bet · H901TU6 · 2022-02-07 00:00:00 — Motionärerna hänvisar till den bedömning som Bredbandsforums arbetsgrupp har gjort där de inte utesluter att roaming kan vara ett verktyg som kan bidra till ökad mobilitet, men det måste vägas mot risken att utbyggnaden avstannar och i stället blir ett hinder för att uppnå mobilitetsmålen. I kommittémotion 2021/22:2432 av m.fl. (SD) yrkande 7 lyfter motionärerna frågan om tillgång till bredband och mål för tillgång till snabbt internet i hela . Motionärerna menar att internettillgänglighet ytterst är en demokratifråga och anser att målsättningen ska vara att av befolkningen har tillgång till snabbt internet 2025 för att hela landsbygd ska leva och utvecklas. Ett liknande förslag om tillgång till bredband och it framförs även i yrkande 22 i kommittémotion 2021/22:2451 av m.fl. (SD). I kommittémotion 2021/22:2934 yrkande 1 vill m.fl. (SD) stärka bredbandsutbyggnaden på landsbygden. Tillgång till internet är en demokratifråga och bredbandsutbyggnaden på landsbygden bör stärkas kraftigt för att nå målet i bredbandsstrategin om att av alla hushåll och företag bör ha tillgång till bredband om minst . I yrkande 13 efterfrågas en ökad samordning vid dragningen av fiber för att påskynda och underlätta utbyggnaden av bredband. Motionärerna nämner i sammanhanget åtgärder i mark genom kablar eller tomma rör, kulvertar och kabelrännor utmed väg- och järnvägsnätet om kapacitetsutrymmet finns samt att det vid underhåll och byggande av väg och järnväg bör läggas tomma rör som kan nyttjas vid fiberutbyggnad. I kommittémotion 2021/22:2953 av m.fl. (SD) yrkande 63 efterfrågas en översyn i samarbete med , järnvägsföretagen och mobiloperatörerna för att förbättra mobiltäckningen längs järnvägsnätet. Motionärerna betonar att en viktig förutsättning för att fler ska välja tåget som färdmedel är möjligheten att använda mobiltelefonen och arbeta under resan, och då behövs ett välfungerande mobilnät med god täckning. I kommittémotion 2021/22:3227 yrkande 4 av m.fl. (C) understryker motionärerna vikten av en fungerande infrastruktur och möjlighet till kommunikation för att uppnå en effektiv digitalisering av samhället. I yrkande 7 efterlyser motionärerna en digital allemansrätt som garanterar en stabil och snabb uppkoppling i hela landet, och i yrkande 8 efterfrågas mer frekvensutrymme för bättre mobiltelefoni och surf i hela landet. Motionärerna konstaterar att näringslivet, föreningslivet, vardagen och välfärden blir alltmer digitala. Covid-19-pandemin har dessutom, enligt motionärerna, visat på att behöver stärka de grundläggande förutsättningarna för arbete, undervisning och möten på distans och att det är avgörande att alla människor i ska kunna vara uppkopplade och nyttja digitaliseringens möjligheter. I kommittémotion 2021/22:3680 yrkande 1 framför m.fl. (C) att i sina åtgärdsvalsstudier (ÅVS) bör undersöka förutsättningarna för att göra it till det femte transportslaget vid sidan av väg, järnväg, sjöfart och flyg. Motionärerna understryker att it som det femte transportslaget skulle kunna förbättra möjligheterna till investeringar i – och underhåll av – it i samband med väg- och järnvägsbyggnation och underhåll samt att it i och med detta skulle bli en integrerad del av anslag och budget. I yrkande 2 betonar motionärerna vikten av att regeringens mål för bredbandsutbyggnaden och 2025 uppnås samt att målet som sattes skyndsamt bör få en ny plan för måluppfyllelse. Motionärerna pekar på att målen i regeringens bredbandsstrategi inte ser ut att nås och att det kommer att krävas omfattande statliga investeringar för utbyggnaden, inte minst i glesbygd. I yrkande 3 vill motionärerna skyndsamt se över möjligheterna att frigöra delar av 700 MHz-bandet i syfte att förbättra tillgången till mobilt bredband och mobiltelefoni i hela landet och uppnå målen i bredbandsstrategin. Motionärerna anser att ett kommersiellt tillgängliggörande av 700 MHz-bandet är en viktig del i att skapa högre bredbandstäckning i hela landet och understryker att det är av högsta prioritet att tillgodose såväl civilsamhällets som blåljusmyndigheternas behov av nytt frekvensutrymme. I yrkande 4 betonar således motionärerna behovet av att blåljusmyndigheternas funktion och tillgång till bandbredd i samband med Rakelsystemet tillgodoses. I yrkande 13 anförs att bredbandsutbyggnaden bör landsbygdssäkras i syfte att skapa tillväxt i hela landet. I yrkande 14 betonar motionärerna att fokus i bredbandsutbyggnaden ska ligga på funktionalitet och inte på specifika teknikval. Avslutningsvis föreslår motionärerna i yrkande 19 att del- och avbetalningsmöjligheter för bredbandsinstallationer förenklas och att man i den utsträckning detta försvåras genom ska försöka påverka dessa för att underlätta snabb bredbandsutbyggnad. Motionärerna påpekar att den betalningsmodell som PTS tillämpar inte medger delbetalning eftersom det strider mot , och därför menar motionärerna att statsstödsreglerna behöver ses över. I kommittémotion 2021/22:3879 av m.fl. (KD) yrkande 80 betonar motionärerna vikten av fortsatta satsningar på bredbandskoordinatorer. Motionärerna understryker att en fortsatt bredbandsutbyggnad är nödvändig i hela och koordinatorerna ska fungera som en kontaktpunkt för bredbandsfrågor i länen för både offentliga och privata aktörer. I kommittémotion 2021/22:4065 yrkande 8 understryker m.fl. (MP) behovet av bredband i hela landet. Motionärerna anser att bredband behöver finnas i hela landet och att det inte räcker med ett högt procenttal utan att det behöver vara 100 procents täckning. I kommittémotion 2021/22:4197 av m.fl. (MP) yrkande 23 föreslås att fiber och snabbt mobilnät byggs ut i hela genom att staten tar ett ökat ansvar för finansieringen i glesbygden. Motionärerna anser att tillgången till fungerande internettjänster och telefoni för samhällets infrastruktur, kommunikation och administration påtagligt underlättar omställningen av samhället och att staten därför ska ta ett ökat finansieringsansvar. I yrkande 24 vill motionärerna göra det enklare för kommunerna att samarbeta om utbyggnad av fiber så att näten förstärks. Avslutningsvis efterfrågar motionärerna i yrkande 25 höjda beredskapsavgifter så att mer resurser kan avsättas för att göra internet robustare genom offentlig-privat samverkan mellan bredbandsleverantörerna och PTS. I motion 2021/22:839 yrkar (S) att förutsättningarna för förbättrad mobiltäckning i hela landet ska studeras i infrastrukturplaneringen. Motionären framhåller att en bra uppkoppling är en självklarhet och att staten måste garantera samma möjlighet till mobiltäckning även i glesbygden. I motion 2021/22:1427 av och (båda S) föreslås att formerna för bredbandsstöd ses över för att underlätta utbyggnad av bredband i glesbygden. Motionärerna menar att ett problem i sammanhanget är utformningen av PTS bredbandsstöd där kommunerna får full kostnadstäckning för stomnät genom byarna men kommunerna inte ersätts för sina kostnader för att ansluta hushållen till fibernätet. I motion 2021/22:3867 yrkande 1 framför m.fl. (S) att man i infrastrukturplaneringen bör se över hur mobiltäckningen kan förbättras runt om i landet. Motionärerna uppmärksammar problemen med bristfällig täckning i glesbygdsområden och påtalar att de kommersiella aktörerna enbart bygger ut it-infrastrukturen där det är lönsamt, vilket lämnar dem som bor i glesbygden utan stöd från vare sig marknaden eller kommunen. I yrkande 2 vill motionärerna säkerställa att de resurser som satsas på utbyggnad av bredband även kommer mindre kommuner och landsbygden till del. I motion 2021/22:1124 av (M) yrkande 1 anför motionären att utbyggnadstakten i fråga om bredband måste höjas. I yrkande 2 understryker motionären behovet av att anamma nya tekniska lösningar inom bredbandsområdet för att kunna nå det uppsatta målet om att av alla hushåll och företag ska ha tillgång till bredband. Motionärerna nämner i sammanhanget en fast trådlös anslutning till 4G-nätet (fixed access, FWA), som redan finns i över hundra länder. I motion 2021/22:2189 yrkar (M) på att en nationell strategi etableras i syfte att hela ska få mobiltelefontäckning. Motionären betonar att det finns många platser i som saknar bra täckning för mobiltelefoni, framför allt på landsbygden, vilket medför säkerhetsrisker och försvårar för de lokala näringarna. I motion 2021/22:2861 av (M) yrkande 1 föreslås att en strategi med mål för telefonitjänster utarbetas. Motionären betonar att det är helt oacceptabelt att det fortfarande finns flera och stora vita fläckar där man helt tappar mobiltäckningen vid röstsamtal och surf, något som de facto kan äventyra liv vid sjukdom eller olycka. I yrkande 2 framför motionären att fjärrtåg och kollektivtrafik ska erbjuda såväl uppkoppling till internet som god yttäckning och kvalitet för röstsamtal. Motionären påpekar i sammanhanget betydelsen av att åtgärder vidtas eftersom allt fler människor jobbar under resan till och från arbetet. I yrkande 4 understryker motionären vikten av att en handlingsplan för ökad yttäckning av stabila mobila tjänster av hög kvalitet ska utarbetas. Motionären anför att god yttäckning och kvalitet i taltjänster är viktigt för företagande, tillgänglighet och miljö samt att det uppkopplade samhället ändrar våra vanor och vårt sätt att arbeta. I motion 2021/22:2935 yrkande 1 tar (M) upp att bredbandsmålet, dvs. att av alla hushåll och företag bör ha tillgång till bredband på 2020, inte har infriats. Motionären är bekymrad över att vi trots bredbandsutbyggnaden alltjämt har stora skillnader i tillgång till snabbt bredband mellan olika områden i landet. I yrkande 2 framför motionären att utbyggnadstakten av bredband på landsbygden måste höjas. Motionären påtalar att mindre kommuner har svårt att mäkta med stora investeringar i infrastruktur för fiber, och därför är det viktigt att regeringen även fortsättningsvis verkar för att medel kan frigöras via exempelvis landsbygdsprogrammet. I motion 2021/22:3264 av (M) föreslås att en strategi utarbetas så att hela får mobiltelefontäckning. Motionären anför att mobiltäckningen fortfarande delvis är bristfällig, inte minst på landsbygden, vilket medför stora säkerhetsrisker och försvårar för exempelvis de näringar som bidrar till ett mer miljö- och klimatsmart samhälle. I motion 2021/22:2103 yrkande 1 vill och (båda C) att medfinansiering tillåts vid fiberutbyggnad och att gruppundantagsförordningen i EU ska kunna användas. Motionärerna menar att offentlig medfinansiering är nödvändig vid fiberutbyggnad eftersom de privata aktörer som utan subventioner har försökt att bygga fiber på landsbygden inte klarat av en sådan stor investering och vi därmed inte har uppnått bredbandsmålet . I yrkande 2 uppmärksammar motionärerna den frivilliga avtalssamverkan som de menar kan förstärka utbyggnaden på landsbygden i de fall där den närmaste vägen är bredband från grannkommunen. I yrkande 3 framför motionärerna att målet för snabb uppkoppling ska gälla både hushåll, företag och andra adresspunkter. I motion 2021/22:2309 av (L) yrkande 1 framförs behovet av statliga åtgärder för tillgång till fast och mobil bredbandsuppkoppling med höga överföringshastigheter för alla invånare i . I yrkande 2 anför motionären att staten bör samordna insatser och åtgärda de hinder som stoppar kostnadseffektiv utbyggnad samt förstärka konsumenternas roll. Avslutningsvis önskar motionären i yrkande 3 tydliga uppdrag till berörda myndigheter om god samordning mellan staten, kommunerna och regionerna och åtgärder mot geografiska hinder. Målet för digitaliseringspolitiken är att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. Målet för digitaliseringspolitiken har två delmål: • Elektroniska kommunikationer ska vara effektiva, säkra och robusta samt tillgodose användarnas behov. Elektroniska kommunikationer ska i första hand tillhandahållas genom en väl fungerande marknad, men staten ska ha ett ansvar på områden där allmänna intressen inte enbart kan tillgodoses av marknaden. • ska ha bredband i världsklass. Alla hushåll och företag bör ha goda möjligheter att använda sig av elektroniska samhällstjänster och service via bredband. Vägledande för arbetet med att tillgodose tillgången till elektroniska kommunikationer är den s.k. bredbandsstrategin. Den första nationella bredbandsstrategin formulerades 2009 som en del av den övergripande digitala agendan för . Den snabba utvecklingen inom området motiverade regeringen att utarbeta en ny bredbandsstrategi som presenterades och som har följande mål: • 2020 bör av alla hushåll och företag ha tillgång till bredband om minst . • 2023 bör hela ha tillgång till stabila mobila tjänster av god kvalitet. • 2025 bör hela ha tillgång till snabbt bredband. Ett första måldatum för den nya bredbandsstrategin var 2020 när av alla hushåll och företag borde ha tillgång till bredband om minst , vilket kan jämföras av alla hushåll och företag som angavs i den förra strategin . är målsättningen att hela ska ha tillgång till stabila mobila tjänster av god kvalitet. Det innebär att det i områden där människor normalt befinner sig bör vara möjligt att med en trådlös uppkoppling använda mobila tjänster utanför hemmet eller arbetsplatsen. Detta gäller även för uppkopplade saker (sakernas internet, Internet of things). Målsättningen är att uppkopplingen ska vara så stabil och av sådan kvalitet att användaren inte upplever några begränsningar när de mobila tjänsterna utnyttjas. gäller att hela bör ha tillgång till snabbt bredband enligt följande: • av alla hushåll och företag bör ha tillgång till 1 Gbit . • av alla hushåll och företag bör ha tillgång till . • av alla hushåll och företag bör ha tillgång till . Bredbandsforum tillkom 2010 på regeringens initiativ och har till uppgift att främja samverkan kring bredbandsutbyggnad. Företag, myndigheter och organisationer möts i Bredbandsforum för att tillsammans hitta lösningar som ökar tillgången till bredband i hela landet. Bredbandsforum leds av en styrgrupp och är underställt . Relevanta frågor och områden behandlas i tidsbegränsade arbetsgrupper. Det är Post- och () uppgift att löpande följa upp och analysera utvecklingen på bredbandsområdet. Myndigheten ska verka för att främja bredbandsutbyggnad i alla delar av landet i enlighet med bredbandsstrategin. Inom ramen för detta uppdrag ska PTS även vidta åtgärder för att underlätta bredbandsutbyggnad, ge stöd till relevanta myndigheter och affärsverk samt vid behov lämna förslag till åtgärder. Användning av internet och telefoni Enligt PTS mobiltäcknings- och bredbandskartläggning från mätningar (PTS-ER-2021:16) hade av alla geografiska områden i tillgång till mobila tjänster som uppfyller målet 2020. Det är en ökning . Yttäckningen för mobilnät som medger hastigheter om uppgick av landets yta, vilket innebär en ökning med . Frekvensband som medger hastigheter om har ofta goda yttäckningsegenskaper och har hög relevans för utvecklingen av bredbandsmålet . var täckningen för taltjänster i . Motsvarande täckning 2019 var . Ökningen på betyder att taltäckningen ökade marginellt jämfört med . Till 2020 hade PTS uppgifter om täckning för Voice over LTE (). innebär möjligheten att utföra röstsamtal via 4G-nätet, vilket bl.a. ökar möjligheten att ha kvar sin datauppkoppling som man tar emot ett röstsamtal. fanns möjlighet att använda över av hela yta. Enligt PTS rapport telekommarknad (PTS-ER-2021:33) innebar ett fortsatt intensivt användande av mobilnäten. Datatrafiken i mobilnäten ökade , vilket är en högre ökningstakt än (). Antalet trafikminuter i mobilnäten ökade med . Antalet abonnemang för fast bredband via fiber ökade och står nu för mer än tre fjärdedelar av alla fasta bredbandsabonnemang. av alla abonnemang på fast bredband har en nedladdningshastighet på Mbit . Abonnemang med hastigheter på 1 Gbit ökade . Antalet abonnemang för bredband via det traditionella kopparnätet (xDSL) har mer än halverats , och det finns nu 293 000 sådana abonnemang kvar. Det fanns 1,4 miljoner abonnemang för fast telefoni, en minskning . Abonnemangen på såväl ip-telefoni som traditionell fast telefoni via kopparnätet minskade. PTS konstaterar i rapporten 2020 (PTS-ER-2021:21) att användningen av bredband och telefoni ökade under . Mobilnäten användes mer intensivt och datatrafiken i mobilnäten ökade , vilket är en snabbare ökning än 2019 då motsvarande ökning var . Nästan all datatrafik går via 4G-nät, men viss användning i 5G-nät syntes . Antalet abonnemang för fast bredband via fiber ökade och står nu för tre fjärdedelar av alla fasta bredbandsabonnemang. av alla abonnemang för fast bredband har en nedladdningshastighet på Mbit . I en internationell jämförelse har en mycket väl utbyggd bredbandsinfrastruktur och rankades på tredje plats (66,1 poäng) när mätte de 27 medlemsländernas digitalisering i 2021. Tillgången till funktionellt internet och telefoni PTS tog emot 67 ansökningar om stöd för åtgärder som ger tillgång till telefoni och funktionell tillgång till internet, s.k. samhällsomfattande tjänster. I myndighetens senaste undersökning uppskattades att ca 110 hushåll och företag saknar möjlighet till uppkoppling för grundläggande internet, dvs. till en fast nätanslutningspunkt som är utformad så att data kan tas emot med en hastighet om lägst via de befintliga näten, kopparnätet borträknat. De ca 110 hushåll och företag som enligt undersökningen saknar uppkoppling för grundläggande internet motsvarar ca 80 byggnader som inte har sådan tillgång. PTS bedömer att färre än 10 av dessa även saknar tillgång till telefoni. Yttäckningen, dvs. den geografiska täckningen för mobiltelefoni, är enligt PTS kartläggning fortsatt mycket god i . gav regeringen i uppdrag att främja god mobiltäckning och tillgång till grundläggande telefoni och internet i hela landet (I2021/02333). PTS ska inom ramen för uppdraget göra följande: • Analysera behovet av stöd för åtgärder som ger tillgång till telefoni och funktionell tillgång till internet och utreda om beloppsnivåerna om respektive som följer av förordningen (2018:20) om stöd för åtgärder som ger tillgång till telefoni och funktionell tillgång till internet, SOT-förordningen, fortsatt är relevanta. • Om PTS bedömer att beloppsnivåerna inte är relevanta ska myndigheten föreslå nya nivåer samt redogöra för skälen för detta. • Informera konsumenter om åtgärder som kan vidtas på egen hand för att förbättra mobiltäckningen. • Göra stickprovsmätningar inom ett urval av geografiska områden från operatörernas mobiltäckningskartor. De delar av uppdraget som avser information om mobiltäckning och mobiltäckningskartor ska PTS genomföra i dialog med och relevanta branschaktörer. PTS ska vidare hämta in de synpunkter och upplysningar från andra relevanta myndigheter, företag och organisationer som behövs för att genomföra denna del av uppdraget. Uppdraget skulle inledningsvis ha redovisats till regeringen men förlängdes till på PTS begäran (I2021/02899). Myndigheten meddelade i en skrivelse till regeringen att upphandlingsprocessen för att köpa in ny teknisk utrustning drog ut , vilket innebar att stickprovsmätningarna inte skulle kunna göras inom den ursprungliga tidsramen. Regeringen godtog PTS begäran. fick PTS i uppdrag av regeringen att främja tillgången till bredband (I2021/02830). Enligt uppdraget ska PTS beskriva de satellittjänster (utifrån bl.a. geografi, tekniker, hastigheter och kostnader) som finns på marknaden och erbjuder slutkunder, såsom hushåll och företag, möjlighet till bredband via satellit. analysera förutsättningarna för att satellitlösningar skulle kunna användas i för uppfyllelsen av målet att hela bör ha tillgång till snabbt bredband 2025. I detta ingår att analysera och redogöra för risker och sårbarheter för satellitlösningar samt bedöma hur utvecklingen för den marknaden med avseende på möjlighet till bredband via satellit kan se ut . lämna förslag till eventuella åtgärder som kan vidtas av regeringen, men även av andra aktörer, för att fler slutkunder ska få möjlighet till bredband via satellit. Om åtgärderna helt eller delvis bör finansieras med statligt stöd ska PTS utveckla en stödmodell och redovisa hur den kan fungera i praktiken. PTS ska även redovisa konsekvenser av förslagen. PTS ska vidare hämta in synpunkter och upplysningar från relevanta myndigheter, företag och organisationer. Uppdraget ska i fråga om punkterna 1 och 2 redovisas till (Infrastrukturdepartementet) . Tillhandahållare av allmänna kommunikationsnät och allmänt tillgängliga elektroniska kommunikationstjänster är skyldiga att rapportera driftsstörningar och integritetsincidenter till PTS. kom det in 36 incidentrapporter om driftsstörningar och avbrott av betydande omfattning. De vanligaste orsakerna till driftssäkerhetsincidenterna var, , konfigurationsfel och andra handhavandefel, hårdvarufel, kabelavgrävningar och strömavbrott. tog PTS emot 305 rapporter om integritetsincidenter, vilket är en ökning med jämfört med . PTS uppfattning är att den kraftiga ökningen till stor del beror på operatörernas förbättrade arbete med att upptäcka och rapportera incidenter. presenterade PTS både en delrapport (PTS-ER-2021:20) och en slutrapport (PTS-ER-2021:26) om uppföljning av regeringens bredbandsstrategi 2021. I slutrapporten konstaterar PTS att regeringens mål , ”mobilmålet”, inte kommer att nås. Alla kommer således inte att ha tillgång till stabila mobila tjänster av god kvalitet där de normalt befinner sig. Det är samma bedömning som myndigheten gjorde uppföljning. PTS påpekar att både mobiloperatörernas kommersiella utbyggnad och den utbyggnad som sker till följd av täckningskravet i 700 MHz-bandet väntas bidra till målet. Den kommersiella utbyggnaden kommer främst att bidra till måluppfyllelsen i tätorter och utefter vägar med hög trafik. Denna typ av områden är alla sådana där kapacitet eller signalstyrka är otillräcklig för att komma upp i den tjänstekvalitet som krävs för att uppfylla målet. Utbyggnaden som sker till följd av täckningskravet i 700 MHz-bandet väntas bidra till målet i glesbygdsområden, huvudsakligen längs med lågtrafikerade bilvägar och runt byggnader utanför tätorter och småorter. Täckningskravets bidrag till täckning och kapacitet längs med lågtrafikerade järnvägar blir dock försumbart enligt PTS prognos. Som PTS skrev i förra årets uppföljning kan åtgärder som förbättrar möjligheten att använda mobiltjänster i fordon utgöra en viktig del i att uppnå målet. Här kan även andra aktörer än mobiloperatörerna, t.ex. tillverkare eller fordonsägare, göra insatser för att ge passagerare i fordonet tillgång till den fulla signalstyrkan som finns utanför. PTS konstaterar vidare att regeringens övergripande mål , det s.k. 2025-målet, sannolikt inte kommer att uppnås. Det finns dock ett mått av osäkerhet i prognosen, påpekar PTS, eftersom den framtida bredbandstillgången påverkas av en rad tekniska, demografiska, ekonomiska och politiska faktorer, vars utveckling är svår att förutse . För att uppnå det övergripande 2025-målet måste samtliga tre delmål vara uppfyllda. PTS noterar att bredbandsutbyggnaden i har kommit en bra bit mot 2025-målet. Tillgången till 1 Gbit och var medan tillgången till var . För två av tre delmål 2025 återstår därmed . PTS betonar dock att de sista procenten kommer att bli en stor utmaning till följd av kraftigt ökande kostnader för att ansluta återstående hushåll och företag. Regeringens utgångspunkt för bredbandsutbyggnaden är en marknadsmässig utbyggnad som kompletteras med offentliga insatser. I och med budgetpropositionen avsätts ytterligare medel för att underlätta och öka tempot i bredbandsutbyggnaden. Regeringen pekar i budgetpropositionen på att den har möjliggjort stöd för att åstadkomma bredbandsutbyggnad i områden där marknadskrafterna inte räcker till. Det nationella stödet för utbyggnad av bredband administreras av PTS. Totalt har PTS, enligt sin årsredovisning , delat ut till stödsökande nätbyggare som har finansierat drygt 2 900 anslutningar/byggnader .