bet · H901CU35 · 2022-06-15 00:00:00 — Eftersom förslaget om certifierade byggprojekteringsföretag har utformats i enlighet med befintlig reglering för kontrollansvariga, där det inte finns några föreskrifter om ackreditering av certifieringsorgan som kompletterar lagen om ackreditering och teknisk kontroll, anser regeringen att det inte finns något behov av kompletterande föreskrifter för att certifiering under ackreditering ska kunna tillämpas för byggprojekterings-företag. Förslaget i propositionen innebär att systemet med certifierade byggprojekt-eringsföretag ska kunna användas vid nybyggnad av vissa bostadshus. Som skäl anför regeringen följande (s. 21 f.): I rapporten föreslås att en byggherre ska kunna använda sig av ett certifierat byggprojekteringsföretag vid projekteringen vid nybyggnad av bostäder. Till skillnad från bl.a. MSB, SKR och Fastighetsägarna instämmer regeringen i bedömningen som görs i rapporten att förslagen inte bör omfatta alla byggnadstyper, särskilt eftersom förslagen syftar till att underlätta för bostadsbyggandet. Regeringen anser dessutom att konsekvenserna av att alla typer av byggnader skulle omfattas är svåra att överblicka, särskilt för mer komplexa byggnader, byggnader som innehåller samhällsviktiga funktioner, såsom sjukhus, och lokaler där många människor kan förväntas vistas , såsom idrottsarenor. Förslaget i rapporten innebär att ett certifierat byggprojekt-eringsföretag skulle kunna användas för projektering av bostadsdelarna av en byggnad som innehåller både bostäder och exempelvis lokaler. Företaget skulle då bedöma kraven för bostadsdelarna medan skulle pröva kraven för övriga delar av byggnaden inför bygglov och startbesked. Liksom befarar regeringen att en sådan ordning medför att det i projekt som innehåller blandade ändamål kan uppstå gränsdragningsproblem om vem som ska granska exempelvis sådana krav som behöver bedömas för hela byggnaden, såsom bärförmågan för lokaler i bottenplan som påverkar konstruktionen i övriga våningsplan. Dessutom minskar effektivitets-vinsten med förslagen om det i många fall kommer att krävas att både det certifierade byggprojekteringsföretaget och nämnden ska bedöma byggnaden. Enligt regeringens mening är det mer ändamålsenligt om ett certifierat byggprojekteringsföretag kan användas för projektering av hela byggnader i stället för delar av dem. Det skulle möjliggöra att ett sådant företag kan användas för nybyggnadsprojekt med flerbostadshus som innehåller en viss andel lokaler för andra ändamål än bostäder, exempelvis kvartersbutik, restaurang eller frisörsalong i bottenplanet. En sådan ordning är även positiv ur perspektivet att regeringen vill skapa möjligheter för hållbara och attraktiva stadsmiljöer. Mot denna bakgrund bör användningsområdet för ett certifierat byggprojekteringsföretag avgränsas till nybyggnad av bostadshus, för att inkludera byggnader som till viss del innehåller lokaler för andra ändamål men till övervägande del innehåller bostäder. Vilka bostadshus som reglerna om certifierade byggprojekteringsföretag ska kunna användas för bör regleras genom myndighetsföreskrifter (se avsnitt 7). I förhållande till förslaget i rapporten innebär regeringens förslag att användningsområdet dels utökas till att inte enbart omfatta bostäder, dels begränsas till att inte omfatta sådana bostäder som finns i byggnader som till övervägande del innehåller annat än bostäder. ska vid sin prövning bedöma om en byggnad är ett sådant bostadshus som omfattas av regelverket eller inte. Om nämnden bedömer att bostadshuset inte är ett sådant som ett certifierat byggprojekteringsföretag kan användas för, innebär det att nämnden prövar förutsättningarna för bygglov som om ett sådant företag inte har använts. Frågan om användningsområdet bör ingå i den utvärdering av regelverket som beskrivs nedan. Regeringen anser, till skillnad från bl.a. i och , att förslagen inte bör begränsas till att gälla enbart för serietillverkade hus. I likhet med vad som anförs i rapporten samt av remissinstanserna Swedac, Fastighetsägarna och IQ Samhällsbyggnad, menar regeringen att ett system med certifierade byggprojekteringsföretag med fördel kan tillämpas för även annan nybyggnad av bostadshus än för sådana som är serietillverkade. Som framgår ovan i avsnitt 5.1 har de allra flesta byggaktörer standardiserade inslag, även om det är de aktörer som har en hög grad av prefabricering och som är verksamma i flera kommuner som kan tänkas ha störst problem med kommunernas olika tolkningar av byggreglerna. Dessutom instämmer regeringen i bedömningen i rapporten att det är problematiskt att objektivt avgöra var gränsen går mellan serietillverkade hus och andra hus och att det i praktiken kan vara den som uppför huset, dvs. byggherren, som avgör det. Det är med den utgångspunkten svårt att begränsa förslagen på ett sätt som inte riskerar att exkludera andra som kan dra stor nytta av systemet. Däremot föreslår regeringen, enligt vad som redogörs för nedan, andra begränsningar av förslagen i rapporten som i likhet med vad bl.a. vill uppnå innebär att förändringarna i bygg-processen inte gäller generellt, utan endast gäller för sådana projekt där ett certifierat byggprojekteringsföretag har använts. Att ett certifierat byggprojekteringsföretag kan anlitas för projektering av nybyggnad av bostadshus innebär att projekteringen kan avse antingen uppförande av ett nytt hus eller flyttning av ett befintligt hus. En byggherre kan däremot inte utnyttja möjligheten att anlita ett sådant företag för ändringsåtgärder av befintliga bostadshus. Regeringen delar bedömningen i rapporten att det är en lämplig avgränsning. Flyttning av en byggnad kräver oftast bygglov till skillnad från ändring av en byggnad. Dessutom innebär flyttning normalt sett en enklare bedömning av kravnivån jämfört med ändring av en byggnad, särskilt i förhållande till bestämmelserna om varsamhet och förbud mot förvanskning. Därutöver bedömer regeringen att sådana bostadsprojekt med hög grad av standardisering som förslagen ytterst syftar till att främja, huvudsakligen avser nybyggnation och inte ändringar av byggnader. Enligt regeringen är det vidare en fördel att flyttning av bostadshus omfattas, eftersom det medför att sådana modulbostäder som lätt kan flyttas mellan olika platser omfattas av systemet. Regeringen anför i propositionen följande när det gäller utvärdering av systemet (s. 30): Förslagen innebär att byggprocessen kan effektiviseras, men byggprocessen ska fortfarande ytterst resultera i att kraven i byggreglerna uppfylls. Regeringen anser att systemet med certifierade byggprojekt-eringsföretag och dess konsekvenser bör utvärderas när det finns praktiska erfarenheter av systemets tillämpning, bl.a. mot bakgrund av vad som förs fram i rapporten och det som några av remissinstanserna anför om kommunernas tillsynsmöjligheter. Även omständigheten att systemet till stor del kommer att utgöras av myndighetsföreskrifter (se avsnitt 7 och 8) och därför inte fullt ut kan beskrivas i denna proposition utgör skäl för att en utvärdering bör genomföras så snart det finns förutsättningar för detta. Regeringen anför vidare att frågor om användningsområdet bör ingå i den kommande utvärderingen (s. 22). Vidare bör frågan om behovet av eventuell ytterligare reglering enligt regeringen behandlas senast inom ramen för den aviserade utvärderingen (s. 35 och s. 39). Regeringen anför också att en utvärdering bör genomföras så snart det finns praktiska förutsättningar, bl.a. för att säkerställa att tillgängligheten för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga inte har påverkats negativt av reformen (s. 47). Utskottet har tidigare i betänkandet ställt sig bakom regeringens förslag som innebär att ett certifierat byggprojekteringsföretag kan anlitas för projektering av nybyggnad av bostadshus. Avgränsningen av användningsområdet innebär bl.a. att byggnader som till viss del innehåller lokaler för andra ändamål men som till övervägande del innehåller bostäder inkluderas. Vidare kan projekteringen avse antingen uppförande av ett nytt hus eller flyttning av ett befintligt hus. En byggherre kan däremot inte utnyttja möjligheten att anlita ett certifierat byggprojekteringsföretag för ändringsåtgärder för befintliga bostadshus. Enligt utskottet framstår avgränsningen av användningsområdet som lämplig. Frågor om användningsområdet kommer dessutom att ingå i den kommande utvärdering av systemet som regeringen aviserar i propositionen. Mot denna bakgrund är inte utskottet berett att ställa sig bakom förslaget om att användningsområdet ska utökas. bör således avslå motion 2021/22:4674 (C) yrkande 3. Det förslag som utskottet har ställt sig bakom innebär att ett certifierat byggprojekteringsföretag bl.a. ska ha ”särskild sakkunskap och erfarenhet” i fråga om bedömning av utformningskraven på ändamålsenlighet och tillgänglighet samt de tekniska egenskapskraven för bostadshus. Vad som närmare kommer att krävas av dessa företag i fråga om kunskap och erfarenhet kommer att framgå av föreskrifter. Det står emellertid klart att ett certifierat byggprojekteringsföretag kommer att behöva upprätthålla flera olika kompe-tenser för att kunna bedöma samtliga krav som omfattas av certifieringen, t.ex. genom att anställa personal med olika kompetenser eller genom att köpa in kompetens inom olika områden. Utskottet är därmed inte berett att ställa sig bakom förslaget om personliga certifikat, och bör således avslå motion 2021/22:4674 (C) yrkande 2. Regeringen konstaterar i propositionen att problembilden är komplex när det gäller att åstadkomma en ökad förutsägbarhet för byggherrar och därmed en effektivisering av byggprocessen. Enligt regeringen krävs det flera åtgärder, bl.a. förenklingar i byggregelverket. Utskottet delar regeringens uppfattning. konstaterar utskottet med tillfredsställelse att det system med certifierade byggprojekteringsföretag som utskottet ställt sig bakom kommer att underlätta just för de byggaktörer som har en hög grad av standardiserade eller repeterbara inslag i sin projekterings- och tillverknings-process. Till detta kommer pågående översyn av byggreglerna. Utskottet noterar vidare att regeringens avsikt är att utvärdera det nya systemet så snart det finns förutsättningar för det, och att frågan om behovet av eventuell ytterligare reglering bör behandlas senast inom ramen för en sådan utvärdering. Med hänsyn till detta ser utskottet inte behov av något tillkännagivande om att ytterligare öka förutsägbarheten och effektiviteten i byggprocessen eller om att det nya systemet med certifierade bygg-projekteringsföretag ska utvärderas. bör därför avslå motion 2021/22:4674 (C) yrkandena 1 och 4. Certifiering av byggprojekteringsföretag, punkt 1 (V) av Momodou (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: avslår regeringens förslag till lag om ändring i (2010:900) i de delar det avser 9 kap. 32 b § andra stycket. 2021/22:4670 av Momodou m.fl. (V) yrkande 1 i denna del och avslår proposition 2021/22:212 i denna del. Av de skäl som jag redogör för nedan (reservation 2) anser jag att propositionen bör avslås. Därmed bör även avslå lagförslaget i den del som behandlas. Lagförslaget i övrigt, punkt 2 (V) av Momodou (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: a) avslår regeringens förslag till lag om ändring i (2010:900) i de delar som inte omfattas av reservantens förslag ovan, b) ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4670 av Momodou m.fl. (V) yrkandena 1 i denna del och 2 samt avslår proposition 2021/22:212 i denna del. Precis som regeringen anser jag att det behövs en mer förutsägbar bygg-process, inte minst för de byggaktörer som använder sig av standardiserade processer och som är verksamma i flera kommuner. Av nedanstående skäl kan jag dock inte ställa mig bakom propositionen, och jag anser därför att bör avslå regeringens förslag. Enligt är det främst kraven på tillgänglighet, bo-stadsutformning och brandskydd som kommunerna tolkar olika. Myndigheten menar att en stor anledning till de olika tolkningarna av byggreglerna är att kraven är utformade som funktionskrav. Det finns därför ett inbyggt bedömningsutrymme i fråga om hur kraven ska uppfyllas, vilket alltså leder till att olika kommuner ställer upp olika krav för hur en viss funktion ska uppfyllas. Vidare betraktas allmänna råd i byggregler och konstruktionsregler ibland som tvingande, trots att det kan finnas andra sätt att uppfylla ett krav i en föreskrift. Bristande resurser och kompetens hos kommunernas bygglovshandläggare och bygginspektörer är ytterligare en sak som lyfter fram som en orsak till kommunernas olika tolkningar. Med tanke på att problemen redan tydligt har identifierats så borde vägen framåt enligt min mening vara att förtydliga regelverken och öka kompetensen på området inom kommunerna. Som ett flertal remissinstanser anför beror problemet med kommunernas olika tolkningar av byggreglerna på otydliga byggregler och att det saknas tillräcklig vägledning för hur kraven ska tolkas. Jag kan vidare konstatera att regeringens förslag inte innebär någon förändring när det gäller kommunens kontroll i byggskedet eller kommunens tillsyn i övrigt. Även i de projekt där man har använt ett certifierat byggprojekteringsföretag kommer alltså ha samma möjlighet som att göra en kontroll i byggskedet eller en tillsyn i efterhand. Precis som vissa remissinstanser ser jag därmed en risk för att problemet med olika kommunernas olika tolkningar av byggreglerna enbart kommer att flyttas till ett senare skede i processen utan att man kommer till rätta med själva kärnproblemet. Jag ifrågasätter också själva idén om att kontrollen av de tekniska egenskapskraven ska flyttas från kommunen till privata aktörer. erfarenheter visar att det sällan leder till något positivt att överföra myndigheters arbete till vinstdrivande privata aktörer. Det finns även anledning att ifrågasätta om dessa aktörer kommer att utföra uppdragen på ett opartiskt sätt. Vidare ser jag, i likhet med flera remissinstanser, en risk för att det nya systemet leder till att färre nybyggda bostäder kommer att uppfylla kraven på bl.a. tillgänglighet och användbarhet för personer med nedsatt rörelseförmåga. Vid en tillsyn i efterhand är det nämligen som har bevisbördan för att det finns brister, och byggnadsnämndernas möjlighet att ingripa mot byggprojekt kommer då rimligen att minska. Liksom flera remissinstanser befarar jag att kommunerna endast kommer att kunna ingripa vid grova avvikelser från kraven, t.ex. när felen är så allvarliga att det föreligger fara för tredje man. Om färre bostäder blir tillgängliga motverkas även genomförandet av de funktionshinderspolitiska målen (prop. 2016/17:188) liksom det internationella åtagandet enligt FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Sammanfattningsvis anser jag att regeringens förslag är problematiskt av flera olika skäl. Framför allt är det mycket tveksamt om förslaget, som innebär att ännu fler aktörer ska tolka byggreglerna, verkligen kommer att leda till en mer förutsägbar byggprocess. Problemet med att kommunerna gör olika tolkningar av byggregler kommer alltså inte att åtgärdas genom införandet av ett system med certifierade byggprojekteringsföretag. Regeringen bör därför utreda hur man på andra sätt skulle kunna öka förutsägbarheten i byggprocessen, med fokus på att tydliggöra byggregler och att stärka kommunernas kompetens i frågan. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Utvärdering av systemet och lagstiftningens framtida utformning, punkt 3 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4674 av m.fl. (C) yrkandena 1–4. Jag gör samma analys som regeringen när det gäller kommunernas skilda tolkningar av funktionskraven i byggregler. Kommunernas olika tolkningar av hur funktionskraven bäst kan uppnås ger utrymme för att ställa s.k. särkrav, och dessa krav försvårar repetitiva lösningar för bostads-byggande. Det gäller t.ex. serietillverkade hus och lägenhetsmoduler som byggs i fabrik eller platsbyggda lösningar i form av standardiserade koncept. Det är vidare min uppfattning att byggnadsnämndernas arbete kan underlättas genom att man utökar byggherrens ansvar för detaljplaneprocessen och branschens ansvar för kontroller. I sammanhanget förtjänar det att nämnas att jag och mitt parti har verkat för en möjlighet till privat initiativrätt för detaljplaner, och dessa regler infördes . Det har gjort det möjligt för planintressenten (oftast byggherren) att överta större delen av planprocessen så att kommunen endast tar de formella besluten. Mot denna bakgrund välkomnar jag regeringens förslag; det är ett steg i rätt riktning. skulle jag önska att man lade ännu större vikt vid att finna standarder, typgodkännanden och certifikat som kan tillämpas i flera skeden av plan- och byggprocessen. De standardiserade koncepten blir nu allt vanligare, och det pågår en betydande teknikutveckling på området. Genom samarbeten mellan bostadsbolag, byggföretag och branschorganisationer tas allt fler koncept fram för olika typer av byggnader. Detta är något som måste bejakas. Enligt min mening finns det därför goda skäl, såväl ekonomiskt som i förhållande till bostadsmarknadens behov, att vidta ytterligare åtgärder för att underlätta och påskynda bostadsbyggandet. Det behövs t.ex. en utökad bygglovsbefrielse på landsbygden och utanför detaljplanelagt område så att man kan göra undantag från funktionskraven i byggregler. I förlängningen anser jag vidare att certifieringen borde kunna utökas till att omfatta fler krav och att systemet även borde kunna tillämpas på offentliga lokaler, vid renoveringar samt då bostäder omvandlas till lokaler och vice versa. Undantagsvis skulle då särskilda regler kunna gälla för samhällsviktiga funktioner där det finns skäl till ett offentligt politiskt inflytande. Det ankommer på regeringen att ta de initiativ som krävs och sedan återkomma med ytterligare förslag som tillgodoser det jag anfört. Som framgår ovan bejakar jag i och för sig de förenklingar som införs. ser jag vissa risker med reformen. Det gäller t.ex. frågan om tillgången till certifierade företag, särskilt på svagare marknader. Det bör därför utredas om det finns skäl att utöka certifieringen genom att göra det möjligt att utfärda personliga certifikat för medarbetare i byggföretag och konsultfirmor inom byggbranschen. Jag ser vidare vissa risker när det gäller hur reformen kan påverka konkurrenssituationen och tillsynen. Det kan ifrågasättas om beroendeförhållandet mellan byggherren och bygg-projekteringsföretaget skulle kunna leda till att fel inte rapporteras. Med hänsyn till detta är det viktigt att reformen utvärderas inom rimlig tid efter införandet, så att regleringen kan ändras om det skulle behövas för att säkerställa en god tillsyn och en rättvis konkurrens. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2021/22:212 – en mer förutsägbar byggprocess: antar regeringens förslag till lag om ändring i (2010:900). 2021/22:4670 av Momodou m.fl. (V): 1.Riksdagen avslår regeringens förslag att införa certifierat byggprojekteringsföretag som en ny aktör i (2010:900). 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda andra sätt för att öka förutsägbarheten i byggprocessen och då fokusera på att tydliggöra byggregel samt stärka kommunernas kompetens i frågan och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4674 av m.fl. (C): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med förslag som ytterligare ökar förutsägbarheten och effektiviteten i byggprocessen, t.ex. genom att underlätta för standardiserade koncept och serietillverkade hus, och detta tillkännager för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utfärda personliga certifikat och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att reformen också ska kunna omfatta lokaler, vid renovering och förändringar av användningen av utrymmen inom en fastighet, och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att systemet med certifierade byggprojekteringsföretag bör utvärderas efter införandet i syfte att klarlägga om reformen uppnår sitt syfte, att konkurrensen på marknaden inte snedvrids samt om det föreligger behov av ytterligare åtgärder för tillsyn, och detta tillkännager för regeringen. [1] Se betänkandena från (SOU 2012:86), byggregler (SOU 2019:68) och (SOU 2020:75). Det här är den sista bostadspolitiska debatten , och som mina personliga slutord vill jag säga att jag tycker att det är synd att bostadspolitiken får så litet utrymme i den allmänna politiska debatten, speciellt som vi nu går in i en valrörelse. kan man förstå och respektera att de reformer som skulle behövas för att öka byggandet, förbättra rörligheten och ge alla människor bättre förutsättningar att med en egen bostad forma sina liv och framtiden kräver en bredare förankring och insikter om att gamla ståndpunkter måste omprövas. Med detta sagt har vi nu att diskutera ett förslag som åtminstone på papperet skulle kunna leda till ett effektivare och mer förutsägbart byggande genom att tekniska lösningar, material och byggmetoder skulle kunna återupprepas med hjälp av de certifierade byggprojekteringsföretag som vi nu lagstiftar om. De så kallade kommunala särkraven har vi ju, fru talman, vid ett flertal tillfällen beslutat att vi ska avskaffa, men ändå diskuteras de fortfarande som ett av de främsta bygghinder som förekommer. Vi står bakom det kommunala självbestämmandet och kommunernas möjlighet att ställa vissa krav, och därmed också planmonopolet och de kommunala byggnadsnämndernas möjlighet att bevilja eller avslå bygglov. Vi i vill inte heller förstatliga beslut om byggande och bostadspolitik. Det ska, oavsett vad man tycker om det, stå varje kommun fritt att bestämma var, åt vem, åt hur många och hur det ska byggas bostäder. Man kan tycka vad man vill om de kommuner som väljer att inte bygga trots att det finns en efterfrågan och kanske i stället ägna en tanke åt de kommuner som gärna hade sett att det byggs men där få byggföretag tycker att det är mödan värt att ansöka om bygglov eller detaljplaneläggning hos kommunen i fråga; man anser att det inte lönar sig. Men, fru talman, mer industriellt byggande, exempelvis i alla de fabriker som producerar serietillverkade hus i trä, lyfter vi gärna här . Inför denna debatt tog jag intryck av att chefen för ett av dessa byggföretag nämnde min egen kommun som en sådan som begär in ett beräkningsunderlag för takstolar trots att hustypen i fråga har byggts i många andra kommuner utan att sådana krav eller frågor har ställts av och dess handläggare. Detta, fru talman, visar på behovet av lagstiftning som hindrar sådana frågor från att ställas, förutsatt att byggföretaget kan påvisa att lösningen det valt är säker och hållbar, uppfyller kraven i och byggregler och även uppfyller de krav på gestaltning som man i kommunen har satt upp i detaljplanen. I övrigt anser vi i att så mycket som möjligt ska vara lovfritt och kunna uppföras utan krav på ny detaljplan eller planändring. Mer om detta, åhörare, tittare och lyssnare, står att finna i bostadspolitiska motioner. Jag hänvisar såklart till dem. När det gäller det förslag vi debatterar har vi inget att invända. Jag tror att det är ett steg i rätt riktning när byggaktörer genom att samarbeta med de certifierade byggprojekteringsföretagen får en enklare resa genom kommunernas bygglovsbeslut, men det revolutionerar ingenting, fru talman.