bet · H901FiU20 · 2022-06-10 00:00:00 — invasion av och tillhörande sanktioner från omvärlden har drivit upp energipriserna ytterligare liksom priset på andra råvaror såsom vete och majs. Utöver detta väntar regeringen att också globala utbudsstörningar och en svag krona driver upp inflationen. Regeringen förutspår att detta sammantaget resulterar i en KPIF-inflation på 2022. väntas inflationen falla tillbaka till . Regeringen understryker att prognosen är behäftad med stor osäkerhet, som främst hänger samman med invasion av . I propositionen belyser regeringen osäkerheten med två alternativa scenarier. Utvecklingen 2024 och 2025 Regeringen uppskattar att BNP i kommer att växa i lugnare takt 2024 och 2025 jämfört med , men marginellt starkare jämfört med . Efterfrågan på svensk export väntas öka och utrikeshandeln antas fortsätta lämna ett positivt bidrag till tillväxten i svensk ekonomi. Därtill antas även den inhemska efterfrågan bidra till tillväxten. Till följd av en dämpad befolknings-tillväxt och en ökad andel äldre i befolkningen väntas tillväxten i arbetsutbudet vara dämpad 2024 och 2025. har tillkännagett för regeringen att den bör redovisa syssel-sättningseffekterna av de reformer som föreslås och aviseras i budget-propositionen (bet. 2016/17:FiU20 punkt 3, rskr. 2016/17:349). Regeringens bedömning är att det inte är ändamålsenligt att redovisa siffersatta effekt-beräkningar av enskilda reformer. Regeringen framhåller att åtgärder har vidtagits som innebär att den bedömda riktningen och storleksordningen på effekterna för enskilda reformer redovisas. Därmed anser regeringen att tillkännagivandet är slutbehandlat. Utvecklingen enligt andra bedömare I propositionen gör regeringen en jämförelse mellan sina prognoser och prognoser gjorda av (), Europeiska kommissionen, och () för vissa centrala makro-ekonomiska variabler. Av jämförelsen framgår bl.a. att regeringens prognos för BNP-tillväxten är i linje med ESV:s prognos men lägre än bedömningarna från KI, Europeiska kommissionen och . Även är regeringens prognos lägre än prognoserna från KI, Europeiska kommissionen och , men något högre än prognosen från ESV. Regeringen framhåller att skillnaderna mellan prognoserna bl.a. beror på att bedömningarna gjordes , vilket innebär att den information som var tillgänglig för de olika prognosmakarna skiljer sig åt. Regeringens mått på välstånd I propositionen redovisar regeringen sina mått på välstånd i form av olika ekonomiska, miljömässiga och sociala indikatorer och hur dessa har utvecklats . Offentliga finanser och budgetpolitiska mål I propositionen följer regeringen upp och redovisar prognoser för den offentliga sektorns finanser 2022–2025. Redovisningen görs såväl för den totala konsoliderade sektorn som för delsektorerna staten, ålderspensionssystemet och kommunsektorn. Regeringen följer också upp de budgetpolitiska målen och bedömer finanspolitikens långsiktiga hållbarhet. Prognos för statens budget och statsskulden –2025 Regeringen bedömer att statens budgetsaldo stärks –2025, från 2021 till 2025, se tabell 2. En stor del av förstärkningen –2023 förklaras av att nettoutlåning minskar, vilket företrädesvis beror på att lägger om finansieringen av valutareserven och därmed amorterar valutalån till . Förstärkningen av budgetsaldot 2024 och 2025 förklaras huvudsakligen av ett gradvis starkare primärsaldo, dvs. ett starkare netto av statens inkomster och utgifter exklusive statsskuldsräntor. Tabell 2 Statens budgetsaldo 2021–2025 Miljarder kronor om inte annat anges, utfall , prognos 2022–2025 varav utgifter exkl. statsskuldsräntor Statens budgetsaldo exkl. vidareutlåning Statsskuld vid årets slut1 1 Här avses konsoliderad bruttoskuld, vilket innebär att statliga myndigheters innehav av statspapper räknats bort. Källa: ekonomiska vårproposition. Regeringen förutspår en mer genomsnittlig tillväxt i ekonomin jämfört med den starka återhämtningen i ekonomin efter nedgången 2020. Den starka återhämtningen medförde att viktiga skattebaser som lönesumman och hushållens konsumtion växte mycket i förhållande till ett historiskt genomsnitt. Preliminära utfall indikerar också en stark utveckling för företagens vinster och stora kapitalinkomster för hushållen 2021. väntas lönesumman och investeringarna växa långsammare än , men snabbare än genomsnittet –2020. Kapitalskatterna väntas öka marginellt års nivå, vilket bidrar till att tillväxttakten för de totala skatteintäkterna dämpas jämfört med . –2025 väntas skatteintäkterna öka i något lägre takt än 2022, i genomsnitt , vilket bedöms vara i linje med det historiska snittet för perioden –2020. Intäkterna bedöms öka snabbare än BNP 2023 till följd av att tillfälliga nedsättningar av skatt på arbete slopas. Sammantaget beräknar regeringen att inkomsterna ökar med 2021–2025. –2025 beräknas utgifterna exklusive statsskuldsräntor minska med . Utgifternas utveckling jämfört med föregående år påverkas enligt regeringen till stor del av de tillfälliga åtgärder som vidtagits med anledning av pandemin och invasion av . Åtgärderna innebar kraftigt ökade utgifter såväl 2020 och 2021 som 2022. beräknas utgifterna minska då dessa åtgärder upphör eller minskar i omfattning. beräknar regeringen att utgifterna ökar något, vilket främst beror på den makroekonomiska utvecklingen, som påverkar pris- och lönekänsliga anslag. Utvecklingen av utgifterna –2025 är också enligt regeringen en konsekvens av att beräkningarna utgår från att inga nya finanspolitiska åtgärder vidtas förutom de som tidigare aviserats. Regeringens prognos för utvecklingen av budgetsaldot innebär att statsskulden som andel av BNP gradvis minskar från av BNP vid ingången av av BNP vid utgången av 2025. I jämförelse med budgetpropositionen har regeringen reviderat upp budgetsaldot med och med . Det uppreviderade budgetsaldot förklaras i huvudsak av en lägre nettoutlåning men även av lägre utgifter än vad regeringen tidigare beräknat. Det uppreviderade budgetsaldot beror främst på att regeringen justerat upp inkomsterna som en följd av att nivån på lönesumman reviderats upp. Även hushållens kapitalinkomster och företagens vinster beräknas bli högre än tidigare beräknat. Jämfört med den budget som ursprungligen beslutade om beräknar regeringen att utgifterna blir högre 2022. Det förklaras huvudsakligen av att extraordinära åtgärder vidtagits eller föreslagits med anledning av pandemin och invasion av . Regeringen gör också en reviderad beräkning av statens utgifter . Sammantaget beräknas utgifterna bli högre 2023 och högre 2024 än i den beslutade budgeten . Det förklaras bl.a. av beslutade, föreslagna och aviserade reformer och främst av åtgärder för att stärka rikets militära försvar och förslag om att införa ett garantitillägg i bostadstillägget. Prognoser för de offentliga finanserna 2021–2025 Regeringens prognoser för den offentliga sektorns finanser baseras på en aktuell prognos för den makroekonomiska utvecklingen. Prognoserna baseras på beslutade, föreslagna och aviserade anslagsnivåer och regelverk för skatter och transfereringssystem. Utöver detta ingår inte några ytterligare framtida finanspolitiska regel- eller anslagsändringar. Beräkningen av de offentliga finanserna bortom det kommande budgetåret ska därmed ses som en konsekvensanalys av budgetförslagets och tidigare beslutade och aviserade åtgärders effekter på den medelfristiga budgetutvecklingen. Den offentliga sektorns finansiella sparande visade enligt regeringen på ett underskott om av BNP 2021, se tabell 3. Trots en stark återhämtning av ekonomin sedan lågkonjunkturen 2020 bedömer regeringen att den offentliga sektorns finansiella sparande kommer att visa ett underskott även 2022 på av BNP. Detta är en följd av de åtgärder som vidtagits med anledning av pandemin och av de ekonomiska konsekvenser som följer av invasion av . Den offentliga sektorns finanser stärks i takt med att åtgärder som vidtagits med anledning av pandemin upphör. Regeringen beräknar att statens finansiella sparande kommer att visa ett överskott . En stor del av förstärkningen beror också på avsaknaden av ny finanspolitik för åren efter 2022. Tabell 3 Den offentliga sektorns finanser 2021–2025 Miljarder kronor om inte annat anges, utfall , prognos 2022–2025 –0,2 –0,5 1 Utgör den s.k. Maastrichtskulden som består av den konsoliderade statsskulden och kommunsektorns skulder på kapitalmarknaden med avdrag för AP-fondernas innehav av statsobligationer. Källa: ekonomiska vårproposition. Ålderspensionssystemet väntas visa ett överskott . Avgiftsinkomsterna i pensionssystemet väntas vara lägre än pensionsutbetalningarna –2025. Fler pensionärer och högre pensioner i genomsnitt väntas öka utgifterna i ålderspensionssystemet. väntas avgiftsinkomsterna öka i en något snabbare takt. Även om avgiftsunderskottet minskar något är det räntor och utdelningar på tillgångar i AP-fonderna som förklarar överskottet i systemets finansiella sparande –2025. Kommunsektorns finansiella sparande väntas uppvisa ett underskott åren 2022–2025. Inkomsterna i kommunsektorn utvecklas positivt , framför allt som en följd av ökade skatteinkomster men också på grund av fortsatt höga statsbidrag 2022 till följd av tillskott för att hantera spridningen av covid-19. minskar statsbidragen när de pandemirelaterade stöden fasas ut. väntas kommunsektorns konsumtionsutgifter och 2023 öka snabbare än intäkterna. Den finansiella nettoförmögenheten bedöms vara positiv . Det förklaras av att ålderspensionssystemets tillgångar i AP-fonderna väntas överstiga statens och kommunernas negativa tillgångsvärden. Den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld beräknas minska –2025. Detta är en följd av amortering av valutalån, en stark tillväxt och av att tillfälliga åtgärder med anledning av pandemin upphör . Uppföljning av målet för den offentliga sektorns finansiella sparande och skuldankaret Regeringen bedömer att det strukturella sparandet innevarande år kommer att avvika från överskottsmålet. Avvikelsen motiveras av stabiliseringspolitiska skäl och av pandemin, som har inneburit stora finanspolitiska åtgärder för att dämpa de akuta ekonomiska effekterna för hushåll och företag. bedöms det strukturella sparandet till –0,av potentiell BNP, se tabell 4. Det är lägre än överskottsmålets nivå som i genomsnitt ska motsvara en tredjedels procent av BNP över en konjunkturcykel. Även det bakåtblickande genomsnittet av det finansiella sparandet –2021 ligger under målnivån. Regeringens prognos bygger på beslutade och aviserade reformer och visar på ett sparande över den målsatta nivån åren 2023–2025. Den ryska invasionen av och pandemin innebär en ökad ekonomisk och geopolitisk osäkerhet, varför regeringen bedömer att prognosen är ovanligt osäker. I propositionen redogörs också för utvecklingen av den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld. Regeringen bedömer att bruttoskuldens andel av BNP 2022 (se tabell 3 ovan) ligger inom det s.k. skuldankarets toleransintervall. Det innebär att skulden som andel av BNP inte avviker från skuldankarets nivå om av BNP med enligt utfallet i nationalräkenskaperna för det föregående året eller enligt prognoserna för det innevarande året eller det följande budgetåret. I den nuvarande prognosen, som endast bygger på den finanspolitik som aviserats eller beslutats fram t.o.m. denna proposition, bedömer regeringen att bruttoskulden minskar och beräknas uppgå till strax av BNP 2023. Tabell 4 Finansiellt sparande i den offentliga sektorn Procent av BNP och potentiell BNP, utfall och prognos 2022–2025 –0,2 –0,5 –0,1 –0,2 –0,4 –0,9 Källa: ekonomiska vårproposition. Finansiellt och strukturellt sparande enligt olika bedömare I propositionen redovisar regeringen en jämförelse mellan de senaste prognoserna för det finansiella och strukturella sparandet gjorda av olika bedömare, se tabell 5 och 6. Tabell 5 Bedömningar av finansiellt sparande 2022–2025 –0,5 –0,4 –0,1 –0,4 Anm: Publiceringsdatum för regeringen , , , och Europeiska kommissionen . Källa: ekonomiska vårproposition. Tabell 6 Bedömningar av strukturellt sparande 2022–2025 Procent av potentiell BNP –0,4 –0,4 –0,4 Anm: Publiceringsdatum för regeringen , , och Europeiska kommissionen . Källa: ekonomiska vårproposition. Regeringen framhåller att det vid en jämförelse mellan prognoserna är viktigt att beakta att de har gjorts och kan bygga på olika antaganden om den framtida politiken, t.ex. gör prognoser på aktiv finanspolitik för åren efter budgetåret. Det försvårar enligt regeringen prognosjämförelser. Regeringens bedömning av det finansiella sparandet överensstämmer relativt väl med både () och () bedömningar. därefter räknar regeringen med en starkare utveckling jämfört med KI och ESV. Det förklaras framför allt av att ESV räknar med lägre inkomster från skatt på kapital och konsumtion än regeringen. KI räknar med en aktiv finanspolitik utöver vad som har aviserats, vilket innebär att det finansiella sparandet belastas i större utsträckning och uppvisar en svagare utveckling än vad regeringen räknar med. KI har också räknat med att fler personer på flykt från ska söka skydd i än vad regeringen har räknat med. Kommissionens bedömningar gjordes under ett tidigare skede och bygger därmed på väsentligt annorlunda information, och en jämförelse bedöms inte som helt rättvisande. Förklaringen till avvikelserna mellan de olika bedömningarna av det finansiella sparandet förklarar också skillnaderna i bedömningarna av det strukturella sparandet. När det gäller skillnaden mellan regeringens bedömning och kommissionens bedömning av det strukturella sparandet kan det även bero på olika bedömningar av ekonomins potentiella BNP-nivå och på skillnader i beräkningsmetoder. Uppföljning av utgiftstaket och regeringens bedömning av utgiftstakets nivå Regeringens nuvarande prognos för de takbegränsade utgifterna innebär att utgifterna överstiger det utgiftstak som beslutat med , se tabell 7. Enligt budgetlagen ska regeringen när det finns en risk för att ett beslutat utgiftstak kommer att överskridas vidta sådana åtgärder som den har befogenhet till eller föreslå nödvändiga åtgärder. Regeringen har valt att inte vidta eller föreslå några sådana åtgärder och hänvisar till det osäkra läget i omvärlden som skäl för det. Regeringen anför att den i stället har påbörjat ett arbete för att kunna återkomma i budgetpropositionen med förslag till utgiftsbegränsande åtgärder. Tabell 7 Utgiftstak och takbegränsade utgifter Miljarder kronor om inte annat anges Utgiftstak som beslutats av Regeringens bedömning av utgiftstak Procent av potentiell BNP Procent av takbegränsade utgifter –0,4 –0,5 Källa: ekonomiska vårproposition. Prognosen för de takbegränsade utgifterna innebär att budgeteringsmarginalen är mindre än regeringens riktlinje på av utgifterna. Utrymmet för reformer som ökar de takbegränsade utgifterna bedöms som mycket begränsat. Budgeteringsmarginalen bedöms som tillräcklig för att hantera den osäkerhet som finns i utgiftsutvecklingen. Jämfört med prognosen i den beslutade budgeten beräknas budgeteringsmarginalen bli mindre 2022, mindre 2023 och mindre 2024. Regeringens bedömning av utgiftstakets nivå är att det kommer att motsvara av potentiell BNP, vilket är högre än utgiftstakets nivå . Det innebär en högre årlig ökning av utgiftstaket än den genomsnittliga årliga ökningen av nivån sedan utgiftstaket infördes till det senaste . Den genomsnittliga årliga ökningen i löpande priser uppgår till , medan ökningen 2025 uppgår till . Budgeteringsmarginalen 2025 uppgår till av de takbegränsade utgifterna. Det är ett större utrymme än den säkerhetsmarginal på för det tredje tillkommande året som bör gälla enligt riktlinjen för budgeteringsmarginalens minsta storlek. Enligt regeringen skulle en budgeteringsmarginal som endast motsvarar säkerhetsmarginalen kunna begränsa möjligheterna att genomföra prioriterade reformer på utgiftssidan . Om det bedöms förenligt med överskottsmålet menar regeringen att det är rimligt att reformer ska kunna genomföras på budgetens utgiftssida. Att det finns utrymme under utgiftstaket betyder dock inte i sig att det kommer att användas för att öka de faktiska takbegränsade utgifterna. I propositionen redovisar regeringen sin bedömning av om finanspolitiken är långsiktigt hållbar, dvs. om de regler som styr de offentliga inkomsterna och utgifterna kan vara oförändrade på lång sikt, utan att det resulterar i växande underskott, och en alltför stor offentlig skuldsättning. Regeringen bedömer att finanspolitiken är långsiktigt hållbar. framhålls den demografiska utvecklingen med en förändrad ålderssammansättning som en utmaning för finanspolitiken när antalet äldre ökar. När befolkningen ökar och åldras växer behovet av välfärdstjänster som vård och omsorg. Det innebär i sig att behovet av personal ökar. Regeringens konsekvensanalys innebär att personalbehovet ökar med ca 130 000 personer , om antalet anställda inom offentlig sektor ska öka i takt med antalet personer som utnyttjar de skattefinansierade tjänsterna. I regeringens analys innebär de demografiska förändringarna att den offentliga konsumtionen minskar något som andel av BNP . Utgifterna för vård och omsorg ökar ungefär i takt med BNP medan utgifterna för skola och barnomsorg ökar något långsammare än BNP. Utvecklingen på arbetsmarknaden styr skatteunderlagen. I analysen ökar andelen sysselsatta i befolkningen svagt på lång sikt och inkomsterna utvecklas ungefär i samma takt som BNP. I analysen ligger den offentliga sektorns finansiella sparande något över dagens nivå på överskottsmålet . Nivån på sparandet bidrar till att den konsoliderade bruttoskulden minskar från av BNP 2021 till av BNP 2030, för att därefter fortsätta att minska under hela den redovisade tidsperioden –2060. Regeringen beräknar att det offentliga sparandet kan försvagas permanent av BNP 2023 för att den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld ska motsvara av BNP 2035, dvs. utan att överskrida stabilitets- och tillväxtpaktens gränsvärde. Om skulden i stället ska motsvara skuldankarets nivå, dvs. av BNP, beräknas utgifterna kunna öka permanent av BNP 2023. Vidare beräknar regeringen att den offentliga sektorns sparande kan försvagas permanent av BNP 2023 utan att nettoskulden blir instabil på lång sikt. Sammantaget bedömer regeringen att finanspolitiken är hållbar på lång sikt. nationella mål för att bidra till EU-målen på det sociala området I propositionen redovisar regeringen nationella mål för att bidra till EU-målen på det sociala området. Regeringen redovisar nationella mål för sysselsättning, utbildning och fattigdomsminskning eller social utestängning. Målen ska vara uppfyllda . Målen ska redovisas i det nationella reformprogrammet till Europeiska kommissionen . I partimotion 2021/22:4727 av och (båda M) redovisar sina prioriteringar för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Motionärerna konstaterar att har allvarliga problem i form av utbredd kriminalitet, hög arbetslöshet, brister i välfärden, integrationsproblem och en svag ekonomisk utveckling. Den höga arbetslösheten, och i synnerhet långtidsarbetslösheten, är enligt motionärerna fortfarande ett av största problem. Regeringens politik och passivitet bedöms som starkt bidragande orsaker till problemets omfattning, varför motionärerna förordar en annan inriktning av politiken än den regeringen för. Regeringens bidragslinje ska bytas ut mot en arbetslinje så att fler kan försörja sig själva. Det bör ske genom sänkta skatter för de som arbetar, en bidragsreform med bl.a. bidragstak som gör det mer lönsamt att arbeta, en tillfällig jobbpremie, en utfasning av extratjänsterna och de förstärkta nystartsjobben och utökade möjligheter till utbildning och praktik. invasion av har skapat den allvarligaste säkerhetspolitiska krisen i sedan slut. Motionärerna framhåller att motståndskraft måste öka och att försvaret måste stärkas. Inriktningen på politiken bör därför vara en målsättning om att försvarsanslagen ska uppgå till av BNP till 2025 och att underlätta försvarets upprustning, t.ex. genom regeländringar. Vidare konstateras att invasion av har lett till utbudsstörningar som kraftigt drivit upp kostnaderna i svensk livsmedelsproduktion. Det bedöms som angeläget för motståndskraft och livsmedelsförsörjning att underlätta och stärka konkurrenskraften för svenska lantbrukare genom att minska regelbördan och sänka kostnaderna, varför det bör prioriteras. anser motionärerna att måste bygga upp en hållbar livsmedelsberedskap och ett bättre beredskapslager av t.ex. läkemedel samt förstärka det civila förvaret. Den rådande energipolitiken skapar enligt motionärerna risker för konkurrenskraft, leder till höga elpriser och äventyrar jobb och tillväxt. En omläggning av energipolitiken bedöms som nödvändig för att säkra den fossilfria och stabila elproduktionen och det ökade behovet av el för att klara klimatomställningen. Enligt motionärerna är kärnkraften det enda alternativet för att tillföra planerbar fossilfri elproduktion i stor skala, varför politiken bör inriktas på att värna och bygga ut kärnkraften. Dagens mål om förnybar energi 2040 bör ersättas med ett mål om fossilfri energi, och dagens förbud mot att bygga reaktorer på andra platser än vid befintliga kärnkraftverk bör avskaffas som betydande investeringar i det svenska elnätet prioriteras. Kriminaliteten har enligt motionärerna snabbt utvecklats till det mest påträngande samhällsproblemet. Att vända trenden och skapa ett tryggt samhälle bör vara en överordnad prioritering under nästa mandatperiod. Motionärerna vill därför se att politiken inriktas på att stärka rättsväsendet. Betydande skärpningar av strafflagstiftningen bedöms som helt nödvändigt för att hålla gängkriminella borta från gator och torg. Ambitionen ska vara att betydligt fler brottslingar ska vistas i fängelse. Det kräver enligt motionärerna att hela rättskedjan prioriteras med förstärkningar av , , domstolarna och Kriminalvården. Det bedöms som särskilt viktigt att politiken inriktas på fortsatta satsningar för att öka antalet poliser betydligt. Att vända utvecklingen och få bort parallella samhällsstrukturer i belastade områden bedöms som en av den kommande tidens allra största uppgifter. Motionärerna vill därför se en ny inriktning av integrationspolitiken som ställer krav och som har höga förväntningar. De vill också se en restriktiv och långsiktigt hållbar invandringspolitik som innebär att asyllagstiftning anpassas efter den rättsliga miniminivån enligt , att det inte går att leva i utan tillstånd, att fler utvisningar och avvisningar verkställs och att arbetet mot illegal invandring och personer som befinner sig i illegalt prioriteras. Motionärerna förordar vidare en inriktning av politiken som begränsar arbetskraftsinvandringen med regelskärpningar, t.ex. genom höjt lönekrav. Motionärerna vill stärka hushållens ekonomi och förordar en inriktning av politiken som förbättrar människors privatekonomi, bl.a. bör pensionerna stärkas, skatten för pensionärer sänkas, liksom skatten på framför allt låga och medelstora inkomster. Insatser som minskar kostnaderna för att transportera sig med bil bör också prioriteras, bl.a. bör reduktionsplikten ses över. Vidare bör politiken inriktas på att förbättra villkoren för företagande, bl.a. genom att minska företagens regelbörda. Även offentliga investeringar i infrastruktur, utbildning och forskning bör prioriteras och öka. Politiken bör också inriktas på att förbättra bostadsmarknadens funktionssätt så att det blir enklare att flytta till jobb och att rekrytera personal. Motionärerna vill också se en starkare välfärd och en politik som prioriterar bl.a. att korta vårdköerna och att vidareutveckla kömiljarden och vårdgarantin samt att staten tar ett större ansvar för att skolorna når sina mål. trygghet och säkerhet bör enligt motionärerna ha en central ställning i budgetpolitiken under nästa mandatperiod.