bet · H901KU20 · 2022-06-07 00:00:00 — Regeringen uppdrog åt att utveckla och tillhandahålla digitaliserade nationella prov och bedömningsstöd i och på gymnasial nivå i enlighet med vad som angetts i den ovan nämnda propositionen. fick i uppdrag att utveckla gemensamma ramverk för de nationella proven och för de nationella bedömningsstöden samt informera om deras syfte. skulle enligt uppdraget även genomföra en försöksverksamhet med ett stegvis införande av digitaliserade prov och extern bedömning som skulle pågå fr.o.m. t.o.m. . skulle redovisa en plan för utvecklingsarbetet enligt uppdraget samt sedan med start redovisa vidtagna åtgärder och hur arbetet utvecklas. Slutredovisning för uppdraget skulle ske . Under rubriken om uppdraget angavs bl.a. att uppsatser i svenska, svenska som andraspråk och engelska skulle skrivas på dator eller någon annan digital enhet fr.o.m. och att målsättningen var att alla prov, i den mån det digitaliserade formatet är möjligt sett till kursplanernas innehåll, skulle vara digitaliserade 2022. Under rubriken uttalades att det är en omfattande och komplex uppgift att digitalisera det nationella provsystemet och att det då inte var helt klarlagt vilka vägval som kommer att behöva göras och vilka lösningar som ska väljas. En central uppgift är, anförs det i uppdraget, att säkerställa att systemet fungerar så att proven kan genomföras , som hänsyn måste tas till att skolhuvudmännen använder olika system och plattformar och har kommit olika långt när det gäller investeringar i it. Ett genomförande skulle därför inledas med en försöksverksamhet för att säkerställa funktionalitet och användarvänlighet. Försöksverksamheten skulle utvärderas, och skulle se till att utformningen av försöksverksamheten skulle möjliggöra detta. I ett regeringsbeslut med ändring av uppdraget (U2019/03788/GV) uppdrog regeringen åt att i sitt arbete med uppdraget från sträva efter att en så stor andel av proven som möjligt ska automaträttas. ska i det arbetet beakta teknikutvecklingens möjligheter, kostnaden för förvaltning av provsystemet och provens betygsstödjande syfte. delredovisningar av uppdraget, m.m. I sin första rapport enligt uppdraget, (dnr 2018:00144), skrev bl.a. följande i sammanfattningen, under rubriken av nationella prov: Uppdragets komplexitet och omfattning gör att bedömer att det finns en betydande risk att digitala nationella prov inte är fullt ut införda 2022 enligt den beställda tidplanen. När nödvändiga delar är upphandlade och har en bild av strukturen på den tekniska lösning som blir aktuell kommer vi att med större säkerhet kunna uttala oss om tider för leveranser. I sin rapport (dnr 2019:96) uppgav bl.a. att 100 försöksskolor fått tillgång till en provplattform (s. 1), att till ska försöksverksamheten ha bidragit till att undanröja de huvudsakliga hindren för en utrullning av digitala nationella prov med start (s. 6) samt att ska alla skolor ha tillgång till information för att själva upptäcka sina behov av att förändra eller förbättra de egna tekniska förutsättningarna, liksom rutinerna gällande genomförande och uppföljning av digitala nationella prov (s. 6). föreslog i en skrivelse med ”underlag till ” av , med rubriken tidplan avseende införandet av digitala nationella prov (dnr 2019:1850), en ny tidsplan för digitala nationella prov. Den föreslagna tidsplanen innebär att 2022 är för analys och förberedelse, både för skolor och . Skolor kommer att kunna genomföra prov digitalt med nationella bedömningsstöd . I sammanfattningen anfördes följande: Arbetet med att anpassa och bygga en provplattform innehåller fler vägval och har en större komplexitet än vad som kunnat förutses när arbetet inleddes. Vidare kan konstatera att skolornas förutsättningar att genomföra digitala nationella prov är mycket varierande. Många huvudmän och skolor har omfattande utvecklingsbehov. Mot denna bakgrund bedömer att provplattformen kan tas i bruk för ett antal betygsstödjande bedömningsstöd men att de första digitala nationella proven genomförs digitalt först . Vår bedömning är att en förskjutning av tidsplanen skulle ge både , skolor och huvudmän den förberedelsetid som behövs för att kunna genomföra nationella prov digitalt. publicerades ett pressmeddelande på webbplats med rubriken tidplan för digitala nationella prov. Där anges bl.a. att tidsplanen för införande av digitala nationella prov är justerad. Det innebär att provtjänsten kommer att tas i bruk 2022 för ett antal betygsstödjande digitala bedömningsstöd och de första digitala nationella proven kommer att genomföras 2023. Justeringen görs för att ge både och skolorna den förberedelsetid som behövs. I (dnr 2019:96) anförde bl.a. följande: har sedan arbetet med regeringsuppdraget inleddes haft kontinuerlig kontakt med för att muntligen informera om hur arbetet fortskrider. Vid dessa möten har bland annat frågor om tidsplan, användandet av molntjänster och behov av it-infrastruktur, digitala enheter och kompetensutveckling hos skolor och huvudmän diskuterats. Tidsplanen för införandet har diskuterats . har också i en särskild skrivelse till beskrivit svårigheterna med ett likvärdigt genomförande av digitala nationella prov på alla skolor . Kontakter mellan statssekreteraren och generaldirektören Enligt uppgifter på webbplats, Ekot, som publicerades – bad utbildningsminister statssekreterare generaldirektör att undanhålla information från , som ville ha besked om tidsplanen för digitaliseringen av de nationella proven – säger (S): ”Jag tycker inte att jag har gjort något fel. Jag har hanterat frågan som man normalt sett gör i kontakter mellan och en myndighet.” I den sändning som finns på webbplatsen uppger bl.a. att generaldirektören i ett sms till statssekreteraren skrev: ”att hon kanske fått kännedom om att vi ser behovet av en justerad tidsplan.” Generaldirektören undrar om han kan meddela det till , enligt Ekot som även uppger att statssekreteraren svarar: ”Om du kan hålla dig till att säga att tidsplanen är pressad och att ni har en dialog med departementet, utan att säga att det inte håller med 2022, så vore det väldigt bra.” Statssekreteraren tycker, enlig Ekot, inte att det är konstigt att han och generaldirektören har kontakt i den här frågan. hade flaggat för att man hade svårt att hinna med att genomföra digitaliseringen av de nationella proven inom den givna tidsramen, förklarade statssekreteraren enligt Ekot. Därefter följer en uppspelning av statssekreterarens uttalanden: ”Men hade fortfarande inte formellt skrivit till regeringen och sagt att man inte klarade den tidsplanen” samt, med anledning av en fråga, ”Hon precis som alla andra skulle få besked när hade satt ned foten och rapporterat till regeringen”. Förvaltningsmyndigheternas lydnadsplikt och förbudet mot ministerstyre Regeringen styr riket; det framgår av 1 kap. 6 § regeringsformen. Med undantag för vissa ärenden som gäller verkställighet inom försvarsmakten avgörs regeringsärenden, enligt 7 kap. 3 § regeringsformen, av regeringen vid regeringssammanträde. Beslutsfattandet i regeringen sker således genom kollektivt fattade beslut. Regeringsformen tar därmed i princip avstånd från ministerstyre, dvs. rätten för ett statsråd att även statsrättsligt sett avgöra regeringsärenden. Ett enskilt statsråd har inte rätt att befalla över myndigheterna. Regeringens rätt att meddela direktiv till myndigheterna är begränsad i två avseenden. För det första följer en begränsning av legalitetsprincipen, dvs. principen om den offentliga maktens lagbundenhet (1 kap. 1 § regeringsformen). Alla samhällsorgan, inklusive regeringen, är bundna av gällande rätt. För det andra följer en begränsning av 12 kap. 2 § regeringsformen. Där föreskrivs att ingen myndighet, inte heller eller en kommuns beslutande organ, får bestämma hur en förvaltningsmyndighet i ett särskilt fall ska besluta i ett ärende som rör myndighetsutövning mot en enskild eller mot en kommun eller som rör tillämpningen av lag. Avsikten med dessa begränsningar av regeringens rätt att meddela direktiv till myndigheterna är att garantera den enskildes rättssäkerhet (prop. 1973:90 s. 397). Motsvarande reglering för domstolar finns i 11 kap. 3 § regeringsformen. Kort om uppgifter i allmänna handlingar m.m. Till främjande av ett fritt meningsutbyte, en fri och allsidig upplysning och ett fritt konstnärligt skapande ska var och en enligt 2 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen ha rätt att ta del av allmänna handlingar. I 2 kap. 4 § tryckfrihetsförordningen anges att en handling är allmän om den förvaras hos en myndighet och enligt 9 eller 10 § är att anse som inkommen till eller upprättad hos en myndighet. En handling anses enligt 2 kap. 9 § första stycket tryckfrihetsförordningen ha kommit in till en myndighet när den har anlänt till myndigheten eller kommit behörig befattningshavare till handa. Enligt 2 kap. 10 § första stycket tryckfrihetsförordningen anses en handling ha upprättats hos en myndighet när den har expedierats. En handling som inte har expedierats anses upprättad när det ärende som den hänför sig till har slutbehandlats hos myndigheten eller, om handlingen inte hänför sig till ett visst ärende, när den har justerats av myndigheten eller färdigställts på annat sätt. En myndighet ska på begäran av en enskild lämna uppgift ur en allmän handling som förvaras hos myndigheten, om inte uppgiften är sekretessbelagd eller det skulle hindra arbetets behöriga gång; det framgår av 6 kap. 4 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Bestämmelsens upplysningsskyldighet gentemot allmänheten gäller utöver myndighetens skyldighet att lämna ut allmän handling enligt 2 kap. 15 § tryckfrihetsförordningen. har i ett flertal tidigare granskningar påpekat att det i en fungerande statsapparat finns ett behov av informella kontakter mellan förvaltningsmyndigheter och samt att regeringens styrande funktion förutsätter att regeringen följer myndigheternas verksamhet och vid behov ser till att vidta de åtgärder som är nödvändiga från ett styrningsperspektiv. Utskottet har i sammanhanget också bl.a. framhållit att det är väsentligt att informella kontakter inte går utöver den formella ramen för myndigheternas verksamhet och att dessa kontakter är mer inriktade på information än styrning (se t.ex. bet. 2012/13:KU10 s. 80 f., bet. 2015/16:KU10 s. 84 f. och bet. 2016/17:KU10 s. 104 f.). Utskottet har genom skrivelser som sänts till begärt viss information. Som svar fick utskottet och promemorior som upprättats inom (bilaga A4.2.2–3). Av promemoriorna framgår i huvudsak följande. har varit i kontakt med dåvarande statssekreteraren som uppger att han inte haft för avsikt att be generaldirektören att undanhålla information. Han bekräftar i övrigt att uppgifterna ovan under rubriken mellan statssekreteraren och generaldirektören i allt väsentligt är korrekta. En fråga från utskottet gällde om det då begäran om information gjordes av riksdagsledamoten fanns någon uppgift i en allmän handling hos eller, såvitt känt, hos , om att tidsplanen för de digitala nationella proven inte skulle hålla. I svarspromemorian uppges bl.a. att vid ett möte i visat en bildpresentation med en reviderad tidsplan som innebar senareläggning samt att denna är allmän handling hos . I svarspromemorian anges att dåvarande statssekreteraren deltog i mötet . Med anledning av uppgifterna om bildpresentationen som visade vid mötet i begärde utskottet att få ta del av bildpresentationen (bilaga A4.2.4). I bildpresentationen finns bl.a. en bild med rubriken tidplan för digitala nationella prov (s. 4), enligt vilken ägnas åt förberedelser för skolor och , att det planeras ett stegvis införande av ordinarie prov samt att det åren 2020–2022 pågår en parallell förberedelsefas då informerar, kommunicerar och erbjuder kompetensutvecklingsinsatser samt demoprov/ exempelprov och digitala nationella prov är tillgängliga för skolorna. Utskottet noterar att dåvarande statssekreteraren före sms-kontakten med generaldirektören hade tagit del av den bildpresentation som hade gett in till . Uppgifterna om behov av en reviderad tidsplan fanns således i en allmän handling hos såväl som . Enligt 6 kap. 4 § offentlighets- och sekretesslagen ska en myndighet på begäran av en enskild lämna uppgift ur en allmän handling som förvaras hos myndigheten, om uppgiften inte omfattas av sekretess eller det skulle hindra arbetets behöriga gång. Statssekreterarens svar på generaldirektörens fråga om vilken information som kunde lämnas ut av kan inte anses överensstämma med nämnda bestämmelse. Utskottet utgår från att utbildningsministern i egenskap av departementschef ser till att vidta de åtgärder som krävs för att anställda vid ska ha erforderlig kunskap om offentlighet och sekretess. I övrigt vill utskottet uppmärksamma det grundläggande förhållandet att en fråga om att lämna ut en allmän handling eller en uppgift i en allmän handling inte är av sådan art att regeringen har befogenhet att ge direktiv till en myndighet utan sådana beslut fattar myndigheten självständigt. 4.3 Dåvarande inrikesministerns uttalande om en riktad satsning för utredning av viss typ av brottslighet I en anmälan till (dnr 1853-2020/21), bilaga A4.3.1, begärs att granskar ett uttalande av dåvarande inrikesministern, , i SVT Agenda . fick frågan ”När kommer en operation i kvinnovåldets namn?”, och svarade ”avsatte vi i en riktad satsning för att anställa 350 nya utredare som bara jobbar med just den här typen av brott.” – allt enligt anmälan. Anmälaren gör gällande att det inte går att utläsa i budgetpropositionen eller regleringsbrev att regeringen uppmanar att ta initiativ till en särskild satsning likt den anförde i debatten i Agenda. Däremot tog själv initiativ till en satsning på särskilt utsatta brottsoffer , enligt anmälaren som även anför att i satsningen tillförs samtliga polisregioner och Nationella operativa avdelningen resurser för att förstärka brottsområdet med ca 350 årsarbetskrafter. Totalt satsas ca . Anmälaren menar att uttalande inte var korrekt och att ingen rättelse har kommit från honom. Till grund för granskningen har legat bl.a. en promemoria som upprättats inom , bilaga A4.3.2. Av 1 kap. 9 § regeringsformen följer att domstolar samt förvaltningsmyndigheter och andra som fullgör offentliga förvaltningsuppgifter i sin verksamhet ska beakta allas likhet inför lagen samt iaktta saklighet och opartiskhet. Denna s.k. objektivitetsprincip innebär att ett förvaltningsorgan i sin verksamhet inte får låta sig vägledas av andra intressen än dem som det är satt att tillgodose och inte heller grunda sina avgöranden på hänsyn till andra omständigheter än sådana som enligt gällande författningar får beaktas vid prövningen av ett ärende (, Allmän förvaltningsrätt, 27 uppl., 2018 s. 71). Som framgår gäller bestämmelsen inte bara för domstolar och förvaltningsmyndigheter utan även för andra som fullgör uppgifter inom den offentliga förvaltningen. Utformningen av bestämmelsen i denna del innebär att den även gäller för regeringen när den uppträder som högsta myndighet inom förvaltningsorganisationen (prop. 1975/76:209 s. 138). Regeringens normgivning omfattas inte av bestämmelsen. har uttalat att endast en del av regeringens verksamhet omfattas av saklighetskravet i regeringsformen och att saklighetskravet därför inte generellt kan tillämpas i granskningen av statsråds uttalanden i olika sammanhang (bet. 2016/l7:KU20 s. 332). Utskottet har vid ett flertal tillfällen granskat uttalanden av statsråd i olika sammanhang. Utskottet har i dessa granskningar framhållit att ett statsråd i likhet med alla andra medborgare har rätt att göra uttalanden i olika sammanhang, men statsråd kan med hänsyn till sin speciella ställning behöva ta särskilda hänsyn. Ett antal granskningar har gällt frågan om huruvida innehållet i uttalanden av statsråd har varit korrekt (se t.ex. bet. 2014/15:KU20 s. 250 f., bet. 2016/17:KU20 s. 324 f. bet. 2017/18:KU20 s. 300 f. samt 2018/19:KU20 s. 201 och s. 214 f.). Utskottet har uttalat att en självklar utgångspunkt är att statsråds uttalanden ska vara korrekta. Detta utesluter enligt utskottet inte att statsråd i debatter och andra politiska sammanhang uttrycker sig tillspetsat och polemiskt. Genom en skrivelse till har utskottet begärt svar på vissa frågor. Utskottet fick en svarspromemoria som upprättats inom (bilaga A4.3.2). I promemorian anges att det inte finns något som motsäger att dåvarande inrikesministern uttalat sig på det sätt som redovisats i anmälan. Vidare uppges följande i promemorian, med anledning av utskottets fråga vilket underlag som låg till grund för uttalande: har rekryterat 350 utredare som är särskilt inriktade på brott i parrelation, våldtäkt och brott mot barn. Information om detta har funnits tillgänglig och förmedlats genom myndighetens årsredovisning, genom den löpande dialogen med myndigheten och som en del av tjänstemannaorganisationens sakinformation till den politiska ledningen vid . Regeringen har inte gett i uppgift att genomföra den aktuella satsningen. Rekryteringen har dock möjliggjorts av de stora anslagsökningar som har tillförts . I sammanhanget kan dock noteras att regeringen i regleringsbrevet gav i uppdrag att, tillsammans med , analysera och bedöma resultatet för verksamheten utredning och lagföring. Särskild uppmärksamhet skulle läggas på att analysera och beskriva utvecklingen gällande utredningar av sexualbrott (inklusive våldtäkter), brott mot barn samt brott i nära relation. Statsrådet uttalande ska ses mot denna bakgrund. Utskottet noterar svaret från att rekryteringen av de 350 utredarna har möjliggjorts av anslagsökningar och att det uppdrag som regeringen gav regleringsbrev om resultatet för verksamheten utredning och lagföring bl.a. uppmärksammade lagföring av våldtäkter. uttalande att det varit fråga om en riktad satsning kan dock inte anses korrekt. Som utskottet uttalat tidigare är det en självklar utgångspunkt att statsråds uttalanden ska vara korrekta. 4.4 Näringsministerns uttalanden i samband med ett tillståndsärende I en anmälan till (dnr 1172-2021/22), bilaga A4.4.1, begärs det att utskottet granskar två uttalanden som gjort, ett som gäller hans syn på gruvor och ett om opartiskhet. Till grund för granskningen har legat bl.a. en promemoria som upprättats inom , bilaga A4.4.2. Regeringen har fattat beslut i ett förvaltningsärende som gäller bearbetningskoncession enligt minerallagen för området Kallak. (En redogörelse för bakgrunden finns i bet. 2020/21:KU10 s. 147 f.) har i en intervju med TT, som den återges i artikeln : ”Hoppas öppna flera gruvor” som publicerats på bl.a. Svenska Dagbladets webbplats , svarat följande på TT:s fråga ”Gruvorna landar på ditt bord, blir det lättare nu när är borta?”: sade tidigare att vi ska ha ett möte här i , 50-årsminnet av den första miljökonferensen som tog initiativ till. Det är inte så att vi tar lätt på miljöfrågor, men ja, vi älskar gruvor i Socialdemokraterna. Det är fantastiskt att vi kan bryta malm och ur våra berg, göra nya produkter av dem och exportera till andra länder. Så ja – jag hoppas kunna öppna och ge tillstånd till flera nya gruvor. I ett inslag i som sändes , uttalade sig om bl.a. opartiskhet. I reporterns bakgrundsbeskrivning finns inklippt ett uttalande av : ”Det beslut vi ska fatta är ju mellan två riksintressen”. Reportern uppger att näringsministern sagt att han älskar gruvor och att han menar att det är lösningen på den gröna omställningen. Reportern: På frågan om han kan vara opartisk i beslutet svarar han så här. K-PT:Nej, det finns inget som är opartiskt, det är en dröm att det finns människor som är opartiska. Vi har våra åsikter allihopa. Reportern:Älskar du inte rennäringen lika mycket? K-PT: Det gör jag. i inslaget får frågan ”Kommer du att kunna stå rakryggad om renskötseln dör ut, om ni ger klartecken för en gruva i ?” K-PT: är du väldigt nära att jag ska säga vad jag tycker, och det har jag bestämt mig för att inte göra. Vi har ju faktiskt bett komma in med ytterligare ett yttrande, och de vill ha förlängt . Jag vill inte säga något i sakfrågan innan vi har läst vad har att yttra om yttrande . Så jag tänker inte gå in mer på den typen av frågor. Domstolar samt förvaltningsmyndigheter och andra som fullgör offentliga förvaltningsuppgifter ska i sin verksamhet beakta allas likhet inför lagen samt iaktta saklighet och opartiskhet. Det föreskrivs i 1 kap. 9 § regeringsformen. Denna s.k. objektivitetsprincip innebär att ett förvaltningsorgan i sin verksamhet inte får låta sig vägledas av andra intressen än dem som det är satt att tillgodose och inte heller grunda sina avgöranden på hänsyn till andra omständigheter än sådana som enligt gällande författningar får beaktas vid prövningen av ett ärende (och , Allmän förvaltningsrätt, 27 uppl., 2018 s. 71). Som framgår gäller bestämmelsen inte bara för domstolar och förvaltningsmyndigheter utan även för andra som fullgör uppgifter inom den offentliga förvaltningen. Utformningen av bestämmelsen i denna del innebär att den även gäller för regeringen när den uppträder som högsta myndighet inom förvaltningsorganisationen (prop. 1975/76:209 s. 138). Regeringens normgivning omfattas inte av bestämmelsen. har vid en tidigare granskning redogjort för betydelsen av saklighetskravet i 1 kap. 9 § regeringsformen (bet. 2007/08:KU6 s. 14 f.). Bland annat refererades till en studie av (, ”Objektivitetsprincipen”, i [red. ], Offentligrättsliga principer, 2005, s. 71 f.). I studien görs en genomgång av ett antal fall – från såväl domstolarna som JO och JK – där kravet på saklighet och opartiskhet kommit under rättslig prövning. nämner bl.a. fall som gäller uppträdanden och uttalanden. Enligt har grundlagens krav på saklighet i dessa fall medfört ett krav på hur anställda vid myndigheter uppför sig vid kontakter med allmänheten. Detta betyder enligt att saklighetskravet inte bara gäller vid handläggning av ärenden och de juridiska bedömningarna i samband med dessa, utan även vid faktiskt handlande och ren service visavi medborgarna. förklarar denna till synes vidsträckta tillämpning av 1 kap. 9 § regeringsformen med att det ytterst handlar om att upprätthålla förtroendet för den offentliga maktapparaten. I förvaltningslagen (2017:900) finns bestämmelser om jäv. I 16 § anges att den som för en myndighets räkning tar del i handläggningen på ett sätt som kan påverka myndighetens beslut i ärendet är jävig om han eller hon eller någon närstående är part i ärendet eller annars kan antas bli påverkad av beslutet i en inte oväsentlig utsträckning, han eller hon eller någon närstående är eller har varit ställföreträdare eller ombud för en part i ärendet eller för någon annan som kan antas bli påverkad av beslutet i en inte oväsentlig utsträckning, han eller hon har medverkat i den slutliga handläggningen av ett ärende hos en annan myndighet och till följd av detta redan har tagit ställning till frågor som myndigheten ska pröva i egenskap av överordnad instans, eller det finns någon annan särskild omständighet som gör att hans eller hennes opartiskhet i ärendet kan ifrågasättas. Enligt 17 § förvaltningslagen får den som är jävig inte ta del i handläggningen av ärendet och inte heller närvara när ärendet avgörs. Han eller hon får dock utföra sådana uppgifter som inte någon annan kan utföra utan att handläggningen försenas avsevärt. För statsråd finns en bestämmelse om intressekonflikter i 6 kap. 2 § andra stycket regeringsformen, där det föreskrivs att ett statsråd inte får inneha någon anställning. Han eller hon får inte heller inneha något uppdrag eller utöva någon verksamhet som kan rubba förtroendet för honom eller henne. Utöver den bestämmelsen saknas bestämmelser om jäv som specifikt gäller statsråd.