bet · H901UU7 · 2022-03-25 00:00:00 — Därmed avstyrker utskottet motionerna 2020/21:1304 yrkande 5, 2021/22:2588 yrkande 8, 2021/22:2589 yrkande 15 och 2021/22:3777 yrkande 22. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motionsförslag som beretts i förenklad ordning. Utöver de yrkanden som behandlas tidigare i detta betänkande finns förslag i ett antal motioner som är föremål för förenklad motionsberedning enligt de riktlinjer som har fastslagit med anledning av betänkande 2005/06:RS3 och i enlighet med promemorian Förenklad motionsberedning –2022 som utrikesutskottet fastställde . Utskottet har vid en genomgång och beredning noterat att de motioner som finns i bilaga 2 inte kan vara aktuella för något tillkännagivande från . Efter denna behandling avstyrker ett enigt utskott dessa motioner. Övergripande om folkrätt, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer, punkt 1 (M) av (M), (M) och Boriana (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3777 av m.fl. (M) yrkandena 16 och 21 samt 2020/21:1304 av m.fl. (V) yrkande 11, 2021/22:2568 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3, 2021/22:2589 av m.fl. (V) yrkandena 7 och 16, 2021/22:3246 av m.fl. (C) yrkande 46 och 2021/22:4211 av m.fl. (MP) yrkande 21. samarbete inom olika internationella organisationer utgör en viktig del i arbetet för respekt av de mänskliga rättigheterna, såsom det nordiska samarbetet, , , FN och dess organ. Det svenska EU-medlemskapet är avgörande för möjlighet att stärka respekten för mänskliga rättigheter i vår närmiljö och globalt. bör vara en vakthund så att organisationer där är medlem fokuserar på frågor inom sitt kompetensområde. Agenda 2030 visar att FN:s medlemsländer kan komma överens om mål för utveckling. Rätt hanterade kan de 17 globala målen för Agenda 2030 bli viktiga redskap för mänskliga rättigheter, fattigdomsbekämpning, ekonomisk tillväxt och miljö. bör aktivt arbeta för att rättsstatens principer, mänskliga rättigheter och utveckling samt tillväxt ska utgöra självklara beståndsdelar i det internationella arbetet med att genomföra Agenda 2030. Övergripande om folkrätt, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2568 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3 samt 2020/21:1304 av m.fl. (V) yrkande 11, 2021/22:2589 av m.fl. (V) yrkandena 7 och 16, 2021/22:3246 av m.fl. (C) yrkande 46, 2021/22:3777 av m.fl. (M) yrkandena 16 och 21 samt 2021/22:4211 av m.fl. (MP) yrkande 21. I såväl som finns en förhållandevis organiserad demokratisk opposition och dessa har utsett sina egna diplomatiska beskickningar, s.k. folkambassader. Trots att den demokratiska oppositionen torde ha stöd och sympati från den saknar dessa folkambassader möjlighet att kunna verka som legitima representanter för sina länder och de kan därmed inte agera fullt ut utifrån sina folks intressen. Enligt sker upprättandet av diplomatiska relationer mellan stater genom ömsesidigt samtycke och det är den sändande staten som utser sina diplomater. Om ett land väljer att de facto betrakta ett styre i ett annat land som illegitimt öppnar det för att man kan betrakta en annan regering som legitim. Det finns andra länder som och som har erkänt oppositionella demokrater som legitima företrädare. Sådana folkambassader har kunnat överta byggnader som tillhör landets ambassad. bör utreda möjligheten att följa och exempel med att frysa tillgångar som tillhör icke-legitima ambassader och att ge legitima aktörer möjlighet att överta fysisk egendom. Möjligheten för legitima diplomatiska företrädare att få diplomatiska id-kort bör också utredas. Övergripande om folkrätt, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer, punkt 1 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3246 av m.fl. (C) yrkande 46 och 2020/21:1304 av m.fl. (V) yrkande 11, 2021/22:2568 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3, 2021/22:2589 av m.fl. (V) yrkandena 7 och 16, 2021/22:3777 av m.fl. (M) yrkandena 16 och 21 samt 2021/22:4211 av m.fl. (MP) yrkande 21. Vi är oroade över en tillbakagång när det gäller mänskliga rättigheter i demokratiska länder där rättsstatens principer och mänskliga rättigheter har varit en självklarhet. Vi ser hur konceptet om mänskliga rättigheter ifrågasätts och hur länder som försöker omdefiniera innehållet till att passa deras syften. Allt fler auktoritära stater och politiska krafter hotar de landvinningar som uppnåtts när det gäller medborgerliga och politiska fri- och rättigheter, inklusive minoriteters mänskliga rättigheter. För att brott mot mänskligheten och folkmord inte ska politiseras eller förringas av politiska skäl behövs förutsägbara processer där brotten prövas i domstol. Det är politikens uppgift att säkra lagstiftning och processer. Domstolars uppgift är att döma. Främjande och försvar av mänskliga rättigheter är en kärnuppgift för och något som genomsyrar vår politik. De mänskliga rättigheterna, som omfattar dels de medborgerliga och politiska rättigheterna dels de ekonomiska, sociala och kulturella rättigheterna, utgör tillsammans en helhet som måste respekteras för att människor ska kunna utveckla sin potential fullt ut. Mänskliga rättigheter är universella, odelbara och ömsesidigt förstärkande. Vi anser att det är av yttersta vikt att fokusera på centrala utmaningar inom mänskliga rättigheter – politiska, religiösa och opinionsfriheter, demokrati, minoriteters rättigheter och oberoende rättssystem. om mänskliga rättigheter, som upprätthålls av för mänskliga rättigheter, utgör en i . Det internationella normsättande arbetet är viktigt och det behöver finnas tydliga och trovärdiga uppföljningsmekanismer och transparens för att bygga tilltro till de etablerade internationella institutionerna. Övergripande om folkrätt, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1304 av m.fl. (V) yrkande 11 och 2021/22:2589 av m.fl. (V) yrkandena 7 och 16 samt 2021/22:2568 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3, 2021/22:3246 av m.fl. (C) yrkande 46, 2021/22:3777 av m.fl. (M) yrkandena 16 och 21 samt 2021/22:4211 av m.fl. (MP) yrkande 21. Korruptionsnivån i rättsväsen är hög. För att motverka korruption verkade en av FN sanktionerad antikorruptionskommission i –2019. var en stor givare till denna kommission. Jag anser att det är avgörande för rättssystem att en likartad kommission upprättas. bör inom FN och i kontakter med verka för att en antikorruptionskommission återigen ges mandat. Jag motsätter mig dödsstraff i alla lägen. Dödsstraff utdöms i , bl.a. för mord och anknytning till al-Shabaab. Rättegångar sker ofta i hast och interner nekas ibland tillgång till juridiskt ombud. Det finns uppgifter om att militärdomstolar utdömer dödsdomar mot civila, inklusive minderåriga, efter mycket bristfälliga rättsprocesser. bör som enskilt land och som medlem i EU och FN verka för att upphör med att avrätta fångar och att döma människor till döden. Enligt Amnesty var 2020 det enda land i Nord- och som utfört avrättningar. Till grund för dödsdomar i finns ofta bristande rättsliga processer, godtycklighet och rasism. bör som enskilt land och som medlem i EU och FN verka för att förbjuder dödsstraff. Brott mot mänskligheten, punkt 2 (M) av (M), (M) och Boriana (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3777 av m.fl. (M) yrkandena 9 och 14 samt 2020/21:689 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2020/21:1304 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2021/22:2555 av m.fl. (SD) yrkande 3. förmåga att värna våra intressen och värderingar i en föränderlig omvärld är avgörande för vårt välstånd och vår säkerhet. ska tillsammans med andra likasinnade länder arbeta för att mänskliga rättigheter beaktas såväl i vårt närområde som globalt. Mänskliga rättigheter och demokratisk utveckling är ett mål i sig själv, inte enbart ett medel för att uppnå välstånd och säkerhet. Krig, konflikter och förtryck utsätter människor för obeskrivliga fasor. Brott mot mänskligheten är svåra att bevisa och straff utdöms sällan. ska i sina internationella relationer verka för att länder och individer som utsätter sin befolkning för folkmord, brott mot mänskligheten och krigsbrott ställs till svars för sina handlingar. bör aktivt arbeta för att begränsa och stoppa människorättskränkningar, använda sig av de internationella organisationer där är medlem, men också verka för att de allvarligaste brotten mot mänskligheten förs fram för avgörande i . Sanktioner mot människorättsbrott (s.k. Magnitskijsanktioner) bör utvidgas till att omfatta även korruption. Brott mot mänskligheten, punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:689 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2021/22:2555 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2020/21:1304 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2021/22:3777 av m.fl. (M) yrkandena 9 och 14. –1931 exproprierade den sovjetiska regimen över 350 000 jordbruk i den dåvarande ukrainska delrepubliken. –1933 konfiskerade den sovjetiska regimen all säd och allt annat ätbart i . I de mest utsatta regionerna blockerades vägarna därifrån. drevs en propagandakampanj mot ”tjuvaktiga storbönder” så att den svältande landsbygdsbefolkningen inte kunde vinna sympatier. Antalet dödsfall mörklades, men en beräkning av överdödligheten i tyder på att över 3 miljoner människor dog till följd av den sovjetiska regimens agerande. Regeringen bör erkänna den framtvingade svälten i –1933, även kallad ”Holodomor”, som ett folkmord. Brott mot mänskligheten, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1304 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2020/21:689 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2021/22:2555 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2021/22:3777 av m.fl. (M) yrkandena 9 och 14. Brott mot mänskliga rättigheter utreds sällan ordentligt i länderna på och då behöver ingen stå till svars för de grova övergrepp som har begåtts. Inte heller får offren upprättelse. Denna straffrihet för människorättskränkningar bidrar till att våld och väpnade konflikter fortsätter på . För att stärka rättsväsendet och i förlängningen minska våldsanvändningen bör som enskilt land och som medlem i EU och FN verka för att fler personer som kränker de mänskliga rättigheterna ställs inför rätta för sina handlingar. Demokrati och yttrandefrihet, inklusive organisationsfrihet, punkt 3 (M) av (M), (M) och Boriana (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3204 av m.fl. (M) yrkande 22 och 2021/22:3777 av m.fl. (M) yrkandena 11 och 12 samt 2020/21:1304 av m.fl. (V) yrkande 6, 2021/22:2588 av m.fl. (V) yrkande 3, 2021/22:2589 av m.fl. (V) yrkandena 11 och 18, 2021/22:3246 av m.fl. (C) yrkande 45 och 2021/22:4211 av m.fl. (MP) yrkande 10. I en globaliserad värld ökar behovet av samarbete för att möta gränsöverskridande problem. Värnandet av vår frihet och vårt öppna samhälle är en förutsättning för vår förmåga att möta en värld i förändring. Terrorism och organiserad brottslighet fortsätter utgöra allvarliga hot mot den fria världen och vårt öppna samhälle. Kampen mot våldsbejakande islamism utgör alltjämt en avgörande försvars- och säkerhetspolitisk prioritering. På många håll i världen är fria medier under hårt tryck. Fängslade journalister, nedstängningar av tidningar och blockerande av hemsidor tillhör vanligheterna i auktoritära regimer. har en viktig uppgift att stödja fria medier i det internationella samarbetet och verka för att journalister kan verka fritt utan hot om våld eller fängslande. Den akademiska friheten är i många länder ställd under hot. Organisationer som granskar den akademiska friheten, t.ex. Scholars at Risk, åskådliggör i sina rapporter hur den akademiska friheten begränsas. Den rapport som Scholars at Risk sammanställt för redovisar 341 attacker mot forskare, studenter och akademiska institutioner i 58 länder. Detta visar hur den akademiska friheten är utsatt för påtryckningar på många håll i världen. bör via de internationella organisationer där vårt land är medlem aktivt arbeta för den fria tanken och akademisk frihet. Demokrati och yttrandefrihet, inklusive organisationsfrihet, punkt 3 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3246 av m.fl. (C) yrkande 45 och 2020/21:1304 av m.fl. (V) yrkande 6, 2020/21:3204 av m.fl. (M) yrkande 22, 2021/22:2588 av m.fl. (V) yrkande 3, 2021/22:2589 av m.fl. (V) yrkandena 11 och 18, 2021/22:3777 av m.fl. (M) yrkandena 11 och 12 samt 2021/22:4211 av m.fl. (MP) yrkande 10. När rättighetsagendan undermineras och och andra konventioner ifrågasätts, då behöver diskussionen om upprätthållandet av de mänskliga rättigheterna vitaliseras i FN. bör initiera en diskussion om vikten av att upprätthålla mänskliga rättigheter i enlighet med hur de definierats i FN:s deklaration om mänskliga rättigheter. Diskussionen behöver genomsyra all verksamhet i FN och alla dess medlemsländer, inklusive de länder som är representerade i för mänskliga rättigheter. Demokrati och yttrandefrihet, inklusive organisationsfrihet, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1304 av m.fl. (V) yrkande 6, 2021/22:2588 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2021/22:2589 av m.fl. (V) yrkandena 11 och 18 samt 2020/21:3204 av m.fl. (M) yrkande 22, 2021/22:3246 av m.fl. (C) yrkande 45, 2021/22:3777 av m.fl. (M) yrkandena 11 och 12 samt 2021/22:4211 av m.fl. (MP) yrkande 10. I har militärens utökade makt för att strida mot kriminella inneburit allvarliga konsekvenser för demokratin i landet. användes militären för att omringa parlamentet när en omröstning gick emot presidenten. Militären har även använts för att genomdriva utegångsförbud under covid-19-pandemin. Över 1 600 anmälningar om människorätts–kränkningar rapporterades . Jag anser att det just nu är en kritisk tid i när det gäller hur landets demokrati utmanas av populistiska och konservativa politiska strömningar. Det svenska utvecklingssamarbetet med avslutades och det är oklart i vilken omfattning inkluderas i regeringens regionala strategi för utvecklingssamarbete med . Jag anser att regeringen bör återkomma med hur den svenska demokratisatsningen särskilt ska riktas mot . är ett av världens farligaste länder för journalister. Reportrar utan gränser likställer situationen för journalister i med situationen för journalister i vissa av världens värsta krigszoner. placeras på plats 143 av 180 länder i det pressfrihetsindex som Reportrar utan gränser har sammanställt . bör som enskilt land och som medlem i EU och FN verka för att yttrande- och pressfrihet stärks i . Rätten att få organisera sig på sin arbetsplats och bilda fria och oberoende fackföreningar är en grundläggande mänsklig rättighet. Jag anser att fackliga rättigheter är nödvändiga för att skapa välstånd och en inkluderande utveckling. Arbetssituationen för människor på måste förbättras. Stöd behöver ges till de löntagare som ofta under svåra förhållanden organiserar sig för sina intressen och för förändring. bör som enskilt land och som medlem i EU och FN verka för att stärka de fackliga rättigheterna och stödet till fackliga organisationer på . anses enligt den internationella fackliga organisationen () vara ett av de tio värsta länderna för arbetare. Både och hamnar i den sämsta kategorin i ITUC:s index när det gäller efterlevnad av fackliga rättigheter. bör som enskilt land och som medlem i EU och FN verka för att stärka de fackliga rättigheterna och stödet till fackliga organisationer i och . Kvinnors rättigheter, punkt 4 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:674 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3 samt 2020/21:1304 av m.fl. (V) yrkande 3, 2021/22:2589 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 10 samt 2021/22:3995 av m.fl. (L) yrkande 7. behöver en svensk utrikespolitisk linje som främjar kvinnor och kvinnors rättigheter globalt. Ett särskilt fokus bör ligga på att bekämpa alla former av kvinnoförtryck. bör i sin utrikespolitik ta tydligt avstånd från statssanktionerat förtryck och förtrycket i islamistiska diktaturer, oavsett land. Miljontals kvinnor runt om i världen utsätts för en förtryckande och våldsam hederskultur, vilket kraftigt begränsar deras liv. Kvinnor tvingas finna sig i att deras livsval inskränks. Kvinnors rättigheter, punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1304 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2021/22:2589 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 10 samt 2020/21:674 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3 samt 2021/22:3995 av m.fl. (L) yrkande 7. Om ska kunna ta sig an sina utmaningar har man inte råd att utesluta kontinentens kvinnor från politik och ekonomi. Sexuellt våld, tvångsgifte, kvinnlig könsstympning, ojämlik resursfördelning mellan kvinnor och män, mäns våld mot kvinnor samt den höga andelen kvinnor som stängs ute från utbildning skapar avgörande hinder för all form av samhällelig utveckling i . Varje strategi för utveckling och fattigdomsbekämpning behöver därför inkludera ett tydligt jämställdhetsperspektiv. bör som enskilt land och som medlem i EU och FN stärka det politiska och ekonomiska stödet till kvinnorörelser på . är ett av få länder som inte har ratificerat FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering mot kvinnor. Andra länder som inte har ratificerat denna konvention är , , , och . bör verka för att ska ratificera denna kvinnorättskonvention. meddelade att de avsåg lansera en feministisk utrikespolitik. har varit en aktiv aktör och förespråkare för jämställdhet i internationella sammanhang. bör knyta an med feministiska utrikespolitik för informationsutbyte och samarbete kring hur vi tillsammans kan stärka kvinnors rättigheter. Kvinnors rättigheter, punkt 4 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3995 av m.fl. (L) yrkande 7 och 2020/21:674 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3, 2020/21:1304 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2021/22:2589 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 10. ska ha som ambition att vara världsledande när det gäller mål 5 i Agenda som handlar om kvinnors fulla delaktighet i beslutsfattande på alla områden. ska särskilt arbeta för att stärka kvinnors roll i konfliktförebyggande och fredssamtal. bör ta initiativ till en FN-resolution med fokus på kvinnors möjligheter att erhålla politisk makt. Resolutionen bör särskilt behandla kvinnors roll, både i konstitutionsbyggande och i demokratiseringsprocesser, samt kvinnorepresentationen i nationella parlament, regeringar och lokala politiska församlingar. Sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:170 av m.fl. (V) yrkande 12, 2020/21:1304 av m.fl. (V) yrkande 12, 2021/22:2588 av m.fl. (V) yrkande 9 och 2021/22:2589 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2021/22:3882 av m.fl. (KD) yrkande 28. har en lång tradition av arbete med sexuell hälsa och rättigheter och av att stå upp för kvinnors och flickors rättigheter i internationella sammanhang. erfarenhet, kunskap och engagemang har gett vårt land en trovärdighet inom dessa områden, men detta innebär också att det vilar ett tungt ansvar på att vara en allierad part till alla modiga kvinnor och män, flickor och pojkar och transpersoner som runt om i världen slåss för rätten att bestämma över sin egen kropp och uttrycka sin egen sexualitet eller könsidentitet. Utifrån detta är det viktigt att se vilka direkta och indirekta konsekvenser agerande får i utrikes- och utvecklingspolitiken. Till exempel avvecklades stora delar av stöd till kvinnorörelse när det svenska utvecklingssamarbetet till landet fasades ut. Jag anser att som enskilt land och som medlem i EU och FN bör lyfta SRHR-frågorna i dialogen med stater och att stödet till kvinnorörelser behöver öka. En ny sexualbrottslagstiftning som bl.a. kriminaliserar våldtäkt, sexslaveri och sexuellt ofredande har antagits i Puntland och Somaliland, men på federal somalisk nivå har motståndet varit större. Insatser mot sexuellt våld och arbetet med att förbättra situationen för kvinnor och barn bör vara prioriterade frågor i utvecklingssamarbete med . bör därför som enskilt land och som medlem i EU och FN verka för att även på federal nivå antar en ny sexualbrottslagstiftning, motsvarande sexualbrottslagstiftningen i Puntland och Somaliland, med en tydlig 18-årsgräns för barn. I många amerikanska delstater finns lagar som gör det svårt för kvinnor att få tillgång till legala aborter på rimliga sätt. I 45 delstater kan sjukvårdspersonal vägra utföra aborter och i 42 delstater kan sjukvårdskliniker vägra utföra aborter. Kvinnor utsätts även för trakasserier när de ska genomgå abort. omkom elva personer på grund av våld mot kvinnor som ska genomgå abort eller mot kliniker där aborter genomförs. Jag värnar om aborträtten som en mänsklig rättighet och anser att bör lyfta upp frågan med om kvinnors rätt till abort. , och avkriminaliserade 1998 samkönade relationer mellan män. Kvinnlig homosexualitet nämndes inte i lagstiftningen. har lite, om ens något, gjorts för att i praktiken säkra människors rätt att uttrycka sin sexualitet, sin könsidentitet och sina könsuttryck. Hbtq-personer lever under ständiga hot om våld eller att bli ”avslöjade”. Polisvåld och utpressning förekommer, som polisen är ovillig att erkänna hbtq-personers rättigheter. Även inför vårdpersonal tvingas hbtq-personer dölja sin sexualitet, sin könsidentitet och sina könsuttryck av rädsla för diskriminering, trakasserier och våld. Samkönade relationer och äktenskap går inte att registrera. I och sker systematisk diskriminering och förföljelse av hbtq-personer. I dessa länder kan sexuellt umgänge mellan män leda till fängelse. Lagstiftningen nämner inte sexuellt umgänge mellan kvinnor. Trots detta samhälleliga motstånd utför modiga hbtq-aktivister en kamp för att stödja utsatta människor och få till förändring. bör som enskilt land och som medlem i EU, och FN verka för ett intensifierat stöd till hbtq-organisationers arbete i . Rättigheter för personer som tillhör etniska och religiösa minoriteter samt urfolks rättigheter, punkt 6 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2574 av m.fl. (SD) yrkande 12 och