man söka tillstånd i varje län där man ska jaga. Är man inte handikappad oavsett vilket län man jagar i? Detta får mig att tänka på en kompis som har en dotter med Downs syndrom. Med jämna mellanrum måste hon in så att de kan kolla att hon fortfarande har Downs syndrom, för det kräver myndigheterna. Detta kan man bara skaka på huvudet åt, och så känns det med det här också. Inte nog med detta. Man får bara jaga på den mark där man har jakträtt. Alltså kan du inte vara med som gästjägare. finns det en utredning om hållbar terrängkörning, och jag hoppas att det finns förslag i den som underlättar för handikappade att vara med och jaga. Det fanns mycket intressant, rätt och riktigt i det som förde fram. Det samverkansprojekt i som han tog upp härrör från det handslag som finns mellan de stora skogsbolagen och , och det är den vägen man måste gå för att uppnå förståelse mellan jägare och markägare. Sedan säger han att jaktlagen är gammal och omodern och att det behöver tas en del annan hänsyn. Vad är det för hänsyn som ska tas som jaktlagen inte tar ? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Jakt och viltvård Jag kan inte se att jaktlagen sätter hinder i vägen så att det skjuts för få hjortar i och . Det beror i stället på bristfällig samverkan i och mellan jägare och markägare och bristande förståelse för varandras perspektiv. Det har inget med jaktlagen att göra. får gärna förklara för mig vad i jaktlagen som hindrar att man skjuter mer hjort i . Jag tackar för att han tycker att det jag säger i regel är rätt och riktigt. Det är glädjande att har upptäckt det. Ja, delar av jaktlagen är för gammal eftersom vi inte klarar av att hantera stammarna som det är tänkt. Samarbete är självfallet viktigt, men i grunden är det en markägarfråga. Markägare har olika intressen, vilket blev tydligt vid mitt besök i . Vissa markägare producerar den mat som och jag behöver, medan andra säljer jakter och förstås vill ha mycket vilt på sina marker. När dessa inte klarar att mötas måste vi hitta andra vägar för att få bukt med dessa problem. Jag ska citera majoritetstexten: "Jaktlagen bygger på ett delat ansvar för viltvården mellan markägaren och jakträttsinnehavaren. Lokal och regional viltförvaltning är en utgångspunkt . Frihet under ansvar och samarbeten mellan olika intressen är viktiga delar i dagens jaktlagstiftning. Löshundsjakten är ett svenskt kulturarv som ska värnas. Dessa principer ska värnas även i den kommande jaktlagsutredningen." Självfallet är det oerhört viktigt med samarbete. Men när vi ser att det inte fungerar och hur våra lantbrukare sliter med viltskadeproblem måste vi försöka hjälpa dem att hitta andra vägar. Det absolut bästa är när man klarar att finna samarbetsformer på lokal nivå. Där är jag helt enig med . Men när vi noterar att det inte fungerar måste vi ge dem den hjälpen. Varannan tugga som vi äter är importerad mat. Vi måste få upp den svenska livsmedelsproduktionen. Det här är en del i det. Jag kommer från , och i inland är man väldigt orolig från jägarhåll. Storskogsbruket har nämligen sänkt älgstammen kraftigt. Man refererar till att det inte längre finns någon älg att jaga, att det inte lönar sig att gå ut och jaga, eftersom alla älgar är borta. Och det har man klarat med befintlig jaktlag. Hemma hos mig vill man alltså snarare att jaktlagen ska ses över för att minska markägarnas inflytande och förvalta viltet. Jag kan konstatera att det är lite olika beroende på varifrån i landet man kommer. Men det är likafullt inte jaktlagen det är fel på, menar jag, utan det är förhållandet och samverkan mellan markägare, jakträttsinnehavare och dem som faktiskt kröker finger. Om jägarna inte har förtroende för markägarnas inventering eller inventeringsresultaten kommer varken vildsvinet, hjorten eller älgen att skjutas. Då kommer det att bli protester, och då kommer vi att få ett annat bekymmer. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Jakt och viltvård Det kan alltså vara andra delar. Men jag hävdar fortfarande att det inte är jaktlagen det är fel på i det här fallet. Det är det som utredningen får visa, vad som måste göras. Jaktlagen har tidigare snarare varit till för att kunna gasa, alltså hjälpa till, när det gäller att skydda viltstammar med låg vilttäthet, när det är en skör stam. Men vi måste ge möjligheten att både gasa och bromsa. Det finns inte på samma vis . Det tror jag är en viktig del i det här, inte minst som en jättetydlig signal till våra lantbrukare. Slutligen var det glädjande att höra avslutning i hans anförande. Jag hade inte möjlighet att ta replik på det, eftersom var före mig på talarlistan. Men var tydlig med att det krävs en ändring i rennäringslagen, med att den är gammal och ålderstigen och att den inte är rättvis. Ja, vi är några som med emfas försöker få fram det. Och vi försöker få in och dess direktiv på rätt väg. Tyvärr sliter vi med det. Undertecknad hade en interpellationsdebatt med landsbygdsminister om direktiven till , men vi får inget svar på när direktiven ska ändras. Det är nämligen bland annat det som krävs. Det finns ett tillkännagivande från om att direktiven ska ändras. Det antogs , och det har fortfarande inte hänt någonting. Det delbetänkande som man ska komma fram till ska levereras . är det sommar och ett val. Det måste hända någonting snart. Men ingenting har hänt. Med tanke på vad sa i sitt anförande hoppas jag verkligen att han ser till att få fart på sina ministrar i denna fråga så att vi får se leverans och det snart. Här i tänker vi på folket i . Det är ändå viktigt att vår demokrati förs vidare och att vi har de här debatterna. Men det känns osedvanligt tungt. Viltvårdsfonden har varit viktig för att finansiera framgångsrik viltvård i . Pengarna har delats ut från fonden, och det har fått kritik från . Som ett led i förändringen beslutade regeringen om ett treårigt organisationsbidrag till för att främja landets viltvård. Organisationsbidraget syftar till att ska kunna fortsätta att leda delar av jakten och viltvården i . Det stora ideella engagemanget hos jägare har stor betydelse för viltvården och för att vilt kan utgöra en högkvalitativ del av våra livsmedel. Regeringen har inte avskaffat det allmänna uppdraget utan utvecklat och moderniserat formerna och säkrat ekonomiska villkor för arbetet. har tilldelats medel ur Viltvårdsfonden för sitt rikstäckande jakt- och viltvårdsarbete. Men den tidigare modellen har alltså ansetts strida mot lagen om offentlig upphandling. Jag kan väl konstatera att , liksom sa, i allra högsta grad har varit pådrivande för att få till stånd nya, moderna villkor som också är i enlighet med gällande lagstiftning, bland annat jaktlagens definitioner. En organisation som däremot skulle förespråka illegal jakt eller utrotning av rovdjur måste därmed uteslutas från stöd. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Jakt och viltvård har i enlighet med regeringens beslut från i uppdrag att främja landets viltvård. Att en myndighet har samordning i uppgift när arbetet i själva verket utförs av NGO:er eller småföretag på regional nivå är ingen ovanlig konstruktion, och det ska inte tas som tecken på centralisering. Inom de områden som viltvården upphandlas kommer självklart att kunna lägga anbud och även fortsatt få uppdrag. Att det finns ett dåligt självförtroende kan bero på att vissa jägarorganisationer tyvärr har påverkats av stark påtryckning från högerextremism och populism, vilket i längden säkert kan skada dessa organisationers förmåga att ta sig an vissa typer av samhällsuppgifter. Demokratiskt sinnade jägarorganisationer, som , är viktiga friluftsorganisationer som har ett starkt miljö- och kvalitetsarbete. De ska självklart, inom lagens ramar, få stöd från staten även fortsättningsvis. Men en organisation som förespråkar illegal jakt ska inte få pengar. I går kom ett pressmeddelande från om att de välkomnade att majoriteten här i vill se över jaktlagen. har omorganiserat sin verksamhet, samlat jaktfrågorna och blivit mer professionella. Viltförvaltningsorganisationerna samlar en bredd av aktörer. Den aggressiva hållning som M, KD, SD och C har visat mot miljöorganisationerna är extremistisk när det i själva verket är jägarna som dominerar kraftigt i viltförvaltningsstyrelserummen. Jägarintressen visar att man har svårt med samexistens mellan jägare och vilda djur. har det spridit sig till att samexistensen mellan jägare och miljöorganisationer också är hotad. Vi i har reserverat oss mot den ensidiga bild som majoriteten stöder. Men faktum är att jaktpolitiken kan bli mycket bättre. Om en översyn ska göras kommer vi att lyfta fram de här principerna. Arter som inte uppnått gynnsam bevarandestatus, tolkad med försiktighetsprincipen som marginal, eller som finns upptagna som hotade eller nära hotade på den nationella rödlistan, borde allmänt inte få jagas. Skyddsjakt ska däremot tillåtas vid omfattande skador och så länge det är förenligt med lagstiftningen om bland annat gynnsam bevarandestatus - först när förebyggande åtgärder och kompensation inte räcker till. All jakt måste ske varsamt och respektfullt med god jaktetik. Den ska ske inom ramen för ett hållbart nyttjande. Här ser ett stort behov av reformer av vissa jaktmetoder. I ett öppet brev skriver miljö- och djurskyddsorganisationer att det nya förslaget till reviderad strategi för en svensk viltförvaltning saknar djurens perspektiv, nämligen hur effekter av jakt och jaktmetoder påverkar de vilda djuren individuellt, som par, grupplevande eller i de sociala strukturer som vissa arter lever i. Strategin borde kompletteras med ett nytt vägval, nämligen respekt för de vilda djurens välfärd. I förslag för strategi för svensk viltförvaltning nämns inte djurvälfärd en enda gång. Djur ska ha ett värdigt liv med bra levnadsvillkor, men det saknas en definierad etik i viltförvaltningen. Djur är kännande varelser. De är inte hela populationer som utsätts för olika jaktformer eller jakttider, utan de är individer. Jag känner flera jägare som har berättat om fantastiska naturupplevelser och som vid minsta osäkerhet har visat respekten att inte avlossa skottet - just för att de har tänkt på djurets bästa. Men all jakt måste ske respektfullt. Man måste säkerställa att onödigt lidande undviks, och jakten ska kännetecknas av god jaktetik. All viltförvaltning måste kännetecknas av stark hänsyn till djurskyddsaspekter. Risken för skadskjutning måste minimeras. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Jakt och viltvård Allmän jakt borde aldrig få ske under brunst, spel, parnings- och yngeltid, inte heller under tid när ungarna är beroende av föräldrarna för att överleva. Samma sak gäller i naturen i övrigt. Vi diskuterar ofta skogsbruket. Där är viktigt att ta naturhänsyn när fåglarna häckar. Att inte göra det är som att riva ned fågelholken på tomten innan talgoxens ungar är flygfärdiga. inklusive jakt ska kännetecknas av ett varsamt och respektfullt nyttjande. Jakten är en del av vårt kulturarv. Jakten är friluftsliv, men den måste ta hänsyn till det allmänna friluftslivet. Jakten ger livsmedel. Rika viltstammar erbjuder viktiga och värdefulla ekosystemtjänster såväl miljömässigt som ekonomiskt. Det finns flera skäl att nyttja resurser som vilda djur kan bidra med. måste utveckla former som möjliggör samexistens mellan näringar och de arter som naturligt hör hemma i ekosystemen. Jag skulle också vilja lägga till samexistens mellan jägarnas organisationer och miljöorganisationerna. ska underordnas och bidra till genomförandet av internationella och EU-rättsliga åtaganden, till exempel fågeldirektivet och art- och habitatdirektivet. Avslutningsvis vill jag säga att det är ett stort problem med viltskador i till exempel skogsbruket. Men måste jag ge en eloge till och jaktlag som så aktivt arbetar med att minska problemen. Hela problemet löser man inte bara genom att jaga älg. Man måste fråga sig varför älgen äter tall när det inte ens är tallen som är den främsta favoritfödan. Var finns risen? Var finns lövträden i ungskogarna? Var finns utrymmet för vilt mellan skog och åker? Var finns brynen? Varför satsar vi inte på brynen? Har skogsbruket rent av ett ansvar att se till att bruka skogen så att viltstammarna också får utrymme? Svaret är ja. Det är skogsvårdslagen och skogsbruksmetoderna som borde ändras. Det bör varje jägare hålla med om. Samernas rättigheter att jaga kopplat till deras rättigheter som urfolk måste också respekteras. Jag tackar för anförandet. Det var ett anförande där jag i vissa delar håller med, till exempel att all jakt ska ske med respekt. Självfallet ska det vara så. Vi ska inte åsamka djuren onödigt lidande. Det står till och med i lagtexten. Jakten är ett jätteviktigt kulturarv. Till vissa delar är jag absolut med - dock inte i allt. Jag vill ta tag i flera saker, men till det räcker inte tiden till. Jag börjar med att ställa följande fråga till . Jag nämnde i mitt anförande min interpellation ställd till statsrådet . Hon hänvisade till all den rättsliga kritik som hade kommit, som hon sedan inte kunde peka på. Kan visa den rättsliga kritiken? Det skulle vara intressant att få se eftersom inte ens ministern kunde plocka fram den. Vilken jägarorganisation förespråkar illegal jakt? När den frågan togs upp i talarstolen blev jag nyfiken. Den jägarorganisationen känner inte jag till. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Jakt och viltvård Sedan sa att vi är extremistiska. På vilket sätt är vi extremistiska? Jag vill bara påminna om att det är jägare som i mesta mån ägnar sig åt viltvård, inte miljöorganisationerna. Det är jägarna som är ute och sätter upp saltstenar, hugger ned lövträd så att viltet ska få mat och så vidare. Jag ser fram emot att få svar på mina frågor. Jag tackar för frågorna, . Det var ganska många frågor, och jag börjar i en ända. Jag börjar med frågan om på vilket sätt jag tycker att är extremister. Jag menar att den kritik som har förts fram från sida mot viltförvaltningsdelegationerna, där man vill minska möjligheterna för miljöorganisationerna att delta, är hårdför och extrem. Det gäller särskilt med tanke på hur många personer i varje viltförvaltningsdelegation som är ledamot eller ersättare som är jägare. Jag är själv ersättare i en viltförvaltningsdelegation, som representant för en miljöorganisation. Jag kan se att det är en otroligt liten minoritet totalt sett av dem som sitter med som är representanter för miljövården. Miljöorganisationerna har också en viktig roll kopplad till jaktlagen. Det finns en lång rad projekt som bedrivs av miljöorganisationer som har varit oerhört värdefulla för att upprätthålla viltets status i , men självklart är merparten av medlen i viltvårdsfonden pengar som går till jägarorganisationerna. Jag vill verkligen inte mena att jägarorganisationerna på något sätt gör ett dåligt jobb, utan satsningarna har varit viktiga. När det gäller viltförvaltningsdelegationer tycker jag att det är lite märkligt. Om man ska delta i en sammanslutning där man ska jobba med vissa frågor borde det vara ganska viktigt att man har god kunskap om de frågorna. Men i en viltförvaltningsdelegation ses det snarare som en belastning med tanke på de ändringar som gjorts. De som har kunskapen ska inte ingå, vilket jag tycker är mycket märkligt. Jag noterade att jag inte fick svar på mina två första frågor. Därför tar jag dem en gång till, fru talman. Den kraftiga rättsliga kritik som regeringen pekar på när det gäller det allmänna uppdraget eller jakt- och viltvårdsuppdraget kunde den förra landsbygdsministern inte påvisa. Kan plocka fram och visa den? Och vilken organisation är det som förespråkar illegal jakt? Det är tydligen någon jägarorganisation. talade på slutet av sitt anförande om den nu aktuella . Jag vill bara fråga om anser att det endast är samer som är medlemmar i en sameby som ska ha rätten till jakt och fiske. Vilken syn har på det? Slutligen, fru talman: påtalar att vi saknar lövträd i skogen. Jajamän, det gör vi i vissa delar. Men varför saknar vi lövträd? Jo, därför att skogsägare har följt statens pekpinnar. Det var inte så långt tillbaka i tiden som allt löv skulle bort. Man sprutade till och med för att lövet skulle bort, och då var det staten som pekade med hela näven. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Jakt och viltvård Det absolut bästa när det gäller skogen, som vi egentligen inte ska diskutera , är att våra småbrukare får sköta den efter eget huvud. Då ser vi att skogen sköts absolut bäst. Jag vill börja med frågan om rennäringen och samernas rättighet till jakt. Jag tycker att det är självklart att om samebyarna får möjlighet att administrera jakten kan man ha samma typ av regler som när administrerar jakten, nämligen att man öppnar upp för allmänheten på olika sätt och vis. Den typen av samverkan tycker jag att man bör ha mellan allmänna intressen och samebyarna. Jag hoppas verkligen att utredningen också kommer fram till det. Det är väldigt viktigt att till exempel ungdomar kan komma ut i de här fina områdena och få möjlighet att jaga och lära sig om jakt. Det skulle inte gå om det bara var möjligt för dem som är med i en sameby, så det tycker jag är en viktig fråga. Där tror jag att vi egentligen är många i den här kammaren som håller med varandra. Däremot tycker jag att man verkligen ska respektera samernas rättigheter som urfolk. När det gäller interpellationen som ställde till var jag tyvärr inte här och lyssnade på den debatten, så jag vet inte så väldigt mycket om den. Men den rättsliga kritiken som har kommit handlar om att de tidigare reglerna ansågs strida mot lagen om offentlig upphandling. Det var väldigt tydligt i kritiken från kommissionen att det var så. Det är också bra med ordning och reda. Att nu delar på det här så att man hanterar det för sig tror jag kommer att öka kvaliteten. Jag kan bara instämma i vad många sagt här tidigare. Vi har nämnt och hela den biten , så jag tänker inte förlänga den diskussionen. Men det är klart att det inte känns lika spänstigt och glädjande att debattera jakt och viltvård en sådan här kväll. Ändå gör vi det, för vi värnar demokratin och friheten - och äganderätten - som alltid. Jag vill först yrka bifall till förslaget i betänkandet. Betänkandet innehåller en hel del bra saker, framför allt tre väldigt bra förslag till tillkännagivanden. Ett av dem handlar om jakt- och viltvårdsuppdraget, det så kallade allmänna uppdraget, som regeringen ryckte ifrån för att det skulle moderniseras eller anpassas till någonting från EU som EU inte har krävt. Vi tycker att det är väldigt olyckligt. Vi tycker att historiskt sett har skött det allmänna uppdraget väldigt väl. Vi ser snarare en risk när det allmänna uppdraget försvinner att det blir en form av centralisering när fler saker koncentreras till och man ska gå till och be om att få olika uppdrag och finansiella medel. Vi menar att borde ha ett längre allmänt uppdrag, precis som sa här tidigare. Absolut, det kan vi skriva under på. Men vi vill att det går tillbaka och närmar sig det gamla uppdraget. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Jakt och viltvård Just är kanske inte jägarkårens bästa kompis. Man ser nog inte ett jättestort förtroende för där. Det är därför vi har drivit frågan om en viltmyndighet. Vi har haft två tillkännagivanden i den här kammaren om att införa en viltmyndighet som hanterar alla de frågor som är kopplade till jakt och vilt. Vi tror att det skulle vara ett lämpligt steg att ta bort jaktfrågorna från och låta viltmyndigheten hantera dem gentemot länsstyrelser och jägare. Därför är jag som sagt väldigt glad att vi har fått till det här förslaget till tillkännagivande om jakt- och viltvårdsuppdraget. Ett annat förslag till tillkännagivande som finns med i betänkandet är att göra det enklare för personer med funktionsnedsättning att jaga. Det gläder mig att vi har bred uppslutning där. Nästan alla partier står bakom det förslaget. Vi vet att det är mycket administrativt krångel och regelkrångel kopplat till funktionsnedsatta och jakt. Därför är det glädjande att vi fått till detta förslag till tillkännagivande. Jag hoppas att det ska kunna landa på ett bra sätt och att det här snart kommer på plats. lyfte fram ett flertal exempel på det absurda i den här diskussionen. Ett tredje förslag till tillkännagivande i betänkandet handlar om en ny jaktlagsutredning. Jag har hört här att framför allt Socialdemokraterna har stora betänkligheter mot det. Jag ser inte alls de bekymmer som Socialdemokraterna ser med en jaktlagsutredning. Det finns saker i jaktlagen som behöver ses över - och det handlar just om att se över. Det är ingen här som vill förstöra det fina samarbete som finns mellan markägare och jakträttsinnehavare. Det är heller ingen här som vill försämra möjligheterna till jakt i , som till exempel Socialdemokraternas representant lyfte fram här. Det är inte det vi vill förändra med en jaktlagsutredning, utan det handlar om att hantera de viltstammar som inte är balanserade. Och vi hör utifrån att utan en översyn av jaktlagen kommer vi inte att kunna hantera det. Jag hörde i ett replikskifte här att man från Socialdemokraternas sida till och med anser att jakträtten kopplad till äganderätten inte är självklar. Det tycker jag är jätteolyckligt, fru talman. Jakträtten är en viktig del av rätten att förfoga över och förvalta den mark man äger. Historiskt sett har det också skötts på ett väldigt bra sätt i . Markägare, jägare och jakträttsinnehavare har skött det här samarbetet otroligt väl. Men när vi kommit till ett läge där viltstammarna växer okontrollerat, viltolyckorna blir allt fler och skador på jord- och skogsbruk ökar - särskilt skador på jordbruk i tider som dessa - behöver vi se över jaktlagen. Vi ska inte försämra saker i jaktlagen, till exempel löshundsjakt, för det är otroligt viktiga delar för den svenska jakten. Men vi behöver en översyn. Därför har jag väldigt svårt att förstå det motstånd som finns mot översynen av jaktlagen. Det är svårt att debattera ett jakt- och viltvårdsbetänkande utan att prata lite varg. Vargstammen i växer inte okontrollerat, men den växer fort. och har såklart beviljat licensjakt på alldeles för få individer. Vi har säkrat 400 individer. Vi har en månad kvar. Var kommer vi att sluta för året? Sedan har vi en föryngring. Vi kanske står med en vargstam på 500 individer. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Jakt och viltvård Vi har de facto en majoritet i riksdag för en väsentligt mindre vargstam. Den forskning som finns, som också har lyfts här , visar på 100 vargar på den skandinaviska halvön, som dessutom skulle klara av en katastrof , där av vargstammen slås ut . Den skulle ändå klara att repa sig. Vi säger inte 100 vargar - det var Skandulv som sa det. har sagt 170 vargar i . Det gläder mig att flera partier har anslutit sig till den linjen. Jag är ganska övertygad om att det till och med finns en majoritet för att minska vargstammen till de nivåerna. Det som förvånar mig är att Socialdemokraterna, som säger sig värna jakten väldigt mycket - det har vi hört här - inte vill minska vargstammen. Hur vet jag det? Jo, det vet jag eftersom jag har haft debatter med både klimat- och miljöministern och landsbygdsministern och ställt frågan väldigt enkelt och tydligt: Vill Socialdemokraterna minska vargstammen? Svaret har varit nej - det vill man inte.