bet · H901NU21 · 2022-05-13 00:00:00 — Kärnkraften, vattenkraften och kraftvärmen tillhandahåller en rad egenskaper som behövs för att kraftsystemet ska vara stabilt, för att eventuella fel ska kunna hanteras och för att systemet ska kunna startas igen efter ett omfattande strömavbrott. De här förmågorna kallas stödtjänster och tillhandahålls gratis av kraftverken. När nu en rad anläggningar har stängts i har det börjat råda brist på en del av de här egenskaperna. Det har börjat bli uppenbart att de har ett värde. Vi anser att stödtjänster i så stor utsträckning som möjligt ska handlas på en marknad eller upphandlas av nätägaren. Aktörer som har svårt att stötta systemet med vissa förmågor kan då betala andra för att göra det. Vidare anser vi att kostnaderna för att ersätta aktörer för stödtjänster ska fördelas utifrån vilka som orsakar behoven. Det ger aktörerna dubbla incitament att agera samhällsekonomiskt effektivt. Stödtjänster i kraftsystemet ska utformas på ett teknikneutralt sätt utifrån kraftsystemets behov och syfta till att säkerställa dess funktion, robusthet och resiliens. Som grund för utformningen av stödtjänsterna kan det behövas ett bättre kunskapsunderlag om tillståndet i kraftsystemet än vad som finns att tillgå . Därför bör det tas fram relevanta nyckeltal som kan ligga till grund för politiska åtgärder. Det kan handla om uppgifter om hur ofta transmissionsnätet avviker från normaldrift samt en redovisning av hur elkvaliteten i transmissionsnät, regionnät och lokalnät utvecklas när det gäller spänning, frekvens och övertoner. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Leveranssäkerhetsmål, punkt 11 (SD, KD) av (SD), (SD), (KD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4195 av m.fl. (KD) yrkande 6. har länge haft en stabil elförsörjning till gagn för såväl hushållen som företagen, vilken har kunnat ligga till grund för utveckling till en välmående välfärdsstat. De senaste årens omstöpning av energisystemet har emellertid inneburit ökade utmaningar ur leveranssäkerhetssynpunkt. Tillväxten av variabel kraftproduktion i form av väderberoende vind- och solkraft har gjort det svårare att planera och balansera systemet. Vi vill påminna om att 2019 beslutade om att uppmana regeringen att ta fram ett leveranssäkerhetsmål. Vi kan dock konstatera att regeringen ännu inte har valt eller haft förmåga att presentera ett sådant mål, vilket vi självfallet beklagar inte minst i ljuset av att försörjningstryggheten eroderar och att det därför t.o.m. har varit nödvändigt att vidta rena nödåtgärder för att klara försörjningen . Därtill har nya alarmerande analyser visat att tusentals jobb kan förloras på grund av regional effektbrist. Regeringen måste påskynda framtagandet av det leveranssäkerhetsmål som har uppmanat den att göra. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övergripande nätutbyggnadsfrågor, punkt 12 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3688 av m.fl. (M) yrkande 14 och 2021/22:203 av (C), 2021/22:1601 av och (båda C) yrkandena 1 och 2, 2021/22:2689 av (M), 2021/22:2712 av (M), 2021/22:3199 av m.fl. (V) yrkande 15, 2021/22:3395 av m.fl. (M) yrkande 3, 2021/22:3468 av och Kopparklint (båda M) yrkande 2, 2021/22:3497 av m.fl. (C) yrkande 5, 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkandena 85 och 107, 2021/22:3926 av och (båda C), 2021/22:4070 av (MP) yrkande 2, 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 65, 2021/22:4220 av m.fl. (L) yrkandena 13, 14, 16, 17, 40–43, 46 och 47 samt 2021/22:4497 av m.fl. (KD) yrkande 3. Elnätens betydelse för det svenska elsystemet har ökat, inte minst för att de utgör en viktig faktor för möjligheterna att klara klimatomställningen. För att ladda fordon eller elektrifiera industrier kommer ett robust elsystem att vara avgörande, men också för att undvika kapacitetsbrister samt möjliggöra investeringar och jobbskapande i . pekar dessvärre mycket på att elnätet inte räcker till. Ett tydligt exempel är de allvarliga kapacitetsproblem som har drabbat och storstadsregionerna, men även flera mindre kommuner har hamnat i kläm. Vi ser det som orimligt att ett modernt välfärdsland som ska behöva neka företag att göra investeringar i sin verksamhet eller säga nej till nya företagsetableringar på grund av att elen inte räcker till. För lite el där och när den behövs är ett hot mot jobben och tillväxten. En viktig del i lösningen är ökad nätkapacitet. Regeringen måste säkerställa att framtida kapacitetsbrister motverkas genom en sammanhållen politik som möjliggör kraftiga investeringar i det svenska elnätet och som säkrar lokal elproduktion, inte minst i . Regeringen bör återkomma till med en beskrivning av de åtgärder som har vidtagits i syfte att lösa kapacitetsbristerna samt föreslå åtgärder för att inte ska drabbas av den här typen av allvarliga kriser. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övergripande nätutbyggnadsfrågor, punkt 12 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkandena 85 och 107 samt 2021/22:203 av (C), 2021/22:1601 av och (båda C) yrkandena 1 och 2, 2021/22:2689 av (M), 2021/22:2712 av (M), 2021/22:3199 av m.fl. (V) yrkande 15, 2021/22:3395 av m.fl. (M) yrkande 3, 2021/22:3468 av och Kopparklint (båda M) yrkande 2, 2021/22:3497 av m.fl. (C) yrkande 5, 2021/22:3688 av m.fl. (M) yrkande 14, 2021/22:3926 av och (båda C), 2021/22:4070 av (MP) yrkande 2, 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 65, 2021/22:4220 av m.fl. (L) yrkandena 13, 14, 16, 17, 40–43, 46 och 47 samt 2021/22:4497 av m.fl. (KD) yrkande 3. Att EU:s energimarknader integreras och effektiviseras skapar stora möjligheter. Export av förnybar el gör stor klimatnytta när den ersätter fossil kraftproduktion i andra länder. Med ökad överföringskapacitet har och hela därför stor potential att bli gröna batteri. För att detta ska vara möjligt krävs dock en mer proaktiv syn på utbyggnaden av stamnätet. Vi vill att ska få i uppdrag att i större utsträckning ta höjd för möjligheter till expansion i sin planering av elnätsutbyggnaden i stället för att enbart bygga denna planering på prognoser. bör i högre grad överdimensionera de ledningsdragningar som görs, inte minst mot bakgrund av de långa ledtiderna för byggandet av ny nätkapacitet. har inte något uppdrag att agera proaktivt när det kommer till nätutbyggnad, vilket vi alltså anser behöver ändras. vill vi vara tydliga med att utbyggnaden av elnätsinfrastrukturen ska genomföras på ett sätt som minimerar behovet av markintrång. Dessutom anser vi att kravet på att använda marksnål teknik när det är möjligt bör skärpas. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övergripande nätutbyggnadsfrågor, punkt 12 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3199 av m.fl. (V) yrkande 15 och 2021/22:203 av (C), 2021/22:1601 av och (båda C) yrkandena 1 och 2, 2021/22:2689 av (M), 2021/22:2712 av (M), 2021/22:3395 av m.fl. (M) yrkande 3, 2021/22:3468 av och Kopparklint (båda M) yrkande 2, 2021/22:3497 av m.fl. (C) yrkande 5, 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkandena 85 och 107, 2021/22:3688 av m.fl. (M) yrkande 14, 2021/22:3926 av och (båda C), 2021/22:4070 av (MP) yrkande 2, 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 65, 2021/22:4220 av m.fl. (L) yrkandena 13, 14, 16, 17, 40–43, 46 och 47 samt 2021/22:4497 av m.fl. (KD) yrkande 3. Tillgången till förnybar el är en förutsättning för industrins utveckling i hela landet. Mot den bakgrunden är det problematiskt att utbyggnaden av stamnätet för el i är kraftigt eftersatt och att stora delar av det existerande nätet behöver förnyas. finns ett stort problem med flaskhalsar i överföringen av elen till företagen via elnäten. , som är ansvarigt för stamnätet, behöver få rätt direktiv och resurser för att bygga ut stamnäten så att elförsörjningen till industrin kan säkras. Jag anser att regeringen bör ge i uppdrag åt att prioritera de planerade förstärkningarna av stamnätet. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övergripande nätutbyggnadsfrågor, punkt 12 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4497 av m.fl. (KD) yrkande 3 och 2021/22:203 av (C), 2021/22:1601 av och (båda C) yrkandena 1 och 2, 2021/22:2689 av (M), 2021/22:2712 av (M), 2021/22:3199 av m.fl. (V) yrkande 15, 2021/22:3395 av m.fl. (M) yrkande 3, 2021/22:3468 av och Kopparklint (båda M) yrkande 2, 2021/22:3497 av m.fl. (C) yrkande 5, 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkandena 85 och 107, 2021/22:3688 av m.fl. (M) yrkande 14, 2021/22:3926 av och (båda C), 2021/22:4070 av (MP) yrkande 2, 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 65 och 2021/22:4220 av m.fl. (L) yrkandena 13, 14, 16, 17, 40–43, 46 och 47. När det gäller de s.k. nätutvecklingsplanerna vill jag anföra följande. Regeringen föreslår att ett distributionsföretag ska ta fram en nätutvecklingsplan . Denna plan ska offentliggöras och lämnas in till nätmyndigheten. Jag ser positivt på detta eftersom det behövs ett långsiktigt planeringsperspektiv, men jag saknar konkreta förslag från regeringen om i vilken omfattning nätutvecklingsplanerna enbart syftar till att ge information eller om de också ska anses omfatta åtaganden. Enligt min uppfattning vore det sistnämnda att föredra och det skulle därför behövas ett förtydligande på denna punkt. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övergripande nätutbyggnadsfrågor, punkt 12 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 65 och 2021/22:4220 av m.fl. (L) yrkandena 13, 14, 16, 17, 40–43, 46 och 47 samt 2021/22:203 av (C), 2021/22:1601 av och (båda C) yrkandena 1 och 2, 2021/22:2689 av (M), 2021/22:2712 av (M), 2021/22:3199 av m.fl. (V) yrkande 15, 2021/22:3395 av m.fl. (M) yrkande 3, 2021/22:3468 av och Kopparklint (båda M) yrkande 2, 2021/22:3497 av m.fl. (C) yrkande 5, 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkandena 85 och 107, 2021/22:3688 av m.fl. (M) yrkande 14, 2021/22:3926 av och (båda C), 2021/22:4070 av (MP) yrkande 2 och 2021/22:4497 av m.fl. (KD) yrkande 3. Elnäten behöver byggas ut. Utan tillräcklig tillgång till el hos hushåll och företag är klimatomställningen omöjlig. De akuta problemen i kraftsystemet kan till viss del avhjälpas genom investeringar i elnäten och framför allt då i transmissionskapacitet från norr till söder. Att bygga ut stamnätet löser dock inte alla de problem som kraftsystemet brottas med. Bristen på elproduktion i söder är den viktigaste förklaringen till att näten har försvagats. Den är också skälet till att det inte går att nyttja de befintliga kraftledningarna fullt ut. För att komma till rätta med geografiska obalanser mellan produktion och konsumtion behöver kraftsystemet utvecklas i alla dess delar. Jag anser att bör uttala att en expansion av elnäten ska inledas innan det faktiska behovet nödvändigtvis finns och att dagens regelverk förändras för att möjliggöra prognosstyrd elnätsutbyggnad. Region- och lokalnätsägarna har genom föreskrifterna i det s.k. energi-paketet uppdraget att minst sammanställa tioåriga nätutvecklingsplaner på samma sätt som också gör. Dessa planer ska förutom att identifiera investeringsbehov i elnätet också redovisa hur efterfrågeflexibilitet, energilagring och andra lösningar kan användas som ett alternativ till investeringar i elnätet. För att arbete med nätutvecklingsplanerna ska bli effektivt och användbart på en aggregerad nivå behövs ledning från om hur arbetet ska bedrivas. Jag förordar därför att ska bistå de regionala och lokala nätägarna med handledning om hur nätutvecklingsplanerna ska utformas och om vad de ska innehålla. Vidare bör det vara en uppgift för att kontrollera att nätutvecklingsplanerna håller tillräcklig kvalitet. Det finns också skäl att förbättra samverkan mellan och region- och lokalnätsägarna för att harmonisera åtgärder på olika nivåer i kraftsystemet och för att hitta kostnadseffektiva lösningar på de utmaningar som finns. Jag anser också att transmissionsnätet ska betalas av producenterna. För att förbättra transparensen i de kostnader som uppstår vid anslutning av ny elproduktion bör elproducenterna i högre grad stå för kostnaderna för transmissionsnätet. Producenterna har makten över var elproduktionen förläggs och driver därmed kostnaderna för transmissionsnätet. Elkunderna saknar makt över detta men får stå för en stor del av notan. Detta är inte rimligt och jag anser därför att elkunderna ska stå för en betydligt mindre del av transmissionskostnaden, om någon alls. Som systemansvarig myndighet har en mycket viktig roll i arbete med att säkerställa kraftsystemets kapacitet och funktion. Mot den bakgrunden är det avgörande att myndigheten vidtar nödvändiga åtgärder för att öka tillgängligheten i det befintliga nätet – mätningen behöver bli bättre, underhållsavställningar behöver förläggas till nätter och och reservkraft behöver byggas på strategiska platser för att minska behovet av nätbegränsningar för att klara av att hantera fel. För att detta arbete ska få den tyngd det förtjänar anser jag att behöver målsättas på tillgängligheten i transmissionsnätet. anser jag att underhållsinsatser så långt det är möjligt ska förläggas till tider då behovet av transmissionskapacitet är lågt. Jag ser det också som viktigt att understryka vikten av att har ett tydligt samhällsekonomiskt synsätt i sitt riskarbete. ska strukturerat och metodiskt inventera, analysera och kvantifiera de samhällsekonomiska risker som finns förknippade till fel eller otillräcklighet i kraftsystemet. Eftersom inte har kontroll över elproduktionen är det dessutom viktigt att affärsverket för en tät dialog med kraftsystemets aktörer som en del av sin riskhantering och, i förekommande fall, ersätter dem för att agera på ett sätt som minskar riskerna genom att upphandla stödtjänster. Det är också centralt att det i Svenska kraftnäts prioriteringar mellan olika investeringar finns en tydlig koppling till den samhällsekonomiska riskanalysen. Som systemansvarig myndighet har ett ansvar för att tydliggöra kraftsystemets utveckling och ge förutsättningar och incitament för systemets aktörer att vidta de åtgärder som krävs för att kraftsystemet ska vara tillförlitligt även i fortsättningen och för att dess olika delar ska kunna samverka på ett driftssäkert sätt. Mot den bakgrunden är det viktigt att kraftsystemets alla aktörer ges förutsättningar att tillsammans bygga ett kostnadseffektivt system. Därför behövs det, enligt min uppfattning, information om var i elnäten aktiva och reaktiva resurser skulle kunna göra störst nytta. Avslutningsvis vill jag också peka på vikten av viss handledning från myndigheterna om hur aktörerna ska tolka för att göra det lättare för kraftsystemets olika aktörer att arbeta enligt de regelverk som gäller. och behöver tydligare prioritera sin uppgift att tolka och att handleda kraftsystemets aktörer. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Samordnad nätutbyggnad, punkt 13 (SD, C) av (SD), (C), (SD), (SD) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkande 106. Flaskhalsar i elnäten får inte bli en flaskhals för omställningen av energisystemet. är det uppenbart att nybyggnad av eller reinvesteringar i det befintliga elnätet innebär ingrepp i landskapet, påverkar markägares rättigheter och får konsekvenser för människors och djurs livsmiljö. Stamnätsledningar dras dessutom över långa sträckor och passerar ofta flera kommun-, region- och länsgränser. Det faktum att utbyggnad av elnätsinfrastruktur kan ha stor påverkan på den fysiska miljön och därtill ha konsekvenser för många aktörer över region‑, och kommungränserna ställer särskilda krav på en väl fungerande samordning. Vi vill därför se en ökad lokal och regional samordning i planeringen av elnätsinfrastruktur som bygger på en god lokal kännedom och som gagnar de berörda regionerna som helhet. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vissa övriga nätfrågor, punkt 14 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3688 av m.fl. (M) yrkande 13 och 2021/22:780 av och (båda C) yrkandena 1–3, 2021/22:2390 av m.fl. (SD) yrkande 24, 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkandena 83, 103 och 105, 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 48, 2021/22:4197 av m.fl. (MP) yrkandena 26 och 32, 2021/22:4220 av m.fl. (L) yrkandena 11, 44 och 45 samt 2021/22:4497 av m.fl. (KD) yrkande 4. energipolitik måste vara långsiktig med tydliga spelregler som främjar nödvändiga investeringar på energimarknaden. Flera stora frågor på el- och energimarknaden är olösta eller kräver förtydliganden. Flera av dessa hänger samman med regleringen av elnäten. Elnätens betydelse för det svenska elsystemet har ökat och alla tecken tyder på att de kommer att vara än viktigare . För att ladda fordon eller elektrifiera industrier kommer ett robust elsystem att vara avgörande, men också för att undvika kapacitetsbrister samt möjliggöra investeringar och jobbskapande i . Vi anser att den svenska elmarknadsmodellen bör utvecklas med utgångspunkt i den befintliga marknadsmodellen. En viktig del i detta arbete är att skapa en tydligare elnätsreglering. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vissa övriga nätfrågor, punkt 14 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2390 av m.fl. (SD) yrkande 24 och 2021/22:780 av och (båda C) yrkandena 1–3, 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkandena 83, 103 och 105, 2021/22:3688 av m.fl. (M) yrkande 13, 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 48, 2021/22:4197 av m.fl. (MP) yrkandena 26 och 32, 2021/22:4220 av m.fl. (L) yrkandena 11, 44 och 45 samt 2021/22:4497 av m.fl. (KD) yrkande 4. Det svenska elnätet har kännetecknats av hög elkvalitet och god driftssäkerhet, vilket är en följd av en robust produktionsapparat och goda marginaler i överföringskapaciteten. Tyvärr har dessa gynnsamma förutsättningar tillåtits erodera , till följd av att energipolitiken främst har styrts av ideologi snarare än av verklighetsförankrade bedömningar av hur kraftsystemet behöver utvecklas för att kunna möta krav på fossilfrihet, god tillgång på reglerkapacitet, leveranssäkerhet m.m. Utöver de förslag om en elmarknadsöversyn som vi har ställt oss bakom tidigare i betänkandet anser vi att regeringen bör återkomma med förslag om en utvecklad nätreglering med fokus på innovation, funktion och tillförlitlighet. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vissa övriga nätfrågor, punkt 14 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkandena 83, 103 och 105 samt 2021/22:780 av och (båda C) yrkandena 1–3, 2021/22:2390 av m.fl. (SD) yrkande 24, 2021/22:3688 av m.fl. (M) yrkande 13, 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 48, 2021/22:4197 av m.fl. (MP) yrkandena 26 och 32, 2021/22:4220 av m.fl. (L) yrkandena 11, 44 och 45 samt 2021/22:4497 av m.fl. (KD) yrkande 4. Ny teknik med batterier, vätgas och bränsleceller samt digitalisering ger nya förutsättningar och lösningar för effektivisering, energilagring, flexibel användning och smarta elnät. Vi har länge understrukit att regelverket måste vara i fas med teknikutvecklingen för att de nya lösningarna ska kunna tas till vara på ett effektivt sätt och för att göra det lättare att förverkliga kostnadseffektiva investeringar i elnätssystemet. Vi anser att ellagen och reglermodellen för elnätsföretagen ska ändras för att öppna för andra investeringar än traditionella nätinvesteringar. Det behövs bl.a. kompletterande incitament för exempelvis smarta tjänster såsom flexibilitetstjänster. Även regelverken för småskalig energiproduktion är förlegade och motsvarar inte utvecklingen på marknaden. Vi anser exempelvis att det ska vara möjligt att dela el mellan fastigheter via ett mikronät. Vi anser också att elnätkundernas position i förhållande till nätägarna behöver stärkas och att det ska bli möjligt att ställa tydligare krav på att den som har nätkoncession upprätthåller kvaliteten i sitt nät. Avstår nätägaren exempelvis från nödvändiga investeringar för att avhjälpa kapacitetsutmaningar anser vi att tillsynsmyndigheten ska kunna återkalla en nätkoncession vid grova underlåtelser. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vissa övriga nätfrågor, punkt 14 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4497 av m.fl. (KD) yrkande 4 och 2021/22:780 av och (båda C) yrkandena 1–3, 2021/22:2390 av m.fl. (SD) yrkande 24, 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkandena 83, 103 och 105, 2021/22:3688 av m.fl. (M) yrkande 13, 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 48, 2021/22:4197 av m.fl. (MP) yrkandena 26 och 32 samt 2021/22:4220 av m.fl. (L) yrkandena 11, 44 och 45. Jag har ställt mig bakom lagförslagen i den proposition som behandlas i detta betänkande, däribland förslaget om att en nätkoncessionshavare ska få göra avsteg från skyldigheten att ansluta en anläggning till en ledning eller ett ledningsnät med hänvisning till att det saknas ledig kapacitet endast om det inte finns förutsättningar att åtgärda kapacitetsbristen på ett sätt som är samhällsekonomiskt motiverat utan att förstärka ledningen eller ledningsnätet. Under beredningen av regeringens proposition framkom viss kritik mot detta förslag från några tunga remissinstanser. Det fanns bl.a. synpunkter på att det borde ha gjorts en utredning innan lagen ändras och att bedömningen av vad som är samhällsekonomiskt motiverade åtgärder måste vara enkel och tydlig. De synpunkter som har lyfts i beredningsarbetet finner jag vara högst rimliga och jag anser att det finns skäl att noga bevaka vilka effekter lagen får och att dessa effekter behöver utvärderas . Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vissa övriga nätfrågor, punkt 14 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4220 av m.fl. (L) yrkandena 11, 44 och 45 samt 2021/22:780 av och (båda C) yrkandena 1–3, 2021/22:2390 av m.fl. (SD) yrkande 24, 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkandena 83, 103 och 105, 2021/22:3688 av m.fl. (M) yrkande 13, 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 48, 2021/22:4197 av m.fl. (MP) yrkandena 26 och 32 samt 2021/22:4497 av m.fl. (KD) yrkande 4. Elnätet har en betydligt längre livslängd än de kraftproduktionsresurser som ansluts till nätet. Jag anser att det behövs en översyn av intäktsregleringen för elnäten så att elnätsägarna får möjlighet att bygga ut sina nät utifrån prognoser om behovet, och även att ta betalt för expansionen genom tariffen.