bet · H901TU16 · 2022-06-02 00:00:00 — och (båda S) anser i motion 2021/22:1428 att det i infrastrukturplaneringen behövs en översyn av fördelningsmodellen mellan länstransportplanerna. Motionärerna pekar på att den springande punkten är att den faktiska trafikmängden, där bl.a. besöksnäringen och transporterna från skogsnäringen tydligare vägs in, måste tillmätas större vikt. I motion 2021/22:776 yrkande 2 av (M) framförs att infrastrukturen på landsbygden behöver förbättras och att regeringen därför bör återkomma till med en plan för hur landsbygdens infrastruktur långsiktigt kan förbättras. I motion 2021/22:2012 av och (båda M) önskas en översyn av hur infrastrukturen ser ut i hela landet och möjligheterna till mer jämlika förhållanden när det gäller infrastrukturen i hela landet. Motionärerna pekar på att det krävs likvärdiga förutsättningar för transport och infrastruktur om företag och verksamheter ska kunna drivas i hela landet. Motionärerna framför motsvarande önskemål i motion 2021/22:2118. (M) anser i motion 2021/22:2173 att staten ska reglera sin infrastrukturskuld till regioner som fått stå tillbaka i tilldelningen av infrastruktursatsningar (yrkande 1) och att statens infrastruktursatsningar i kommande nationella transportplan ska fördelas till regionerna utifrån dessas andel av landets totala befolkningsmängd (yrkande 2). I motion 2021/22:359 av och (båda SD) framförs att tillgängligheten och tryggheten på landets rastplatser måste öka. I kommittémotion 2021/22:3679 yrkande 3 pekar m.fl. (C) på vikten av att i planeringsarbetet för infrastrukturinvesteringar ta hänsyn till trygga och tillgängliga trafikmiljöer. Motionärerna framhåller att ett betydande antal medborgare, särskilt kvinnor, känner oro inför att vistas i det offentliga rummet, bl.a. med hänsyn till könsrelaterat våld. I yrkande 25 framhåller motionärerna att kvinnor och män ska ha samma möjlighet att påverka planeringen av transporter och transportinfrastruktur. Motionärerna framhåller att det är av stor betydelse att redan på planeringsstadiet av ny transportinfrastruktur ha ett jämställdhetsperspektiv för att målen om ett jämställt transportsystem ska kunna nås. Ett långsiktigt hållbart transportsystem I partimotion 2021/22:3511 yrkande 24 understryker m.fl. (C) vikten av åtgärder för att underlätta för hållbara transporter. Motionärerna pekar exempelvis på att man behöver se över hur transportsystemet kan moderniseras och den fossilfria infrastrukturen byggas ut. I partimotion 2021/22:4199 yrkande 44 av m.fl. (L) framförs att en överflyttning av godstransporter från väg till fartyg och järnväg behöver underlättas. Motionärerna pekar bl.a. på behov av en översyn av regelverk och avgifter. I yrkande 74 påminner motionärerna om att förbättrad transporteffektivitet genom medveten samhällsplanering är ett av verktygen för att möjliggöra klimatneutralitet i transportsektorn. I partimotion 2021/22:3203 yrkande 1 framför Nooshi Dadgostar m.fl. (V) att regeringen bör genomföra en omprövning av projekt inför den kommande nationella planen för transportinfrastruktur 2022–2033 med utgångspunkten att klimatmålet för transportsektorn ska nås. I yrkande 3 begärs att regeringen återkommer till med en tidsbestämd handlingsplan med åtgärder för att nå fossilfria transporter . I yrkande 4 framförs att transportsektorns klimatmål ska genomföras till . I yrkande 8 anser motionärerna att regeringen bör anta ett kompletterande etappmål för hållbar stadsutveckling som innebär att framtida trafikökningar ska ske genom andra trafikslag än biltrafik. I yrkande 12 anser motionärerna att regeringen bör återkomma med förslag på lagstiftning som möjliggör för kommunerna att införa krav på gröna res- och transportplaner vid nyetableringar och större ombyggnader. I partimotion 2021/22:3277 yrkande 3 framför samma motionärer att det nationella klimatmålet för transportsektorn ska genomföras till 2030. Motionärerna pekar på att vi befinner oss i ett klimatnödläge som kräver tydlig inriktning och målsättning för att leva upp till målsättning. I kommittémotion 2021/22:3750 yrkande 5 lyfter m.fl. (M) fram betydelsen av ett effektivt och hållbart transportsystem som inkluderar alla trafikslag. Motionärerna pekar bl.a. på att behöver ett effektivt och hållbart transportsystem som binder ihop och bejakar utvecklingen av fossilfria motorer. m.fl. (SD) framhåller i kommittémotion 2021/22:2455 yrkande 28 att målet om en fossiloberoende fordonsflotta till 2030 bör ses över. Motionärerna pekar bl.a. på att har konstaterat att en förtida utfasning av fossila drivmedel i har ett litet värde globalt, då oljekonsumtionen istället styrs mot nya marknader. I kommittémotion 2021/22:3663 yrkande 1 av m.fl. (C) framförs att det krävs ytterligare styrmedel och en resultatfokuserad politik för att målet om minskade utsläpp från transportsektorn till 2030 ska kunna nås. Motionärerna framhåller att klimatmålet är ett ambitiöst mål som också innebär en enorm möjlighet att ta ledningen i den globala omställningen. I yrkande 2 anser motionärerna att klimatpåverkan från transportsektorn ska minska genom främjande av ökad användning av klimateffektiva biodrivmedel, utökad elektrifiering och mer effektiva transportlösningar. m.fl. (C) framför i kommittémotion 2021/22:3684 yrkande 49 att det krävs ytterligare politiska styrmedel för att säkra att transportsektorns klimatmål nås till 2030. Motionärerna framhåller att åtgärder för att nå klimatmålet bör inkludera ett brett spektrum av resultatinriktade lösningar såsom att främja en ökad användning av klimateffektiva biodrivmedel, en utökad elektrifiering och mer effektiva transportlösningar. I kommittémotion 2021/22:3191 yrkande 4 anser m.fl. (V) att det bör införas en lagstadgad rätt för kommuner att införa krav på gröna res- och transportplaner vid nyetableringar och större ombyggnader. I yrkande 6 efterfrågar motionärerna en översyn av lämpliga styrmedel, inklusive stadsmiljöavtal, för att stimulera samhällsplanering som minskar bilberoendet. Motionärerna understryker att det ska vara enkelt och ekonomiskt lönsamt att välja de klimatsmarta alternativen. m.fl. (V) framför i kommittémotion 2021/22:3195 yrkande 2 att Transportstyrelsen bör få i uppdrag att skapa ett system där myndigheter samverkar för att optimera infrastruktursystemet för bäst effektivitet med klimatmålen som främsta mål. I yrkande 4 önskar motionärerna att får i uppdrag att använda en målstyrd planering och verksamhet, där klimatmålen är överordnade och utgör den styrande principen för framtidens infrastruktur. I yrkande 6 anser motionärerna att ska få i uppdrag att utveckla metodik och samverkansformer där man i samråd med regioner och kommuner kan identifiera tidigare beslutade objekt som inte uppfyller dagens krav i enlighet med klimat- och miljömål, även . I yrkande 8 framhåller motionärerna att bör få i uppdrag att omförhandla beslutade vägprojekt, i såväl befintlig nationell plan som kommande nationell plan, som bidrar till att det klimatmål som beslutat om inte nås. m.fl. (V) framhåller i kommittémotion 2021/22:4375 yrkande 1 att regeringen på nytt bör ta ställning till infrastrukturprojekt i den nationella transportinfrastrukturplanen utifrån uppnåendet av viktiga samhällsmål och klimatmålet i synnerhet. Motionärerna pekar bl.a. på storskaliga motorvägsprojekt som brukar vara mycket kostnadsdrivande men också gå emot klimat- och miljömål. I kommittémotion 2021/22:4066 yrkande 20 framhåller m.fl. (MP) att planeringen av transportsystemet ska styras efter klimatmål, inte prognos. I yrkande 21 anser motionärerna att och andra berörda myndigheter bör få i uppdrag att arbeta för ett mer transportsnålt samhälle och ta fram en plan för ökad transporteffektivitet. I yrkande 34 framhåller motionärerna betydelsen av att vidta åtgärder, regeländringar och ökade statliga investeringar för att få en överflyttning av långväga godstransporter från väg till järnväg och sjöfart. I yrkande 52 önskar motionärerna att statliga stöd för kommunala åtgärder för klimatsmart stads- och trafikplanering genom stadsmiljöavtalen ska utvecklas och stärkas. I motion 2021/22:3742 betonar och (båda S) betydelsen av ett hållbart och effektivt transportsystem. Motionärerna framhåller att det är uppenbart att det krävs stora ansträngningar för att minska utsläppen i tillräcklig takt och motionärerna lyfter flera förslag till åtgärder. Acko Ankarberg och (båda KD) lyfter i motion 2021/22:3798 yrkande 1 fram vikten av att stödja teknikutveckling som ger transporter med lägre belastning på miljön. (MP) pekar i motion 2021/22:21 yrkande 3 på behovet av att tillämpa målstyrning snarare än prognosstyrning i infrastrukturplaneringen. I motion 2021/22:4207 framför Axel och (båda MP) att det bör införas ett negativt mål för biltrafik i syfte att reducera biltrafiken till nödvändiga nivåer för att uppnå målet om att minska transportsektorns utsläpp till 2030. Motionärerna lyfter bl.a. fram att utsläppen av växthusgaser behöver minska med för att nå mål om att minska utsläppen från trafiken . (MP) anser i motion 2021/22:3417 yrkande 36 att kommuner ska ges möjlighet att införa s.k. transportplaner för att öka möjligheten att strukturerat planera för minskad negativ klimatpåverkan. Godstransporter och näringslivets behov I partimotion 2021/22:4199 yrkande 45 framhåller m.fl. (L) att det behöver byggas nya industrispår för att stärka järnvägens attraktivitet och främja överflyttning från väg till järnväg. m.fl. (M) framför i kommittémotion 2021/22:3758 yrkande 3 att det finns mycket att göra för att säkerställa infrastrukturen till och från svenska hamnar. Motionärerna anser att regeringen bör se över samarbetsrutiner mellan staten och de kommuner som ansvarar för infrastrukturen till och från svenska hamnar. I kommittémotion 2021/22:2387 yrkande 2 av m.fl. (SD) framförs att industrins villkor behöver prioriteras i infrastrukturplaneringen. I kommittémotion 2021/22:2391 yrkande 11 av m.fl. (SD) framhålls att transportinfrastrukturen är avgörande för tillverkningsindustrins frakt av gods, men infrastrukturen måste också fungera tillfredsställande för arbetskraften. Motionärerna anser därför att industrins villkor måste prioriteras upp i infrastrukturplaneringen. I kommittémotion 2021/22:2431 yrkande 2 av m.fl. (SD) konstateras att en av grundförutsättningarna för tunga industri, dit gruvindustrin hör, är en fungerande infrastruktur. Motionärerna pekar på att produktionen av många svenska råvaror och produkter ligger långt ifrån marknaderna. Motionärerna vill därför särskilt betona den tunga industrins transportbehov i samband med framtida infrastrukturplanering. m.fl. (SD) framhåller i kommittémotion 2021/22:2953 yrkande 15 att godstrafikens behov av infrastruktur har fått stå åt sidan för persontrafikens behov. Motionärerna vill därför understryka godstrafikens behov av upprustade bansträckor. I yrkande 18 efterfrågar motionärerna en utredning av skogs- och gruvindustrins behov av nya järnvägsspår i . Motionärerna påminner om att genom en förstärkning av järnvägsnätet i , som är kopplat till skogs- och gruvindustrin, kan större mängder gods flyttas över från väg till järnväg. m.fl. (C) betonar i kommittémotion 2021/22:4131 yrkande 3 vikten av en konkurrenskraftig infrastruktur för basindustrin. m.fl. (V) framför i kommittémotion 2021/22:3214 yrkande 13 att järnvägsinvesteringar måste prioriteras i infrastrukturplaneringen, särskilt i samband med industriinvesteringar, då detta är en del av klimatomställningen. m.fl. (KD) framhåller i kommittémotion 2021/22:3879 yrkande 25 att kombiterminalerna behöver utvecklas på ett ändamålsenligt sätt så att omlastning mellan väg och järnväg sker smidigare. Motionärerna pekar bl.a. på att en eftersträvansvärd lösning är att i ökad utsträckning möjliggöra för containrar att överföras horisontellt mellan lastbilar och tåg vid kortare stopp. m.fl. (L) framför i kommittémotion 2021/22:3380 yrkande 11 att godstransporter måste prioriteras för att säkerställa företagens konkurrenskraft och jobb samt för att säkra tillväxt i hela . Motionärerna framhåller att effektiva och väl fungerande transporter är centralt för att företag ska kunna leverera varor till kunder. I kommittémotion 2021/22:3394 yrkande 6 av m.fl. (L) framförs att transporter ska ses ur ett dörr-till-dörr-perspektiv, där totaltid för en transport och resurseffektivitet är viktiga parametrar. Motionärerna framhåller att det för att få en sammanhängande infrastruktur därför är angeläget att prioritera fungerande knutpunkter för lastning och lossning av gods och genomtänkta platser för byte av transportslag för persontransporter. I yrkande 7 framförs att godstrafikens betydelse vid prioritering av infrastruktur måste öka. I yrkande 37 konstateras att det behövs en strategisk utbyggnad av infrastrukturen runt hamnarna för att underlätta omlastning. Motionärerna pekar bl.a. på att det är viktigt att uppmärksamma hamnarnas strategiska roll som naturliga knutpunkter där gods, människor och transportslag möts och effektiva logistiklösningar uppstår. (M) framhåller i motion 2021/22:1939 yrkande 2 att regeringen behöver överväga att vidta åtgärder för att säkra konkurrenskraftiga logistikupplägg för att gynna och hjälpa svenskt näringsliv. Motionären lyfter bl.a. fram rimliga transportkostnader, effektiva logistikflöden och nät av flöden till viktiga marknader. I kommittémotion 2021/22:2449 yrkande 12 av m.fl. (SD) konstateras att en förutsättning för en fungerande turism i ett avlångt land som är att det är möjligt att ta sig till och från de resmål man önskar besöka. Motionärerna framhåller att en välskött infrastruktur och välfungerande trafik därför är centralt för den svenska besöksnäringens möjligheter att växa utanför landets storstadsområden. m.fl. (C) begär i kommittémotion 2021/22:3242 yrkande 2 en genomlysning av besöksnäringens infrastruktur och transportbehov. Motionärerna föreslår bl.a. att får i uppdrag att i samarbete med besöksnäringen undersöka förslag till relevanta infrastruktur- och transportsatsningar som matchar besöksnäringens behov. I yrkande 20 framhåller motionärerna att ska ta med besöksnäringen i sin nyttoutvärderingskalkyl. Motionärerna framhåller att det krävs att lägger större vikt vid besöksnäringen i sin planering för att få möjlighet till utveckling i alla delar av länen. (M) framhåller i motion 2021/22:871 att beräkningsgrunderna för infrastrukturmedel behöver ändras så att de tar mer hänsyn till olika näringar, exempelvis turism, och inte bara befolkningsunderlag. Per Åsling och (båda C) önskar i motion 2021/22:1596 att får i uppdrag att tillsammans med näringslivet och övriga berörda myndigheter undersöka behovet av att anpassa infrastrukturen till turistresmål som är starkt säsongsbundna. Motionärerna pekar på att det krävs en god tillgänglighet till våra turistiska resmål för att svensk turistindustri även i fortsättningen ska kunna vara konkurrenskraftig. I motion 2021/22:1619 yrkande 2 av och (båda C) framförs att bör ta med besöksnäringen i sin nyttoutvärderingskalkyl. Motionärerna menar att detta är nödvändigt för att få möjlighet till utveckling av besöksnäringen i alla delar av länen. och (båda C) anser i motion 2021/22:1628 yrkande 3 att det behövs en genomlysning av besöksnäringens infrastruktur och transportbehov. Motionärerna påminner om att besöksnäringens utveckling är beroende av att besökare kan ta sig till och från platser på ett effektivt sätt. I kommittémotion 2021/22:3640 yrkande 3 efterfrågar m.fl. (M) ett skydd för hamnar, flygplatser och annan viktig egendom genom bl.a. en lagstiftning som möjliggör en granskning av överlåtelser av säkerhetskänslig egendom. I kommittémotion 2021/22:3757 yrkande 3 av m.fl. (M) lyfts behovet av en stärkt krisberedskap och ett skydd av transportsystemet med anledning av det ökade terrorhotet. Motionärerna önskar därför bl.a. att regeringen skyndsamt initierar en större genomlysning av hela transportsektorn och föreslår åtgärder för att stärka skyddet mot olyckor och terrorhandlingar. I kommittémotion 2021/22:3758 yrkande 8 lyfter samma motionärer fram vikten av att säkerställa fortsatt tillgång till svenska järnvägsfärjor. Motionärerna pekar bl.a. på att regeringen behöver se över hur svensk godstrafik kan säkerställas även i ett scenario där godstrafiken över tillfälligt stoppats. m.fl. (SD) framhåller i kommittémotion 2021/22:2953 yrkande 24 att möjligheten att transportera gods via färja bör finnas kvar för att minska sårbarheten. Motionärerna anser att om detta skulle leda till merkostnad för transportbolagen och hamn- och färjebolagen bör statligt stöd för att bevara denna redundans inrättas. I kommittémotion 2021/22:3683 yrkande 1 av m.fl. (C) anförs att det finns behov av att analysera och utreda om regeringens transportpolitiska mål klarar kriser som slår hårt mot mobilitet och transporter. I yrkande 2 framhålls att det bör säkerställas en lägsta nivå för transporter även under en kris. Motionärerna understryker att är ett stort land med långa avstånd där ett fungerande transportsystem är väldigt viktigt. I yrkande 6 betonas vikten av att säkerställa att systemkritiska trafik- och säkerhetssystem fungerar även i en kris. I yrkande 7 efterfrågas beredskapsplaner för personalens återstart med fokus på behörighet och tillstånd. m.fl. (L) framför i kommittémotion 2021/22:3394 yrkande 4 att skyddet av transportsystemet mot olycksrisker orsakade av vandalisering, kriminalitet, sabotage och terrorhot bör ses över. Motionärerna anser därför att det behöver utredas hur infrastrukturen kan bli mer robust och mindre sårbar, inte minst vid ut- och infarterna till storstäderna. I kommittémotion 2021/22:4197 yrkandena 30 och 34 av m.fl. (MP) efterfrågas en planering av energiförsörjningen av transportsektorn så att inhemskt producerad förnybar energi och inhemskt producerat förnybart bränsle kan användas i kris och krig. Boriana (M) pekar i motion 2021/22:3425 yrkande 7 på vikten av alternativa järnvägsförbindelser till kontinenten via hamn. I kommittémotion 2021/22:3996 yrkande 23 framför m.fl. (L) att hinder för gränsöverskridande infrastruktur i EU måste avskaffas. och (båda S) begär i motion 2021/22:1662 i denna del att regeringen i infrastrukturplaneringen ser över möjligheten att utarbeta en nationell strategi för att möta den ökade utrikeshandeln österut. m.fl. (S) anför i motion 2021/22:1754 att förutsättningarna för gränsöverskridande järnvägstrafik behöver studeras i infrastrukturplaneringen. Motionärerna framhåller bl.a. att det krävs insatser för att gynna gränsregionernas livskraft som arbetsmarknader och utbildningsmarknader och för besöksnäringen och då kan goda kommunikationer till gränsregionerna och över gränserna vara till hjälp. I motion 2021/22:2190 av (M) framförs att stråket bör utpekas som en stomnätskorridor för EU:s transeuropeiska transportnät (TEN-T). (M) önskar i motion 2021/22:779 yrkande 1 att regeringen ser till att det utvecklas en metod för trafikmodellering av gränsöverskridande järnvägstransporter. I yrkande 3 framhåller motionären betydelsen av att förbättra den gränsöverskridande infrastrukturen. Motionären påminner i sammanhanget om potentialen till utsläppsminskningar genom att flytta vägtransporter till järnvägen. Motsvarande önskemål framförs i motion 2021/22:1749 yrkandena 3 och 4 av samma motionär. (KD) anser i motion 2021/22:3359 yrkande 2 att sträckan –bör vara en del av . och (båda L) framför i motion 2021/22:2362 yrkande 1 att snabba järnvägsförbindelser på sträckan –och vidare söderut bör göras till en del av . I kommittémotion 2021/22:3750 yrkande 14 lyfter m.fl. (M) vikten av att inkludera ny transportteknik i den framtida infrastrukturplaneringen. Motionärerna understryker att ska ligga i framkant när det gäller att anamma teknikutveckling och innovation. m.fl. (SD) lyfter i kommittémotion 2021/22:2953 yrkande 58 att utvecklingen av nya byggmetoder för järnväg bör öka. I yrkande 59 framhåller motionärerna att utvecklingen inom sektorn förarlösa tåg bör uppmuntras. I yrkande 60 efterfrågas en bevakning av utvecklingen när det gäller maglevtåg. I yrkande 61 anser motionärerna att utvecklingen när det gäller hyperloop bör bevakas. Motionärerna pekar bl.a. på att ny teknik kan sänka kostnader. I kommittémotion 2021/22:2968 yrkande 47 av m.fl. (SD) pekar motionärerna på vikten av att skapa tekniska testområden för utprovning av ny teknik. Motionärerna framhåller att det är positivt att främja teknisk utveckling för framtidens transportbehov, men för detta behövs bl.a. ett snabbare och förenklat tillståndsförfarande för tekniska tester i verklig trafikmiljö. m.fl. (C) framför i kommittémotion 2021/22:3679 yrkande 65 att det krävs åtgärder för att främja autonomi och teknikutveckling inom transportsystemet och för att förbättra mobilitetstjänster över hela landet. Motionärerna anser vidare att lagstiftningen bör följa teknikutvecklingen och inriktas på funktionalitet framför teknikspecifika krav. m.fl. (L) anför i kommittémotion 2021/22:3378 yrkande 12 att utvecklingen av digitala lösningar för utnyttjande av transportinfrastrukturen bör påskyndas. Detta leder enligt motionärerna till ett effektivare, mer trafiksäkert och klimatvänligt transportsystem. I yrkande 13 anser motionärerna att det bör utredas vilka data som är högst prioriterade för att underlätta effektiv planering av nya infrastrukturprojekt samt för infrastrukturens underhåll. Motionärerna lyfter bl.a. fram att framtidens infrastruktur i högre utsträckning bör kunna planeras utifrån smarta data som både kan sänka kostnader och tid för utveckling och genomförande av nya infrastrukturprojekt och öka medborgarnyttan. I kommittémotion 2021/22:3394 yrkande 5 framför samma motionärer att lagstiftningen bör göras teknikneutral och inriktas på funktionalitet. Motionärerna påminner om att med en ökad introduktion av ny teknik och uppkopplade fordon ersätts vissa traditionella funktioner med nya. I yrkande 21 lyfts att ett exempel på hur infrastrukturen kan användas mer effektivt är att utnyttja s.k. geofencing. (M) framför i motion 2021/22:1889 yrkande 1 att det bör genomföras fullskaletester med moderna transportlösningar i någon eller några av landets större städer. I yrkande 2 efterfrågar motionären åtgärder för att underlätta fullskaletester av moderna transportlösningar. Motionären påminner om att det i finns verksamheter för moderna transporter som ligger i absolut framkant men att internationella erfarenheter som tas tillvara också kan betyda mycket för företag och jobb. i (2020) – görs 6 miljoner resor med personbil – fraktas 1 gods på väg – fraktas gods med 530 godståg – färdas 300 000 personer med 3 100 persontåg – färdas 800 000 personer med buss – tar 1 200 000 personer cykeln – görs 61 000 personresor med färja. Det övergripande målet för transportpolitiken är att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning i hela landet. Därutöver har beslutat om ett funktionsmål – tillgänglighet – och ett hänsynsmål – säkerhet, miljö och hälsa (prop. 2008/09:93, bet. 2008/09:TU14, rskr. 2008/09:257). Funktionsmålet anger att transportsystemets utformning, funktion och användning ska medverka till att ge alla en grundläggande tillgänglighet med god kvalitet och användbarhet samt bidra till utvecklingskraft i hela landet. Transportsystemet ska dessutom vara jämställt, dvs. likvärdigt svara mot kvinnors och mäns transportbehov. Hänsynsmålet innebär bl.a. att transportsystemets utformning, funktion och användning ska anpassas till att ingen ska dödas eller skadas allvarligt, bidra till att det övergripande generationsmålet för miljö och miljökvalitetsmålen nås samt bidra till ökad hälsa. Det finns även ett etappmål för trafiksäkerhet som regeringen fastställt och som innebär att antalet omkomna till följd av trafikolyckor inom vägtrafiken, sjöfarten respektive luftfarten ska halveras till 2030.