bet · H901MJU18 · 2022-03-22 00:00:00 — Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om en redovisning av hur åtgärderna i propositionen ska finansieras. Jämför reservation 72 (MP). I budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 23) föreslås anslaget 1:1 ökas med för arbete med nekat avverkningstillstånd i fjällnära skog. –2027 beräknas anslaget ökas med samma belopp för detta ändamål. För intrångsersättning till markägare som nekas tillstånd vid avverkning av fjällnära skog föreslås anslaget 1:2 Insatser för skogsbruket ökas med 2022. –2027 beräknas anslaget ökas med samma belopp för detta ändamål. Därutöver föreslås anslaget 1:2 ökas med för övriga åtgärder som relaterar till skogsutredningen. –2027 beräknas anslaget ökas med samma belopp för detta ändamål. Regeringen bedömer i budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 20) att det behövs ytterligare insatser med anledning av förslagen i skogsutredningen och skydd av skog. Anslaget 1:14 Skydd av värdefull natur föreslås därför ökas med 2022. För perioden –2027 beräknas anslaget ökas med samma belopp för detta ändamål. Regeringen bedömer därtill att det behövs medel för genomförande av Sveaskogsprogram. Anslaget 1:14 Skydd av värdefull natur föreslås därför ökas med 2022. beräknas anslaget ökas med motsvarande belopp för samma ändamål. Enligt partimotion 2021/22:4338 av Per m.fl. (MP) yrkande 1 ska regeringen återkomma med en redovisning av hur de åtgärder som föreslås i propositionen ska finansieras. Motionärerna anför att flera delar av propositionen är kopplade till satsningar i regeringens förslag till budgetproposition . Budgetförslagen inom utgiftsområde 20 och 23 skulle täcka de kostnader som skogspropositionen väntas medföra men även vissa kostnader som är en konsekvens av de domslut som tvingar staten att betala ut ersättning till markägare i det fjällnära området när skogsmark inte får avverkas. Följden av att regeringens budgetförslag röstats ned är att riskerar att tvingas prioritera ned annat viktigt arbete för att kunna bekosta ersättning till markägare som nekats avverkning i det fjällnära området. Motionärerna anför att förslag i skogspropositionen som inte kan genomföras är exempelvis stärkt äganderätt och ersättning till markägare, ökat engagemang för frivilligt formellt skydd, mer förmånliga skattevillkor och rådgivning för hållbar tillväxt. Vid miljö- och jordbruksutskottets behandling av budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 20, bet. 2021/22:MJU1) anförde utskottet följande: Utskottet föreslår att anslaget 1:14 Skydd av värdefull natur minskas med 2 jämfört med regeringens förslag. Skogsindustrin är enskilt största nettoexportör och bidrar till den gröna omställningen av samhället eftersom skogen binder stora mängder kol och gör det möjligt att byta ut fossilbaserade bränslen och produkter mot biobaserade sådana. Förslaget om en minskning av anslaget är en följd av att utskottet avvisar regeringens satsning för genomförande av förslagen i skogsutredningen (SOU 2020:73), vilka bl.a. omfattar att undanta stora arealer fjällnära skog från att brukas. Utskottet anser att förslaget står i direkt konflikt med den ökande efterfrågan på skogsråvara som behövs för att tränga undan fossila alternativ och att regeringens politik minskar möjligheter att nå klimatmålen. Den totala arealen skog som undantas från produktion bör inte öka, utan staten bör i stället prioritera att underhålla redan skyddade områden bättre. De förslag som skogsutredningen har lämnat innebär att arealer ska tas ur produktion mot skogsägarens vilja, vilket är ett kraftigt intrång i äganderätten. Utskottet menar att avsättningar ska ske frivilligt. Utskottets förslag innebär att anslaget 1:14 ökar i jämförelse med föregående år och är på den nivå som angett i sitt underlag till budgeten . Utskottet bedömer därmed att förslaget innebär fortsatta möjligheter att vidta åtgärder för formellt skydd av skyddsvärda naturområden samt att betala ut ersättning till de markägare som avsätter mark för formellt skydd. Utskottet menar att detta innebär att arbetet med att genom formellt skydd säkerställa biologisk mångfald kan fortgå som åtgärder med negativ inverkan på äganderätten och utvecklingen av den svenska bioekonomin inte genomförs. Utskottet avser att minska anslaget 1:14 Skydd av värdefull natur med samma belopp även 2023 och 2024. Vid utskottets behandling av utgiftsområde 23 (prop. 2021/22:1 utg.omr. 23, bet. 2021/22:MJU2) anfördes följande: Regeringen har i budgetpropositionen föreslagit ett antal anslagsökningar relaterade till . Regeringen har bl.a. aviserat ett ökat anslag om inom utgiftsområde 20 för genomförande av förslagen i om att undanta stora arealer fjällnära skog från att brukas. Utskottet anser att förslaget om att undanta ytterligare stora arealer skog från bruk står i direkt konflikt med den ökande efterfrågan på skogsråvara som behövs för att tränga undan fossila alternativ. Detta hotar möjligheter att nå klimatmålen. Den totala arealen skog som undantas från produktion bör inte öka. Staten bör i stället prioritera att underhålla redan skyddade områden bättre. De förslag som lämnat innebär att arealer ska tas ur produktion mot skogsägarens vilja, vilket är ett kraftigt intrång i äganderätten. Utskottet menar att avsättningar ska göras frivilligt. Av dessa anledningar anser utskottet att anslaget 1:1 när det gäller åtgärder som relaterar till skogsutredningen ska minskas med jämfört med regeringens förslag och att anslaget 1:2 Insatser för skogsbruket ska minskas med jämfört med regeringens förslag. Utskottet beräknar en fortsatt minskning med motsvarande belopp för dessa anslag . Minskningen av anslaget 1:2 Insatser för skogsbruket gäller de medel som avser åtgärder som relaterar till skogsutredningen. Utskottet anser dock att de som avsatts för intrångsersättning till markägare som nekas tillstånd vid avverkning av fjällnära skog ska anslås i enlighet med regeringens förslag i budgetpropositionen. Ovanstående säkerställer att staten även i fortsättningen har möjlighet att betala ersättningar som är av stor betydelse för berörda skogsägare, som åtgärder med negativ inverkan på äganderätten och på utvecklingen av den svenska bioekonomin inte genomförs. Minskningen av anslaget påverkar inte det pågående arbetet med rådgivning till skogsägare och inte heller arbetet med att förebygga, övervaka och bekämpa utbrott av granbarkborre och andra skogsskador. Dessa insatser kan således fortsätta. beslutade i enlighet med utskottets förslag inom utgiftsområdena 20 och 23 (rskr. 2021/22:109–111 och rskr. 2021/22:99). När det gäller det finanspolitiska ramverket och processen i vid beslut om de offentliga finanserna anförde finansutskottet bl.a. följande i sitt yttrande 2012/13:FiU10y: Utskottet har , bl.a. i behandlingen av regeringens skrivelse för finanspolitiken, framhållit den breda parlamentariska förankring som finns kring behovet av sunda offentliga finanser och hur det finanspolitiska ramverket ska användas för att uppnå detta (bet. 2010/11:FiU42). Den nya budgetprocessen, med bl.a. användningen av rambeslutsmodellen i , har varit en starkt bidragande faktor till den goda utvecklingen av de offentliga finanserna . Utskottet vill därför betona vikten av att varje ny utgift för staten alltid föregås av en grundlig beredning av regeringen. Rambeslutsmodellen innehåller ett tydligt medelfristigt perspektiv samt en ordning där utgifter ställs mot varandra och prövas utifrån ett på förhand fastställt ekonomiskt utrymme som ges av utgiftstaket och överskottsmålet. En grundbult i budgetprocessen är vidare att det finns väl genomarbetade beslutsunderlag som ger möjlighet att bedöma konsekvenserna av olika reformer. Enligt 9 kap. 5 § riksdagsordningen (2014:801) ska regeringen lämna en proposition med förslag till statens inkomster och utgifter för det kommande budgetåret (budgetproposition). Budgetåret sammanfaller med kalenderåret. Regeringen ska även lämna en proposition med förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (ekonomisk vårproposition). Enligt riksdagsordningen får regeringen vid högst två tillfällen lämna en proposition med förslag till ändringar i statens budget för det löpande budgetåret (9 kap. 6 § första stycket). En sådan proposition lämnas i anslutning till budgetpropositionen eller den ekonomiska vårpropositionen (tilläggsbestämmelse 9.6.1). Förslag till ändringar i budgeten får dock lämnas vid andra tillfällen om regeringen anser att det finns särskilda skäl (9 kap. 6 § andra stycket). Sådana s.k. extra ändringsbudgetar har bl.a. lämnats vid flyktingkrisen , i samband med torkan 2018 och coronavirusets utbrott –2022. I skrivelse 2010/11:70 för finanspolitiken sammanfattar regeringen det finanspolitiska ramverket. Regeringen anför bl.a. att förslag om ändrad budget bör lämnas vid omfattande eller bestående och oförutsedda utgiftsökningar samt vid tillfälliga oförutsedda utgiftsökningar som är hänförliga till en felaktig eller ändrad grund för anslagsberäkningen. Vidare anser regeringen att processen kring ändringar av budgeten ska vara lika stram som processen kring budgetpropositionen. De krav som ställs på exempelvis finansiering ska därmed normalt vara lika höga, och förslag om utgiftsökningar bör i första hand finansieras med utgiftsminskningar. Utskottet konstaterar att regeringen i budgetpropositionen föreslog en ökning av ett antal anslag inom utgiftsområdena 20 och 23 med anledning av förslagen i skogsutredningen och skydd av skog. Vid behandlingen i minskades anslagen i jämförelse med regeringens förslag. Utskottet ansåg dock att de medel som avsatts för intrångsersättning till markägare som nekas tillstånd vid avverkning av fjällnära skog skulle anslås i enlighet med regeringens förslag i budgetpropositionen. Utskottet bedömde även att förslaget skulle innebära fortsatta möjligheter att vidta åtgärder för formellt skydd av skyddsvärda naturområden. Utskottet föreslår i och med detta betänkande att ska ställa sig bakom regeringens förslag och bedömningar i propositionen. Utskottet noterar att regeringen bl.a. bedömt att anslaget för skydd av värdefull natur bör ökas kraftigt för att kunna genomföra propositionen. Utskottet konstaterar att det finns en väletablerad process för hur beslut om budgeten fattas i . Utskottet ser ingen anledning till att denna process ska föregås. Utskottet förväntar sig att regeringen återkommer till , vid behov, med eventuella förslag till finansiering av åtgärderna i propositionen inom ramen för den sedvanliga budgetprocessen. Därmed kan motion 2021/22:4338 (MP) yrkande 1 avstyrkas. Utskottet övergår nu till att under särskilda rubriker behandla de motionsyrkanden som innehåller förslag om tillkännagivanden i skogspolitiska frågor som inte anknyter till propositionen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om EU:s inflytande över skogspolitiken och EU:s inflytande över naturtillgångar i övrigt. Jämför reservation 73 (M, SD, KD) och 74 (SD, KD). Enligt kommittémotion 2021/22:2451 av m.fl. (SD) yrkande 26 är svensk skog en nationell angelägenhet och ska på alla vis värnas från EU:s inflytande. Enligt motionärerna har svenskt skogsbruk varit lönsamt och behöver inte krånglas till av EU:s stödapparater. Även i kommittémotion 2021/22:3880 av m.fl. (KD) yrkande 70 i denna del anförs att ska motsätta sig en gemensam skogspolitik inom EU. Enligt motionärerna ska varje land självt råda över sin skog. Enligt kommittémotion 2021/22:2456 av m.fl. (SD) yrkande 48 bör agera starkare för att EU:s inflytande över skogspolitik ska begränsas i linje med att skogsbruk ska vara nationell kompetens inom unionen, inklusive med systematiska krav på subsidiaritetsprövningar. I yrkande 49 anförs att skriftligen bör ställa sig bakom den kritik som framfördes från ett tiotal EU-länder med i spetsen till kommissionen över hur kommissionen hanterat arbetet med skogsstrategin. I yrkande 50 framhålls att bör agera tillsammans med andra skogsländer inom EU för att få gehör för gemensamma intressen i skogsfrågor. Vidare anser motionärerna att bör agera starkare för att i sin tillämpning inte underordnas för biologisk mångfald (yrkande 51). Motionärerna anser att regeringen och nu måste bevaka utvecklingen så att strategin för biologisk mångfald inte leder till styrning av medlemsländernas skogsbruk, inklusive undantagande av skogsarealer från brukande, vilket ska vara nationell kompetens. Motionärerna anser att svensk lagstiftning och tillämpning av och rapportering till internationella avtal och konventioner, inklusive EU:s föreskrifter och förordningar, bör utformas för att i minsta möjliga mån inskränka svenskt egenbestämmande över svensk skogspolitik, äganderätt eller markägares förfoganderätt (yrkande 52). Enligt motionärerna ska detaljer om hur medlemsländer sköter sin skog beslutas av länderna själva. Enligt yrkande 55 i samma motion måste regeringen i kontakter med EU framhålla det faktum att skogen i (och ) är enskild och att detta måste innebära hänsyn till äganderätten för att upprätthålla hög motivation hos ägarna. I kommittémotion 2021/22:3432 av m.fl. (M) yrkande 7 anförs att de svenska insatserna i skogsfrågorna inom EU ska stärkas i syfte att försvara det framgångsrika svenska skogsbruket och det svenska självbestämmandet över skogen. Motionärerna anser att det är positivt att ett redskap tas fram för att samordna EU-politik för att ta till vara skogens bidrag till ett hållbart samhälle och dess potential för jobb och tillväxt. Dock måste ett sådant tydligt avgränsas för att undvika att EU får inflytande över detaljer i den svenska skogspolitiken då förutsättningarna för skogen inte är likadana i som i andra EU-länder. Även i partimotion 2021/22:4030 av m.fl. (M) yrkande 49 anförs att inom EU bör värna rätten till ett aktivt och hållbart skogsbruk. Motionärerna anser att basen för detta arbete ska vara att försvara det framgångsrika svenska skogsbruket och det svenska självbestämmandet över skogen. Vidare anför m.fl. (M) i kommittémotion 2021/22:3432 yrkande 8 att EU-lagstiftning som påverkar skogsnäringen i ska genomföras så att det svenska aktiva skogsbruket inte begränsas. I kommittémotion 2021/22:3880 av m.fl. (KD) yrkande 70 i denna del anförs att varje land självt ska råda över sina naturtillgångar i form av skog, berg, rinnande vattendrag och andra naturtillgångar. ska därför motsätta sig en gemensam skogspolitik inom EU. Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt innehåller ingen specifik rättslig grund för en gemensam skogspolitik, utan dessa frågor tillhör den nationella beslutanderätten. Det finns dock lagstiftning och initiativ inom en rad olika politikområden som har en direkt eller indirekt påverkan på skog, skogsbruk och skogsnäring. Det handlar bl.a. om politik på klimat-, energi- och naturvårdsområdet. Miljö- och jordbruksutskottet tillmäter frågan om nationellt självbestämmande i skogsfrågor stor betydelse och har därför riktat ett antal tillkännagivanden till regeringen på detta område, senast i betänkande 2018/19:MJU8 Skyddet av värdefull skog. Regeringen redovisar följande i skrivelse 2019/20:75 skrivelser till regeringen – åtgärder : Regeringen har förstärkt samverkan med inom ramen för det statsministerledda svenskfinska bioekonomisamarbetet. Exempelvis har ett kunskapsseminarium arrangerats i och ytterligare ett planeras till 2020 i (N2018/04155/SK). Regeringen har även inom ramen för skogsprogrammet gett stöd till för arbetet med bl.a. förbättrat kunskapsunderlag för europeiska beslutsfattare (/05713/SK). Inom ramen för skogsprogrammet har även förstärkning av det internationella arbetet skett bl.a. inom det boreala samarbetet och antogs en ministerdeklaration (Haparandadeklarationen) mellan , , , , och , som har stark forskningsanknytning och fokus på klimat och bioekonomi (N2019/00843/SK). Regeringen har genom roll inom styrkommittén för gett strategiskt stöd både till vidareutveckling av policysamarbetet kring hållbart skogsbruk i och EU-gruppens arbete för att etablera en gemensam ståndpunkt om eventuellt fortsatta förhandlingar om det europeiska skogsavtalet. Inom EU har regeringen också fått gehör för att skogen och hållbart skogsbruk spelar en viktig roll för att uppnå de globala målen för hållbar utveckling i utarbetandet av den gemensamma hållningen vid 13:e session för FN:s skogsforum samt vid FAO skogskommittés 24:e session. Inom det skogliga EU-arbetet, inklusive genomförandet och utvärderingen av (KOM[2013] 659 slutlig/2. ), har regeringen fortlöpande bevakat policyutvecklingen på området. Ett viktigt exempel är förhandlingarna om och rådets förordning (EU) 2018/841 av om inbegripande av utsläpp och upptag av växthusgaser från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk inom till 2030, där regeringen fört fram vikten av att det nationella självbestämmandet i skogsfrågor värnas. Ett annat exempel är förhandlingarna av Europaparlaments och rådets direktiv (EU) 2018/2001 av om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor med dess hållbarhetskriterier för skogsbaserad bioenergi. I strategin för det nationella skogsprogrammet har regeringen betonat vikten av att fortsatt värna det nationella självbestämmandet i skogsfrågor. har inom ramen för skogsprogrammet fokuserat ytterligare på policyutveckling inom EU, strategisk omvärldsbevakning och till att stärka globalt utvecklingsarbete (N2019/00843/SK). Med hänvisning till ovanstående åtgärder och inriktning inom EU-arbetet som rör skogsfrågor ansåg regeringen i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 23) att tillkännagivandet genom de redovisade åtgärderna är slutbehandlat. Som nämns ovan finns lagstiftning och initiativ inom en rad olika politikområden som har en direkt eller indirekt påverkan på skog, skogsbruk och skogsnäring, t.ex. LULUCF-förordningen och EU:s taxonomi. Regeringen anför i faktapromemorian för en reviderad LULUCF-förordning (markanvändning, skogsbruk och jordbrukssektorn) att förordningen bör harmoniera med den svenska skogspolitiken och de jämställda målen samt den nationella kompetensen (fakta-PM 2020/21:FPM138). Regeringen anser därutöver att det åtagande som tilldelats till 2030 bör sänkas till en nivå som är kompatibel med det svenska klimatpolitiska ramverket och möjliggör en utveckling av bioekonomin med en fortsatt hög aktivitet i svenskt skogsbruk i linje med dagens nivå. När EU:s taxonomiförordning skulle antas av rådet röstade , som enda land, nej efter samråd med , med anledning av hanteringen av hållbart skogsbruk och det nationella självbestämmandet över skogsfrågor. Vad gäller den delegerade akten med granskningskriterier för taxonomins två klimatrelaterade mål, som antogs , har regeringen arbetat aktivt för att påverka aktens utformning. besvarade, efter överläggning med finansutskottet, den offentliga konsultation som kommissionen höll och framförde även synpunkter i direkta kontakter med kommissionen. Synpunkterna rörde bl.a. klassificeringen av verksamheter inom skogsbruk, bioenergi och vattenkraft. Regeringen fick gehör för synpunkter i flera väsentliga delar, men vissa invändningar kvarstår i den nu antagna akten, framför allt i delar om skogsbruk. förespråkade, efter en ny överläggning med finansutskottet, att rådet skulle invända mot akten. Det fanns inte tillräckligt stöd för en sådan linje i rådet. Den delegerade akten började tillämpas . I faktapromemoria 2021/22:FPM25 Tillgängliggörande av produkter på den inre marknaden såväl som export från EU som förknippas med avskogning eller utarmning av skogar anför regeringen att det nationella självbestämmandet i skogliga frågor ska värnas inom EU-samarbetet. Regeringen kommer i det fortsatta arbetet med förslaget att verka för att kompetensfördelningen i fördraget (subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna) respekteras. Regeringen ser positivt på internationellt samarbete och bistånd kopplat till skog och skogsbruk, t.ex. de samordnade ståndpunkter som EU driver i FN:s skogsforum och i form av partnerskapsavtal med timmerexporterande länder inom ramen för Flegt-handlingsplanen. Regeringen anser dock att detaljreglering av hållbart skogsbruk på EU-nivå ska undvikas. Regeringen avser att verka för att det slutliga regelverket är förenligt med det nationella självbestämmandet i skogliga frågor och att det inte riskerar att kringskära möjligheterna att utforma en kostnadseffektiv politik. Det inkluderar även delegering av bestämmanderätt till kommissionen. Den 4–träffades skogsansvariga ministrar från , , , , och för att utbyta erfarenheter av arbetet med hållbart skogsbruk. Detta resulterade i ett gemensamt yttrande där bl.a. vikten av att använda definition av hållbart skogsbruk framhölls. Ministrarna underströk även betydelsen av att erkänna den breda expertis och kunskap som finns inom skogsbruket och den skogsbaserade sektorn i som nyckel till framtidsorienterade lösningar. Ministrarna åtog sig att främja samarbete, samordning och gemensam verksamhet mellan medlemsstaterna, kommissionen och andra viktiga partner i den paneuropeiska regionen om skogspolitiska frågor. När det gäller genomförande av EU-lagstiftning har näringsutskottet riktat följande tillkännagivande till regeringen (bet. 2018/19:NU7, rskr. 2018/19:166): Lagstiftning på EU-nivå beslutas främst i form av antingen förordningar eller direktiv. Förordningar är bindande och direkt tillämpliga i medlemsländerna medan direktiv som sätter upp vilka mål medlemsländerna ska uppnå och så får medlemsländerna själva bestämma hur de genomför direktiven i den nationella lagstiftningen. Hur de direktiv som antagits på EU-nivå genomförs nationellt påverkar både och de svenska företagens konkurrenskraft. I vissa fall kan det finnas skäl för att gå utöver grundkraven i ett direktiv för att värna t.ex. miljön, folkhälsan eller arbetarskyddet. konstaterar utskottet att genomförandet av direktiv ibland leder till en mer omfattande reglering för företag än vad som är nödvändigt, vilket därmed skapar en omotiverad regelbörda för företagen. ska givetvis uppfylla sina åtaganden som medlemsland och genomföra de beslut som antagits på EU-nivå. Det är viktigt att de svenska företagens konkurrenskraft värnas. Mot denna bakgrund anser utskottet att genom ett tillkännagivande bör tydliggöra för regeringen att den bör verka för att EU-direktiv genomförs i nationell rätt på ett sätt som inte missgynnar företagens konkurrenskraft. Utgångspunkten bör vara att EU-direktiv ska införas på miniminivå i nationell lagstiftning, och när det finns skäl att överskrida denna miniminivå ska effekterna för företag tydligt redovisas. Regeringen redovisar i skrivelse 2020/21:75 att den kommer att arbeta vidare med frågor om genomförandet av EU-rätt i nationell rätt på ett sätt som skyddar svenska företags konkurrenskraft. Den nya ordföranden för har gjort uttalanden som påverkar arbetet med EU-direktiv, bl.a. om att ska arbeta med medlemsstaterna för att minska nationell överimplementering av EU-direktiv. Enligt regeringen behöver detta initiativ analyseras först för att se hur det kommer att påverka det nationella genomförandearbetet så att eventuella behov av ytterligare åtgärder kan identifieras. arbete med frågan har försenats på grund av den pågående pandemin, vilket påverkar regeringens hantering av frågan. Inom den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) finns olika stöd som skogsägare kan söka. Till exempel kan man få stöd för att bevara och utveckla biologisk mångfald och kulturmiljövärden i skogen, en s.k. miljöinvestering. Skogsägare kan bl.a. få stöd för att genomföra naturvårdsbränning i skog på , rensa kulturmiljöer i skog, på och intill fornlämningar eller övrig kulturhistorisk lämning och bevara natur- eller kulturmiljöer genom att röja bort träd, buskar eller sly, skapa död ved, skapa skogsbryn, hamla eller frihugga träd. Det går som mest att få i stöd. Nuvarande landsbygdsprogram löper fram .