bet · H901MJU18 · 2022-03-22 00:00:00 — Avverkningsanmälningar, punkt 32 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 32 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3432 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2021/22:2456 av m.fl. (SD) yrkandena 22 och 23, 2021/22:2462 av m.fl. (SD) yrkande 15 och 2021/22:3880 av m.fl. (KD) yrkande 76. Det förekommer att organisationer gör oönskade inventeringar på annans mark i syfte att sätta stopp för skogsavverkningar, vilket dessutom har förenklats av att tidigare på eget initiativ har börjat publicera avverkningsanmälningar på sin webbplats. Hanteringen skapar problem, särskilt för mindre skogsägare. I ljuset av detta anser vi att det bör övervägas att höja gränsen för när en avverkningsanmälan måste göras. måste alla avverkningar större än anmälas minst i förväg. Vi anser att det bör övervägas att höja denna nivå för att minska byråkratin och underlätta för skogsbruket. Avverkningsanmälningar, punkt 32 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 32 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2456 av m.fl. (SD) yrkandena 22 och 23 samt 2021/22:2462 av m.fl. (SD) yrkande 15 och 2021/22:3432 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2021/22:3880 av m.fl. (KD) yrkande 76. Skogssektorn är en mycket viktig komponent i levande landsbygd liksom i hela landets ekonomi, där den är vår ojämförligt största nettoexportör, om importerade insatsvaror räknas bort. Skogsägarna är nyckelpersoner i näringen eftersom de sköter skogen fram till att virke kan levereras och naturligtvis även därefter. Deras förtroende för att samhället står bakom långsiktigt skogsbruk är avgörande. Det behövs minskad byråkrati kring skötsel och avverkning av skog – den bärande tanken med nuvarande skogslagstiftning var ju vid dess införande 1993 att medge frihet under ansvar. Snabbare handläggning av skötsel och avverkning av skog måste vara en viktig del i arbetet för att stötta skogsägarna. Innan en skog slutavverkas ska enligt lag en avverkningsanmälan göras till om ytan är större än , minst avverkningen påbörjas. finns det anledning att påbörja avverkningen innan dessa har gått, exempelvis när det visar sig att en markgranne påbörjat avverkning och maskiner därför finns på plats. Man kan då ansöka om dispens för att få påbörja avverkningen tidigare. är det dock svårt att få en sådan dispens. Vi anser att möjligheten att få dispens vid avverkningsanmälningar ska ökas och att handläggningstiden för en avverkningsanmälan ska förkortas till i normalfallet . trädde en ny förvaltningslag (2017:900) i kraft. Enligt lagens 5 § ska myndigheters åtgärder ”aldrig vara mer långtgående än vad som behövs och får vidtas endast om det avsedda resultatet står i rimligt förhållande till de olägenheter som kan antas uppstå för den som åtgärden riktas mot”. Skog sköts vanligen av sin ägare , i många årtionden, innan den når slutavverkningsålder. Inkomsten vid en slutavverkning kan vara den enda större intäkten från ett skogsinnehav under tiotals år. Det är uppenbart att hindrandet att tillgodogöra sig en sådan intäkt skapar mycket stora besvär för skogsägaren. Skogsägares rätt att utföra avverkning, förutsatt att skogsvårdslagens generella krav är uppfyllda, måste därför i de allra flesta fall vara skyddad av denna proportionalitetsprincip. Avverkningsanmälningar, punkt 32 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 32 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3880 av m.fl. (KD) yrkande 76 och 2021/22:2456 av m.fl. (SD) yrkandena 22 och 23, 2021/22:2462 av m.fl. (SD) yrkande 15 och 2021/22:3432 av m.fl. (M) yrkande 2. Avverkning av skog får påbörjas tidigast efter det att anmälan gjorts till . Jag anser att tiden mellan avverkningsanmälan och avverkning ska förkortas . Slutavverkningsålder, punkt 33 (M, KD) av (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 33 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3432 av m.fl. (M) yrkande 3 i denna del och 2021/22:3880 av m.fl. (KD) yrkande 75 och 2021/22:3682 av m.fl. (C) yrkande 18. har föreskrifter för när en markägare får göra en slutavverkning. En lägsta slutavverkning anger när slutavverkning tidigast får ske. Det finns dock flera tillfällen när det kan vara befogat att slutavverka för att plantera på nytt, t.ex. möjligheten att avverka gran som planterats i tallmark och därmed växer dåligt samt skog som skadats av stormar eller insektsangrepp. Ett annat skäl till detta är att öka produktiviteten i skogen, bl.a. genom att ersätta skogar med dåligt plantmaterial. Ett långsiktigt hållbart skogsbruk kräver större flexibilitet vad gäller avverkningsålder. I vissa fall bör åldern för slutavverkning kunna sänkas eller helt tas bort. Det bör i högre grad vara upp till markägaren att avgöra när skogen ska avverkas, och de bestämmelser som reglerar detta bör avvecklas. Vi anser att det bör utredas hur detta ska möjliggöras. Övergångszoner mellan skogs- och jordbruksmark, punkt 34 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 34 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2456 av m.fl. (SD) yrkande 46. Det är inte rimligt ur artskyddssynpunkt att spara lika stor andel i procent av alla naturtyper. I är skog undantagna från brukande, den övervägande delen barrskogsdominerad. En annorlunda situation råder för mellanformer mellan skogs- och jordbruksmark och även för ädellövskog. Slåttermarker, betesmarker och olika marker som kännetecknas av äldre former av jordbruksanknuten användning står tillsammans för mindre än . Arealen ädellövskog utgör av skogsarealen, ca , varav mer än hälften i , och . De här naturtyperna täcker således mycket små arealer och består av mycket varierande miljöer, bl.a. betesmarker med huvudsakligen gräs såsom hagmarker, slåtterängar, områden hävdade av olika slags skogsbete, lokala former såsom fäbodbete och alvarbete, mosaikbetesmarker och skogsbryn mot , naturbetes- eller slåttermark samt mot igenväxande jordbruksmark. Fortsatt bortfall av sådana marker riskerar därför att få stor negativ effekt. Därför ska skydd inte i första hand inriktas på en given andel av totalarealen utan anpassas efter naturtypens totala areal och med hänsyn till förekomst av akut hotade arter. Av ovanliga naturtyper behöver större andel av arealen vara föremål för naturvårdsinsatser för att en tillräcklig areal ska nås. I rapporten mellan skogs- och jordbruksmark – ett samverkansprojekt inom (2017) betonas bl.a. följande behov, vilka vi stöder: – forskning om samband mellan konkreta skötselåtgärder och artbevarande – mer rådgivning och utbildning för personer verksamma inom skogs- och lantbruksnäringen om metoder för bevarande och skötsel av dessa miljöer – översyn av föryngringskravet i skogsvårdslagen så att det inte står i vägen för bevarandet och utvecklingen av värdefulla miljöer – utredning om, utveckling av och information om olika finansieringsformer, både på basis av EU:s stödformer och i form av nationella stöd, för att kunna ge skogs- och jordbrukare skäligt betalt för det arbete de kan utföra för att vårda och utveckla dessa känsliga miljöer – fortsatt arbete med skogssektorns gemensamma målbilder för god miljöhänsyn, så att resurser läggs där de gör mest nytta. Ett nationellt mål för ökad hållbar tillväxt i skogen, punkt 36 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 36 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4334 av m.fl. (SD) yrkande 7 i denna del och 2021/22:4335 av m.fl. (KD) yrkande 10. I propositionen föreslås ett nationellt mål för ökad hållbar tillväxt och att tillväxten ska öka genom förbättrad skogsskötsel som klimatanpassningen och den biologiska mångfalden ökar i produktionsskogen. Vi anser att mål för klimatanpassningen inte ska läggas fast innan man provat lämpliga metoder för klimatanpassning. Utvecklingen av olika varianter av skogsskötsel för klimatanpassning ska först hanteras separat som ett uppdrag till SLU. Ett nationellt mål för ökad hållbar tillväxt i skogen, punkt 36 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 36 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4335 av m.fl. (KD) yrkande 10 och 2021/22:4334 av m.fl. (SD) yrkande 7 i denna del. Regeringen föreslår att ett nationellt mål för ökad hållbar tillväxt i skogen ska tas fram. Förbättrad skogsskötsel ska ge en ökad tillväxt i biomassa. Detta står emellertid i skarp kontrast till propositionens ambition att ta virkesproduktionsmark ur drift i samma omfattning. Jag anser därför att det bör tydliggöras att målet omfattar ökad biomassa tillgänglig för virkesproduktion. Förutsättningar för att öka skogens produktionsförmåga, punkt 37 (M, SD, KD) av (M), (M), (M), (SD), (KD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 37 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2456 av m.fl. (SD) yrkande 13, 2021/22:3432 av m.fl. (M) yrkandena 15 och 21 samt 2021/22:3438 av m.fl. (M) yrkande 11 och 2021/22:1917 av (M), 2021/22:3020 av (SD), 2021/22:3204 av Per Åsling (C), 2021/22:3682 av m.fl. (C) yrkande 16 och 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 59. Tack vare långsiktiga investeringar och förutseende politiska beslut har skogens tillväxt och virkesförråd fördubblats . Svenska skogsägare planterar två nya träd för varje träd som avverkas. Den svenska skogen binder av totala utsläpp av koldioxid. På samma gång har skogsnäringen bidragit till jobb och ekonomisk tillväxt. Skogsråvara kan användas i produkter som ersätter t.ex. plast och andra energikrävande material och för att ersätta fossila bränslen och drivmedel. Skog som växer binder kol och sänkan av kol i skogen har fördubblats det senaste seklet. För att få bästa resultat för klimatets skull behöver skogen brukas. Att skapa förutsättningar för ökad tillväxt och ökad produktion i de svenska skogarna ökar också potentialen för substitution av fossila produkter. Skogsprodukter för byggindustrin både i och i andra länder bidrar också till att minska klimatpåverkan från andra mer energikrävande byggmaterial, varför ökad export av trä också kan bidra till minskad klimatpåverkan. Skogen har stor potential att bidra i kampen mot klimatförändringarna. Vi anser att den potentialen ska tas till vara. Tillväxten i de områden som brukas måste därför också förbättras. presenterade resultatet av en samverkansprocess där man tillsammans med skogsnäringen och forskare utvecklat en mängd förslag som kan leda till ökad produktion. Förslagen presenteras i med nya möjligheter som innehåller 88 förslag för ökad tillväxt och därmed långsiktiga möjligheter att såväl öka produktionen av biobaserade produkter som binda koldioxid i växande träd. Det handlar bl.a. om förädling, skogsskötsel i form av plantering, röjning och gallring, samt insatser för att minska skadorna från t.ex. skadeinsekter och klövvilt. Att öka produktionsförmågan i det svenska skogsbruket baserat på denna rapport måste vara ett av de viktigaste målen med skogspolitiken. Vi anser att förslagen som utarbetats ska genomföras. är rikt på skog, och skogen utgör en fantastisk resurs. Den privata äganderätten ligger till grund för ett framgångsrikt och hållbart svenskt skogsbruk som har kombinerat ökade avverkningsnivåer med ett ökat virkesförråd. För att gynna den biologiska mångfalden gör skogsägarna bl.a. frivilliga avsättningar av skog. Det finns också flera former av formellt skydd för skogsområden, såsom naturreservat och Natura 2000-områden. Skogsvårdslagen föreskriver att produktionsmål och miljömål ska vara jämställda. Förvaltarskapstanken och långsiktigheten i svenskt skogsbruk gör att skogsägare kan bidra till att sällsynta eller särskilt viktiga arter finner en god livsmiljö på deras marker. Exempelvis visar forskning att skogsbrukets beslut att lämna kvar träd som småningom blir till höga stubbar på kalhyggen leder till att fler skalbaggar och andra insekter söker sig dit. Ett sådant skogsbruk bidrar till den biologiska mångfalden och bör därför premieras. Tyvärr straffas i stället många av de skogsägare som bedrivit ett skogsbruk med hög miljöhänsyn, då de inte tillåts genomföra planerade avverkningar med hänvisning till exempelvis artskyddsförordningen och den tidigare inventeringen av nyckelbiotoper. Vi ser med oro på att incitamentsstrukturen för ett hållbart skogsbruk snedvrids på detta sätt. Inom miljöpolitiken är det överlag viktigt att incitament för hållbart brukande av skog, mark och vatten inte ställer produktionsmål och miljömål i konflikt med varandra. Tvärtom behövs en helhetssyn. Förutsättningar för att öka skogens produktionsförmåga, punkt 37 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 37 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3682 av m.fl. (C) yrkande 16 och 2021/22:1917 av (M), 2021/22:2456 av m.fl. (SD) yrkande 13, 2021/22:3020 av (SD), 2021/22:3204 av Per Åsling (C), 2021/22:3432 av m.fl. (M) yrkandena 15 och 21, 2021/22:3438 av m.fl. (M) yrkande 11 och 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 59. Den svenska skogen har en ovärderlig roll för svensk ekonomi och för att fasa ut det fossila. I dagens debatt framförs ofta att vi måste låta den svenska skogen stå för att rädda klimatet, eftersom klimatkrisen är akut, medan ett träds kretslopp är runt 70–. Detta kan kanske ses som en ”quick fix” men riskerar enligt oss att underminera våra långsiktiga klimatmål. En växande skog fångar upp utsläppen av koldioxid. Den svenska skogen nettobinder koldioxidekvivalenter . Men när skogen slutar växa når den en kolbalans, dvs. att den släpper ut och binder lika mycket kol och slutar bidra med klimatnytta. Vi vill att skogen ska stå, den ska växa och ta upp koldioxid, men den ska också brukas ansvarsfullt. Vi behöver därför ett regelverk som fortsättningsvis möjliggör ett ökat, långsiktigt och hållbart utnyttjande av skogsråvara. Förutsättningar för att öka skogens produktionsförmåga, punkt 37 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 37 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 59 och 2021/22:1917 av (M), 2021/22:2456 av m.fl. (SD) yrkande 13, 2021/22:3020 av (SD), 2021/22:3204 av Per Åsling (C), 2021/22:3432 av m.fl. (M) yrkandena 15 och 21, 2021/22:3438 av m.fl. (M) yrkande 11 och 2021/22:3682 av m.fl. (C) yrkande 16. Ett ökat uttag av biomassa måste ske på ett hållbart sätt. Det måste också säkras att LULUCF-sektorns totala upptag fortsätter att öka även om uttaget av biomassa också ökar. I det planerade upptaget behöver också marginaler läggas in för att hantera t.ex. att omfattande skogsbränder eller stora stormar då och då inträffar. Länder med så god tillgång på biomassa som bör inte bygga sin biobränslestrategi på import. Den inhemska produktionen behöver byggas ut och biobränslen ska används klokt. Ett ökat uttag av biomassa är önskvärt men måste ske på ett hållbart sätt, med beaktande av klimateffekten av uttaget på kort och medellång sikt. Bioekonomins roll i klimatomställningen, punkt 38 (V, MP) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 38 borde ha följande lydelse: 2021/22:1425 av och (båda S), 2021/22:3511 av m.fl. (C) yrkande 19, 2021/22:3665 av m.fl. (C) yrkandena 9 och 10, 2021/22:3682 av m.fl. (C) yrkande 27 och 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkande 114. Vi anser inte att det finns skäl för ett sådant tillkännagivande som motionärerna efterfrågar. Vi anser därför att bör avslå motionerna. Vi utvecklar våra skäl för detta i våra särskilda yttranden 8 och 9. Forskning inom ramen för bioekonomin, punkt 39 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 39 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3432 av m.fl. (M) yrkande 22 och 2021/22:944 av (S) och 2021/22:3199 av m.fl. (V) yrkande 19. har goda möjligheter att utveckla en ekonomi som i ännu högre grad är biobaserad och reducera fossilanvändningen genom att ersätta med förnybara produkter och öka inlagringen av kol i växande skogar och i skogens produkter. Vi vill inrätta en nationell bioekonomistrategi i enlighet med tillkännagivande till regeringen. Vi anser att en strategi som bygger på samverkan mellan staten och näringslivet kan skapa stor både miljö- och klimatnytta och ekonomisk nytta. Den nationella strategin ska vara en väl förankrad strategi som främjar de gröna näringarna och underlättar omställningarna som krävs i exempelvis skogsindustrin och lantbruket. Vi ser även ett stort behov av att skapa bättre förutsättningar och långsiktiga spelregler för förnybara biobränslen samt att säkerställa en bred råvarubas. Detta krävs för att branschen ska våga göra större investeringar exempelvis i anläggningar för produktion av biobränslen. Därför anser vi att mer forskningsresurser bör riktas till skogens möjligheter att påskynda arbetet med en bioekonomi. Forskning inom ramen för bioekonomin, punkt 39 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 39 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3199 av m.fl. (V) yrkande 19 och 2021/22:944 av (S) och 2021/22:3432 av m.fl. (M) yrkande 22. landareal består av produktiv skogsmark. av den produktiva delen av skogsmarken är påverkad av skogsbruk. Skogen förser oss med en rad ekosystemtjänster som vatten- och luftrening och produktion av råvaror. En rik biologisk mångfald ger större motståndskraft mot klimatförändringar. Skogsmarken binder stora mängder kol och påverkar vattenbalansen och har därmed betydelse för både det lokala och det globala klimatet. De stora skogsarealerna ger oss ett specifikt ansvar och ska vara ledande i utvecklingen av hur vi hållbart brukar våra skogstillgångar. Skogsindustrin gör många forskningsinsatser och möjliggör att står i den tekniska utvecklingens framkant. Det är bra, men behövs mer för att ta ytterligare kliv. Regeringen bör återkomma till med hur man från statligt håll kan bidra till att skogsindustrin tillsammans med forskningsvärlden ges möjligheter till omställning och hållbarhet för att skapa högst samhällsnytta. Incitament för stärkt kolinlagring, punkt 40 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 40 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3277 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 21. Klimatkrisen kräver skyndsamma åtgärder för att lagra in kol från atmosfären. Kolinlagringen måste stärkas, liksom den biologiska mångfalden, genom att i ökad utsträckning skydda skog och öka arealer med hyggesfritt skogsbruk i stället för kalhyggesbruk. Men det behövs även ekonomiska incitament för privata skogsägare att låta skogen bli äldre innan den avverkas och anpassa gallringar för ökad kolinlagring. Det skulle gynna såväl landsbygden som klimatnyttan och den biologiska mångfalden. För landsbygden kan det även bidra till en förbättrad livsmiljö och stärkta förutsättningar för naturturism när träden får bli äldre. Regeringen bör ges i uppdrag att utforma förslag på regelverk med ekonomiskt incitament för privata skogsägare att stärka kolinlagringen vid avverkning och gallring. Rådgivningskampanj för ökad hållbar tillväxt och brukande i skogen, punkt 41 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 41 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2456 av m.fl. (SD) yrkande 29 och 2021/22:4334 av m.fl. (SD) yrkande 7 i denna del och 2021/22:3682 av m.fl. (C) yrkande 17 och 2021/22:4335 av m.fl. (KD) yrkande 11. har stora arealer ungskog som behöver röjas för att ge de träd som blir kvar de bästa förutsättningarna för tillväxt och kvalitetsdaning. Röjning ger också möjlighet att skapa bättre förutsättningar för mindre vanliga trädslag och för markvegetationen; det senare är viktigt inte minst för renbetet i norra . När föryngringen vuxit upp till en ungskog behöver den vanligen röjas, ofta i flera omgångar med mellanrum. Den faktiska areal som röjs är för låg, vilket har lett till att vi har byggt upp ett ”röjningsberg” på ca ungskog. En väl utformad rådgivningsinsats i samarbete med skogsnäringen skulle kunna öka skogsägarnas incitament att röja och att röja rätt. har staten verkat för ökad röjningsareal såväl genom bidrag som genom att organisera beredskapsarbeten. Båda dessa möjligheter bör utredas. Vidare föreslås i propositionen att en rådgivningskampanj ska tas fram av i dialog med skogsnäringen, miljöorganisationer m.fl. Vi ifrågasätter miljöorganisationernas roll i framtagandet av kampanjen. De kan däremot höras separat. Rådgivningskampanj för ökad hållbar tillväxt och brukande i skogen, punkt 41 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 41 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4335 av m.fl. (KD) yrkande 11 och 2021/22:2456 av m.fl. (SD) yrkande 29, 2021/22:3682 av m.fl. (C) yrkande 17 och 2021/22:4334 av m.fl. (SD) yrkande 7 i denna del. I propositionen föreslås en långsiktig rådgivningskampanj för ökad hållbar tillväxt och hållbart brukande i skogen. Denna ska tas fram i samarbete med relevanta aktörer. För att möta den ökande efterfrågan på skogsråvara som behövs för att tränga undan fossila alternativ vill jag betona vikten av att rådgivningskampanjen signalerar ökad tyngd åt produktionsfrågor. Främjandeuppdrag för skogsbruket, punkt 42 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 42 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2456 av m.fl. (SD) yrkandena 17 och 18. En grundläggande komponent i den svenska modellen för skogsskötsel blev regionala organisation, dvs. de tidigare skogsvårdsstyrelserna. Den regionala organisationens huvudsakliga roll var att utbilda och stödja aktiva skogsbrukare men även att med olika bidrag främja aktiv skogsskötsel. behöver återigen upplevas som uppmuntrande och stödjande. av skogar är privatägda, varav merparten av privatpersoner. Att landets skogar även i fortsättningen sköts väl är beroende av skogsägarnas långsiktiga investeringar och pengar, något som i sin tur bygger på förtroende för statens skogspolitik. Det är därför oroväckande att och även länsstyrelserna av många skogsägare nu kommit att uppfattas som hindrande snarare än stöttande. måste återfå sin huvudsakliga roll som en organisation som värnar om skogsproduktion och därmed om skogsägarnas möjligheter att bedriva lönsamt skogsbruk. Detta gäller även andra berörda myndigheter, och ett främjandeuppdrag behöver därför uttryckas tydligt i , länsstyrelsernas och och regleringsbrev. Miljöhänsyn inom skogsbruket, punkt 44 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 44 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3279 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 21–24.