bet · H901JuU24 · 2022-03-22 00:00:00 — krävs som huvudregel att det rör sig om ett brott med ett minimistraff om fängelse . Det kravet vill vi sänka till fängelse . De rättssäkerhetskrav som finns i dagens lagstiftning bör även gälla de nya möjligheter att använda tvångsmedel som vi nu föreslår. Platskrav vid hemlig dataavläsning, punkt 17 (S, V) av (S), (S), (V), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: 2021/22:2556 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2021/22:3783 av m.fl. (M) yrkande 7, 2021/22:3974 av m.fl. (L) yrkande 53 och 2021/22:4189 av m.fl. (KD) yrkande 49. En ny lag om hemlig dataavläsning trädde i kraft . Vid beredningen av propositionen om den nya lagen behandlade utskottet motionsyrkanden om platskrav vid avläsning eller upptagning av kameraövervaknings- eller rumsavlyssningsuppgifter. Utskottet konstaterade att regeringen i propositionen framhåller att platskravet är viktigt för att kunna bedöma det förväntade integritetsintrånget. Utskottet gjorde ingen annan bedömning än regeringen och avstyrkte motionerna. Som framgår ovan har Utredningen om utökade möjligheter att använda hemliga tvångsmedel nu fått i uppdrag att utreda om ett tillstånd till hemlig rumsavlyssning och hemlig kameraövervakning bör kunna knytas till en person i stället för en plats. Utredaren ska enligt direktiven även bedöma behovet av följdändringar i bl.a. lagen om hemlig dataavläsning. Mot denna bakgrund finns det enligt vår uppfattning inte skäl för att nu ta något initiativ i frågan. Hemlig dataavläsning i inhämtningslagsfallen, punkt 18 (M, SD, KD) av (KD), (M), (SD), (M), (SD), (SD), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2556 av m.fl. (SD) yrkande 11 och 2021/22:4189 av m.fl. (KD) yrkande 48. Under beredningen av lagstiftningsärendet om hemlig dataavläsning förordade och Säkerhetspolisen att tvångsmedlet skulle få användas om åtgärden är av särskild vikt för att förebygga, förhindra eller upptäcka sådan brottslig verksamhet som anges i inhämtningslagen. Hemlig dataavläsning får emellertid bara beviljas om åtgärden är av synnerlig vikt, vilket är ett högre krav än inhämtningslagen ställer upp. Hemlig dataavläsning är en ny metod för att verkställa de hemliga tvångsmedel som de brottsbekämpande myndigheterna redan tidigare hade tillgång till. Därför behövs det inte ett skarpare krav för hemlig dataavläsning än vad som föreskrivs i inhämtningslagen. Regeringen bör återkomma till med ett lagförslag som innebär att hemlig dataavläsning får beviljas om åtgärden är av särskild vikt för att förebygga, förhindra eller upptäcka sådan brottslig verksamhet som anges i inhämtningslagen. Förbud mot hemlig dataavläsning i vissa fall, punkt 19 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2556 av m.fl. (SD) yrkande 10. För hemlig dataavläsning gäller att vissa platser på grund av sin natur motiverar ett förbud mot hemlig dataavläsning för informationssystem som stadigvarande används eller är särskilt avsedda att användas där. Säkerhetspolisen har återkommande noterat hot från den våldsbejakande islamistiska miljön, vilket visade sig vid tillämpningen av lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll i fråga om flera imamer. Det finns således skäl att anta att det i vissa fall kan finnas behov av hemliga tvångsmedel på sådana platser som omfattas av förbudet. Detta får anses inskränka den personliga integriteten i större utsträckning än på många andra platser men kan i vissa fall vara motiverat utifrån den särskilda hotbilden i det enskilda fallet. I den mån det kan motiveras av proportionalitetsprincipen bör således förbudet mot hemlig dataavläsning som avser ett avläsningsbart informationssystem som används av präster inom trossamfund eller av dem som har motsvarande ställning inom sådana samfund, i verksamhet för bikt eller enskild själavård, tas bort. Beslut om tillträdestillstånd vid hemlig dataavläsning, punkt 20 (KD) av (KD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4189 av m.fl. (KD) yrkande 50. Under beredningen av lagstiftningsärendet om hemlig dataavläsning pekade flera remissinstanser på problemet med att få ett tillträdestillstånd godkänt av domstol i de fall där en misstänkt lämnar ifrån sig exempelvis en mobiltelefon eller på en plats som är tillgänglig för allmänheten, t.ex. ett omklädningsrum. Det kan vara kort om tid för att handla, och tillfället kan därför bli omöjligt att utnyttja om tillstånd ska ges av en domstol. menade exempelvis att ett beslut om hemlig dataavläsning ska innebära ett generellt tillträde till vissa typer av platser som annars skyddas mot intrång, t.ex. fordon och allmänna förvaringsutrymmen. Alternativt skulle åklagaren kunna besluta om tillträdestillstånd. Säkerhetspolisen har vidare uttryckt oro för att tillträdestillståndet kan få en för snäv tolkning. Regeringen bör återkomma till med ett lagförslag som tar hänsyn till de invändningar som , och hade i fråga om tillträdestillstånd. Territorialitetsprincipen, punkt 21 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2556 av m.fl. (SD) yrkande 12. En viss nyansering av tidigare ställningstaganden är nödvändig när tekniken utvecklas, och när det gäller exekutiv jurisdiktion krävs förändringar om hemlig dataavläsning ska bli en verkningsfull åtgärd. Det finns därför skäl att genom lagstiftning klargöra hur territorialitetsprincipen ska tillämpas vid exekutiv jurisdiktion i förhållande till elektroniskt lagrade uppgifter. Datalagring, punkt 22 (C, V) av (V) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: 2021/22:3783 av m.fl. (M) yrkande 6. Som redovisats ovan har regeringen gett en särskild utredare i uppdrag att se över datalagringsregleringen. Vi vill inte föregripa det arbetet och är därför inte beredda att ställa oss bakom ett sådant tillkännagivande som motionärerna föreslår. Förundersökning, punkt 23 (S, V, MP) av (S), (S), (V), (S), (S), (MP) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: 2021/22:3579 av m.fl. (C) yrkande 25, 2021/22:3778 av m.fl. (M) yrkande 15 och 2021/22:4031 av m.fl. (M) yrkande 55. Efter tidigare tillkännagivanden har regeringen nu gett en särskild utredare i uppdrag att se över regelverket för förundersökningsbegränsning, åtalsunderlåtelse och direktavskrivning. Uppdraget ska redovisas . Vi anser att utredningens arbete inte bör föregripas och är därför inte beredda att ställa oss bakom ett sådant tillkännagivande som motionärerna föreslår. Häktning, punkt 25 (M, SD, KD) av (KD), (M), (SD), (M), (SD), (SD), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2529 av m.fl. (SD) yrkande 12, 2021/22:2997 av (SD) yrkande 5 och 2021/22:4031 av m.fl. (M) yrkande 13 och 2021/22:4189 av m.fl. (KD) yrkande 37. Den s.k. obligatoriska häktningsregeln innebär att häktning alltid ska ske för brott med minimistraff om fängelse och uppåt. Det innebär att den som misstänks för ett brott med minst två års fängelse i straffskalan i regel häktas i nära anslutning till brottet och sedan sitter häktad fram till rättegången och även efter den, fram till dess att det utdömda fängelsestraffet kan börja verkställas i en vanlig anstalt. Den som grips för ett grovt rån i anslutning till att brottet begicks kan alltså räkna med att vara frihetsberövad framöver. I syfte att snabbt få bort grovt kriminella från gatan vill vi sänka gränsen för obligatorisk häktning så att den omfattar alla brott med minimistraff om fängelse . Det innebär i praktiken att fler kriminella skulle låsas in i direkt anslutning till brottet och vara frihetsberövade fram till dess att de börjar avtjäna ett eventuellt fängelsestraff. Denna förändring skulle bl.a. träffa brott som grov misshandel, rån och grov utpressning. Regeringen bör återkomma till med ett lagförslag som tillgodoser det anförda. Tidsgränser för häktning, punkt 26 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 26 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3779 av m.fl. (M) yrkande 5. Den grova brottsligheten har ökat lavinartat med flera komplicerade mål som tar att utreda. Det är grundläggande att rättsväsendet ges tillräckliga förutsättningar för att kunna utreda den här typen av grov brottslighet. Vi delar ambitionen att förkorta häktningstiderna men anser att det finns andra sätt att göra det på. Det finns inget egenvärde i att en person ska sitta häktad än nödvändigt, men att sätta upp absoluta tidsgränser menar vi är fel väg att gå. Enligt vår mening finns det en risk för att tidsgränser leder till att personer som bör vara häktade kommer att försättas på fri fot och därigenom få möjlighet att försvåra brottsutredningar av allvarliga brott. För att förkorta långa häktningstider ser vi snarare att fokus bör läggas på att förkorta utredningstiderna. I syfte att åstadkomma detta menar vi att bl.a. , och Nationellt forensiskt centrum måste ges tillräckliga resurser så att deras ledtider förkortas och flaskhalsar motverkas. Utvecklingen går dessutom mot att allt fler unga involveras i grov brottslighet. Det finns allt fler personer som har begått mycket grova, ofta gängrelaterade, brott och som riskerar att fly, återfalla i eller förhindra utredning av brott om de släpps. Det finns också en stor risk för att tidsgränsen för häktning av personer utgör ytterligare ett incitament för äldre kriminella att i ökad utsträckning utnyttja unga personer och förmå dem att begå brott. Vi anser mot denna bakgrund att tidsgränserna för häktning ska tas bort. Utökade möjligheter att använda tidiga förhör m.m., punkt 27 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 27 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3579 av m.fl. (C) yrkande 30, 2021/22:2061 av Kopparklint (M) och 2021/22:379 av (SD) yrkandena 1–3. Det finns ett generellt behov av att modernisera och anpassa svensk processrätt till den tekniska utvecklingen. Det finns också anledning att använda tillgänglig teknik när det är möjligt, exempelvis att mer regelmässigt dokumentera polisförhör genom ljud- och bildupptagning. Då brottmålsprocessen är av avgörande betydelse för den som är tilltalad är det dock av största vikt att de förändringar som görs av processen inte minskar rättssäkerheten. Jag anser att polisförhör regelmässigt ska dokumenteras genom ljud- och bildupptagning. Regeringen bör vidta åtgärder som tillgodoser detta. Ett system med kronvittnen, punkt 29 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 29 borde ha följande lydelse: 2021/22:2556 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2021/22:3579 av m.fl. (C) yrkande 26, 2021/22:3656 av (C) yrkande 18 och 2021/22:3974 av m.fl. (L) yrkande 55. har efter förslag från utskottet tillkännagett för regeringen att ett system med kronvittnen bör utredas och införas. Som framgår ovan har Utredningen om en stärkt rättsprocess och en ökad lagföring lämnat förslag som innebär att det ska införas en möjlighet till strafflindring för den som medverkar till utredning av någon annans brottslighet, och regeringen har beslutat om en lagrådsremiss. Jag noterar i detta sammanhang också att Lagrådet avrått från att genomföra det föreslagna kronvittnessystemet. En proposition är aviserad till . Det finns därför enligt min uppfattning inte anledning för att nu göra ytterligare ett tillkännagivande till regeringen i denna fråga. Anonyma vittnen, punkt 30 (M, SD, KD) av (KD), (M), (SD), (M), (SD), (SD), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 30 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:278 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2021/22:576 av (M), 2021/22:1513 av Boriana (M) yrkande 3, 2021/22:2052 av Kopparklint (M), 2021/22:2556 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2021/22:4031 av m.fl. (M) yrkande 11, 2021/22:4187 av m.fl. (KD) yrkande 19 och 2021/22:4212 av m.fl. (KD) yrkande 39. Frågan om att införa ett system med anonyma vittnen behandlas av Utredningen om en stärkt rättsprocess och en ökad lagföring. Utredningen väljer dock att inte föreslå ett sådant system, trots explicita exempel från brottsbekämpande myndigheter om situationer där detta hade bidragit till att beivra tämligen allvarlig brottslighet. En av anledningarna som anförs av utredningen är att det saknas skäl att tro att ett sådant system skulle vara effektivt. Utifrån de brottsbekämpande myndigheternas yttranden finns det skäl att ifrågasätta detta ställningstagande, även om utredningen anför ytterligare anledningar till att ett förslag inte läggs fram. Mot bakgrund av de brottsbekämpande myndigheternas uttalade behov av ett system med anonyma vittnesmål anser vi att en ny utredning bör tillsättas där det i utredningsdirektiven uttryckligen framgår att ett förslag om anonyma vittnesmål ska presenteras. Stöd till vittnen vid förhandlingar, punkt 32 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 32 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:455 av m.fl. (V) yrkandena 7 och 10 samt 2021/22:1511 av Boriana (M) och 2021/22:3974 av m.fl. (L) yrkande 47. har i en rapport om bemötandet i domstol analyserat hur olika brukare upplever domstolarnas bemötande och hantering av ärenden. Detta visar sig ha betydelse för både rättssäkerheten och effektiviteten i processen. Väl förberedda brukare antas kunna bidra till högre effektivitet och ett bättre beslutsunderlag för domstolens avgörande. Till exempel kan bristande information om hur en huvudförhandling går till leda till att vittnen och parter inte lämnar all den information som de faktiskt har, exempelvis på grund av stress, oro eller att man förväntar sig att få tala . Även har gjort undersökningar av bemötande och förtroendefrågor. Med utgångspunkt i de synpunkter på upplevelsen av domstolsprocessen som kommit fram i undersökningarna har domstolarna genomfört en rad konkreta förbättringsåtgärder. Det har exempelvis handlat om tydligare information till parter och vittnen och olika åtgärder i lokalerna. Jag ser mycket positivt på domstolarnas pågående arbete med bemötandefrågor men anser att det även är viktigt att kallelsen till en förhandling innehåller information om var parter och vittnen kan söka stöd och hjälp inför den kommande processen. Genom reformen En modernare rättegång infördes generella regler om möjligheter till videokonferens för alla domstolar. Parter, vittnen och andra som ska delta i ett sammanträde ska kunna delta på distans genom videokonferens om det inte är olämpligt. Tekniken som gör att förhör kan hållas med personer som sitter hemma vid sin egen dator har utvecklats i takt med att coronapandemin medfört ökad risk för inställda förhandlingar. Jag anser att tekniken regelmässigt bör erbjudas vid situationer där målsägande och vittnen av olika anledningar inte vill delta på plats i rättegångssalen. Mot bakgrund av det anförda anser jag att regeringen bör ge i uppdrag att dels ge information om stödmöjligheter till parter och vittnen i kallelsen till en förhandling, dels utveckla och sprida tekniken för att delta i rättegång genom videokonferens till samtliga domstolar. Stöd till vittnen vid förhandlingar, punkt 32 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 32 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3974 av m.fl. (L) yrkande 47 och 2021/22:455 av m.fl. (V) yrkandena 7 och 10 samt 2021/22:1511 av Boriana (M). Domstolarna behöver anpassa sina lokaler så att vittnen och målsägande aldrig behöver möta den åtalade eller hans eller hennes medföljande gäng utanför rättssalen. Det kan åstadkommas genom separata ingångar och väntrum för vittnen och målsägande. Regeringen bör vidta åtgärder som tillgodoser detta. Sekretess för kontaktuppgifter m.m., punkt 33 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 33 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3974 av m.fl. (L) yrkande 48 och 2021/22:3656 av (C) yrkande 20 och 2021/22:4026 av m.fl. (S). Offentlighetsprincipen är viktig för allmänhetens möjlighet att ha god insyn i myndigheters arbete och agerande. Det är dock alltför enkelt för gängkriminella att komma åt uppgifter om brottsoffer och vittnen. Det är därför bra att möjligheterna att begränsa tillgången till adress- och kontaktuppgifter till vittnen och brottsoffer har setts över. Jag ser positivt på de förslag som regeringen har lämnat i lagrådsremissen En stärkt rättsprocess och en ökad lagföring och vill uppmana regeringen att återkomma till med ett lagförslag om stärkt sekretess för kontaktuppgifter till enskilda. Konsekvenser vid utevaro, punkt 35 (S, C, V) av (S), (S), (V), (S), (S), (S) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 35 borde ha följande lydelse: 2021/22:3779 av m.fl. (M) yrkande 8. Under det förra gjorde efter förslag från utskottet ett tillkännagivande till regeringen om konsekvenser för den som inte infinner sig till rättegång. Som framgått bereds frågan inom . Det finns därför enligt vår uppfattning inte anledning för att nu göra ytterligare ett tillkännagivande till regeringen i denna fråga. Ansökningsavgift i mål om äktenskapsskillnad, punkt 38 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 38 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3520 av m.fl. (C) yrkande 3 och 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkande 62. För många kan ekonomi vara en starkt bidragande orsak till att man stannar i en relation som man egentligen vill lämna. För att minska den ekonomiska kostnaden vid en skilsmässa bör möjligheten att ta bort avgiften för att ansöka om äktenskapsskillnad ses över. Förstärkning av rättsväsendet, punkt 41 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 41 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4031 av m.fl. (M) yrkandena 39 och 40 samt 2021/22:3916 av (C) yrkande 1 och 2021/22:4131 av m.fl. (C) yrkande 17. När satsningar görs på polisen kommer det att innebära följdverkningar för , Domstolar och Kriminalvården. Verksamheterna hänger ihop, och de olika myndigheterna påverkas av varandras arbete. För att inte flaskhalsar ska uppstå bör resurser tillföras och styrningen av myndigheterna vara sammanhållen och präglas av en helhetssyn. Dagens splittrade styrning av rättsväsendets myndigheter ger en ökad risk för växande handläggningstider och andra brister i hanteringen av mål och ärenden. Detta drabbar till syvende och sist enskilda personer och riskerar att minska förtroendet för rättsväsendet som helhet. Det är också viktigt att betona att domstolarnas roll i det svenska rättsväsendet är skilt från de brottsbekämpande myndigheternas roller. Medan polisen och arbetar för att förebygga, utreda och lagföra brott består domstolarnas uppdrag av att skipa rättvisa. Ökade resurser till polisen och medför en ökad belastning även för domstolarna. För att domstolarna ska kunna fullgöra sina uppgifter på ett rättssäkert, rättvist och effektivt sätt krävs därför att även domstolarna tillförs resurser som matchar måltillströmningen. Förstärkning av rättsväsendet, punkt 41 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 41 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3916 av (C) yrkande 1 och 2021/22:4131 av m.fl. (C) yrkande 17 och 2021/22:4031 av m.fl. (M) yrkandena 39 och 40. Det är uppenbart att flera åtgärder behöver vidtas skyndsamt för att säkra attraktionskraft som prospekterings- och gruvland. En viktig faktor för en effektiviserad gruvprövning – och prövning av miljöfarlig verksamhet generellt – är att alla delar i rättskedjan och prövningsprocessen är tillräckligt resurssatta. Om tillstånd att bedriva sådan industriell verksamhet inte meddelas inom rimlig tid kan stora investeringar helt utebli eftersom ekonomin inte längre tillåter satsningen. Domstolar har ännu inte tillförts ekonomiska resurser för att hantera den omprövning av vattenkraften som ska göras . är rådmän, tekniska råd och beredningspersonal hårt belastade och mark- och miljödomstolarna kommer att ha en nyckelroll för genomförandet av omprövningen av vattenkraften. Om inte nödvändiga resurser tillförs kommer det att påverka all övrig verksamhet vid mark- och miljödomstolarna, och handläggningstiderna blir sannolikt orimligt långa under ett stort antal år. har mark- och miljödomstolen vid en central roll för svensk gruvprövning. Den är och har varit hårt belastad av många och komplexa ärenden. För att tillståndsprocesserna inte ska pågå orimligt länge måste domstolen tillföras nödvändiga resurser. Behovet av resurser gäller även övriga berörda myndigheter som t.ex. ansvariga länsstyrelser och Havs- och vattenmyndigheten. Jag anser mot den bakgrunden att regeringen bör se över möjligheten att öka resurserna till mark- och miljödomstolarna och andra myndigheter som prövar frågor om miljöfarlig verksamhet. Avtal om rättslig hjälp i brottmål, punkt 42 (S) av (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 42 borde ha följande lydelse: 2021/22:3246 av m.fl. (C) yrkande 16, 2021/22:3971 av m.fl. (L) yrkande 5 och 2021/22:4152 av m.fl. (SD) yrkande 1. gjorde efter förslag från utskottet ett tillkännagivande till regeringen om att avsluta rättshjälpsavtal med . Som framgår ovan är tillkännagivandet inte slutbehandlat. Enligt vår uppfattning finns det därför inte anledning för att nu göra ytterligare ett tillkännagivande till regeringen i denna fråga. Motioner som bereds förenklat, punkt 43 (M) (M), (M) och (M) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. I fråga om våra förslag vidhåller vi de synpunkter som företrädare för vårt parti framfört i tidigare ställningstaganden och i aktuella kommittémotioner men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 43 (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. I fråga om våra förslag vidhåller vi de synpunkter som företrädare för vårt parti framfört i tidigare ställningstaganden och i aktuella kommittémotioner men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 43 (KD) (KD) och (KD) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. I fråga om våra förslag vidhåller vi de synpunkter som företrädare för vårt parti framfört i tidigare ställningstaganden och i aktuella kommittémotioner men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 43 (L) (L) anför: