bet · H901MJU20 · 2022-03-24 00:00:00 — Den största orsaken till avskogning och skogsförstörelse är att mer skogsmark tas i anspråk som jordbruksmark för att producera råvaror som nötkreatur, trä, palmolja, soja, kakao eller kaffe. Världens växande befolkning och ökande efterfrågan på jordbruksprodukter, särskilt av animaliskt ursprung, förväntas leda till ökad efterfrågan på jordbruksmark och ytterligare belastning på skogarna, som förändrade klimatmönster påverkar livsmedelsproduktionen. Därför behövs en omställning till hållbar produktion som inte leder till ytterligare avskogning och skogsförstörelse. EU är en stor konsument av råvaror som är förknippade med avskogning och skogsförstörelse och saknar specifika och ändamålsenliga regler för att minska sitt bidrag till dessa fenomen. Av regeringens faktapromemoria om förslaget (2021/22:FPM25) framgår bl.a. följande. Förslaget innebär att verksamhetsutövare eller handlare som tillgängliggör nötkött, kakao, kaffe, palmolja, soja och trä på EU:s inre marknad eller exporterar sådana produkter från unionen ska kunna visa att produktionen inte har skett på mark som avskogats eller, i fallet med träprodukter, gett upphov till utarmning av skogar. Grunden i det föreslagna kontrollsystemet är obligatorisk tillbörlig aktsamhet baserat på en definition av ”avskogningsfri” kombinerat med ett system för att jämföra länder utifrån en tregradig riskskala. Det nya förslaget om tillbörlig aktsamhet innebär att dagens system för tillbörlig aktsamhet som finns i EU:s timmerförordning förs över till den nya EU-förordningen och utvidgas till att gälla fler varor och produkter och att bestämmelserna om tillbörlig aktsamhet och förbud att släppa ut varor och produkter på marknaden blir strängare och utvidgas till att avse fler typer av varor och produkter. Preliminärt bedöms förslaget leda till väsentligt ökade administrativa bördor och ökade kostnader för de svenska myndigheter som kommer att få ansvaret att utföra kontroller och övervaka att lagstiftningen efterlevs samt för berörda företag. Utskottet hade vid sitt sammanträde en överläggning med regeringen om förslaget. Regeringen lämnade följande ståndpunkt vid överläggningen: I många delar av världen finns utmaningar med ohållbar markanvändning med avskogning och utarmning av skogar som resultat. Regeringen välkomnar att miljö- och klimatfrågorna prioriteras högt av kommissionen. Regeringen anser att ett ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbart jord- och skogsbruk är av stor betydelse för ett hållbart samhälle. Regeringen anser att begreppet ”avskogning” har särskilt stor betydelse för att nå lagstiftningens syfte. Det är den globala avskogningen som är det centrala problemet att hantera och fokus bör därför ligga där. Regeringen avser verka för att det slutliga regelverket är förenligt med det nationella självbestämmandet i skogliga frågor och att det inte riskerar att kringskära möjligheterna att utforma en kostnadseffektiv politik. Även eventuell delegering av bestämmanderätt till kommissionen bör beakta dessa utgångspunkter. För regeringen är det prioriterat att de slutliga åtgärderna bedöms förenliga med och att de är proportionerliga, icke-diskriminerande och minimalt handelsstörande. Förordningens påverkan på handel och produktflöden behöver därför analyseras vidare. Ledamöterna från , anmälde avvikande ståndpunkter. Regeringen åtog sig vid överläggningen att återkomma till med en förtydligande sammanfattande skrivning i enlighet med vad som efterfrågades i den avvikande ståndpunkten från , . Vid EU-nämndens sammanträde samrådde landsbygdsminister med nämnden inför rådets möte (2021/22:23). Regeringen gjorde inför sammanträdet följande tillägg till den ståndpunkt som lämnats i miljö- och jordbruksutskottet: Regeringen anser dock att detaljreglering av hållbart skogsbruk på EU-nivån ska undvikas och att enbart nödvändiga och tydliga definitioner och koncept bör finnas med i lagstiftningen. I den nuvarande utformningen bedömer regeringen att de föreslagna definitionerna av ”utarmning av skogar” och ”hållbara avverkningsförfaranden” innebär en detaljreglering, är otydliga och skulle ge upphov till godtyckliga bedömningar som riskerar att leda till svårigheter i genomförandet, och därmed bör omformuleras eller utgå. Det konstaterades vid sammanträdet att det fanns stöd för regeringens inriktning. Ledamöterna från , och anmälde avvikande ståndpunkter. Kommissionens förslag hänvisades till miljö- och jordbruksutskottet för subsidiaritetskontroll. På utskottets förslag lämnade ett motiverat yttrande till , rådets och kommissionens ordförande med följande lydelse (utl. 2021/22:MJU19, rskr. 2021/22:183): har prövat om kommissionens förslag till och rådets förordning om utsläppande på unionens marknad och export från unionen av vissa råvaror och produkter som är förknippade med avskogning och skogsförstörelse och om upphävande av förordning (EU) nr 995/2010 (COM(2021) 706) är förenligt med subsidiaritetsprincipen. anser att förslaget strider mot subsidiaritetsprincipen och att förslagets inriktning medför en detaljreglering av nationellt skogsbruk. Skälen till bedömning är följande. ser ett behov av att definitionerna som berör skog och skogsbruk utformas med beaktande av subsidiaritetsprincipen. Begreppet ”avskogningsfri” har särskilt stor betydelse för att nå lagstiftningens syfte. Den globala avskogningen är det centrala problemet som kommissionen bör adressera. I förslaget finns definitioner så som ”hållbar avverkning” och ”skogsförstörelse”, vilket inkluderar en inriktning att ”stora kalavverkningar minimeras”. Sammantaget bedöms definitionerna och förslagets inriktning i sin nuvarande utformning medföra en detaljreglering av nationellt skogsbruk som inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen. Nationellt skogsbruk regleras bäst på nationell nivå. Det är angeläget att det slutliga regelverket är förenligt med det nationella självbestämmandet i skogliga frågor och att det inte riskerar att kringskära möjligheterna att utforma en kostnadseffektiv politik. Det inkluderar även delegering av bestämmanderätt till kommissionen. EU har en avgörande roll som global ledare i det internationella klimatarbetet. Utskottet välkomnar därför att kommissionen prioriterar klimatfrågan och att de förändringar och förslag som kommissionen tidigare aviserat i den gröna given nu blir verklighet. Utskottet vill också framhålla att den europeiska klimatlagen som antogs innebär att målen i den gröna given om att ekonomin och samhället i EU ska bli klimatneutrala nu är rättsligt bindande. När det gäller frågan om flexibilitet och löpande översyn av klimatmålen konstaterar utskottet att det genom klimatlagen inrättas dels en översynsmekanism, dels en vetenskaplig rådgivande som ska tillhandahålla oberoende vetenskaplig rådgivning och rapportering om EU:s klimatåtgärder. När det gäller frågan om mål för utsläppsminskningar och kompletterande åtgärder noterar utskottet att det i klimatlagen fastställs ett mål om en nettominskning av utsläppen av växthusgaser till 2030 som en begränsning för nettoupptagens bidrag till unionens klimatmål 2030 fastslås. Vidare fastställs att unionen ska sträva efter att uppnå en större volym på sin nettokolsänka till 2030. Enligt klimatlagen ska även ett unionsomfattande klimatmål fastställas i syfte att uppnå klimatneutralitet. Kommissionen har även genom Fit for 55-paketet presenterat ett antal förslag som syftar till att göra det möjligt att nå utsläppsminskningsmålet till 2030 och klimatneutralitetsmålet. Fit for 55-paketet innehåller bl.a. ett förslag på ändringar i ansvarsfördelningsförordningen som reglerar utsläppen i den icke-handlande sektorn och fastställer utsläppsmål för medlemsstaterna. Utskottet har haft flera överläggningar med regeringen om detta förslag och utskottet har ställt sig bakom regeringens föreslagna ståndpunkter. Utskottet noterar vidare att förhandlingarna om förslaget till ansvarsfördelningsförordning fortsätter och utskottet kommer även fortsättningsvis att följa frågan noga. Med hänsyn till det pågående förhandlingsarbetet och till innehållet i den antagna klimatlagen finner utskottet inte skäl att vidta någon åtgärd med anledning av motionerna 2021/22:2455 (SD) yrkandena 13 och 15, 2021/22:3277 (V) yrkandena 37, 38 och 40, 2021/22:3436 (M) yrkande 43, 2021/22:3511 (C) yrkande 16 i denna del och 2021/22:3684 (C) yrkandena 2–4 i denna del och 6. EU:s system för handel med utsläppsrätter Ett välfungerande och ändamålsenligt utsläppshandelssystem utgör en viktig del av arbetet för att nå de långsiktiga klimatmålen. Utskottet välkomnar därför att kommissionen, som en del av Fit for 55-paketet, har föreslagit flera förändringar i EU ETS som innebär både en skärpning och breddning av systemet. Förslaget omfattar bl.a. en skärpning av den linjära reduktionsfaktorn, en engångsjustering av utsläppstaket och en fast gräns för hur många utsläppsrätter som får finnas i marknadsstabilitetsreserven. När det gäller frågan om att bredda systemet föreslås både att sjöfarten ska inkluderas i utsläppshandelssystemet och att ett nytt utsläppshandelssystem för vägtransporter och byggnader ska införas. När det gäller frågan om effekterna av att införa ett sådant nytt utsläppshandelssystem noterar utskottet att regeringen anfört att det behöver säkerställas att ett sådant system utformas på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt. Utskottet noterar vidare att regeringen bedömt att förslaget har potential att bidra till att minska EU:s utsläpp på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt. Utskottet vill vidare framhålla att kommissionens förslag omfattar en ökning av innovationsfonden och att kommissionen i sitt meddelande Hållbara kretslopp för kol även aviserat ytterligare åtgärder för att bättre stödja industriellt koldioxidupptag med innovationsfonden. Utskottet har haft flera överläggningar med regeringen om kommissionens förslag om förändringar i EU ETS och utskottet har uttalat stöd för regeringens ståndpunkter. Utskottet kommer även fortsättningsvis att följa det fortsatta förhandlingsarbetet noga. Mot denna bakgrund anser utskottet att motionerna 2021/22:3277 (V) yrkande 8, 2021/22:3511 (C) yrkande 16 i denna del, 2021/22:3684 (C) yrkandena 15–18 och 24, 2021/22:3881 (KD) yrkande 7, 2021/22:4195 (KD) yrkande 36 och 2021/22:4199 (L) yrkandena 11–13 kan lämnas utan åtgärd. När det gäller frågan om EU:s system för handel med utsläppsrätter i förhållande till CCS och bio-CCS konstaterar utskottet att kommissionens förslag innebär förändringar för att anpassa systemet till tekniken för infångning och lagring av koldioxid. Motionerna 2021/22:3436 (M) yrkande 12 och 2021/22:4030 (M) yrkande 18 kan därmed lämnas utan åtgärd. När det gäller frågan om att inkludera sjöfarten i EU ETS konstaterar utskottet att kommissionen har föreslagit precis detta. Utskottet anser därmed att motionerna 2021/22:3436 (M) yrkande 33 och 2021/22:4199 (L) yrkande 23 är tillgodosedda och kan lämnas utan åtgärd. När det gäller frågan om EU ETS och förbränning av avfall konstaterar utskottet att det redan är regeringens uppfattning att förbränning av avfall ska ingå i EU ETS. Utskottet välkomnar detta ställningstagande och bedömer att motion 2021/22:4220 (L) yrkande 34 därmed kan lämnas utan åtgärd. Kolsänka och infångning och lagring av koldioxid Utskottet vill inledningsvis framhålla att skogen har en central roll i klimatarbetet. Skogens klimatnytta består av skogen som en kolsänka och som en källa till hållbart producerade råmaterial som kan ersätta fossilbaserade produkter. När det gäller frågan om referensnivå och avverkningsnivåer konstaterar utskottet att kommissionen, som en del av Fit for 55-paketet, har lagt ett förslag till revidering av LULUCF-förordningen. Utskottet vill särskilt framhålla att det är regeringens ståndpunkt att ambitionsfördelningen inom LULUCF ska fördelas på ett sätt som reflekterar den klimatnytta särskilt skogrika länder bidrar med genom både en stor kolsänka och förnybara material och bränslen. Utskottet noterar vidare att regeringen är kritisk till den föreslagna beräkningsmodellen och konstaterar, i enlighet med regeringen, att skogspolitiken är nationell kompetens. Utskottet har haft flera överläggningar med regeringen om kommissionens förslag och utskottet har ställt sig bakom regeringens föreslagna ståndpunkt. Utskottet kommer att följa det fortsatta förhandlingsarbetet noga. Utskottet anser med hänsyn till vad som anförts att motion 2021/22:2456 (SD) yrkandena 61 och 62 kan lämnas utan åtgärd. Utskottet noterar vidare att kommissionen i sitt meddelande Hållbara kretslopp för kol anför att koldioxidupptag måste spela en allt större roll och stå i fokus efter det att klimatneutralitet har uppnåtts och att negativa utsläpp kommer att behövas för att stabilisera temperaturökningen i världen. Utskottet delar kommissionens uppfattning om betydelsen av kompletterande åtgärder för att nå klimatmålen, t.ex. genom koldioxidinfångning och naturbaserade lösningar för kolinlagring. Utskottet välkomnar därför att kommissionen har aviserat åtgärder för att öka koldioxidupptaget genom både naturbaserade lösningar och industriell avskiljning inklusive lagring av koldioxid. Utskottet anser mot denna bakgrund att motionerna 2021/22:3277 (V) yrkande 39 och 2021/22:3684 (C) yrkande 21 kan lämnas utan åtgärd. När det gäller frågan om mål för EU:s kolsänkor noterar utskottet att även detta är en fråga som berörs i kommissionens förslag till förändring av LULUCF-förordningen och som är under förhandling. Utskottet följer frågan noga och finner inte skäl att vidta de åtgärder som efterfrågas i motion 2021/22:3277 (V) yrkande 41. Utskottet välkomnar den revidering av målen för koldioxidutsläpp för lätta fordon som kommissionen har presenterat som en del av Fit for 55-paketet. Utskottet delar regeringens bedömning att ambitiösa utsläppskrav för nya lätta fordon inte bara driver på klimatomställningen utan även stärker konkurrenskraften och frigör hållbara biodrivmedel till övriga transportsektorer. Utskottet har haft flera överläggningar med regeringen om förslaget, och utskottet har uttalat stöd för regeringens föreslagna ståndpunkt. Utskottet vill i sammanhanget framhålla att det av regeringens ståndpunkt bl.a. framgår att regeringen anser att målet om nollutsläpp bör tidigareläggas. När det gäller koldioxidutsläpp från nya tunga fordon konstaterar utskottet att en översyn ska ske 2022 och att utsläppskraven då kan komma att justeras. Utskottet noterar vidare att regeringen i den klimatpolitiska handlingsplanen bedömt att bör verka för att koldioxidkraven då skärps. Utskottet välkomnar regeringens intentioner när det gäller koldioxidutsläpp från fordon och anser mot bakgrund av vad som anförts att motionerna 2021/22:3511 (C) yrkande 25, 2021/22:3663 (C) yrkande 4, 2021/22:3684 (C) yrkande 50 och 2021/22:4030 (M) yrkande 33 kan lämnas utan åtgärd. Utskottet välkomnar att kommissionen uppmärksammat frågan om avskogning och skogsförstörelse. Kommissionens förslag syftar bl.a. till att minska förlusten av biologisk mångfald på global nivå. Det är ett internationellt problem som kan motivera åtgärder även på den europeiska marknaden. Som framgått av utskottets subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag till förordning om avskogning och skogsförstörelse ser dock utskottet flera problem med förslaget när det gäller frågan om nationellt självbestämmande. Det är angeläget att det slutliga regelverket är förenligt med det nationella självbestämmandet i skogliga frågor och att det inte riskerar att kringskära möjligheterna att utforma en kostnadseffektiv politik. Utskottet kommer att fortsätta att bevaka denna fråga noggrant och avstyrker med hänvisning till vad som anförts motion 2021/22:3277 (V) yrkande 42. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om inriktning för svensk klimatpolitik och svenska klimatmål. Jämför reservation 20 (M, SD, KD), 21 (V), 22 (L), 23 (MP), 24 (M, SD, KD), 25 (SD), 26 (V) och 27 (MP). Inriktning för svensk klimatpolitik I partimotion 2021/22:3277 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 4 anförs att bör anta en koldioxidbudget med styrmedel som baseras på hur stor mängd koldioxid vi maximalt kan släppa ut nationellt för att leva upp till målsättning om global temperaturökning. Även i kommittémotion 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 1 föreslås att det ska upprättas en koldioxidbudget för . Budgeten ska vara vetenskapligt baserad och styrmedel och åtgärder ska utformas och genomföras utifrån denna. I partimotion 2021/22:3277 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 5 anförs att regeringen bör återkomma med förslag på utformning av ett omställningsråd. Motionärerna framhåller att klimatkrisen kräver stora offentliga investeringar där staten som aktör är avgörande. för att verkställa befintliga strategier i klimatomställningen behöver stärkas för att uppnå förbättrad samordning. Ett omställningsråd skulle kunna stärka samordningen i klimatpolitiken mellan staten, regionerna och kommunerna för att uppnå beslutade klimatmål och strategier. Ett omställningsråd bör även ges ett brett uppdrag att analysera hur statens roll kan stärkas genom utökat ansvar för klimatomställningen när det gäller nödvändiga resurser och tillgångar som marknaden inte bedöms kunna tillgodose i nödvändig utsträckning. Enligt förslag i kommittémotion 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 29 bör ges i uppdrag att kvantifiera och publicera klimateffekten av svensk export till underlag för regeringens klimatredovisning i budgetpropositionen. Motionärerna anför att utvärderingen av måluppfyllelse av klimatmålen behöver inkludera exporten. I partimotion 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 3 anförs att klimatarbetet måste bedrivas effektivt genom att klimatpolitiken inriktas på klimatomställning på systemnivå genom att dels skapa förutsättningar för att individer och företag ska kunna fatta beslut som leder till att klimatmålen nås, dels implementera styrmedel som ger stor påverkan på utsläppen. I motion 2021/22:1567 av Serkan Köse (S) framhålls betydelsen av klimatomställning på alla nivåer. Motionären framhåller att vi för att klara temperaturmål dels måste arbeta gränsöverskridande, dels genomföra en grön omställning i samhället. En omställning i den takt och omfattning som krävs förutsätter att staten, regionerna och kommunerna tar ett betydligt större ansvar. I partimotion 2021/22:4030 av m.fl. (M) yrkande 2 anförs att det ska vara ett mål för det svenska klimatarbetet att öka exportens klimatnytta. Samma yrkande framställs i kommittémotion 2021/22:3436 av m.fl. (M) yrkande 8. Motionärerna framhåller att den svenska industrin är koldioxideffektiv och att svensk export av varor bidrar till minskade globala utsläpp genom att tränga undan varor producerade med högre utsläpp. För att kunna styra mot successivt ökad klimatnytta bör det därför vara ett mål för det svenska klimatarbetet att öka exportens klimatnytta. Övriga frågor om svenska klimatmål Enligt kommittémotion 2021/22:2455 av m.fl. (SD) yrkande 19 bör de nationella utsläppsminskningsmålen anpassas till målen på EU-nivå. Motionärerna anför att politiken med nationella siffersatta mål bör ses över mot bakgrund av den nya europeiska klimatlagen och införandet av nya mål på EU-nivå. Det är inte längre uppenbart att kan göra skillnad med hjälp av siffersatta nationella klimatmål. Dessa riskerar i stället att driva utsläpp till andra länder i EU i takt med att EU:s system för utsläppshandel utvidgas. I partimotion 2021/22:3277 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 1 föreslås ett klimatmål för nollutsläpp av växthusgaser . Enligt yrkande 12 bör det klimatpolitiska ramverket utökas med ett kompletterande klimatmål för att minska de konsumtionsbaserade utsläppen. I yrkande 13 anförs att bör införa ett kompletterande utsläppsmål för utrikes flyg och sjöfart. Motionärerna anför att flyget visserligen ingår i EU ETS och att det inom ramen för den gröna given pågår arbete för att skärpa åtgärderna för att minska flygets och sjöfartens utsläpp. Dessa åtgärder kommer dock inte att vara tillräckligt effektiva för att ligga i linje med ambitioner. Sektorerna står för betydande utsläpp och behöver tydlig nationell målstyrning för nödvändiga utsläppsminskningar. m.fl. (V) föreslår i kommittémotion 2021/22:438 yrkande 1 att regeringen ska återkomma med förslag på skarpa klimatmål för flygsektorn och harmonisering av dem med den övriga transportsektorns. I kommittémotion 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 2 anförs att det bör tas fram mål och åtgärder för de konsumtionsbaserade utsläppen, i linje med vad vetenskapen visar krävs för att klara . Enligt motion 2021/22:4075 av (MP) bör ett mål tas fram för minskade klimatutsläpp från konsumtion med tillhörande styrmedel och åtgärder. Ett liknande yrkande framställs även i motion 2021/22:4076 av m.fl. (MP) yrkande 1. I motion 2021/22:1123 av och (båda M) yrkande 2 anförs att det, likt för transportsektorn, ska sättas upp specifika mål även för utsläpp från produktion av livsmedel. Kompletterande information och tidigare behandling Inriktning för svensk klimatpolitik publicerade FN:s klimatpanel (IPCC) den första delen av sin sjätte utvärderingsrapport. Den slår fast att mänsklig påverkan har värmt upp klimatet över hela jorden. Effekterna är kraftigare och sker snabbare än vad som kunnat beläggas i IPCC:s tidigare rapporter. I budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 20) konstaterar regeringen att takten i det globala klimatarbetet behöver öka mycket snabbt och att kraftfulla åtgärder kommer att behövas för att ska lyckas ställa om till fossilfrihet för att leva upp till och för att uppnå regeringens ambition om att bli världens första fossilfria välfärdsland. Utvecklingen kommer att bli avgörande för om världen kommer att klara att hålla mål. Det klimatpolitiska ramverk som beslutade om omfattar en klimatlag, ett långsiktigt klimatmål och etappmål för att minska inhemska växthusgaser samt ett klimatpolitiskt råd (prop. 2016/17:146, bet. 2016/17:MJU24, rskr. 2016/17:320). Klimatlagen (2017:720) slår fast att regeringen ska bedriva ett klimatpolitiskt arbete som bl.a. syftar till att förhindra farlig störning i klimatsystemet, bidrar till att skydda ekosystemen samt nutida och framtida generationer mot skadliga effekter av klimatförändring och är inriktat på att minska utsläppen av koldioxid och andra växthusgaser. Enligt klimatlagen ska regeringen lämna en klimatredovisning till i budgetpropositionen. Vad redovisningen ska innehålla regleras i klimatlagen. Enligt 4 § klimatlagen ska klimatredovisningen innehålla en redovisning av utsläppsutvecklingen en redovisning av de viktigaste besluten inom klimatpolitiken och vad de besluten kan betyda för utvecklingen av växthusgasutsläppen en bedömning av om det finns behov av ytterligare åtgärder och när och hur beslut om sådana åtgärder i så fall kan fattas. riktade ett tillkännagivande till regeringen om att resultatredovisningen för utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård på ett tydligare sätt ska redovisa resultaten av de statliga insatserna och att det behövs tydligare indikatorer som inriktas på resultat (bet. 2016/17:MJU1 punkt 1, rskr. 2016/17:116). I budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 20) anförde regeringen att tillkännagivandet var slutbehandlat. Regeringen framhöll att redovisningen har utvecklats väsentligt i och med klimatlagens krav på en klimatredovisning och att den även vidtagit andra åtgärder för att utveckla redovisningen. Bland annat har ett antal myndigheter fått i uppdrag att utveckla arbetet med klimateffektbedömningar, och särskilda medel har avsatts för att utveckla myndigheternas klimateffektbedömningar. Miljö- och jordbruksutskottet anförde vid behandlingen av budgetpropositionen att det visserligen har tagits flera steg i rätt riktning men att regeringens klimatredovisning har vissa brister som gör att det är svårt att bedöma vilka resultat statens insatser har gett för klimatet.