bet · H901UU17 · 2022-03-24 00:00:00 — , och ansökningar om medlemskap i redovisar i detta utlåtande sin granskning av de ansökningar om medlemskap i unionen som , och har lämnat in. Utskottet framhåller att invasion av måste fördömas i de allra starkaste ordalag. Utskottet ser positivt på de tre ländernas ansökningar som gör det ovedersägligt att de ser att deras associeringsprocesser kommer att avslutas med ett EU-medlemskap. Utskottet anser att EU bör ge de tre länderna ett tydligt medlemskapsperspektiv och att de som potentiella kandidatländer ges tillgång till EU:s reformstöd till blivande medlemsstater. Utskottet anser att ett ställningstagande för att betrakta som ett potentiellt kandidatland till EU demonstrerar ett orubbligt stöd för landets rätt att självständigt och utan inblandning göra sina utrikespolitiska vägval. Ansökan från om medlemskap i unionen – Översändande till medlemsstaternas parlament (CM 2003/22). Ansökan från om medlemskap i unionen – Översändande till medlemsstaternas parlament (CM 2065/22). Ansökan från Republiken om medlemskap i unionen – Översändande till medlemsstaternas parlament (CM 2077/22). Utskottets förslag till riksdagsbeslut , och anökningar om medlemskap i Bilaga Förteckning över granskade dokument Utskottets förslag till riksdagsbeslut , och anökningar om medlemskap i lägger utlåtandet till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (M), (SD), (S), (C), (V), (SD), (S), (KD), (S), (SD), (MP), (C), (S), Boriana (M) och (L). inledde ett invasionskrig mot . lämnade in en ansökan om medlemskap i unionen till rådets ordförande. lämnade in en medlemskapsansökan och gjorde även det. Rådet underrättade i enlighet med artikel 49 i och de övriga nationella parlamenten om ansökningarna den 4 respektive (rådets dokument CM 2003/22, CM 2065/22 och CM 2077/22). Talmannen bestämde , efter samråd med gruppledarna i enlighet med 9 kap. 20 § riksdagsordningen, att skulle hänvisa EU-dokumenten med de tre ländernas medlemskapsansökningar till utrikesutskottet för granskning. hänvisade EU-dokumenten till utrikesutskottet . Det ukrainska parlamentets talman skickade ett brev till talman om ansökan om EU-medlemskap (dnr 1488-2021/22). Talmannen har överlämnat brevet till utrikesutskottet. Medlemskapsansökan berörs även i ett brev från i som inkom till (dnr 1540–2021/22). En skrivelse från i om anslutning till EU inkom till utskottet (dnr 1640-2021/22) Utskottet och dess ledamöter har i olika konstellationer haft upprepade kontakter med företrädare för och med ledamöter i och i synnerhet efter att inledde upptrappningen av sin militära närvaro längs gräns . president avser att hålla ett anförande via videolänk till ledamöter församlade i plenisalen. Utskottet inhämtade upplysningar från regeringen vid sammanträdet i samband med kabinettssekreterare föredragning inför utrikesrådets möte . , och anökningar om medlemskap i Utskottets förslag i korthet lägger utlåtandet till handlingarna. Anslutning av nya medlemsstater Enligt artikel 49 i får varje europeisk stat som respekterar och förbinder sig att främja de värden som avses i fördragets artikel 2 ansöka om att bli medlem av unionen. Ansökan ska ställas till rådet, som beslutar om ansökan med enhällighet efter att ha hört kommissionen och efter att har gett sitt godkännande. De villkor som har enats om ska beaktas. Av artikel 49 framgår vidare att villkoren för att upptas som medlem och nödvändiga anpassningar av ska fastställas i ett avtal mellan medlemsstaterna och den ansökande staten. Avtalet ska föreläggas samtliga avtalsparter för ratifikation i överensstämmelse med deras konstitutionella bestämmelser. Enligt artikel 2 i ska unionen bygga på värdena respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter. Dessa värden ska vara gemensamma för medlemsstaterna i ett samhälle som kännetecknas av mångfald, icke-diskriminering, tolerans, rättvisa, solidaritet och principen om jämställdhet mellan kvinnor och män. enades vid sitt möte i om ett antal krav som ska ställas på blivande medlemsstater. Det handlar om att kandidatlandet ska uppvisa • stabila institutioner som kan garantera demokrati, rättsstatens principer, mänskliga rättigheter och respekt för och skydd av minoriteter • en fungerande marknadsekonomi och kapacitet att hantera konkurrenstryck och marknadskrafter inom unionen • förmåga att fullgöra de skyldigheter som följer av medlemskapet, inklusive anslutningen till målen om politisk, ekonomisk och monetär union. I Europeiska rådets slutsatser framhålls även unionens förmåga att ta emot nya medlemsstater som takten i den europeiska integrationen upprätthålls som en viktig sak att ta i beaktande. enades om en utvidgningsstrategi som grund för en förnyad konsensus om utvidgning. • konsolidering av unionens åtaganden i utvidgningsprocessen • strikt villkorlighet i alla förhandlingsskeden där takten i anslutnings-processen avgörs av resultaten i reformarbetet och där varje land bedöms efter egna meriter • öppenhet och kommunikation för att säkerställa brett och varaktigt stöd från allmänheten • hänsyn till unionens kapacitet att absorbera nya medlemmar. Europeiska rådets medlemmar ställde sig i ett gemensamt uttalande bakom de slutsatser som rådet godkänt om utvidgningen och stabiliserings- och associeringsprocessen. I dessa slutsatser ställde sig rådet bakom kommissionens meddelande COM(2020) 57 om en förbättrad anslutningsprocess. Syftet med meddelandet var att ge nya impulser till anslutningsprocessen genom att göra den mer förutsägbar, trovärdig och dynamisk samt underställa den en starkare politisk styrning på grundval av objektiva kriterier och en strikt positiv och negativ villkorlighet samt reversibilitet med grundläggande demokratiska, rättsstatliga och ekonomiska reformer som huvudmål (rådets dokument 7002/20). lämnade in en ansökan om medlemskap i unionen till rådets ordförande. lämnade in en medlemskapsansökan och gjorde även det. framhåller i sin ansökan bl.a. att är en europeisk stat som delar de europeiska demokratiska värden som stadfästs i artikel 2 i . I ansökan understryks vidare att på dagens geopolitiska världskarta har ett strategiskt viktigt läge mellan å ena sidan en fri och människocentrerad värld där demokrati och frihet råder och å andra sidan en del av världen med auktoritära ledare som utövar dominans över människor och deras friheter. Vidare betonas det historiska vägskäl som och hela den civiliserade världen ställts inför till följd av det krig som har inlett på grund av europeiska och euroatlantiska utvecklingskurs. Därutöver framhålls att framgången i europeiska integration kommer att bli ett betydande bidrag till stabiliteten och säkerheten på den europeiska kontinenten, som kommer att få långtgående positiva transformativa effekter i hela och i det postsovjetiska området. De europeiska samhällena och staterna som har visat enighet med folk under det krig som för, inte bara mot utan mot hela den civiliserade världen, uppmanas att visa solidaritet med och stödja dess medlemskap i och inleda det formella förfarandet för att ska tilldelas ställning som kandidatland. framhåller i sin ansökan att alltid har tillhört den europeiska kulturen och civilisationen och på ett värdefullt sätt bidragit till att bevara och vidareutveckla denna. Vidare framhålls att sedan landet återfick sitt statliga oberoende ständigt har strävat efter europeisk integration och varit associerad partner till EU och med framgång genomfört skyldigheterna enligt associeringsavtalet. framhåller i sin ansökan landets starka engagemang för de demokratiska värdena och principerna i artikel 2, den med EU gemensamma historien och fasta beslutsamhet att genomföra en reformagenda baserad på associeringsavtalet med . Avslutningsvis betonas med stark övertygelse att har sin framtid inom EU-medlemsstaternas gemenskap. I Versaillesförklaringen från det informella mötet mellan EU:s stats- och regeringschefer den 10–anges att rådet har handlat snabbt och uppmanat kommissionen att avge sina yttranden om ansökningarna. När det särskilt gäller framhåller stats- och regeringscheferna i förklaringen att landet är en del av den europeiska familjen och att banden, i avvaktan på kommissionens yttrande, ska stärkas och partnerskapet fördjupas för att stödja på dess fortsatta europeiska väg. I samband med behandlingen av regeringens skrivelse om verksamheten i EU behandlade utskottet ett motionsyrkande om EU:s fortsatta utvidgning. Yrkandet gällde bl.a. att en eventuell medlemskapsansökan från ska behandlas enligt en särskild färdplan och kombineras med kraftfulla stödinsatser för demokratibyggande och ekonomiska reformer. Även andra motionsyrkanden om länderna i det östliga partnerskapet behandlades. Utskottet avstyrkte yrkandena. beslutade i enlighet med utskottets förslag (skr. 2020/21:115, bet. 2020/21:UU10, rskr. 2020/21:357–358). I sin granskning av kommissionens arbetsprogram uttalade utskottet att det är centralt att EU för sin trovärdighet lever upp till sina åtaganden gentemot länderna på västra och även gentemot länderna i det östliga partnerskapet. Utskottets uppfattning var att de associerade länderna , och kan erbjudas ett medlemskapsperspektiv i enlighet med mer-för-mer-principen och mot bakgrund av ländernas genomförda reformer (COM(2021) 645, utl. 2021/22:UU4). behandlade utskottet associeringsavtalen med , och . Associeringsavtalen utgör en långsiktig plattform för EU:s bilaterala förbindelser med de tre länderna. Genom associeringsavtalen upprättas också ett djupgående och omfattande frihandelsområde som möjliggör en gradvis integrering av länderna i EU:s inre marknad. Utskottet föreslog att skulle godkänna de tre associeringsavtalen. beslutade i enlighet med utskottets förslag (prop. 2013/14:249, bet. 2014/15:UU7, rskr. 2014/15:18, prop. 2013/14:250, bet. 2014/15:UU6, rskr. 2014/15:17, prop. 2013/14:251, bet. 2014/15:UU5, rskr. 2014/15:16). ansökan om EU-medlemskap berördes under statsministerns samråd med inför stats- och regeringschefernas informella möte i . Regeringen fick stöd för sin redovisade ståndpunkt. Frågan berördes även i statsministerns återrapport från Versaillesmötet (kammarens protokoll 2021/22:82). Ändringar i statens budget för stöd till beslutade att ska bistå med ekonomiskt stöd och utrustning till följd av invasion. Genom beslutet bemyndigades regeringen att skänka försvarsmateriel i form av pansarskott, hjälmar och skyddsvästar samt dygnsportioner av hållbara livsmedel till ett värde om högst . Beslutet innebar även ett ekonomiskt bidrag om till den ukrainska fond till stöd för landets väpnade styrkor (bet. 2021/20:40, rskr. 2021/22:174–175). beslutade om ytterligare ekonomiskt stöd till . Beslutet innebär att garanterar Internationella återuppbyggnads- och () kompletterande lån till till ett belopp om plus ränta (prop. 2021/22:152, bet. 2021/22:FiU45, rskr. 2021/22:190). justerade finansutskottet ett förslag till om att bemyndiga regeringen att till skänka försvarsmateriel i form av pansarskott och fältarbetsmateriel inom området minröjning till ett värde om högst (bet. 2021/22:FiU46). behandlar förslaget , efter justeringen av detta utlåtande. Utöver de budgetbeslut som fattat har regeringen vidtagit en rad åtgärder till stöd för . beslutade regeringen att får skänka bl.a. skyddsvästar, hjälmar, kikare och drönare till via Europol. För att bistå i hanteringen av flyktingströmmarna till grannländer beslutade regeringen att utöka stödet till med och att göra en utbetalning av extra stöd på till . Detta föregicks av ett beslut att betala ut ytterligare i form av kärnstöd till UNHCR. Genom EU:s civilskyddsmekanism har även bidragit med utrustning för att stödja i flyktingmottagandet. invasion av måste fördömas i de allra starkaste ordalag. Invasionen är oprovocerad, olaglig och oförsvarlig. Angreppet är en kränkning av territoriella integritet och suveränitet och innebär ett stort lidande för den ukrainska befolkningen. Det är en attack mot fred och rådande säkerhetsordning. Skulden och ansvaret ligger helt på och dess president . står tillsammans med övriga EU och med våra transatlantiska partner enade i stödet för och den ukrainska befolkningen. har, liksom och , tydligt uttryckt sina europeiska ambitioner. De tre ländernas ansökningar om medlemskap i öppnar ett nytt avsnitt i deras pågående associeringsprocesser. Det är nu ovedersägligt att de tre länderna ser att denna process kommer att avslutas med ett EU-medlemskap. Utskottet ser positivt på detta och anser, som även tidigare framförts, att EU bör ge de tre länderna ett tydligt medlemskapsperspektiv och att de som potentiella kandidatländer ges tillgång till allt reformstöd som EU har att erbjuda blivande medlemsstater. Utskottet vill emellertid betona att de tre ländernas ansökningar om medlemskap måste tas emot på ett seriöst sätt och att gällande regler och förfaranden måste tillämpas, inklusive den reviderade metodologin för utvidgningen med en tydlig inriktning på grundläggande reformer. Att träda in som medlemsstat i EU innebär ett omfattande åtagande som förutsätter stabila demokratiska institutioner och respekt för rättsstatens principer, administrativ förmåga och en väl fungerande marknadsekonomi. Utskottet välkomnar att rådet skyndsamt inledde förfarandet enligt artikel 49 i genom att begära att kommissionen ska yttra sig över de tre ansökningarna. Genom den skyndsamma hanteringen har EU bekräftat den särställning som de tre länderna beklagligtvis intar till följd av aggressioner. Det innebär också att medlemsstaterna kommer att få ett tillförlitligt underlag för att ta ställning till en realistisk fortsatt process. Utskottet vill understryka vikten av att EU i avvaktan på kommissionens yttranden intensifierar sitt engagemang för de tre ländernas reformarbete med ambitionen att de ska träda in som medlemmar i unionen. I det akuta läge som råder handlar det i första hand om att tillsammans med medlemsstaterna och internationella partner gå vidare i stödet till att stå emot invasionskrig, skärpa sanktionerna mot och ytterligare isolera internationellt, ta emot alla de som flyr från kriget och fortsätta att ställa krav på att medge humanitärt tillträde och säker passage för de som önskar lämna . EU och medlemsstaterna måste också möta och behov av stöd för att hantera krigets konsekvenser, bl.a. när det gäller flyktingmottagandet i . För motståndskraft är det enligt utskottet även nödvändigt att EU redan nu gör ett tydligt, långsiktigt och omfattande åtagande om stöd till återuppbyggnaden av ett fritt och demokratiskt . Utskottet anser att ett ställningstagande för att betrakta som ett potentiellt kandidatland till EU demonstrerar ett orubbligt stöd för landets rätt att självständigt och utan inblandning göra sina utrikespolitiska vägval. Med det anförda föreslår utskottet att lägger utlåtandet till handlingarna. Förteckning över granskade dokument Ansökan från om medlemskap i unionen – Översändande till medlemsstaternas parlament, CM 2003/22. Ansökan från om medlemskap i unionen –Översändande till medlemsstaternas parlament, CM 2065/22. Ansökan från Republiken om medlemskap i unionen – Översändande till medlemsstaternas parlament, CM 2077/22. är ett av största länder. har också en av de största befolkningarna i . Vi kan inte skilja på EU:s säkerhet och säkerhet, tvärtom. De hör ihop. De länder som strävar efter att bygga sina samhällen efter vår modell med våra värderingar måste vi också kunna välkomna in i EU. Det är viktigt, fru talman, att sända en hoppets signal till det ukrainska folket men även till folken i och i . De kämpar för hela det demokratiska . Länder som uppfyller EU:s villkor har rätt att ansöka om medlemskap i . Det är EU som avgör vem som får ansöka och framför allt vem som får bli medlem, inte . Det görs mycket arbete i , och för att man ska uppfylla EU:s villkor. Det arbetet sker genom associationsavtalen, grannskapspolitiken och det östliga partnerskapet. Vägen till ett EU-medlemskap är krokig, lång och ansträngande. Men vi kan se att den är mödan värd för de länder som har gått den vägen och lämnat diktatur, förtryck och orättvis fördelning bakom sig. och EU ger bistånd och vapen och tar emot flyktingar från . Men det viktigaste vi kan ge dem som kämpar i är hopp - hopp om ett framtida EU-medlemskap. Och EU måste framöver investera i återuppbyggnad och fortsätta att bidra till utvecklingen i , och . Det är därför som vi, fru talman, i ett helt enigt utrikesutskott ställer oss bakom de medlemskapsaspirationer som , och har. Och det är därför som vi i total enighet har kommit fram till det utlåtande som ligger på bordet här i kammaren. Med det, fru talman, vill jag yrka bifall till utrikesutskottets förslag. tog utrikesminister tillsammans med utrikesminister initiativ till det som kom att bli EU:s östliga partnerskap. Syftet med partnerskapet var att uppmuntra reformer och demokrati i sex forna sovjetrepubliker, däribland , och . efter grundandet av det östliga partnerskapet ser vi vilken strategisk framgång det är - för EU, för de värderingar vi vill värna men också för partnerskapsländerna. Det gäller kanske allra främst , och . Precis som då står nu på sida i deras strävan att vara en del av den europeiska gemenskapen. I grund och botten är denna strävan mycket äldre och mycket djupare än enbart det östliga partnerskapet, där rottrådarna sträcker sig decennier tillbaka. Särskilt gäller detta , som länge haft nära förbindelser med . I det gemensamma uttalande från president, talman och premiärminister som medföljde ansökan om att få status som kandidatland hänvisar bland annat till konstitution, som skrevs och som finns bevarad på här i . Det var en av de första författningar där man aktivt försökte tillämpa maktdelning, en helt grundläggande konstitutionell princip för alla europeiska demokratier. Att är en del av den europeiska civilisationen råder det alltså ingen tvekan om. Ukrainarna har gång på gång visat att det är i och med de värderingar som EU står för som man ser sin framtid. Vi såg det redan under den orangea revolutionen och 2005 och senare under Euromajdan 2013 och 2014, då EU-flaggan för miljontals ukrainare blev symbolen för fred, frihet och framsteg i motsats till marionettregim. i blev frontlinjen för de europeiska värderingarna om mänskliga rättigheter, demokrati och likhet inför lagen. Då blev det tydligt för oss alla att hade valt väg. Likaså har och valt väg. Man har valt friheten framför ofriheten. Man har valt väst framför öst. Man har valt dialog och partnerskap med i stället för utpressning och hot från . Då tog vi i EU de politiska konsekvenserna av ländernas vägval genom att etablera långtgående associeringsavtal med länderna. Avtalen, som trädde i kraft för och och 2017 för , är omfattande, bland annat på frihandelsområdet. Avtalen förstärker också de politiska banden ytterligare och underlättar ett ökat samarbete inom en rad sektorer. Om med sin brutala invasion av sökte söndra banden mellan oss européer har han misslyckats brutalt. Tvärtemot den splittring han förutsåg har EU enhälligt slutit upp i försvaret av suveränitet och rätt att själva välja sin väg. En rad EU-länder har inte bara bidragit med humanitär hjälp för att lindra de civilas nöd utan har också hjälpt till att bygga upp och stärka de ukrainska väpnade styrkorna. EU har anslagit nästan till sin fredsfacilitet och finansierar på det sättet vapenleveranser till . Bland annat kommer de cirka 5 000 svenska pansarskott, skyddsvästar och hjälmar som en nästan enhällig riksdag beslutade att skicka till att ersättas med medel ur fredsfaciliteten. har officiellt lämnat in sin ansökan om att bli kandidatland för EU-medlemskap. och har gjort detsamma. Låt mig börja med att säga att jag och helt och fullt stöder alla tre ländernas ambition. De hör hemma i den europeiska familjen, och genom Versaillesdeklarationen förband sig EU:s medlemsstater att fördjupa partnerskapet ytterligare. , och har på olika sätt gjort stora framsteg när det gäller de kriterier som EU satt upp för medlemskap. Och Putins orättfärdiga krig har ytterligare förstärkt de ukrainska, moldaviska och georgiska folkens europeiska ambitioner. I det sammanhanget är det också viktigt att betona att vårt stöd till , oavsett om det är ekonomiskt, politiskt eller militärt, kommer att fortsätta. Och efter kriget kommer vi att vara en röst för att EU ska bistå med sin fulla styrka för att återuppbygga landets bostäder, skolor och sjukhus. Likaså ska vi fortsätta ge stöd till reformer för att ska kunna bli en fullständig medlem av EU. EU bör därtill intensifiera reformstödet till och med ambitionen att också de länderna ska kunna träda in som medlemmar. befinner sig i riskzonen för att stå på tur för ytterligare rysk aggression. Därför är det oerhört viktigt att EU stöttar landet. Inte minst handlar det om att minska landets beroende av rysk gas och om att stödja uppbyggnaden av landets väpnade styrkor. Har vi lärt oss någonting av så är det att vi behöver agera innan kriget är ett faktum. När det gäller vill jag säga att vi från är glasklara. hör hemma i den europeiska familjen. hör hemma i . Vi bör betrakta som ett potentiellt kandidatland och förstärka vårt redan nära samarbete med målet att landet en gång ska kunna ta steget till att bli en fullvärdig medlem. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. Det som hände , , utgör en vattendelare - det finns ett före och ett efter. oprovocerade invasion och fullständigt oproportionerliga våld mot ett fredligt och självständigt grannland är fullständigt oacceptabelt. , och har varit tydliga i sina ambitioner om en starkare koppling till och EU och har formellt, som en direkt följd av invasion av , lämnat in sina ansökningar om medlemskap i . historia är nära sammanlänkad med . Kievrikets grundare anses ha kommit från Roslagen. dotter , i kallad den heliga av Novgorod, är begravd i den vackra vita katedralen med förgyllda lökkupoler som man kan se i . När jag besökte blev jag överraskad av att se en massa på en central plats i huvudstaden - betydligt mer än jag har sett någonstans i . Det var tydligt att man på det här sättet ville visa och markera sin strävan att tillhöra den europeiska gemenskapen snarare än den ryska intressesfären. Minnena från det ryska förtrycket lever fortfarande starka och påtagliga, inte minst genom att familjer har splittrats genom den ryska ockupationen av och . Exempel på århundradens russifiering av georgisk historia och kultur är mångfaldiga. Denna strävan att tillhöra den europeiska gemenskapen bekräftas nu genom att , och formellt har lämnat in sina ansökningar om EU-medlemskap. Från sida välkomnar vi att utrikesutskottet enhälligt ser positivt på detta. Vi instämmer i att EU å sin sida bör ge de tre länderna ett tydligt medlemskapsperspektiv och att de som potentiella kandidatländer ges tillgång till allt det reformstöd som EU kan erbjuda blivande medlemsstater. Precis som utskottet har uttryckt vill vi understryka att de tre ländernas ansökningar om medlemskap måste tas emot på ett seriöst sätt. Det får dock inte bli ett snabbspår där man hoppar över viktiga grundläggande krav som gäller för varje medlemsland. Gällande regler och förfaranden måste tillämpas, inklusive den reviderade metodologin för utvidgningen med en tydlig inriktning på grundläggande reformer. Annars finns en överhängande risk att det uppstår ett A-lag och ett B-lag i EU. Som medlemsland, eller blivande medlemsland, behöver man kunna uppvisa stabila demokratiska institutioner och en respekt för rättsstatens principer. Man måste ha en administrativ förmåga och en väl fungerande marknadsekonomi. Jag citerar från utrikesutskottets utlåtande: "Utskottet välkomnar att rådet skyndsamt inledde förfarandet enligt artikel 49 i genom att begära att kommissionen ska yttra sig över de tre ansökningarna.