bet · H901NU15 · 2022-03-29 00:00:00 — Vätgas kan bli ett viktigt verktyg för att nå klimatmålen, men också som en inriktning för nya industrisatsningar för att skapa innovationer, jobb och exportprodukter. Vätgasen pekas dessutom ut i kommissionens vätgasstrategi som en tillväxtmotor och en viktig del i en storskalig omställning av energisystem för att nå klimatneutralitet till 2050. Vi har noterat att har presenterat ett förslag till en svensk vätgasstrategi och att regeringen har omhändertagit vissa delar av detta förslag inom ramen för sin elektrifieringsstrategi. Detta ser vi som positivt, men vi anser att det alltjämt finns skäl för att ta fram en samlad svensk vätgasstrategi. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. En nationell vätgasstrategi, punkt 19 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 41 och 2021/22:3688 av m.fl. (M) yrkande 33, 2021/22:3739 av och (båda S) yrkande 1, 2021/22:3754 av m.fl. (M) yrkande 18 och 2021/22:4195 av m.fl. (KD) yrkande 24. Det svenska energisystemet måste ställas om. Fossila bränslen måste dessutom fasas ut inom både industrin och transportsektorn. Därtill är det nödvändigt att ersätta kärnkraften med förnybar elproduktion. Enligt min uppfattning måste ett helt förnybart energisystem vara målet eftersom energiutvinning som baseras på fossila källor och kärnkraft alltid sker på bekostnad av framtida generationer. En del i omställningen är att satsa på grön vätgas och andra förnybara elektrobränslen. Vätgas kan användas inom många sektorer både som bränsle, som insatsråvara och som drivmedel. Därtill kan vätgas användas för att lagra el som produceras från förnybara källor som sol och vind. Jag ser dock ett behov av att det tas ett samlat grepp om vätgasfrågorna. Därför förordar jag att regeringen tar fram en nationell strategi för satsningar på grön vätgas och andra förnybara elektrobränslen. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vissa övriga frågor om vätgas, punkt 20 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkandena 78 och 80 samt 2021/22:439 av m.fl. (V) yrkandena 1, 3 och 5, 2021/22:1229 av (S), 2021/22:2026 av (M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:3879 av m.fl. (KD) yrkande 69 och 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkandena 14 och 51. Alla de tekniska innovationer och lösningar som kan vända den negativa utvecklingen på klimatområdet finns tillgängliga, men det krävs en modig och offensiv klimatpolitik för att dessa ska kunna konkurrera ut de redan befintliga tillämpningarna som hotar klimatet. Vi vill här lyfta fram vätgasens betydelse i sammanhanget. Vätgas är en energibärare med många tillämpningsområden eftersom den går att både lagra och transportera. Vätgas gör det möjligt att integrera stora mängder förnybar elproduktion på ett kostnadseffektivt sätt genom energilagring, genom systembalansering och genom att minska kapacitetsutmaningarna och sårbarheten i elsystemet. Vätgas kan också användas i industriprocesser för att ersätta fossila insatsvaror. Genom att lagra förnybar el när det finns ett överskott kan den i ett nästa steg användas för att ersätta fossil energi inom industrin eller som drivmedel för tunga transporter, vilka är områden där det annars kan vara svårt att minska fossilberoendet på ett kostnadseffektivt sätt. Vi anser att ska uppmana regeringen att utreda vätgasens potential att bidra till samhällsekonomiska fördelar som exempelvis utsläppsminskningar och utökade möjligheter att nå ett förnybart energisystem. Därutöver vill vi se en riktad satsning på vätgasinvesteringar inom industriklivet. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vissa övriga frågor om vätgas, punkt 20 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:439 av m.fl. (V) yrkandena 1, 3 och 5 samt 2021/22:1229 av (S), 2021/22:2026 av (M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkandena 78 och 80, 2021/22:3879 av m.fl. (KD) yrkande 69 och 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkandena 14 och 51. Vätgas har en rad olika användningsområden. Den används storskaligt bl.a. inom kemiindustrin. Den kan också användas t.ex. vid tillverkning av förnybara elektrobränslen och fossilfri mineralgödsel. Det mest omtalade användningsområdet är tillverkningen av fossilfritt stål som spås bli en viktig exportvara . Att ställa om energisystemet till att vara helt inriktat på förnybar elproduktion kommer att innebära betydande samhällsförändringar. Elbehovet väntas öka kraftigt och den mer väderberoende kraftproduktionen kommer att medföra stora krav på utökade möjligheter till energilagring för att det ska vara möjligt att uppnå en bra effektbalans. Eftersom energilagring är en utmaning kommer vätgas att kunna spela en viktig roll. Det är emellertid viktigt att komma ihåg att vätgas kan framställas med hjälp av både fossil och fossilfri energi, och att den globala vätgasproduktionen främst är fossilbaserad. Den förnybara vätgasen kan framställas antingen från reformering av biomassa eller biogas eller genom elektrolys som separerar väte ur vatten med hjälp av förnybar el. Det är det senare som är det intressanta för ett förnybart energisystem. Vätgas kan t.ex. produceras när det blåser mycket, elproduktionen är större än behovet och elpriset är lågt. Energin kan sedan lagras i vätgas och användas i bränsleceller som förvandlar den till el när det blåser mindre, elproduktionen är lägre än behovet och elpriset är högt. Bränsleceller kan t.ex. användas i elfordon i stället för batterier. Där är potentialen störst inom tunga transporter. Nackdelen med vätgasfordon är de stora energiförluster som omvandlingen av el till vätgas och tillbaka till el innebär. Både vätgasens framställning och användning förutsätter att det finns relevant infrastruktur. För produktionen är det viktigt att planera in vätgasframställning i samband med investeringar i förnybar energiproduktion, och det är även nödvändigt att säkerställa tillgång till lagringskapacitet när vätgasframställning planeras. För att använda bränslecellsdrivna fordon krävs ett nätverk av vätgasstationer. Systemperspektivet är således viktigt vid utveckling av vätgasbaserade lösningar. Jag kan konstatera att det pågår ett intensivt strategi- och utvecklingsarbete kring vätgas, inklusive ett uppdrag till att föreslå en nationell vätgasstrategi. Jag välkomnar detta arbete, men vill understryka vikten av att vätgasproduktionen byggs ut på ett sätt som är bra för hela samhället och att det offentliga tar ansvar för systemperspektivet. Vätgasinvesteringarna bör stimuleras där de behövs mest och inte endast där marknaden ser de största möjligheterna till vinstmaximering. Ansvarsfördelningen kring vätgas mellan olika myndigheter bör förtydligas, och forskningsfinansiering bör inriktas på studier som ger de största samhälls- och klimatnyttorna, t.ex. i form av arbetstillfällen. Vätgassatsningarna bör gynna hela landet. Enligt min uppfattning bör regeringen återkomma med förslag på hur vätgasproduktion, energilagring i vätgas och distribution av vätgas kan organiseras för största möjliga samhälls- och klimatnytta i hela landet. Sannolikt behöver vissa vätgassatsningar olika former av statligt stöd eller statliga investeringar, t.ex. via kreditgarantier. Därför anser jag att regeringen bör återkomma med förslag på hur staten kan ge stöd till eller finansiera vätgasinvesteringar i hela landet. Eftersom vätgas kan framställas med både fossil och förnybar energi är det viktigt att rikta både statliga stöd och EU-stöd till vätgas som framställs med förnybar energi. Detta är särskilt viktigt när det gäller EU-stöd eftersom många EU-länder fortfarande har en stor andel el med fossilt ursprung i sin energimix. Jag anser därför att regeringen bör verka för att vätgasproduktionen inom EU ska vara förnybar och att EU-stöd endast ska gå till förnybar produktion. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vissa övriga frågor om vätgas, punkt 20 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3879 av m.fl. (KD) yrkande 69 och 2021/22:439 av m.fl. (V) yrkandena 1, 3 och 5, 2021/22:1229 av (S), 2021/22:2026 av (M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkandena 78 och 80 samt 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkandena 14 och 51. Nästan all flygtrafik drivs med fossila bränslen. Detta är inte hållbart. Målet bör vara att all flygtrafik både inom och som passerar in eller ut från vårt land ska vara fossilfri 2040. Detta är en hög ambition men kan bl.a. realiseras genom satsningar på elflyg. Potentialen till omställning och tillväxt genom elektrifiering är mycket stor och det är därför angeläget att kan ligga i framkant när det gäller den gröna omställningen av flygtrafiken. En betydelsefull komponent för flyg drivet av el är vätgas. Jag har i en tidigare reservation ställt mig bakom ett förslag om att det ska tas fram en samlad svensk vätgasstrategi. Här vill jag framhålla vikten av att denna strategi beaktar behovet av att ställa om flygsektorn i hållbar riktning och att vätgas lyfts fram som en resurs för detta ändamål. Det är således viktigt att vätgasens betydelse för flygets omställning beaktas i en övergripande svensk vätgasstrategi. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vissa övriga frågor om vätgas, punkt 20 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkandena 14 och 51 samt 2021/22:439 av m.fl. (V) yrkandena 1, 3 och 5, 2021/22:1229 av (S), 2021/22:2026 av (M) yrkandena 1 och 2, 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkandena 78 och 80 samt 2021/22:3879 av m.fl. (KD) yrkande 69. kommer att avgöra om mänskligheten ska kunna bromsa de skenande utsläppen av växthusgaser och se till att klimatet inte förändras på ett sätt som kommer att göra livet för framtida generationer svårare, fattigare och farligare. Klimatutmaningen går att lösa om ineffektiva symbolåtgärder ersätts av en förnuftsbaserad politik som underlättar den snabba utvecklingen av klimatvänligare teknik. har unika förutsättningar att bli världens första klimatneutrala välfärdsnation. Jag anser att det behövs tydliga marknadsekonomiska styrmedel och en tilltro till människors eget ansvar – den som förorenar ska betala. Politiken har ansvar att se till att de rätta styrmedlen finns, som lagstiftning och ekonomiska styrmedel. Marknaden driver på för teknikutveckling och innovation för klimatsmarta lösningar. Klimatanpassning förutsätter dock ekonomisk utveckling. Klimatfrågornas tydliga internationella dimension måste alltid finnas med i överväganden kring olika lösningar. agerande inom ramen för EU-arbetet är således viktigt. Jag är allmänt bekymrad över den väg som EU har slagit in på när det gäller energi- och klimatpolitiken och ser tydliga behov av förändringar i EU:s energipolitik. Den nuvarande politiken gör att klimatmålen blir svårare – om ens möjliga – att nå och innebär en risk för betydligt högre kostnader för det framtida energisystemet än om inriktningen hade utgått från teknikneutralitet och samhällsekonomisk effektivitet. Kommissionen har exempelvis i sin vätgasstrategi föreslagit att det ska byggas upp ett system för att producera, lagra och distribuera vätgas över för att komplettera den väderberoende primärenergiproduktionen. Kommissionen ser framför sig en betydande roll för vätgasen som energibärare både inom industrin och i transportsektorn. Vätgas som framställs ur fossila råvaror och/eller med hjälp av fossilbränslebaserad el har dock ingen plats i ett framtida europeiskt energisystem. Jag anser därför att regeringen ska verka för att kommissionen ska lägga fram en tidssatt plan som beskriver hur produktionen av vätgas från fossila bränslen inom EU snabbt ska fasas ut. Annan bränsleproduktion som baseras på fossila energikällor kommer också att behöva fasas ut och ersättas av bl.a. produktion av förnybara bränslen som exempelvis grön vätgas. Vätgasproduktion kräver mycket el. En vätgasrelaterad nationell utmaning är således att säkerställa att de som ska framställa vätgasen i har tillgång till konkurrenskraftigt prissatt fossilfri el. När raffinaderierna i ska ställa om sin produktion måste kraftsystemet förstärkas för att kunna leverera tillräckligt med el. Kraftsystemet i är för svagt för att vätgasproduktionen ska kunna elektrifieras. För att fortsatta satsningar på produktion av förnybar vätgas ska kunna ersätta raffinering av är det därför nödvändigt att säkerställa att raffinaderierna har god och tillförlitlig tillgång till fossilfri el för att kunna producera den vätgas man behöver med hjälp av elektrolys. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Biogas, punkt 21 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3431 av m.fl. (M) yrkande 40 och 2021/22:2453 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2021/22:3199 av m.fl. (V) yrkande 13, 2021/22:3232 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 6, 2021/22:3277 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 18, 2021/22:3323 av (M), 2021/22:3663 av m.fl. (C) yrkandena 42–44, 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkandena 68–70 och 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 60. Det finns många fördelar ur både ett miljömässigt och ett ekonomiskt perspektiv med att återvinna mer och fler material samt att optimera användningen av de resurser som finns. Att skapa förutsättningar för ett resurseffektivt samhälle ser vi därför som mycket viktigt. Politikens uppgift är att skapa goda förutsättningar för olika aktörer att ta ansvar för sitt avfall och att värna principen om att förorenaren betalar. Med utgångspunkt i den s.k. avfallshierarkin, en helhetssyn och idén om en cirkulär ekonomi bör med kraft fortsätta omställningen till ett resurseffektivt samhälle. Mot denna bakgrund är det bekymmersamt att ett allsidigt, inhemskt avfallsbaserat bränsle som biogas är hårt konkurrensutsatt av importerad biogas, bl.a. från danska anläggningar. Konkurrens är självfallet bra, men det förutsätter att den bygger på rättvisa villkor. har valt en modell med konsumtionsstöd till biogasen genom skattebefrielse, medan i stället ger stöd i produktionsledet. Det innebär att den danskproducerade biogas som importeras till subventioneras genom både konsumtions- och produktionsstöd, och att den därmed blir billigare än den biogas som produceras i . Vi anser att det är olyckligt att konkurrensen inom EU snedvrids till följd av statliga subventioner. Därför anser vi att regeringen ska verka för en harmonisering av systemen mellan de berörda länderna i syfte att uppnå en gemensam och välfungerande inre marknad där biobränsleproduktion ges långsiktiga villkor. Det är därför viktigt att regeringen tidigt driver på för att få besked från kommissionen i frågor som rör nedsättning av skatter för olika biodrivmedel. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Biogas, punkt 21 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2453 av m.fl. (SD) yrkande 8 och 2021/22:3199 av m.fl. (V) yrkande 13, 2021/22:3232 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 6, 2021/22:3277 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 18, 2021/22:3323 av (M), 2021/22:3431 av m.fl. (M) yrkande 40, 2021/22:3663 av m.fl. (C) yrkandena 42–44, 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkandena 68–70 och 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 60. Att producera biogas genom rötning av matavfall är ett bra sätt att ta vara på den energi som finns i organiskt hushållsavfall och i restprodukter från livsmedelsindustrin. Restprodukterna från rötningen kan dessutom användas som gödningsmedel, under förutsättning att de inte innehåller otillåtna nivåer av exempelvis tungmetaller. Som biobränsle har biogas flera fördelar. Koldioxidbalansen är bra, gasen produceras huvudsakligen i och den reducerar beroendet av importerade fossila bränslen. I gynnas biogasproduktionen av gynnsamma skatteregler. Vi anser att villkoren för biogasens vidkommande inte ska försämras men kan konstatera att det svenska systemet är satt under press. I finns ett biogasnät som är integrerat med det danska gasnätet, vilket medför att svenska biogasproducenter konkurrerar med danska aktörer som får produktionsstöd. Vi anser inte att det är en idealisk lösning med ett produktionsstöd för biogas även i , men eftersom marknaderna har integrerats bör förutsättningarna för produktion i och harmoniseras. Därför bör regeringen skyndsamt utreda frågan om hur det ska vara möjligt att skapa rimliga förutsättningar för att rötningen av matavfall till biogas ska kunna fortgå. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Biogas, punkt 21 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3663 av m.fl. (C) yrkandena 42–44 och 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkandena 68–70 och 2021/22:2453 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2021/22:3199 av m.fl. (V) yrkande 13, 2021/22:3232 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 6, 2021/22:3277 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 18, 2021/22:3323 av (M), 2021/22:3431 av m.fl. (M) yrkande 40 och 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 60. Vi anser att produktion och användning av biogas har många viktiga samhällsfördelar som spelar en betydande roll i omställningen till ett fossilfritt samhälle. Biogasen bidrar inte minst till ökad resurseffektivitet eftersom tillverkningsprocessen i huvudsak nyttjar restprodukter. Såväl tillverkning som användning medför låga utsläpp, och biogasen kan dessutom ersätta andra betydligt mer klimatskadliga drivmedel. Biogas som produceras i kan också bidra till en ökad självförsörjning av drivmedel, vilket ökar vår motståndskraft. Vi anser att biogasen kan och bör användas inom fler tillämpningsområden, varför vi fokuserar på att riva hinder för och stödja såväl ökad produktion som användning av biogas genom att utveckla den s.k. gröngasprincipen som underlättar samdistribution av biogas och naturgas i det befintliga gasnätet. Utöver detta vill vi också se ett skyndsamt genomförande av den s.k. förslag, där den svenskproducerade biogasens samhällsekonomiska nyttor tydliggörs. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Biogas, punkt 21 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3199 av m.fl. (V) yrkande 13, 2021/22:3232 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 6 och 2021/22:3277 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 18 och 2021/22:2453 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2021/22:3323 av (M), 2021/22:3431 av m.fl. (M) yrkande 40, 2021/22:3663 av m.fl. (C) yrkandena 42–44, 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkandena 68–70 och 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 60. Biogas är ett cirkulärt och närproducerat bränsle som kan produceras av gödsel, avloppsslam, matrester och restprodukter från jord- och skogsbruk. Den kan ersätta naturgas i industriprocesser eller användas som bränsle i transporter. Biogasproduktionen har dock inte byggts ut till sin fulla potential även om det finns stora möjligheter till synergier mellan jord- och skogsbruk, industri och lokalsamhällen. Med en kombination av vattenkraft, vindkraft, solkraft, solvärme och hållbar bioenergi har den svenska industrin goda förutsättningar för att kunna ställa om i hållbar riktning. Industrins klimatomställning måste alltså ske parallellt med omställningen av energisystemet. Elektrifiering av industriprocesser ökar energibehovet som även andra samhällssektorer såsom transporter elektrifieras. Därför behöver energisystemet anpassas för att kunna möta de nya behoven som de fossila energikällorna avvecklas och energiförsörjningen blir helt förnybar. Biogasen kommer att kunna ha en viktig roll i det sammanhanget. Biogasen gynnar också utvecklingen på landsbygden. Den ger en robusthet för landsbygdens energiförsörjning och produktionen kan med fördel organiseras inom ramen för lokala biogaskooperativ eller i regi. är det svårt för svenska biogasproducenter att konkurrera med utländska eftersom flera länder, t.ex. , har väl utbyggda stödsystem för biogasproduktionen. En ökad efterfrågan på biogas i möts då främst av billigare importerad biogas. Det bör även nämnas att en ökad produktion av biogas också kan generera betydande mängder biokol. Biokol är träkol som framställs genom förbränning av biomassa med begränsad syretillförsel. Nyttjande av biokol kan på ge negativa utsläpp motsvarande koldioxidekvivalenter . Jag anser att regeringen bör återkomma med ytterligare styrmedel för att öka den inhemska biogasproduktionen samt en strategi för att främja ökad nationell produktion och användning av biogas och biokol. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Biogas, punkt 21 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 60 och 2021/22:2453 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2021/22:3199 av m.fl. (V) yrkande 13, 2021/22:3232 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 6, 2021/22:3277 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 18, 2021/22:3323 av (M), 2021/22:3431 av m.fl. (M) yrkande 40, 2021/22:3663 av m.fl. (C) yrkandena 42–44 och 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkandena 68–70. Jag anser att det finns flera skäl för att öka produktionen av biogas. Det handlar om att begränsa klimatgasläckagen och den övergödningsproblematik som är förknippad med förekomsten av stallgödsel. Avgången av metan påverkas också av hur gödseln hanteras. Biogasen behövs också för att ersätta fossil gas eller andra fossila bränslen inom flera olika användningsområden. Jag ser det som rimligt att staten stöttar investeringar där en stor del av nyttan är att undvika klimatgasutsläpp och övergödningsproblematik. Det gäller exempelvis investeringar i anläggningar för biogasproduktion. Utöver inom jordbrukssektorn produceras biogas också i många kommunala reningsverk och i andra rötningsanläggningar. Små biogasanläggningar utan koppling till gasnätet kan på ett positivt sätt bidra till värme- och elproduktion. Ur ett klimatperspektiv är det centralt att minska matavfallet, men det avfall som trots allt uppstår, anser jag ska användas klimatsmart. Kommunerna bör därför öka återvinningen av matavfall för att använda det vid framställning av biogas. Sammantaget anser jag att produktionen av biogas måste öka för att minska läckaget av växthusgasen metan från jordbruket och från viss avfallshantering samt för att tillgodose behoven av fossilfri metan i industrin och inom de delar av transportsektorn som är svåra att elektrifiera. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vissa övriga frågor om energigaser och elektrobränslen, punkt 22 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2390 av m.fl. (SD) yrkande 19 och 2021/22:4195 av m.fl. (KD) yrkande 23 och