bet · H901UbU14 · 2022-03-18 00:00:00 — Utskottet föreslår två tillkännagivanden till regeringen med anledning av motionsyrkanden, dels om kunskapskraven på och gymnasiet, dels om att minska antalet riktade statsbidrag som avser gymnasieskolan till förmån för generella bidrag. Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden om övergripande skolfrågor och hänvisar i huvudsak till gällande bestämmelser, pågående utredningar och aviserade och vidtagna åtgärder. Motionerna tar upp frågor om bl.a. åtgärder för att höja kunskapsresultaten, ansvars- och resursfördelningen i skolväsendet, val av skola, fristående skolor, tillsyn, särskilda undervisningsformer och it i skolan. I betänkandet finns det 42 reservationer (S, M, SD, C, V, KD, L, MP) och sex särskilda yttranden (M, SD, C, V, KD, L). I två reservationer (S, C, V, MP) föreslås att inte ska göra något tillkännagivande till regeringen. 180 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Åtgärder för att höja kunskapsresultaten Ansvars- och resursfördelningen i skolväsendet Motioner som bereds förenklat 1.Åtgärder för att höja kunskapsresultaten, punkt 1 (M, SD, KD) 2.Åtgärder för att höja kunskapsresultaten, punkt 1 (C, MP) 3.Kunskapskraven på och gymnasiet behöver förtydligas, punkt 2 (S, C, V, MP) 4.Skolplikt tills gymnasiebehörighet uppnåtts, punkt 3 (M) 5.Barn ska ges möjlighet att utvecklas, punkt 4 (M, KD) 6.En covidkommission om skolan, punkt 5 (C, L) 7.Stödinsatser , punkt 6 (KD) 8.Praktiska kunskaper och yrkesfärdigheter, punkt 7 (SD, L) 9.Kunskapsmätningar och andra metoder, punkt 8 (KD) 10.Nationella kunskapsmätningar jämförbara , punkt 9 (C, KD) 11.Ansvars- och resursfördelningen i skolväsendet, punkt 10 (V) 12.Ansvars- och resursfördelningen i skolväsendet, punkt 10 (L) 13.Ansvars- och resursfördelningen i skolväsendet, punkt 10 (MP) 14.Färre riktade statsbidrag, punkt 11 (S, V, MP) 15.Val av skola, punkt 12 (SD) 16.Val av skola, punkt 12 (C) 17.Val av skola, punkt 12 (V) 18.Val av skola, punkt 12 (KD) 19.Val av skola, punkt 12 (L) 20.Val av skola, punkt 12 (MP) 21.Små skolors kvalitet, punkt 13 (C, KD, MP) 22.Ett aktivt och obligatoriskt skolval, punkt 14 (M, C, KD, L) 23.Information om utbildningar, punkt 15 (C, KD) 24.Fristående skolor, punkt 16 (V) 25.Förbud mot vinstdrivande organisationsformer, punkt 17 (V, MP) 26.Offentlighetsprincipen i friskolor, punkt 18 (V, MP) 27.Tillsyn, punkt 19 (V, MP) 28.Tillsyn, punkt 19 (KD) 29.Nolltolerans mot dåliga skolor, punkt 20 (M, KD) 30.Tydligare riktlinjer och ökade befogenheter för Skolinspektionen, punkt 21 (M, SD, KD) 31.Tydligare riktlinjer och ökade befogenheter för Skolinspektionen, punkt 21 (L, MP) 32.Förstärkt ägarprövning, tillsyn och kontroll, punkt 22 (M, SD, KD) 33.Möjlighet att kunna stänga skolor snabbare, punkt 23 (SD, C, KD) 34.Skärpt tillsyn av underpresterande skolor, punkt 24 (SD, C, KD) 35.Kontrollen av fristående förskolor, punkt 25 (SD, KD) 36.Viten vid bortförande av barn, punkt 26 (SD, L) 37.Barn- och elevombudets ansvar, punkt 27 (MP) 38.Tillsynsansvaret för förskolan och pedagogisk omsorg, punkt 28 (M, SD, KD) 39.It i skolan, punkt 29 (M) 40.It i skolan, punkt 29 (C) 41.Särskilda undervisningsformer, punkt 30 (C, KD) 42.Uppdrag att utvärdera fjärr- och distansundervisningens effekter, punkt 31 (KD) 1.Motioner som bereds förenklat, punkt 32 (M) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 32 (SD) 3.Motioner som bereds förenklat, punkt 32 (C) 4.Motioner som bereds förenklat, punkt 32 (V) 5.Motioner som bereds förenklat, punkt 32 (KD) 6.Motioner som bereds förenklat, punkt 32 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet i förslagspunkt 32 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Åtgärder för att höja kunskapsresultaten Åtgärder för att höja kunskapsresultaten 2021/22:3222 av m.fl. (C) yrkande 1, 2021/22:3224 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 1, 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkande 5, 2021/22:4024 av och (båda S) och 2021/22:4178 av m.fl. (M) yrkandena 1, 4 och 18. Reservation 1 (M, SD, KD) Reservation 2 (C, MP) Kunskapskraven på och gymnasiet behöver förtydligas ställer sig bakom det som utskottet anför om kunskapskraven på och gymnasiet och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller delvis motion 2021/22:3990 av m.fl. (M) yrkande 1. Reservation 3 (S, C, V, MP) Skolplikt tills gymnasiebehörighet uppnåtts 2021/22:4178 av m.fl. (M) yrkande 17. Reservation 4 (M) Barn ska ges möjlighet att utvecklas 2021/22:4178 av m.fl. (M) yrkande 3. Reservation 5 (M, KD) En covidkommission om skolan 2021/22:3222 av m.fl. (C) yrkande 53. Reservation 6 (C, L) 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkandena 27 och 41. Reservation 7 (KD) Praktiska kunskaper och yrkesfärdigheter 2021/22:4002 av m.fl. (L) yrkande 9. Reservation 8 (SD, L) Kunskapsmätningar och andra metoder 2021/22:689 av (SD) yrkande 5 och 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkandena 108–110. Reservation 9 (KD) Nationella kunskapsmätningar jämförbara över tid 2021/22:3222 av m.fl. (C) yrkande 24 och 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 29. Reservation 10 (C, KD) Ansvars- och resursfördelningen i skolväsendet Ansvars- och resursfördelningen i skolväsendet 2021/22:83 av Amineh Kakabaveh (-) yrkande 1, 2021/22:1801 av (S), 2021/22:2601 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 8, 2021/22:2606 av m.fl. (V) yrkandena 3 och 7, 2021/22:2609 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 11, 2021/22:3854 av m.fl. (S), 2021/22:4002 av m.fl. (L) yrkande 3 och 2021/22:4209 av och (båda MP) yrkande 3. Reservation 11 (V) Reservation 12 (L) Reservation 13 (MP) ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen ska minska antalet riktade statsbidrag som avser gymnasieskolan till förmån för generella bidrag och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3990 av m.fl. (M) yrkande 20. Reservation 14 (S, V, MP) 2021/22:2542 av m.fl. (SD) yrkandena 7 och 8, 2021/22:2609 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 2, 2021/22:3022 av m.fl. (SD) yrkande 12, 2021/22:3222 av m.fl. (C) yrkandena 29 och 38, 2021/22:3475 av Kopparklint (M), 2021/22:4002 av m.fl. (L) yrkande 6, 2021/22:4110 av m.fl. (MP) yrkande 4 och 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkandena 103 och 104. Reservation 15 (SD) Reservation 16 (C) Reservation 17 (V) Reservation 18 (KD) Reservation 19 (L) Reservation 20 (MP) 2021/22:3222 av m.fl. (C) yrkande 37. Reservation 21 (C, KD, MP) Ett aktivt och obligatoriskt skolval 2021/22:3222 av m.fl. (C) yrkande 27, 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkande 52 och 2021/22:4212 av m.fl. (KD) yrkande 25. Reservation 22 (M, C, KD, L) 2021/22:3222 av m.fl. (C) yrkande 28. Reservation 23 (C, KD) 2021/22:1253 av (S) och 2021/22:2605 av m.fl. (V) yrkande 4. Reservation 24 (V) Förbud mot vinstdrivande organisationsformer 2021/22:2606 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2, 2021/22:2609 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 5 och 2021/22:4209 av och (båda MP) yrkande 1. Reservation 25 (V, MP) 2021/22:4102 av m.fl. (MP) yrkande 6. Reservation 26 (V, MP) 2021/22:2609 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 9 och 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 82. Reservation 27 (V, MP) Reservation 28 (KD) Nolltolerans mot dåliga skolor 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkande 51. Reservation 29 (M, KD) Tydligare riktlinjer och ökade befogenheter för Skolinspektionen 2021/22:3984 av m.fl. (L) yrkande 7 och 2021/22:3990 av m.fl. (M) yrkande 19. Reservation 30 (M, SD, KD) Reservation 31 (L, MP) Förstärkt ägarprövning, tillsyn och kontroll 2021/22:3990 av m.fl. (M) yrkande 21. Reservation 32 (M, SD, KD) Möjlighet att kunna stänga skolor snabbare 2021/22:3222 av m.fl. (C) yrkande 36. Reservation 33 (SD, C, KD) Skärpt tillsyn av underpresterande skolor 2021/22:3224 av Alireza Akhondi m.fl. (C) yrkande 2. Reservation 34 (SD, C, KD) Kontrollen av fristående förskolor 2021/22:2545 av m.fl. (SD) yrkande 26. Reservation 35 (SD, KD) Viten vid bortförande av barn 2021/22:3985 av m.fl. (L) yrkande 4. Reservation 36 (SD, L) Barn- och elevombudets ansvar 2021/22:4106 av (MP). Reservation 37 (MP) Tillsynsansvaret för förskolan och pedagogisk omsorg 2021/22:4175 av m.fl. (M) yrkande 10. Reservation 38 (M, SD, KD) 2021/22:3222 av m.fl. (C) yrkande 25, 2021/22:3990 av m.fl. (M) yrkande 35 och 2021/22:4178 av m.fl. (M) yrkande 50. Reservation 39 (M) Reservation 40 (C) 2021/22:3222 av m.fl. (C) yrkande 39. Reservation 41 (C, KD) Uppdrag att utvärdera fjärr- och distansundervisningens effekter 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 78. Reservation 42 (KD) Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (L), (M), (S), (M), (SD), (C), (V), (M), (SD), (S), (KD), (S), (SD), (MP), (L) och (S). Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlar utbildningsutskottet 180 motionsyrkanden om övergripande skolfrågor inom skolväsendet från allmänna motionstiden /22. Av dessa bereds 110 motionsyrkanden förenklat eftersom de tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . En förteckning över behandlade förslag finns i bilaga 1. Motionsyrkanden som bereds förenklat finns i bilaga 2. Motionsyrkandena tar upp frågor om bl.a. åtgärder för att höja kunskapsresultaten, ansvars- och resursfördelningen i skolväsendet, skolvalet, fristående skolor, tillsyn, särskilda undervisningsformer och it i skolan. höll ett seminarium med titeln forskning och skolans digitalisering – varför och för vem? I seminariet deltog olika forskare som presenterade sin forskning och syn på skolans digitalisering. Skolväsendet omfattar enligt skollagen (2010:800) skolformerna förskola, förskoleklass, grundskola, grundsärskola, specialskola, sameskola, gymnasieskola, gymnasiesärskola, vuxenutbildning, som inkluderar utbildning i svenska för invandrare (sfi), samt särskild utbildning för vuxna. I skolväsendet ingår också fritidshem. Utbildning inom skolväsendet anordnas av det allmänna eller av enskilda när det gäller förskolan, förskoleklassen, , grundsärskolan, gymnasieskolan, gymnasiesärskolan och fritidshemmet. Regelverket är så långt det är möjligt gemensamt för alla skolformer och skolhuvudmän. I det här betänkandet behandlar utskottet främst motioner från den allmänna motionstiden om övergripande skolfrågor inom skolväsendet. behandlar utskottet även motionsyrkanden om frågor inom utbildningsväsendet i två andra betänkanden – 2021/22:UbU15 Grundläggande frågor om utbildning och 2021/22:UbU16 Lärare och elever. Åtgärder för att höja kunskapsresultaten Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om åtgärder för att höja kunskapsresultaten. tillkännager för regeringen det som utskottet anför om kunskapskraven i och på gymnasiet. Jämför reservation 1 (M, SD, KD), 2 (C, MP), 3 (S, C, V, MP), 4 (M), 5 (M, KD), 6 (C, L), 7 (KD), 8 (SD, L), 9 (KD) och 10 (C, KD). I motion 2021/22:4024 av och (båda S) önskar motionärerna att man ska beakta förslagen i utredningen om en likvärdig skola och minskad skolsegregation. Motionärerna framhåller att de som går i skolan i s.k. utsatta områden löper större risk att få sämre undervisning eftersom andelen behöriga lärare är lägre och studieron sämre. I kommittémotion 2021/22:3990 av m.fl. (M) yrkande 1 begärs att kunskapskraven på gymnasiet ska tydliggöras. Motionärerna välkomnar översyn av läro- och kursplanerna och framhåller att det är av största vikt att särskilt kunskapsmålen är tydligt formulerade och väl anpassade till elevernas förväntade förmåga och kunskaper i de olika ämnena och de olika årskurserna. I kommittémotion 2021/22:4178 av m.fl. (M) yrkande 1 betonar motionärerna vikten av att skolan har fokus på kunskap och bildning. Motionärerna framhåller att de aldrig kommer att acceptera en grundskola som lämnar 16 000 elever utan godkänd grundskoleexamen. Svensk skola behöver flera nödvändiga reformer för att alla elever ska nå sin fulla potential. I yrkande 3 vill motionärerna att det ska skrivas in i skollagen att skolans mål är att alla barn ska ges möjlighet att utvecklas till sin fulla potential. Läroplanerna måste enligt motionärerna revideras och bli konkreta och tydliga och kunskapskraven måste fokusera på mätbara ämneskunskaper. I yrkande 4 begärs en översyn av kurs- och läroplaner, med fokus på ämneskunskap. Motionärerna framhåller att lärare och elever uppfattar att bl.a. läroplanerna är otydliga och att de för tidigt fokuserar på en avancerad analytisk förmåga utan att eleverna har den grundläggande faktakunskap som krävs för att resonera, jämföra, värdera och dra slutsatser. I yrkande 17 anser motionärerna att skolplikten i ska förlängas tills eleverna når gymnasiebehörighet eller uppnår . Motionärerna framhåller att det finns skolor där mer än hälften av eleverna inte når gymnasiebehörighet och att det snabbast växande programmet på gymnasieskolan är introduktionsprogrammet för elever som saknar gymnasiebehörighet. I yrkande 18 föreslås att skolledningen ska få större möjligheter att låta elever gå om en årskurs för att nå kunskapsmålen eftersom ska garantera att elever har tillräckliga kunskaper för att klara gymnasieskolan. I partimotion 2021/22:3666 av m.fl. yrkande 5, kommittémotion 2021/22:3222 av m.fl. (C) yrkande 1 och i kommittémotion av Alireza Akhondi m.fl. (C) 2021/22:3224 yrkande 1 anser motionärerna att en mer jämställd och jämlik skola, där alla elever ges förutsättningar att lyckas och går ut med fullständiga betyg, är en stark skyddsfaktor mot utanförskap och psykosociala problem. Motionärerna framhåller att undervisningen ska utgå från elevers behov och förutsättningar, och att insatser ska sättas in tidigt när elever riskerar att inte nå målen. I kommittémotion 2021/22:3222 (C) yrkande 53 vill motionärerna att det tillsätts en covidkommission för skolan för att kartlägga konsekvenserna av den förändrade undervisningen i svensk skola under pandemin medan elevers, lärares och skolledares erfarenheter är tydliga. Fokus måste fortsätta att vara att fler ska klara sina studier. Med en tydlig kartläggning kan vi dra lärdom av hur skolan har anpassat sig utifrån elevers olika förutsättningar och därmed rusta skolan bättre inför att möta elevers och framtidens utmaningar. I kommittémotion 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 27 vill motionärerna ha krav som säkerställer att alla skolor återkommande arbetar med diagnostiska prov, mäter elevernas progression och systematiskt arbetar för att ge tidiga stödinsatser, t.ex. i form av utökad undervisningstid, läxhjälp och lovskola. I yrkande 41 begärs att man ska utöka den garanterade undervisningstiden i svensk skola och att ska ges i uppdrag att utreda hur den garanterade undervisningstiden ska komma upp i OECD-snittet. I partimotion 2021/22:4002 av m.fl. (L) yrkande 9 vill motionärerna uppvärdera betydelsen av praktiska kunskaper och yrkesfärdigheter. Motionärerna menar att även elever som föredrar praktik framför teori måste få möjlighet att lyckas i skolans ämnen. Kunskapsmätningar och andra metoder I motion 2021/22:689 av (SD) yrkande 5 begärs att man ska utreda vem som tog och spred initiativet att utestänga elever med dåliga förutsättningar från den senaste Pisaundersökningen. I kommittémotion 2021/22:3222 av m.fl. (C) yrkande 24 anser motionärerna att ska ges ett uppdrag att utreda hur nationella kunskapsmätningar kan genomföras så att utvecklingen i svensk skola kan följas bättre . Motionärerna framhåller att internationella kunskapsmätningar såsom , Pirls och Timss fyller en viktig funktion, och eleverna måste kunna lita på att de är rättvisande. I kommittémotion 2021/22:4163 av m.fl. (KD) yrkande 29 önskar motionärerna att det ska införas en nationell årlig kunskapsmätning i skolan som är jämförbar , dvs. en kunskapsmätning vid sidan av internationella mätningar såsom . I yrkande 108 vill motionärerna att ges i uppdrag att analysera om skolornas befintliga vetenskapliga grund och beprövade erfarenhet stämmer överens med forskningsfronter inom inlärning och ämnesdidaktik. I yrkande 109 vill motionärerna att Skolinspektionen ges i uppdrag att granska hur skolhuvudmännen bidrar till spridning och genomförande av evidenssäkrade metoder. Motionärerna framhåller att har en viktig roll i arbetet med att ta fram evidenssäkrat kunskapsunderlag för skolan men att institutets resultat behöver få större och mer systematiserad spridning. I yrkande 110 vill motionärerna att IFAU ges i uppdrag att föreslå vilken statistik som behöver redovisas offentligt för att svensk skola ska gå att utvärdera på ett sätt som reflekterar elevernas kunskaper. I 1 kap. 4 § skollagen (2010:800) sägs att utbildningen inom skolväsendet syftar till att barn och elever ska inhämta och utveckla kunskaper och värden. Den ska främja alla barns och elevers utveckling och lärande samt en livslång lust att lära. I 3 kap. skollagen finns det bestämmelser om barns och elevers utveckling mot målen. I 3 kap. 2 § skollagen finns en bestämmelse om barnens och elevernas lärande och personliga utveckling. I bestämmelsen sägs att alla barn och elever i samtliga skolformer och i fritidshemmet ska ges den ledning och stimulans som de behöver i sitt lärande och sin personliga utveckling för att de utifrån sina egna förutsättningar ska kunna utvecklas så långt som möjligt enligt utbildningens mål. Elever som till följd av en funktionsnedsättning har svårt att uppfylla de olika kunskapskrav eller kravnivåer som finns ska ges stöd som syftar till att så långt som möjligt motverka funktionsnedsättningens konsekvenser. Elever som lätt når de kunskapskrav som minst ska uppnås eller de kravnivåer som gäller ska ges ledning och stimulans för att kunna nå längre i sin kunskapsutveckling. Om det finns särskilda skäl får en elev i , grundsärskolan, specialskolan eller sameskolan ges särskilt stöd enskilt eller i en annan undervisningsgrupp (särskild undervisningsgrupp) än den som eleven normalt hör till (3 kap. 11 § skollagen). I 1 kap. 11 § skollagen sägs att det för varje skolform och för fritidshemmet ska gälla en läroplan som utgår från bestämmelserna i skollagen. Läroplanen ska ange utbildningens värdegrund och uppdrag. Den ska också ange mål och riktlinjer för utbildningen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om läroplaner. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får för en viss skolform eller för fritidshemmet meddela föreskrifter om utbildningens värdegrund och uppdrag samt om mål och riktlinjer för utbildningen på annat sätt än genom en läroplan. I skollagen regleras även när det gäller att det för varje ämne ska gälla en kursplan och att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om kursplaner (10 kap. 8 § skollagen m.fl. bestämmelser). Vidare ska det när det gäller gymnasieskolan för varje ämne finnas en ämnesplan (16 kap. 21 § skollagen). En garanti för tidiga stödinsatser – läsa-skriva-räkna-garantin infördes det bestämmelser i 3 kap. skollagen om en garanti för tidiga stödinsatser i förskoleklassen och lågstadiet i , specialskolan och sameskolan, den s.k. läsa-skriva-räkna-garantin (prop. 2017/18:195, bet. 2017/18:UbU10, rskr. 2017/18:333). Syftet med garantin är att en elev som behöver stöd tidigt ska få stöd utformat utifrån sitt behov, bl.a. genom att förskollärare och lärare samråder med personal med specialpedagogisk kompetens (3 kap. 4 a §). Garantin innebär vidare bl.a. att elevens språkliga medvetenhet och matematiska tänkande ska kartläggas redan i förskoleklassen med stöd av ett nationellt kartläggningsmaterial (3 kap. 4 § 1). Regeringen har gett i uppdrag åt Skolinspektionen att, inom ramen för sitt kvalitetsgranskningsuppdrag, följa upp och utvärdera läsa-skriva-räkna-garantin. Uppdraget delredovisades till regeringen () och ska slutredovisas (U2018/03700/S delvis och U2018/03704/S). I delredovisningen framhåller Skolinspektionen att iakttagelser från förskoleklassen visar på svårigheter att använda kartläggningsmaterialet som underlag för att utveckla undervisningen och för att utforma stöd till elever som behöver det. Skolinspektionen framhåller att garantin är en ny del av lagstiftningen och att det kan ta tid innan arbetet får fäste och genomförs. Covid-19-situationen har även varit ansträngande för skolan . Syftet var dock att garantin genom förberedelser skulle fungera . Skolinspektionen konstaterar att viktigt utvecklingsarbete återstår. Bakgrund och pågående arbete En mer likvärdig skola I lagrådsremissen Ökad likvärdighet för skolhuvudmän, publicerad , föreslår regeringen ändringar i skollagen (2010:800) som syftar dels till att systemet för kommuners beslut om bidrag till enskilda huvudmän inom skolväsendet ska bli tydligare, mer transparent och rättssäkert, dels till att öka likvärdigheten mellan kommunala och enskilda huvudmän som principen om lika villkor upprätthålls. Ändringarna bedöms öka möjligheten att ge alla barn och elever tillgång till god och likvärdig utbildning oavsett huvudman. Av Statsrådsberedningens propositionsförteckning från framgår att regeringen () avser att lämna en proposition till om en likvärdig skola för barns lika möjligheter . Stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling Anslaget 1:15 Statligt stöd för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling får användas för utgifter som syftar till att stärka likvärdigheten och kunskapsutvecklingen i förskoleklassen, och fritidshemmet. I budgetpropositionen föreslog regeringen en förstärkning av likvärdighetsbidraget med 2022, och beräknade en successiv upptrappning av bidraget till 2024. beslutade i enlighet med regeringens förslag (prop. 2021/22:1 utg.omr. 16., bet. 2021/22:UbU1, rskr. 2021/22:108). Mer tid till lärande I propositionen Mer tid till lärande – extra studietid och utökad lovskola, som regeringen beslutade att överlämna till , finns förslag om mer undervisningstid för elever som behöver det. Förslagen syftar till att stärka skolans kompensatoriska uppdrag och få fler elever att bli behöriga till gymnasieskolans nationella program. Nya kurs- och ämnesplaner beslutade regeringen om reviderade kursplaner för och vissa ämnesplaner för gymnasieskolan med mer fokus på kunskap och bildning. De nya kurs- och ämnesplanerna bygger på det förslag som lämnade till regeringen . Kurs- och ämnesplanerna ska vara ett bättre arbetsverktyg för lärarna. Med ändringarna betonas faktakunskap mer, särskilt för yngre elever, och kraven på analys ökar med stigande ålder. Kunskapskraven blir mindre detaljerade och omfångsrika och därmed lättare för lärarna att använda. Dessutom skiljer sig innehållet tydligare mellan stadier och mellan kurser. Kurs- och ämnesplanerna skulle ha börjat gälla . Regeringen meddelade i ett pressmeddelande från att den med anledning av att lärarna är ansträngda på grund av covid-19-pandemin har beslutat att tillämpningen av de reviderade kursplanerna i och motsvarande skolformer flyttas fram till . Tillämpningen av nya ämnesplaner i matematik, engelska och moderna språk för gymnasieskolan och komvux berörs inte av detta beslut, utan träder som planerat i kraft respektive . Kunskapsmätningar och andra metoder Internationella jämförande studier på utbildningsområdet Enligt 4 § förordningen (2015:1047) med instruktion för får efter samråd med (), företräda staten vid förhandlingar och ingående av internationella överenskommelser om deltagande i internationella kunskapsmätningar och andra individbaserade mätningar inom myndighetens verksamhetsområde, om inte annat följer av särskilda beslut av regeringen. Myndigheten ska ansvara för deltagande i de internationella mätningarna. ansvarar bl.a. för de internationella kunskapsmätningarna (Programme for International Student ) Timss (Trends in International Mathematics and Science Study) och Pirls (Progress in International Reading Literacy Study). ansvar för stöd till skolutveckling