bet · H901FiU26 · 2022-03-22 00:00:00 — På finns s.k. öppna jämförelser där man kan jämföra hälso- och sjukvårdens och kvalitet i hela landet (). Utskottet har tidigare behandlat liknande motionsyrkanden, senast i betänkande 2020/21:FiU26 Kommunala frågor. I betänkandet påminde utskottet om att beslutat om en ny lag om bokföring och redovisning för att skapa en tydligare ram för den kommunala redovisningen och en bättre struktur för tillämpningen av lagen. Utskottet framhöll också de rekommendationer som Rådet för redovisning lämnar till kommunerna om att redovisningen bör upprättas så att den tillgodoser dels fullmäktiges behov av uppföljning och ansvarsprövning av styrelser och nämnder, dels externa intressenters behov av information om hur resurserna fördelas och förbrukas av verksamheterna. Mot den bakgrunden ansåg utskottet att det inte fanns skäl att överväga några ytterligare åtgärder och avstyrkte därför de då aktuella motionsyrkandena. Utskottet konstaterar liksom tidigare att beslutat om en ny lag om bokföring och redovisning för att skapa en tydligare ram för den kommunala redovisningen och en bättre struktur för tillämpningen av lagen. Utskottet vill också framhålla de rekommendationer som Rådet för redovisning lämnar till kommunerna om att redovisningen bör upprättas så att den tillgodoser dels fullmäktiges behov av uppföljning och ansvarsprövning av styrelser och nämnder, dels externa intressenters behov av information om hur resurserna fördelas och förbrukas av verksamheterna. Utskottet noterar också att det finns olika jämförelsedata att ta del av på myndigheternas webbplatser. Mot den bakgrunden anser utskottet att det inte finns skäl att överväga några ytterligare åtgärder och avstyrker därför de aktuella motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkandet om att bygga en nationell samling av framgångsprojekt med hänvisning till det arbete som pågår med att främja möjligheten att jämföra kommunernas olika verksamheters kvalitet och effektivitet. I motion 2021/22:3125 av (M) anförs att är ett fantastiskt land med kommuner och regioner som står inför likvärdiga situationer att hantera och liknande frågeställningar att lösa. Motionären vill därför att det ska byggas en nationell bank av förebilder och framgångsprojekt för att förenkla möjligheten att utbyta funktionella lösningar och kompetenshöjande insatser mellan kommuner och regioner och för att därmed stå bättre rustade för framtida utmaningar. Kommunens kvalitet i korthet (KKiK) driver SKR det nationella projektet som omfattar ca 260 kommuner. Inom projektet utmanar kommunerna sig själva genom att ta fram och jämföra resultat för att lära av varandra och utveckla verksamheten. Det grundläggande syftet har sedan starten varit att ta fram ett kunskapsmaterial som stärker de förtroendevalda i att styra mot resultat och i dialogen med medborgarna. Innan projektet startades bjöds ett antal kommunstyrelseordföranden in till SKR för att ge sin bild av vilka områden som är väsentliga att ha kunskap om. Inom ramen för projektet sprider SKR också kännedom om framgångsrika arbeten och erfarenheter som finns i kommunerna. I budgetpropositionen skriver regeringen att Rådet för främjande av kommunala analyser (RKA) har utarbetat nyckeltal (indikatorer) för att mäta produktivitet och effektivitet i kommuner och regioner. RKA redovisade nyckeltalen med tillhörande vägledning för kommuner , och en första, årlig rapport om effektivitet i kommuner presenterades (rapporten i kommuner). I rapporten presenteras index för effektivitet inom områdena utbildning samt stöd och omsorg. Motsvarande rapport kommer att publiceras , och innehållet kommer att utvecklas i takt med att datatillgången förbättras. Nyckeltalen för regioner samt en tillhörande vägledning presenterades . Representanter för kommuner och regioner har tagit del av nyckeltalen och information om hur de kan användas genom bl.a. seminarier och utbildningar, och mottagandet har enligt regeringen varit mycket positivt. Genom nyckeltalen får kommuner och regioner förbättrade möjligheter till jämförelser och analyser samt underlag för prioritering och utveckling. Nyckeltalen finns tillgängliga i databasen . Utskottet har tidigare behandlat ett liknande motionsyrkande, senast i betänkande 2020/21:FiU26 Kommunala frågor. I betänkandet konstaterade utskottet att det pågår ett arbete med att främja möjligheten att jämföra kommunernas olika verksamheters kvalitet och effektivitet. Utskottet noterade också att SKR sprider kännedom om framgångsrika arbeten och erfarenheter som finns i kommunerna. Utskottet ansåg därför att det inte fanns skäl att överväga några åtgärder och avstyrkte det då aktuella motionsyrkandet. Liksom tidigare konstaterar utskottet att det pågår ett arbete med att främja möjligheten att jämföra kommunernas olika verksamheters kvalitet och effektivitet. Utskottet noterar också att SKR sprider kännedom om framgångsrika arbeten och erfarenheter som finns i kommunerna. Utskottet anser därför att det inte finns skäl att överväga några åtgärder och avstyrker därför det aktuella motionsyrkandet. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkandena om idéburna aktörer med hänvisning till krav på en demokratiskt uppbyggd organisation samt pågående arbete. Jämför det särskilda yttrandet (KD). I motion 2021/22:2122 av (M) yrkandena 1–3 anförs att det inte är rimligt att utesluta en viss form av organisation från att få statsbidrag när den bidrar minst lika väl till en lösning som ideella föreningar. Motionären anser därför att de förordningar som används för statsbidrag till organisationer som gör särskilda insatser i kriser bör skrivas om så att de inte diskriminerar stiftelser. Vidare vill motionären att det införs en definition av idéburna aktörer i välfärden och att en totalöversyn görs av alla förordningar som berör ideella och idéburna aktörer i välfärden så att en stringent definition tillämpas av idéburna aktörer i stället för varierande idéer och kriterier som bygger på en juridisk associationsform. I förordningen (2021:133) om statsbidrag till vissa ideella organisationer med anledning av utbrottet av covid-19 regleras vilka förutsättningar som krävs för att få statsbidrag. Där framgår det bl.a. att den ideella organisationen ska vara demokratiskt uppbyggd. Kriteriet om demokratisk uppbyggnad som finns för organisationsbidrag utesluter som huvudregel associationsformen stiftelser. Proposition 2021/22:135 Idéburen välfärd I propositionen föreslår regeringen att en ny lag införs som innebär att idéburna organisationer som bedriver offentligt finansierad välfärdsverksamhet ska kunna registrera sig i ett särskilt register. Regeringen föreslår också att upphandlande myndigheter ges möjlighet att reservera rätten att delta i upphandlingar av vissa välfärdstjänster till idéburna organisationer och att en bestämmelse införs i lagen (2008:962) om valfrihetssystem som gör det möjligt för upphandlande myndigheter att i samma utsträckning reservera rätten att få delta i ett valfrihetssystem till idéburna organisationer. Förslagen syftar till att öka möjligheterna för idéburna organisationer att tillhandahålla offentligt finansierade välfärdstjänster. Därmed kommer kommuner, regioner och statliga myndigheter i större utsträckning än tidigare att kunna dra nytta av de idéburna organisationernas kompetens, erfarenhet och andra resurser. Den nya lagen och övriga ändringar föreslås träda i kraft Utskottet vill inledningsvis framhålla vikten av att organisationer ska vara demokratiskt uppbyggda för att få del av organisationsbidrag. Vidare konstaterar utskottet att regeringen lämnat en proposition om idéburen välfärd. Utskottet vill avvakta propositionen innan eventuella åtgärder vidtas. Mot den bakgrunden anser utskottet att det inte finns skäl att överväga några åtgärder nu och avstyrker därför de aktuella motionsyrkandena. Det kommunalekonomiska utjämningssystemet, punkt 1 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3685 av Per Åsling m.fl. (C) yrkandena 1 och 29, 2021/22:1625 av Per Åsling (C) yrkande 5 och 2021/22:392 av (SD), 2021/22:978 av m.fl. (S) yrkande 3, 2021/22:1530 av (S), 2021/22:1674 av (M) yrkande 2, 2021/22:1770 av (S), 2021/22:1930 av m.fl. (M), 2021/22:2100 av Per Åsling och (båda C), 2021/22:2270 av (L), 2021/22:2425 av och (båda M) yrkandena 1–3, 2021/22:3197 av och (båda C) och 2021/22:3404 av m.fl. (MP). Skatteutjämningssystemet är viktigt för att upprätthålla likvärdighet i hela landet. finns det betydande brister i dagens system. går stora delar av skatteutjämningen till tillväxtkommuner som i grunden har goda förutsättningar för en stark ekonomi. Därför finns det behov av en översyn. riktade ett tillkännagivande till regeringen om att utreda hela utjämningssystemet. Det är centralt att ett nytt skatteutjämningssystem bör vila på en rad grundläggande principer. Å ena sidan bör systemet utgå från en garanterad servicenivå i hela landet. Å andra sidan behöver det vara utformat så att det skapar incitament för företagande, jobb och tillväxt. Det måste löna sig för en kommun att göra reformer för att stärka företagsamhet och jobbskapande, snarare än att frånta kommuner ansvar för deras ekonomiska politik. För många av landets glest befolkade kommuner är det dock uppenbart att det finns strukturella förutsättningar som gör det svårt att klara behovet av service utan ett system för skatteutjämning. Därför bör gleshet i högre grad beaktas inom ramen för utjämningssystemet. Dessutom bör det ses över hur utmaningar hos kommuner med en stor andel icke folkbokförda deltidsboende kan mötas. Det kommunalekonomiska utjämningssystemet, punkt 1 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3404 av m.fl. (MP), 2021/22:1674 av (M) yrkande 2 och 2021/22:392 av (SD), 2021/22:978 av m.fl. (S) yrkande 3, 2021/22:1530 av (S), 2021/22:1625 av Per Åsling (C) yrkande 5, 2021/22:1770 av (S), 2021/22:1930 av m.fl. (M), 2021/22:2100 av Per Åsling och (båda C), 2021/22:2270 av (L), 2021/22:2425 av och (båda M) yrkandena 1–3, 2021/22:3197 av och (båda C) och 2021/22:3685 av Per Åsling m.fl. (C) yrkandena 1 och 29. ansvarar kommuner för samhällsplanering, va-nät, avfallshantering, omsorg och brandkår m.m. även för invånare som inte bor och betalar skatt i kommunen. Kommunerna behöver få en möjlighet att få kompensation för kostnader kopplade till fastigheter som inte är en stadigvarande bostad eller verksamhet inom kommunen. På detta sätt belastas inte lokalsamhällets skattekollektiv för att upprätthålla samhällsservice. Regeringen bör därför utreda införandet av en boplikt i . Vinster i välfärdens verksamheter, punkt 2 (S, V, MP) av (S), (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:834 av m.fl. (S, -) och 2021/22:963 av (S), 2021/22:1536 av m.fl. (S), 2021/22:3380 av m.fl. (L) yrkande 16, 2021/22:3471 av (M) yrkande 2, 2021/22:3711 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2 samt 2021/22:3963 av m.fl. (L) yrkande 5. Välfärden ska vara generell, öppen för alla, behovsstyrd, skattefinansierad och hålla god kvalitet. Våra gemensamma skattepengar ska gå till att göra skolan, vården och omsorgen bättre, inte till att berika ägarna. Välfärden ska regleras av det offentliga och vara under demokratisk kontroll och insyn. De marknadsexperiment som genomförts i välfärden har gjort det svårare för politiken att styra och gått ut över möjligheterna att leverera en välfärd av högsta kvalitet. Regeringen bör därför bl.a. ta fram en lagstiftning som omöjliggör vinstuttag i skolan och på andra sätt vänder utvecklingen bort från segregerande, kommersiella marknadsmekanismer. Att få vård och omsorg utifrån sina behov – inte utifrån möjligheten att betala för sig – är grundläggande för ett samhälle som respekterar allas lika värde. Därför bör regeringen återkomma med förslag och åtgärder för att förhindra kommersialisering och marknadsstyrning av vården och omsorgen. Offentligt drivna akutsjukhus ska inte kunna säljas eller privatiseras. Även detta bör lagreglereras. Kommunala tillsynsavgifter, punkt 3 (SD, C) av (SD), (C), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2427 av m.fl. (SD) yrkande 15, 2021/22:2429 av m.fl. (SD) yrkande 8 och 2021/22:3242 av m.fl. (C) yrkande 7, 2021/22:3690 av m.fl. (M) yrkande 15 och 2021/22:2405 av (M), 2021/22:2426 av (M) yrkandena 1 och 2 samt 2021/22:3690 av m.fl. (M) yrkandena 16 och 17. Det är välkommet att tagit beslut om att anpassa svensk lagstiftning till en EU-förordning om offentlig kontroll och annan offentlig verksamhet i livsmedelskedjan. I stället för en årlig avgift för den ordinarie livsmedelskontrollen kommer den enskilde att debiteras efter utförd kontroll. Det är bra och ett steg i rätt riktning. Regeringen bör dock verka för att efterhandsdebitering görs till regel inte bara när det gäller livsmedelskontroll utan för samtliga kontrollverksamheter som myndigheter utför och debiterar företagen tillsynsavgifter för. Kommunala tillsynsavgifter, punkt 3 (M) av (M), (M), Boriana (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3690 av m.fl. (M) yrkandena 15–17, 2021/22:2427 av m.fl. (SD) yrkande 15, 2021/22:2429 av m.fl. (SD) yrkande 8 och 2021/22:3242 av m.fl. (C) yrkande 7 och 2021/22:2405 av (M) och 2021/22:2426 av (M) yrkandena 1 och 2. Det är välkommet att tagit beslut om att anpassa svensk lagstiftning till en EU-förordning om offentlig kontroll och annan offentlig verksamhet i livsmedelskedjan. I stället för en årlig avgift för den ordinarie livsmedelskontrollen kommer den enskilde att debiteras efter utförd kontroll. Det är bra och ett steg i rätt riktning. Regeringen bör dock verka för att efterhandsdebitering görs till regel inte bara när det gäller livsmedelskontroll utan för samtliga kontrollverksamheter som myndigheter utför och debiterar företagen tillsynsavgifter för. Regeringen bör också se till att kommunernas avgiftsuttag för icke genomförd tillsyn begränsas och möjliggöra en ökad användning av egenkontroll. Finansiering av välfärdens verksamheter, punkt 4 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3244 av m.fl. (C) yrkande 80 och 2021/22:3686 av m.fl. (C) yrkande 8 och 2021/22:3007 av (SD). Dagens finansieringssystem av välfärdssektorn behöver reformeras för att vi ska klara av den framtida finansieringen av välfärden samt för att kunna bygga ut den på ett hållbart sätt och säkerställa att ambitionshöjningar kommer alla medborgare till del, oavsett ekonomiska förutsättningar. Regeringen bör därför tillsätta en utredning som ser över kommunernas möjligheter att finansiera en ökad efterfrågan på tjänster, t.ex. äldreomsorg, på andra sätt än genom höjd kommunalskatt. Utmaningsrätt, punkt 5 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3511 av m.fl. (C) yrkande 28 och 2021/22:2964 av (M). Den enskilda människan utgör samhällets minsta och viktigaste byggsten. Det offentliga ska utformas för att lyfta fram och hjälpa den enskilda. Regeringen bör därför göra det möjligt för personal eller företag att utmana det offentliga när det gäller drift av olika verksamheter. Lagen om valfrihetssystem, punkt 6 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 24 och 2021/22:1805 av m.fl. (S). Den offentliga sektorns verksamhetsformer ska där det är praktiskt möjligt bygga på nyttjande av olika driftsformer och på decentralisering. För att öka mångfalden och stimulera initiativtagande och effektivitet måste välfärdstjänster i enskild regi via företag, stiftelser, kooperativ och ideella organisationer ges lika förutsättningar som tjänster i offentlig regi. Därför bör regeringen utveckla och förfina lagen om valfrihetssystem (LOV) för vård, omsorg och sociala verksamheter samt för skola och utbildning. Offentligt mål för välfärdsverksamheter, punkt 7 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3243 av m.fl. (C) yrkande 20, 2021/22:3244 av m.fl. (C) yrkande 41 och 2021/22:3909 av m.fl. (C) yrkande 1. En höjd och mer likvärdig kvalitet i själva chefs- och ledarskapet är ett viktigt sätt att få mer likvärdighet i kvalitet och patientbemötande. Chefer har genom sin närvaro en stor betydelse för medarbetarnas arbetsmiljö och förutsättningar att ge brukare och patienter bra vård och omsorg. Men medarbetare med arbetsledande uppgifter måste ha rimliga förutsättningar. I hela välfärdssektorn finns ett grundläggande bekymmer med för många medarbetare per chef. Det finns tydliga forskningsresultat som visar att det bör vara högst 20 till 25 medarbetare per arbetsledande chef för att det ska skapas förutsättningar för en bra arbetsmiljö. Regeringen bör därför utreda hur ett offentligt mål kan sättas om att det maximalt ska vara 25 medarbetare per chef inom välfärdsverksamheter. Kommunsektorns uppdrag, punkt 8 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2451 av m.fl. (SD) yrkande 29. En stabil utveckling av kommunernas ekonomier förutsätter att den höga invandringsnivå som länge har haft, och som vi fortfarande har, kan sänkas. Det är inte rimligt på att flera tidigare självförsörjande storstadskommuner återfinns i toppen på listan över de kommuner som får mest stöd från andra delar av landet, till följd av den politik som flera regeringar har fört. Staten bör vara varsam med att lägga över ansvar på kommuner och regioner, i synnerhet utan medföljande direkt finansiering. Regeringen bör därför se över möjligheten att minska kommunernas och regionernas ansvar för att renodla deras fokus på kärnuppdragen, såsom välfärd, skola och infrastruktur. Riktade statsbidrag till kommunsektorn, punkt 10 (M) av (M), (M), Boriana (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3689 av m.fl. (M) yrkande 21, 2021/22:3511 av m.fl. (C) yrkande 29 och 2021/22:3686 av m.fl. (C) yrkande 9 och 2021/22:3686 av m.fl. (C) yrkande 10. Generella statsbidrag ger stabila planeringsförutsättningar, skapar långsiktighet och utrymme för effektivisering, utveckling och förnyelse, och de minskar särskilt mindre kommuners behov av att ägna resurser åt att söka, följa upp och återrapportera riktade statsbidrag. Regeringen bör därför minska de riktade statsbidragen till förmån för generella statsbidrag. Riktade statsbidrag till kommunsektorn, punkt 10 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3511 av m.fl. (C) yrkande 29 och 2021/22:3686 av m.fl. (C) yrkandena 9 och 10 samt 2021/22:3689 av m.fl. (M) yrkande 21. Regeringen bör i större utsträckning än verka för generella statsbidrag till kommuner och regioner i stället för riktade statsbidrag och än mer särskilt stimulera den ekonomiska utvecklingen i landsbygdskommuner. Genom mer generella statsbidrag förbättras möjligheten till långsiktig ekonomisk planering. Idéburna aktörer, punkt 14 (KD) (KD) anför: I detta betänkande återfinns totalt 60 yrkanden som inkommit under den allmänna motionstiden /22. Tre av dessa yrkanden, av (M), berör Stiftelser och Idéburna aktörer. (M) hävdar att det inte är rimligt att utesluta en viss form av organisation från att få statsbidrag när den, i likhet med idéburna föreningar, bidrar till viktiga samhällsfunktioner. Därför bör de förordningar som används för statsbidrag till organisationer som gör särskilda insatser i kriser skrivas om så att förordningarna inte diskriminerar just Stiftelser, enligt (M). Motionären hävdar även att det behövs en ny definition av idéburna aktörer i välfärden och att det görs en översyn av aktuella förordningar inom just idéburen verksamhet och välfärd. har ifrågasatt att civilsamhället glömts bort när regeringen tagit fram stödåtgärder. Ett exempel på detta är att Stiftelser inte kunnat ta del av det projektstöd för bidrag till insatser för socialt särskilt utsatta som delats ut via Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF). Detta trots att ett stort antal av civilsamhällets organisationer bedrivs just i stiftelseform. Därmed delar den problembeskrivning som motionären lyfter. Dock väljer jag, med hänsyn till att utskottet inkom kort kommer att behandla proposition 2021/22:135 om Idéburen välfärd, att avslå (M) tre yrkanden. I detta fall är det alltså klokt att avvakta till propositionen. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 2021/22:392 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning som genomlyser effekterna av nuvarande utjämningssystem för kommuner och regioner och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:834 av m.fl. (S, -): ställer sig bakom det som anförs i motionen om offentlig styrning av välfärdsverksamheterna och förbud mot vinstuttag och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:963 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur lagstiftning kan säkerställa att skattepengar som är avsedda för vård, skola och omsorg går till det, och detta tillkännager för regeringen. 2021/22:978 av m.fl. (S): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga om man kan fördela medel inom utjämningssystemet för att kompensera för stora investeringsbehov och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1530 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen i det fortsatta arbetet bör beakta situationen för kommuner med många fritidsboende och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1536 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att begränsa vinster i välfärden och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1625 av Per Åsling (C): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av ett nytt solidariskt och effektivt skatteutjämningssystem som ger långsiktiga och rättvisa förutsättningar för välfärd i hela och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1674 av (M): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över kostnadsutjämningssystemet och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1770 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen i det fortsatta arbetet bör beakta situationen för kommuner med många fritidsboende och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1805 av m.fl. (S):