bet · H901TU19 · 2022-06-14 00:00:00 — Till följd av vad som framkom av uppdraget beslutade regeringen om ett nytt etappmål för att påskynda arbetet med nollvisionen. Etappmålet innebär en halvering av antalet omkomna till följd av trafikolyckor inom vägtrafiken, sjöfarten och luftfarten jämfört med det årliga medelantalet omkomna i trafiken –2019. Även antalet omkomna inom bantrafiken ska halveras, och dessutom ska antalet allvarligt skadade inom samtliga trafikslag minska med . Målet ska vara uppfyllt till 2030. Därmed omfattas samtliga fyra trafikslag av målet, som även är tidssatt. Regeringen beskriver det nya etappmålet som en höjning av ambitionsnivån. Trafikanalys kommer att följa upp hur arbetet med att nå målet fortskrider. Målet om en halvering av antalet omkomna i varje trafikslag till 2030 jämfört med –2019 är enligt Trafikanalys realistiskt för vägtrafiken om utvecklingen följer nedgången de senaste två decennierna. konstaterar att regeringen har satt ett nytt ambitiöst etappmål som innebär högst 133 omkomna i vägtrafiken 2030. En förutsättning för att minska antalet dödade och skadade i vägtrafiken är att det råder en god hastighetsefterlevnad. pekar på vikten av att aktörer tar sin del av det gemensamma ansvaret och ställer krav på hållbara hastigheter i upphandlingar. menar att det behövs en kraftsamling för att nå det nya etappmålet. I budgetpropositionen understryker regeringen att är ett föregångsland när det gäller trafiksäkerhet. Regeringen konstaterar att det transportpolitiska etappmålet för trafiksäkerhet för vägtrafik 2007–2020 är uppnått när det gäller både antalet omkomna och antalet allvarligt skadade i vägtrafiken. Även utvecklingen för antalet omkomna i bantrafiken, yrkessjöfarten, fritidssjöfarten och luftfarten går i rätt riktning. Antalet allvarligt skadade kan inte mätas på ett jämförbart sätt i alla delar av transportsystemet, men på en övergripande nivå gör regeringen bedömningen att utvecklingen fortsätter åt rätt håll. EU-mål och globala mål Enligt de globala målen för hållbar utveckling – Agenda 2030 – ska antalet dödsfall och skador i vägtrafikolyckor i världen halveras till 2020 (delmål 3.6). Säkra transportsystem ska tillhandahållas , och vägtrafiksäkerheten ska förbättras, särskilt genom att kollektivtrafiken byggs ut (delmål 11.2). stod värd för den tredje globala ministerkonferensen om trafiksäkerhet i . Syftet med konferensen var att diskutera hur de globala målen för trafiksäkerhet kan utvecklas på området, inte minst mot bakgrund av Agenda 2030. Konferensen resulterade i ett antal slutsatser, den s.k. Stockholmsdeklarationen, som knyter trafiksäkerhet till de globala hållbarhetsmålen och som är en avslutning på FN:s trafiksäkerhetsarbete –2020. Deklarationen innehåller slutsatser och rekommendationer för det fortsatta trafiksäkerhetsarbetet i världen. Bland annat uppmanas FN:s medlemsländer att minska antalet dödsfall i trafiken med till 2030 och att begränsa den högsta tillåtna hastigheten i områden där risken är stor för dödsfall och allvarligt skadade i trafiken. antog en ny resolution om global vägtrafiksäkerhet. Resolutionen ställer sig bakom Stockholmsdeklarationen, ligger till grund för det globala trafiksäkerhetsmålet till 2030 och ersätter trafiksäkerhetsmål i Agenda . anförde infrastrukturminister i sitt svar på fråga 2021/22:744 att och regionala kommissioner genom resolutionen fick en uppmaning att tillsammans med andra samarbetsparterner utarbeta en global plan för trafiksäkerhet till 2030 med målet att halvera antalet omkomna i vägtrafiken. Den globala planen för trafiksäkerhet är inte bindande utan är i stället en vägledning i trafiksäkerhetsarbetet för att uppnå globala trafiksäkerhetsmål till 2030. Den globala planen bygger bl.a. på Stockholmsdeklarationen och FN-resolutionen och ligger därmed väl i linje med det trafiksäkerhetsarbete som bedrivs i . Även på EU-nivå tillämpas etappmål för att driva på trafiksäkerhetsarbetet. I Europeiska kommissionens meddelande Mot ett europeiskt område för trafiksäkerhet – politiska riktlinjer för trafiksäkerhet 2011–2020 (COM(2010) 389) anges mål och principer för trafiksäkerheten inom EU. Genom att anta ett mål om en halvering av det totala antalet döda i vägtrafiken har EU slagit fast en hög ambition för sitt trafiksäkerhetsarbete. En motsvarande målsättning skulle för del ha inneburit en minskning från 266 till maximalt 133 omkomna 2020. För att minska skillnaderna mellan medlemsstaterna och få en mer enhetlig säkerhetsnivå i hela EU bör varje medlemsstat fastställa egna nationella mål. Enligt kommissionen ska medlemsstaterna uppmuntras att bidra till det gemensamma målet med sina nationella trafiksäkerhetsstrategier, med hänsyn till deras individuella situation, behov och förhållanden. och rådets direktiv /96/EG om förvaltning av vägars säkerhet (vägsäkerhetsdirektivet) trädde i kraft . I direktivet uppställs krav på att medlemsstaterna fastställer och genomför metoder för trafiksäkerhetsmässiga konsekvensanalyser, trafiksäkerhetsrevisioner, förvaltning av vägnätets säkerhet och säkerhetsinspektioner. presenterade kommissionen ett förslag till ändring av vägsäkerhetsdirektivet (COM(2018) 274). I förslaget anförs att olycksstatistiken har stagnerat även om vissa medlemsstater fortsätter att göra stora framsteg . Mot denna bakgrund syftade det nya förslaget till att bl.a. förbättra uppföljningen av resultaten av förfarandena för förvaltning av vägars säkerhet, främja harmonisering och kunskapsutbyte mellan medlemsstaterna, ytterligare skydda oskyddade trafikanter samt förbättra spridningen av ny teknik. antogs sedermera och rådets direktiv (EU) 2019/1936 av om ändring av direktiv /96/EG om förvaltning av vägars säkerhet. beslutade om de ändringar i vägsäkerhetslagen (2010:1362) som krävs för att genomföra ändringsdirektivet (prop. 2021/22:9, bet. 2021/22:TU2, rskr. 2021/22:40). Kommissionen planerar en översyn av de tre direktiv som utgör EU:s s.k. trafiksäkerhetspaket: direktiv /45/EU om periodisk provning av motorfordons och tillhörande släpvagnars trafiksäkerhet, direktiv /47/EU om tekniska vägkontroller av trafiksäkerheten hos nyttofordon i trafik i unionen och direktiv /46/EU om registreringsbevis för fordon. Ett öppet samråd var planerat till fjärde kvartalet 2021. Kommissionen planerar att anta ny lagstiftning . De tre direktiven har varit i kraft . Kommissionen ska nu utvärdera hur trafiksäkerheten har förbättrats tack vare direktiven och kartlägga eventuella luckor i lagstiftningen. Kommissionen beskriver att trafiksäkerhetsinspektioner av fordon är viktiga för trafiksäkerheten, liksom för att upprätthålla fordonens miljöprestanda under deras livscykel. Mot bakgrund av den tekniska utvecklingen och lagstiftningens utveckling blir fordon alltmer tekniskt komplexa. För att hålla jämna steg med utvecklingen vill kommissionen anpassa fordonsinspektionerna. Därtill menar kommissionen att det också krävs ett bättre utbyte av relevanta uppgifter om fordons trafiksäkerhet på EU-nivå för att trafiksäkerhetsåtgärderna ska bli mer effektiva. uppger att det –2020 genomfördes många åtgärder och initiativ från flera aktörer i samhället som har påverkat trafiksäkerheten positivt. Några av dem som har gett störst effekt är säkrare bilar (förbättrad krocksäkerhet, antisladdsystem och bältespåminnare), vägar (lägre och anpassade hastighetsgränser, införande av två-plus-ett-vägar och trafiksäkerhetskameror) och förbättrad miljö för gående (sänkta hastigheter i tätorter och utformning av gatumiljön). I samband med lanseringen av nystarten för nollvisionen gav regeringen i uppdrag att framöver leda samverkan inom vägtrafiksäkerhet. I uppdraget ingår att sammankalla och föra en dialog med berörda myndigheter och aktörer. Vidare ska ansvara för att det tas fram en detaljerad uppföljning av trafiksäkerhetsläget som är till nytta för berörda myndigheter och aktörer i deras planering och genomförande av sin verksamhet kopplat till vägtrafiksäkerhet. Vid behov ska föreslå gemensam verksamhetsutveckling där enskilda aktörer i samverkan skulle kunna förbättra trafiksäkerheten. Därtill ska förvalta, utveckla och sprida kunskap om nollvisionen som säkerhetsfilosofi. I uppdraget ingår vidare att i samråd med berörda aktörer ska ta fram en beskrivning av hur den ovannämnda samverkan i praktiken ska utformas. Uppdraget ska återrapporteras till . Under ledning av presenterades en handlingsplan för säker vägtrafik för perioden –2022. Denna s.k. aktionsplan togs fram gemensamt av och 13 andra myndigheter och aktörer. Merparten av aktörerna som medverkar i den gemensamma aktionsplanen ingår i den nationella gruppen för nollvisionen i samverkan (GNS Väg), däribland , , , (), , Fordons- och trafiksäkerhetscentrum vid (Safer), Kommuner och Regioner (SKR), () och Transportstyrelsen. I aktionsplanen anger de 14 aktörerna vad de själva avser att göra för att bidra till en säker vägtrafik. är avsändare till aktionsplanen och ansvarar för rapportens innehåll och slutsatser. Varje myndighet och aktör ansvarar för sina egna ambitioner att bidra till en säker vägtrafik. Sammanlagt 111 åtgärder presenteras i aktionsplanen, fördelat på tre fokusområden: rätt hastighet, nykter trafik och säker cykling. Därutöver presenterar aktörerna ett antal övergripande åtgärder. Vissa åtgärder är avsedda att ha en direkt påverkan på vägtrafiken, medan andra är mer förutsättningsskapande. Om de åtgärder som beskrivs i aktionsplanen genomförs i sin helhet bedömer att det ska kunna bidra till ca 40–50 färre omkomna på årsbasis efter 2022. Åtgärderna bedöms även kunna bidra till i storleksordningen 500 färre allvarligt skadade på årsbasis efter 2022. De åtgärder som bedöms ge störst effekt på antalet räddade liv är fortsatt utbyggnad av automatiserade trafiksäkerhetskameror och mötesseparerade vägar samt riktade trafiksäkerhetsåtgärder och sänkta hastighetsgränser inom statliga vägnät. uppföljning av handlingsplanen redovisas att 90 av de sammanlagt 111 åtgärderna var påbörjade och fortlöpte enligt plan. 12 åtgärder var pausade eller fortlöpte inte enligt plan och 9 var inte påbörjade enligt plan eller hade utgått. Vidare rapporteras att 9 åtgärder skulle startas först eller . presenterade en ny aktionsplan för perioden –2025 där 33 aktörer deltar med 250 åtgärder för en säker vägtrafik. I planen beskriver aktörerna sina ambitioner att bidra till en säker vägtrafik. Aktörerna är statliga myndigheter, kommuner, regioner, ideella organisationer, branschorganisationer, försäkringsbolag och forskningscentrum. Varje aktör ansvarar för genomförandet av sina egna åtgärder. deltar med 46 åtgärder. Några exempel är fortsatt etablering av trafiksäkerhetskameror, prioritering av åtgärder för att hastighetssäkra gång-, cykel- och mopedpassager samt montering av hoppskydd på flera höga broar på det statliga vägnätet för att motverka självmord i vägtransportsystemet. uppger i sin årsredovisning att trafiksäkerhetsarbetet är högt prioriterat inom myndigheten och både ska förebygga och upptäcka brottslighet. Arbetet är fokuserat mot trafiksäkerhet i enlighet med nollvisionen, att bidra till en konkurrensneutral yrkestrafik med rättvisa villkor samt att upptäcka och ingripa mot övrig brottslighet på väg. Arbetet är till stor del integrerat med övrig brottsbekämpande verksamhet. Trafikbrotten utgör enligt årsredovisningen den enskilt största brottskategori som redovisar till åklagare. lanserade och andra aktörer initiativet Zhero för ökad trafiksäkerhet. Det konstaterades att det behövs en kraftsamling för ökat engagemang i trafiksäkerhetsfrågor och att alla behöver hjälpas åt för att nå nollvisionen. Bland annat betonas vikten av att respektera hastighetsgränserna och att inte köra onykter samt att företag behöver ta ansvar för sina trafiksäkerhetsavtryck. Zhero är ett led i regeringsuppdrag att genomföra informations- och kunskapshöjande insatser inom området medborgar- och trafikantinformation för ökad trafiksäkerhet i vägtrafiken. I budgetpropositionen konstaterar regeringen att män är överrepresenterade bland de trafikdödade. Bland de omkomna i olyckor har andelen män varit i genomsnitt och andelen kvinnor . omkom 158 män och 46 kvinnor i vägtrafiken. Det beror enligt regeringen sannolikt på att män kör mer bil och beter sig mer riskfyllt i trafiken än kvinnor, som generellt sett följer trafikregler i större utsträckning. Infrastrukturministern har betonat vikten av att transportsektorn måste bli mer jämställd och likvärdigt svara mot kvinnors och mäns transportbehov. Därför ska myndigheterna kontinuerligt redogöra för hur de på strategisk nivå har arbetat och avser att arbeta för att främja jämställdhet inom sektorn och inom myndigheten. Det betonas att regeringen i arbetet med att ta fram en ny nationell plan för transportinfrastrukturen har varit tydlig med att jämställdhetsperspektivet ska beaktas i alla delar av processen. Transportstyrelsen företräder i ett antal internationella regelgivningsforum, bl.a. FN:s ekonomiska kommission för (Unece), när det gäller transportfrågor. Trafiksäkerhet är en av de frågor som Unece arbetar med. Transportstyrelsen deltar i en grupp inom kommittén för inlandstransporter (ITC). Med krocksäkerhet avses de egenskaper hos ett fordon som skyddar de åkande från skador som kan uppstå till följd av en kollision. För att vissa fordonskategorier, t.ex. personbilar, ska få säljas finns lagkrav på att de måste genomgå olika krockprov med godkänt resultat. Krocktester med krockdockor har funnits i . Bland annat M har uppmärksammat att det inte finns krockdockor som motsvarar en genomsnittlig kvinna. Förbundet menar att detta är ett problem eftersom en genomsnittlig kvinna är kortare än en man, vilket gör att de delar på ryggstödet som ska dämpa en krock riskerar att hamna på fel ställe. Kvinnors nackmuskulatur skiljer sig från männens, och detta får bl.a. konsekvensen att kvinnor enligt M dubbelt så ofta drabbas av whiplashskador efter bilolyckor. anförde infrastrukturministern i sitt svar på fråga 2019/20:949 att krocktester som görs på fordon innan de har tillåtelse att komma ut på marknaden genomförs utifrån regelverk i Unece, vars krav på krockdockan är att den ska vara utformad efter olika kriterier såsom längd och vikt. Hos vissa fordonstillverkare har det tolkats som att dockan ska vara en genomsnittlig man. Statsrådet betonar att detta är en viktig fråga för regeringen och att krockskyddet ska vara detsamma för män och kvinnor. Därför har tagit upp frågan om behovet av kvinnliga krockdockor och vikten av att krockdockor representerar olika delar av befolkningen på Uneces årliga session för ITC och i den berörda arbetsgruppen för passiv säkerhet (GRSP). För att kunna driva frågan vidare har Transportstyrelsen tillsammans med () och forskningscentrumet Safer kartlagt om dagens krockdockor är representativa för befolkningen, inklusive utifrån kön. Utifrån detta kunskapsunderlag uppges Transportstyrelsen ha drivit frågan aktivt. Vid föreslogs att frågan skulle prioriteras. Statsrådet framförde att han följer detta arbete noga. Tekniksatsningar för ökad trafiksäkerhet Bland annat digitalisering och automatisering pekades ut som prioriterade områden i regeringens nystart för nollvisionen 2016. Regeringen påpekade då att ytterligare utveckling av bl.a. förarstödsystem och automatisering i bilarna är viktigt för att nollvisionen ska kunna nås, men måste de potentiella risker som finns kopplade till digitaliseringen och automatiseringen av transportsystemet hanteras. Tekniken har utvecklats och ökat möjligheterna till avancerat förarstöd, vilket bör innebära en säkrare och mer miljövänlig körning. Utvecklingen av s.k. intelligenta trafiksystem (ITS) har kommit att bli en central del i trafiksäkerhetsarbetet. I nystarten för nollvisionen anförde regeringen att automatiserad körning kan komma att kompensera för olika typer av nedsatt körförmåga hos förarna, och på kan en utveckling av helt säkra transporttjänster bli verklighet. Regeringen underströk att det uppstår nya möjligheter när även väginfrastrukturen digitaliseras och automatiseras. När det gäller självkörande och uppkopplade fordon i vägtrafiken pågår flera parallella processer både internationellt och nationellt. har pekat på behovet av att fortsätta att ta vara på ny teknik. Exempelvis kan uppkopplade fordon, sensorer som läser av vägmiljön och fordon som automatiskt bromsar för oskyddade trafikanter enligt rädda många liv både i tätorter och på landsvägar. pekar också på behovet av att anpassa infrastrukturen till den nya tekniken. arbetar, i samarbete med fordonsindustrin, universitet, högskolor och andra aktörer inom transportområdet, för att skapa gränsöverskridande lösningar för övervakning, styrning och information inom trafikområdet. Ett exempel är (), vilket är ett program som drivs av Programrådet för fordonsforskning i syfte att stimulera forskning och utveckling inom trafiksäkerhetsområdet. Nyckelområden är aktiv säkerhet, skadeförebyggande lösningar och utveckling av väghållning och krocksäkerhet hos olika typer av fordon. Ett fokusområde är utveckling av intelligenta fordons- och trafiksystem. I fråga om tekniksatsningar inom den trafikpolisiära verksamheten är polisiära metoders effektivitet en ständigt aktuell fråga. Trafikpolisverksamheten kan i högre grad utföras av vanliga poliser i lokalpolisområdena, bl.a. som en effekt av den tekniska utvecklingen med t.ex. automatiska trafiksäkerhetskontroller och alkobommar, vilka behandlas senare i detta betänkande. Det reviderade vägsäkerhetsdirektivet syftar till att förbättra spridningen av ny teknik. Det följer av artikel 10 i direktivet att kommissionen för att förbättra säkerheten på vägarna inom unionen ska inrätta ett system för utbyte av bästa metoder mellan medlemsstaterna, vilket bl.a. ska omfatta befintliga projekt för säker väginfrastruktur och beprövad trafiksäkerhetsteknik. Det har pågått ett arbete inom med att ta fram en ny nationell transportinfrastrukturplan för perioden –2033. redovisade regeringsuppdraget att ta fram ett inriktningsunderlag inför den långsiktiga infrastrukturplaneringen för planperioden –2033 respektive 2022–2037. I underlaget lyfts vikten av trafiksäkerhetsåtgärder fram. har antagit regeringens förslag om den ekonomiska ramen för åtgärder i den statliga transportinfrastrukturen m.m. för perioden –2033 (prop. 2020/21:151, bet. 2020/21:TU16, rskr. 2020/21:409). Trimningsåtgärder för bättre trafiksäkerhet syftar till att minska antalet dödade och svårt skadade i transportsystemet. Flera trafiksäkerhetsåtgärder på järnväg bidrar även till ökad robusthet och punktlighet i både person- och godstrafiken genom att risken för olyckor och incidenter minskar. Regeringen framhåller bl.a. pågående arbete med att åtgärda obevakade plankorsningar eller plankorsningar med andra säkerhetsbrister genom att bygga om dem eller bygga bort dem, åtgärder för att hindra att obehöriga beträder spåren liksom åtgärder för ökad säkerhet vid arbete i spårområdet. Mötesseparering av vägar med låg säkerhetsstandard bedöms ge stor trafiksäkerhetsnytta, och åtgärder på det regionala vägnätet som förbättrar både tillgänglighet och trafiksäkerhet såväl för person- och godstransporter på vägen som för oskyddade trafikanter behöver vidtas även framöver. I vägsystemet bör kostnadseffektiva satsningar genomföras bl.a. för att förbättra trafiksäkerheten. Regeringen betonar att målet om att minst halvera antalet omkomna till följd av trafikolyckor inom vägtrafiken kräver åtgärder, bl.a. i form av mittseparering av vägar. fastställde regeringen en ny nationell trafikslagsövergripande plan för transportinfrastrukturen för perioden –2033. Regeringen har aviserat att en skrivelse om den nationella planen för transportinfrastrukturen 2022–2033 kommer att lämnas till . Motionsyrkanden om nollvisionen och trafiksäkerhetsarbetet behandlades senast i utskottets betänkande 2020/21:TU6 Trafiksäkerhet. Utskottet föreslog att skulle avslå yrkandena, bl.a. med hänvisning till att det bedrivs ett ambitiöst arbete i för att på olika sätt höja trafiksäkerheten. Utskottet hänvisade till att det systematiska trafiksäkerhetsarbetet har bidragit till färre omkomna i trafiken och att etappmålet har nåtts, men att det behövs ett fortsatt målinriktat arbete för att fortsätta minska antalet omkomna och allvarligt skadade i trafiken. Utskottet lyfte fram myndigheternas arbete och betydelsen av samverkan och uppföljning. Utskottet uppmärksammade även betydelsen av regionernas och civilsamhällets insatser och lyfte bl.a. fram att teknikutvecklingen skapar nya möjligheter att utveckla trafiksäkerhetsarbetet. biföll utskottets förslag. Utskottet vill inledningsvis lyfta fram att det svenska trafiksäkerhetsarbetet är mycket framgångsrikt och att är ett föregångsland inom trafiksäkerhetsområdet. Det systematiska arbetet för ökad trafiksäkerhet har bidragit till färre omkomna i trafiken. är utskottet medvetet om att nollvisionen även fortsättningsvis kräver ett mycket ambitiöst trafiksäkerhetsarbete. Utskottet kan konstatera att mycket har hänt sedan 1997 års beslut om nollvisionen och att det behövs ett än mer målinriktat arbete för att fortsätta att minska antalet omkomna och allvarligt skadade i trafiken. Utskottet välkomnar därför att ambitionsnivån i det svenska trafiksäkerhetsarbetet har höjts genom ett nytt etappmål som omfattar alla trafikslag. Utskottet vill betona att ett systematiskt arbete mot målen och samverkan mellan aktörer är av central betydelse, liksom att målen följs upp och analyseras . Utskottet vill lyfta fram att de ansvariga myndigheterna bedriver ett aktivt arbete för att höja trafiksäkerheten. Utskottet ser t.ex. mycket positivt på arbetet med aktionsplanen för säker vägtrafik som har tagit fram tillsammans med ett antal andra aktörer och på de effekter som det förväntas ge. Myndigheter och aktörer samt regioner samverkar härigenom aktivt för att gemensamt identifiera och genomföra åtgärder för att öka trafiksäkerheten. Utskottet vill även peka på att trafiksäkerhet är en fråga som lyfts fram i det arbete som pågår med infrastrukturplaneringen. Det är bl.a. nödvändigt att inkludera ett regionalt perspektiv i arbetet för att de trafiksäkerhetspolitiska målen ska nås, och utskottet vill påminna om att länsplanerna är avgörande när medel för investeringar och förbättringsåtgärder ska fördelas. Vidare vill utskottet betona att det engagemang för trafiksäkerhetsfrågor som finns i det civila samhället är mycket positivt. En fortsatt god utveckling av trafiksäkerheten är enligt utskottets bedömning bl.a. beroende av samverkan mellan berörda aktörer. När det gäller motionsförslagen om jämställdhet inom trafiksäkerhetsarbetet vill utskottet betona att transportsektorn måste bli mer jämställd och likvärdigt svara mot kvinnors och mäns transportbehov. Utskottet vill framhålla att frågan om kvinnliga krockdockor har uppmärksammats av myndigheterna och att den är viktig för regeringen. Utskottet välkomnar att infrastrukturministern har framfört att han noga följer detta arbete. Utskottet vill vidare framhålla att teknikutvecklingen skapar nya möjligheter i trafiksäkerhetsarbetet. När det gäller behovet av tekniksatsningar för ökad trafiksäkerhet bedömer utskottet att det bedrivs ett aktivt arbete för att med hjälp av teknik utveckla nya lösningar på trafiksystemets problem. Utskottet ser fortsatt positivt på tekniksatsningar, och följer utskottet denna utveckling med stort intresse. vill utskottet påminna om att de risker som finns kopplade till digitaliseringen och automatiseringen av transportsystemet alltid måste hanteras. Ny teknik, automatisering och digitalisering är en del av de nya verktyg som kan behövas för att utveckla trafiksäkerhetsarbetet. Utskottet bedömer sammanfattningsvis att det bedrivs ett ambitiöst arbete i för att på olika sätt höja trafiksäkerheten.