bet · H901TU7 · 2022-02-04 00:00:00 — Utredningen föreslog även att regeringen ger i uppdrag att tillsammans med och genomföra en informationssatsning som ska öka kunskapen hos konsumenter om motorfordonspooler och hur dessa kan bidra till ett mer hållbart resande. En sådan informationssatsning bedöms kunna förstärka effekten av utredningens föreslagna åtgärd att reservera parkeringsplatser för delningsfordon och leda till en ökad användning av motorfordonspooler. betänkande var föremål för remissbehandling till . Ärendet bereds inom . fick ett regeringsuppdrag om att genomföra informations- och kunskapshöjande insatser inom området mobilitet som tjänst. Uppdraget ska genomföras i nära samverkan med den nationella färdplanen för kombinerad mobilitet (Kompis), vilket är ett projekt under Drive som finansieras av Verket för innovationssystem () och syftar till att främja framväxten av kombinerad mobilitet i . Det är initierat av regeringens samverkansgrupp för nästa generations resor och transporter. Regeringens uppdrag till består av två delprojekt: dels att utreda möjligheten till en gemensam nationell åtkomstpunkt för kombinerade mobilitetstjänster, dels att genomföra ett demonstrationsprojekt av minst en bytespunkt som stöder kombinerad mobilitet som tjänst. ska redovisa en lägesrapport från uppdraget. I slutredovisningen ska redovisa resultatet av det genomförda demonstrationsprojektet och bl.a. en bedömning av vad som bör vara det statliga åtagandet. Vidare ska redovisa resultatet av arbetet med en gemensam nationell åtkomstpunkt med förslag till harmoniserade tekniska och affärsmässiga lösningar för mobilitetstjänster samt en sammanfattning av läget för utvecklingen på området. Motionsyrkanden om bilpooler behandlades senast i utskottets betänkande 2020/21:TU9 Väg- och fordonsfrågor. Utskottet hänvisade till pågående beredningsarbete och föreslog att skulle avslå yrkandena. I betänkande 2020/21:TU16 Infrastrukturfrågor föreslog utskottet att skulle avslå yrkanden om kombinerad mobilitet. biföll utskottets förslag. Utskottet vill betona att cirkulär ekonomi på en övergripande nivå till stor del handlar om hushållning med naturresurser. Det kan konstateras att nya affärsmodeller som möter nya marknader med ökande efterfrågan på begagnade varor och på hyra av varor har vuxit fram . Ett sätt att optimera resursutnyttjandet är att cirkulera produkter med så högt nyttjande som möjligt. Utskottet konstaterar att en del i den cirkulära ekonomin är bilpooler. Utskottet anser att det finns en stor potential till ett effektiviserat resursutnyttjande för personbilstrafiken och välkomnar regeringens ambition att underlätta för bilpooler. När det gäller motionsförslagen om att det ska tas fram en definition av begreppet bilpool kan det konstateras att har lämnat ett utredningsförslag till definition av bilpoolstjänst. Utskottet har fått information om att utredningsbetänkandet bereds inom . När det gäller motionsförslaget om kombinerad mobilitet vill utskottet peka på det arbete som bedrivs inom bl.a. . Utskottet ser positivt på det växande intresset för delningsekonomin, användningen av bilpooler och kombinerad mobilitet. Mot bakgrund av pågående insatser finner inte utskottet att det finns anledning att ta något initiativ med anledning av motionsförslagen. Motionerna 2021/22:2968 (SD) yrkande 26 i denna del, 2021/22:3679 (C) yrkande 53, 2021/22:3757 (M) yrkandena 30 och 31 samt 2021/22:4066 (MP) yrkande 24 avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om olika parkeringsfrågor. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående arbete och finner inte skäl att vidta några åtgärder. Utskottet betonar kommunernas roll när det gäller parkeringsmöjligheter samt vikten av att förhindra fusk med parkeringstillstånd för rörelsehindrade och betydelsen av ett gott konsumentskydd i samband med betalning av parkeringsavgifter. Jämför reservation 41 (M), 42 (SD), 43 (C), 44 (V), 45 (L) och 46 (MP). I partimotion 2021/22:3203 yrkande 9 anför Nooshi Dadgostar m.fl. (V) att regeringen bör återkomma med förslag på ändringar i relevant lagstiftning för att möjliggöra för kommunerna att genom differentierad avgift på parkeringsplatser minska biltrafikens miljö- och klimatpåverkan. Genom att använda parkeringsavgifter som styrmedel kan enligt motionärerna miljö- och klimatpåverkan från biltrafiken minskas. I kommittémotion 2021/22:3436 lyfter m.fl. (M) fram frågan om att ge kommuner möjlighet att differentiera parkeringsavgifter utifrån fordons miljö- och klimatpåverkan (yrkande 23). Motionärerna menar att det är angeläget att verktyg för att minska problemen med dålig luftkvalitet kommer på plats. Vidare anför motionärerna att det bör bli möjligt för kommunerna att bättre kunna reservera parkeringsplatser för delningsfordon (yrkande 24). Motionärerna konstaterar att bildelning möjliggör ett större resursutnyttjande och den enskilde bara behöver betala för bilen när han eller hon faktiskt har användning för den. I kommittémotion 2021/22:3757 yrkandena 8 och 9 av m.fl. (M) framförs likalydande förslag. I kommittémotion 2021/22:2968 pekar m.fl. (SD) på att parkeringsplatser bör tas i beaktande vid samhällsplanering (yrkande 26 i denna del). Parkeringsplatser är viktiga för handeln, företagandet och de boende. Vidare framför motionärerna att lagen som rör överträdelser av parkeringsförbud vid lastzoner och busshållplatser bör skärpas (yrkande 34). Motionärerna konstaterar att allt fler bilister parkerar i lastzoner och på busshållplatser och att möjligheten att öka parkeringsböter och övriga påföljder vid dessa överträdelser bör utredas. I kommittémotion 2021/22:4066 yrkande 26 anför m.fl. (MP) att parkeringsnormen i bör ersättas med en mobilitetsnorm. Motionärerna understryker vikten av att få ned utsläppen från resor i städer för klimatarbetet, minskade luftföroreningar i städer, förbättrad folkhälsa och mer attraktiva stadsmiljöer. I motion 2021/22:3071 menar (S) att en översyn av parkeringslagstiftningen bör övervägas. Han uppmärksammar bristen på konsumentskydd och nämner bl.a. att man kan få parkeringsböter trots att man har betalt och att det är mycket svårt att få rätt mot vinstsökande kommuner och parkeringsbolag, varför konsumentskyddet för dem som försökt göra rätt måste stärkas. I motion 2021/22:607 framför (M) att lagen borde förändras så att man maximalt kan ta ut en felparkeringsavgift per för fordon som inte står i vägen eller parkerats på ett trafikfarligt sätt. Motionären menar att det uppfattas som orimligt att parkeringsbolag kan ta ut flera parkeringsavgifter för samma förseelse. I motion 2021/22:232 föreslår och (båda SD) att det införs ett nationellt register för parkeringstillstånd för personer med nedsatt rörelseförmåga. Motionärerna uppmärksammar att det har framkommit uppgifter om att särskilda parkeringstillstånd och reserverade parkeringsplatser har missbrukats och att personer som inte lider av en funktionsnedsättning använt sig av systemet. I motion 2021/22:311 yrkande 3 föreslår m.fl. (SD) att elbilar ska få kostnadsfri parkering i hela landet. Motionärerna hänvisar bl.a. till goda erfarenheter från . I motion 2021/22:481 föreslår (SD) att utfärdandet av parkeringsanmärkningar och kontrollavgifter till s.k. blåljusfordon under pågående utryckning ska förbjudas. Motionären menar att det är orimligt att blåljuspersonal ska behöva använda sig av tid och resurser i de fall en anmärkning eller avgift utfärdats under pågående utryckning. I motion 2021/22:3506 menar m.fl. (C) att det bör göras en översyn av den s.k. kommunala avgiftslagen så att den möjliggör att differentiera parkeringsavgifter utifrån fordons miljöegenskaper, så att det är möjligt med lägre parkeringsavgifter för de fordon som är miljöfordon enligt vägtrafikskattelagen, uppfyller särskilda miljökrav eller drivs med ett visst drivmedel, exempelvis el (yrkande 1). Motionärerna konstaterar att det inte är möjligt att låta parkeringsavgifter avspegla miljönyttan hos fordonen. Motionärerna menar vidare att kommunallagen bör ses över så att principen om likabehandling av kommuninvånare medger olika parkeringsavgifter om syftet är att förbättra den gemensamma miljön och på så sätt gynna kommuninvånarna som helhet och det framgår att det inte är invånarna som behandlas olika utan fordonen (yrkande 2). I motion 2021/22:2284 framför (L) att det bör tillsättas en utredning för att säkerställa rättssäkerheten vid användning av appar vid parkering. Motionären konstaterar att lagstiftningen, apparnas utformning och de befintliga parkeringsautomaterna inte är helt kompatibla och framför att det måste vara samma tillgänglighet till apparna och samma konsekvenser i händelse av att de inte fungerar som för fasta parkeringsautomater. I motion 2021/22:3408 yrkande 2 framhåller och (båda MP) att man bör låta kommunerna själva besluta om sina parkeringsavgifter. Motionärerna hänvisar till det kommunala självbestämmandet och betonar att det finns alternativnyttor för gatumark i form av mer plats för gångtrafik, cyklar, uteserveringar och grönytor för rekreation och klimatanpassning. I motion 2021/22:4067 yrkande 7 framför (MP) att parkeringsnormen bör bytas till transportplaner. Motionären menar att det behövs en översyn och reglering som gör det tydligt att det är transporter i en bredare bemärkelse som behöver regleras, inte bara bilparkering. Frågor om samhällsplanering och parkeringsnormer Det är en fråga att ordna trafiken och utforma parkeringsmöjligheter. Frågan om parkering regleras i bl.a. (2010:900), förkortad PBL, och trafikförordningen (1998:1276). Genom lagstiftningen har kommunerna således getts mandat att besluta om utformningen av parkeringsplatser. anför att antalet parkeringsplatser och lokaliseringen av dem i bostadsområden och verksamhetsområden har stor betydelse för valet av färdmedel och störningar från trafiken. uppger vidare att parkeringar ska utformas för att främja trygghet genom belysning, övervakning och överblickbarhet. Vidare ska bl.a. åtgärder för personer med funktionsnedsättning i gränsytan till bl.a. parkeringsplatser vid järnvägsstationer beaktas. Den dåvarande regeringen konstaterade i propositionen En samlad politik för klimatet – klimatpolitisk handlingsplan (prop. 2019/20:65) att kommunerna spelar en viktig roll i omställningen till ett transporteffektivt samhälle i kraft av det kommunala planmonopolet och i de fall kommunen är markägare. Vid nybyggnationer i städer och tätorter kan kommuner t.ex. arbeta med flexibla parkeringsnormer och låga parkeringstal. Det kan innebära att fastighetsägare och byggherrar åtar sig att tillhandahålla hållbara mobilitetslösningar för sina hyresgäster eller verksamheter för att på så sätt kunna använda ytor till annat än bilparkeringar. Flera kommuner arbetar med detta . Ökad samordning av lokala, regionala och nationella planeringsprocesser är därför enligt regeringen nödvändigt. En ökad förståelse och kunskap inom respektive planeringsnivå om övriga nivåers planeringsprocesser och funktion kan bidra till att planeringsprocesserna förenklas och effektiviseras. informerar om att det finns möjlighet för byggherrar och fastighetsägare att minska sitt parkeringstal för bilparkering. Antalet parkeringsplatser för bil kan reduceras om särskilda åtgärder görs för att minska efterfrågan på bilparkering. Åtgärderna redovisas av byggherren eller fastighetsägaren i en grön resplan under detaljplanearbetet. Ett grundläggande krav är att byggherren eller fastighetsägaren vid försäljning och uthyrning åtar sig att informera om förutsättningarna för boendet eller verksamheten samt varför de har valt att reducera antalet parkeringsplatser. framför att parkeringsnormer och avtal mellan kommunen och fastighetsägaren kan utformas så att antalet parkeringsplatser hålls nere om man genomför åtgärder som gör det attraktivt att gå, cykla och åka kollektivt. Kommunen kan t.ex. gå med på att sänka parkeringstalen för ett nytt bostadsområde om byggherren eller fastighetsägaren förbinder sig att bygga ett visst antal cykelparkeringsplatser, säkerställer tillgång till bilpool, erbjuder subventionerad kollektivtrafik till nyinflyttade etc. Regeringen har vidtagit åtgärder som ska förbättra förutsättningarna för den lokala planeringen att bidra till ökad transporteffektivitet. har på regeringens uppdrag tagit fram vägledningar om flexibla parkeringstal, om lämplighetsbedömning och lokaliseringsprövning och om översiktsplanering för minskad klimatpåverkan i syfte att stödja kommunernas arbete med fysisk planering. beslutade regeringen om ett kommittédirektiv om samordningen mellan berörda parter i samhällsbyggnadsprocessen i kommuner med särskilt komplexa planeringsförutsättningar (dir. 2017:126). Utredaren redovisade för- och nackdelar med att införa en möjlighet till krav på transportplaner i detaljplanering för nyetablering av bostäder i delbetänkandet om bebyggelse- och transportplanering för hållbar stadsutveckling (SOU 2019:17). Utredningen anförde bl.a. att den anser att fördelarna med en sådan lagstadgad rätt för nämnda krav överväger de nackdelar som finns. Enligt utredningens bedömning bör det göras ändringar i PBL som bl.a. främjar likvärdig tillgång för olika trafikslag och som stärker översiktsplanernas strategiska betydelse när det gäller transportsystemets koppling till regional och nationell sektorsplanering. Utredningen anförde att kraven på transportplaner bör ställas på kommuner och att det inte är lämpligt att införa en bestämmelse i PBL om kommuners rätt att ställa krav på byggaktörer. fick utredaren i tilläggsuppdrag att även se över delar av PBL för att genom ändringar i regelverket stärka förutsättningarna för transporteffektivitet och tillgänglighet genom hållbara transporter samt utveckla möjligheterna att främja långsiktigt hållbara stadsmiljöer (dir. 2020:15). I direktiven framhåller regeringen att det finns större förutsättningar att öka transporteffektiviteten och tillgängligheten i en tät och sammanhållen stadsbebyggelse än i en utglesad stadsbebyggelse. Regeringen anser att det är angeläget att samhällsplaneringen i ökad utsträckning främjar en transporteffektiv samhällsstruktur som bidrar till hållbara livsmiljöer med minskad miljö- och klimatpåverkan. Detta kan ske genom att möjligheterna att gå, cykla och åka kollektivt samt åtgärder som kan påverka behov av transporter och val av transportsätt och som effektiviserar nyttjandet av befintlig infrastruktur uppmärksammas i högre grad vid planläggningen än vad som vanligtvis sker . redovisade utredningen sitt betänkande Stärkt planering för en hållbar utveckling (SOU 2021:23). Där lämnas bl.a. ett antal förslag till ändringar i PBL som syftar till att stärka förutsättningarna för transporteffektivitet. I utredningsbetänkandet konstateras bl.a. att många kommuner arbetar med trafik- och transportplaner, vilka har som målsättning att förändra fördelningen av andelen personer som reser med olika färdmedel. Tillämpningen varierar dock över landet. Parkering för delningsfordon och elbilar I skrivelse 2017/18:238 En klimatstrategi för framhöll regeringen att det är angeläget att underlätta för bilpooler, bl.a. genom att göra det lättare att avsätta parkeringsmark. Regeringen upprepade denna ståndpunkt i skrivelse 2017/18:230 Strategi för Levande städer – politik för en hållbar stadsutveckling. föreslog i sin rapport att kommunerna ska ges rätt att upplåta allmän mark till särskilda parkeringar för bilpooler på ett liknande sätt som de kan avsätta mark för särskilda handikapparkeringar. tillsatte regeringen en utredning om åtgärder för att främja bil-, motorcykel- och mopedpoolstjänster. föreslog i sitt betänkande Motorfordonspooler – på väg mot ökad delning av motorfordon (SOU 2020:22) att kommunerna ska ges möjlighet att genom lokala trafikföreskrifter reservera parkeringsplatser för delningsfordon på allmän platsmark. Utredningen föreslog att det skulle genomföras ändringar i trafikförordningen (1998:1276). Utredningen gjorde bedömningen att en möjlighet för kommunen att reservera parkeringsplatser för specifika delningsfordon inte bör införas, bl.a. eftersom en sådan platsreservation inte kan anses innebära att allmänheten fortfarande har tillgång till platsen. Förslagen innebär att det är kommunerna som ska pröva frågor om parkeringstillstånd för delningsfordon. Utredningen framhöll att tillgång till parkeringsplatser är centralt för att främja bilpooler. Eftersom marknaden för motorfordonspooler nästan uteslutande utgörs av bilpooler har utredningen inte kunnat belägga att motorcykel- och mopedpooler har något behov av parkeringsplatser. betänkande var föremål för remissbehandling till . Ärendet bereds inom . är det möjligt för kommuner att reservera laddplatser för elbilar och laddhybrider. beslutade också regeringen om nya regler för parkeringsplatser och ett nytt vägmärke som visar var elfordon kan laddas. Reglerna innebär att det är möjligt för en kommun eller att reservera parkeringsplatser för laddning av elfordon. Reglerna om parkeringstillstånd för rörelsehindrade finns i 10 kap. 8 § trafikförordningen (1998:1276). Där framgår att ett särskilt parkeringstillstånd kan utfärdas för rörelsehindrade personer. Tillståndet kan utfärdas både till rörelsehindrade som själva kör motordrivna fordon och till andra rörelsehindrade som regelbundet behöver hjälp av föraren utanför fordonet. Transportstyrelsen har meddelat föreskrifter och allmänna råd om parkeringstillstånd för rörelsehindrade (TSFS 2009:73). Ett tillstånd får endast utfärdas till en rörelsehindrad som har ett varaktigt funktionshinder som innebär att han eller hon har väsentliga svårigheter att förflytta sig på egen hand. Frågor om parkeringstillstånd prövas av den kommun där sökanden är folkbokförd eller, om sökanden inte är folkbokförd i riket, där han eller hon vistas. Ett parkeringstillstånd gäller i hela landet och ska gälla , dock längst . Ett tillstånd får återkallas om förutsättningarna för tillståndet inte längre finns eller om tillståndet inte används på föreskrivet sätt. beslutade regeringen om två förordningsändringar för att stoppa fusket med parkeringstillstånd för rörelsehindrade. Den ena ändringen innebar att ett fordon får flyttas om ett ogiltigt parkeringstillstånd för rörelsehindrade har använts. Den andra ändringen handlade om att böterna vid felparkering höjdes . Frågan om rutiner vid utfärdandet av parkeringsavgifter är i första hand en angelägenhet. Kommunernas möjlighet att ta ut avgift för parkering regleras i lagen (1957:259) om rätt för kommun att ta ut avgift för vissa upplåtelser av offentlig plats, m.m. Av lagen framgår att en kommun får ta ut ersättning för rätten att parkera i den omfattning som behövs för att ordna trafiken. Bestämmelsen innebär att alla trafikanter ska behandlas lika och betala avgift enligt samma villkor. De enda undantag som en kommun kan besluta om gäller för nyttoparkering, boendeparkering eller rörelsehindrade. En kommun kan gynna vissa kommunmedlemmar framför andra under vissa förutsättningar. Det nuvarande regelverket ger inte utrymme för någon särskild avgiftsplikt för exempelvis miljöbilar eller bilpoolsbilar. Infrastrukturministern har i sitt svar på skriftlig fråga 2018/19:125 om differentierade parkeringsavgifter hänvisat till att i en dom meddelad upphävde Region beslut att inte ta ut parkeringsavgift för miljöbilar. Enligt finns inte utrymme i 2 § lagen (1957:259) om rätt för kommun att ta ut avgift för vissa upplåtelser av offentlig plats, m.m. för avgiftsbefrielse eller avgiftsdifferentiering för miljöbilar. Statsrådet framförde att det är viktigt att fortsätta följa frågan om hur ägare av miljöbilar kan premieras i arbetet med omställningen av transportsektorn till fossilfrihet. Frågan om differentierade parkeringsavgifter har behandlats i olika utredningar. Miljömålsberedningen föreslog i sitt betänkande En klimat- och luftvårdsstrategi för (SOU 2016:47) en ändring i trafikförordningen respektive lagen om rätt för kommun att ta ut avgift för vissa upplåtelser av offentlig plats, m.m. för att ge kommuner möjlighet att differentiera avgiften på parkeringsplatser utifrån fordonens miljöegenskaper. I betänkandet Bebyggelse- och transportplanering för hållbar stadsutveckling (SOU 2019:17) framhöll att tillgången till parkeringsplatser är en av de faktorer som har störst betydelse för val av transportmedel och för resmönstret i en stad. Det innebär att det finns stora möjligheter att använda parkering som ett styrmedel för hållbar stadsutveckling. Parkeringsförutsättningarna har ett stort genomslag på bilanvändningen, och därför behöver enligt myndigheten parkering behandlas integrerat med den övergripande planeringen i kommunen. påpekade också att man genom att styra tillgången och närheten till bilparkering, samt med parkeringsavgifter, kan få andra trafikslag att framstå som attraktivare val för transporter än den egna bilen. När det gäller felparkerade bilar finns möjligheten att ta ut en felparkeringsavgift eller en kontrollavgift. Felparkeringsavgift är den avgift som man kan bli skyldig att betala om man har stannat eller parkerat fel på gatumark och fått en parkeringsanmärkning. Kontrollavgift är den avgift som man kan bli skyldig att betala om man har stannat eller parkerat fel på tomtmark. Enligt lagen (1976:206) om felparkeringsavgift får regeringen ange det högsta och det lägsta belopp som felparkeringsavgifter får fastställas till. Beloppen får varieras med hänsyn till skilda slag av parkeringsöverträdelser. Avgiftens belopp fastställs av regeringen eller den myndighet eller kommun som regeringen bestämmer. Enligt förordningen (1976:1128) om felparkeringsavgift fastställer kommunen felparkeringsavgiftens belopp. Avgiftens belopp får fastställas till lägst 75 och högst . Felparkeringsavgift ska betalas i den ordning som Transportstyrelsen bestämmer. Enligt lagen (1984:318) om kontrollavgift vid olovlig parkering får en markägare som upplåter ett område för parkering eller förbjuder parkering inom området ta ut en avgift (kontrollavgift) om ett fordon parkerats inom området i strid mot förbud eller villkor som markägaren har beslutat (olovlig parkering). är den centrala tillsynsmyndigheten på konsumentområdet. Myndigheten uppger att man kontinuerligt får in anmälningar mot parkeringsbolag och bolag som tillhandahåller betallösningar genom bl.a. appar. Anmälningar kommer i regel in efter att parkeringsbolaget har skickat en betalningspåminnelse eller utfärdat en kontrollavgift, mot bakgrund av att bolaget anser att konsumenten parkerat i strid mot förbud eller villkoren för parkeringsplatsen. uppger att anmälningarna visar att konsumenter upplever flera olika problem i samband med att de parkerar ett fordon på en parkeringsplats. Det rör sig exempelvis om att den information som finns tillgänglig på parkeringsanläggningens skylt och parkeringsautomat inte är tillräckligt tydlig för att konsumenterna ska förstå villkoren för nyttjande av parkeringen. Konsumenterna upplever även problem i samband med att avtalet ingås via sms eller med en betalapplikation, då det inte alltid framgår på vilket sätt och när betalningen ska göras. Vidare upplever vissa konsumenter att de har hållits ansvariga för brister som berott på tekniska fel i parkeringsbolagens system. redovisade en granskning av sju stora parkeringsappar som visar att det finns brister vad gäller både information och avtalsvillkor. Parkering av blåljusfordon under pågående utryckning I trängande fall behöver inte polisen följa föreskrivna trafikregler. uppger att polisen ska parkera bilen där det är lämpligt för uppdragets karaktär. Det kan innebära att bilen står direkt utanför en butiksentré eller centrumentré, utan parkeringsruta. Polisen behöver ha nära till bilen och dess utrustning. Motionsyrkanden om bl.a. transportplaner behandlades senast i utskottets betänkande 2020/21:TU16 Framtidens infrastruktur.