bet · H901SkU15 · 2022-04-07 00:00:00 — Utredningen har bl.a. haft i uppdrag att lämna förslag till etappmål som bidrar till genomförandet av miljökvalitetsmålet Ingen övergödning och att föreslå nya eller förstärkta styrmedel som leder till ökad användning av lokalt anpassade, kostnadseffektiva åtgärder. Utredningen presenterar tre nya etappmål: om enskilda avlopp, om våtmarker och om effektivare gödselanvändning. Utredningens förslagna etappmål för effektivare gödselanvändning ska bidra till en effektivare användning av stallgödsel och en minskad användning av mineralgödsel. Etappmålet ska genomsyra myndigheters arbete med att meddela föreskrifter, vägledning och allmänna råd på området. Mineralgödselanvändningen ska minska och stallgödselanvändningen öka. Målet är en kretsloppsbaserad gödselanvändning. Utredningen bedömer att kostnaden för att genomföra etappmålet kommer att belasta enskilda företag i form av minskad efterfrågan och en minskad försäljning av produkten mineralgödsel. Denna kostnad förväntas dock kunna bäras av att produktionen ställs om till andra hållbara produkter och att försäljningen ökar för de alternativa produkterna i motsvarande mån. För staten och kommuner förväntas inga kostnader uppstå annat än i marginell mening (informations- och kontrollinsatser). Då försäljning av mineralgödsel inte beskattas eller är avgiftsbelagd förväntas inga intäkter till staten eller kommunerna gå förlorade. Lantbrukare förväntas ersätta mineralgödsel med annat gödselmedel, främst stallgödsel. Tillvaratagandet av gårdens eget stallgödsel och spridningen på åkermarken kan förväntas bli effektivare. kommer ökade kostnader i viss mån uppstå för lantbrukare som säljer stallgödsel vidare till växtodlare, bl.a. i form av transportkostnader. Dessa ökade omkostnader kan till viss del kompenseras genom intäkter för försäljning av stallgödsel, genom att efterfrågan på stallgödsel kommer att öka. För att nå etappmålet om minskad användning av mineralgödsel bör enligt utredningen en större samordnad satsning på forskning, rådgivning och information genomföras för att ytterligare effektivisera utnyttjandet av stallgödsel. Regeringen gav en särskild utredare uppdraget att beskriva och utvärdera arbete med att få till stånd en mer ansvarsfull och minskad antibiotikaanvändning i djurhållningen globalt och vid behov föreslå åtgärder i syfte att effektivisera och utveckla arbetet. Utvärderingen ska omfatta internationella arbete liksom sådana initiativ på nationell nivå som skulle kunna få effekt, direkt eller indirekt, på antibiotikaanvändningen i djurhållningen globalt. I uppdraget ingår också att analysera de samarbeten som svenska aktörer finns representerade i samt de strategier som har använt sig av för påverkansarbete. Utredaren ska lämna förslag på hur bättre kan agera internationellt. Utredaren ska inte lämna förslag på skatteområdet. • kartlägga svenska aktörers insatser för en ansvarsfull och minskad antibiotikaanvändning inom djurhållningen globalt • analysera insatsernas effektivitet och bedöma vilka initiativ som kan få störst utväxling i förhållande till insatta medel och resurser • lämna förslag till åtgärder som generellt skulle kunna effektivisera och utveckla arbete ytterligare för en ansvarsfull och minskad antibiotikaanvändning inom djurhållningen globalt. Uppdraget ska redovisas . I kommittémotion 2021/22:2454 av m.fl. (SD) yrkande 23 anför motionärerna att de motsätter sig att en skatt på handelsgödsel återinförs. I kommittémotion 2021/22:4062 av m.fl. (MP) yrkande 50 anför motionärerna att ett återinförande av skatten på handelsgödsel bör utredas. I kommittémotion 2021/22:4061 av m.fl. (MP) yrkande 4 föreslås att regeringen säkrar att länder har möjlighet att införa en antibiotikaskatt på kött från djur som rutinmässigt behandlats med antibiotika. Motionärerna anför att missbruket av antibiotika kommer att fortsätta så länge det går att göra kortsiktiga vinster genom att rutinmässigt ge djur antibiotika. Därför måste ekonomiska styrmedel utformas på ett sätt som gynnar de djuruppfödare som satsar på förbättrade förhållanden för djuren, stärker deras hälsa och förebygger sjukdomar och skador och därmed minimerar antibiotikaanvändningen. Regeringen bedömde i budgetpropositionen att steg har tagits för att stärka arbetet med att nå miljökvalitetsmålet Ingen övergödning, som nuvarande insatser inte är tillräckliga för att nå detta mål. Det går inte att se en tydlig riktning som visar om utvecklingen är positiv eller negativ. Utskottet delar denna bedömning. bereds i den utredning som regeringen tillsatt för att bl.a. lämna förslag till etappmål som bidrar till genomförandet av miljökvalitetsmålet Ingen övergödning och att föreslå nya eller förstärkta styrmedel som leder till ökad användning av lokalt anpassade, kostnadseffektiva åtgärder. Utskottet anser inte att denna beredning ska föregripas och avstyrker motionerna 2021/22:4062 (MP) och 2021/22:2454 (SD). Utskottet konstaterar att regeringen utreder hur kan få till stånd en mer ansvarsfull och minskad antibiotikaanvändning i djurhållningen globalt. Mot denna bakgrund anser utskottet inte att behöver säkra andra länders möjlighet att införa en antibiotikaskatt och avstyrker motion 2021/22:4061 (MP) yrkande 4. Energiskatt, punkt 1 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3436 av m.fl. (M) yrkandena 45 och 46, 2021/22:3688 av m.fl. (M) yrkande 30 och 2021/22:4030 av m.fl. (M) yrkandena 3–5, 2021/22:2825 av (M) yrkande 1, 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkande 79 och 2021/22:4195 av m.fl. (KD) yrkande 27 och 2021/22:760 av Per Schöldberg och (båda C), 2021/22:1737 av (M), 2021/22:2455 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2021/22:3511 av m.fl. (C) yrkande 23, 2021/22:3665 av m.fl. (C) yrkande 7, 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkandena 86, 92 och 93, 2021/22:3881 av m.fl. (KD) yrkande 6, 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkandena 12 och 13, 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 9 och 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 22. Vi vill att ska ta initiativ till förhandlingar om ett globalt minimipris på koldioxidutsläpp inför klimatmötet i och kommande klimattoppmöten därefter. FN:s klimatpanel lyfter fram ett globalt minimipris på koldioxidutsläpp som ett av de viktigaste verktygen för att minska utsläppen och nå målet i . Beräkningar från Internationella energirådet (IEA) visar att ett pris på per kilo koldioxid skulle räcka för att halvera utsläppen till 2050. Förslaget har också lyfts fram av en rad tunga svenska ekonomer och klimatforskare i en färsk rapport från . Trots detta har bara ett 30-tal länder och delstater infört någon typ av beskattning av koldioxidutsläpp. I de flesta länder är det fortfarande helt eller nästan gratis att släppa ut koldioxid. Det är orimligt. Ett globalt minimipris på koldioxidutsläpp skulle ändra på detta och vara ett steg på väg mot principen att den som orsakar skador i miljön och på klimatet ska betala fullt ut för dessa. Det minskar också risken för att utsläpp flyttas mellan länder. Svenska företag slipper konkurrera med företag som inte behöver betala för sin klimatpåverkan. Ett globalt minimipris på koldioxid skulle framför allt göra förbränningen av kol olönsam. Kolet står för av världens totala energitillförsel och enligt IEA förväntas kolförbrukningen öka med till 2040. Att få kolet att stanna i marken är en nyckel till att hejda klimatförändringarna. Inom EU har arbetet med att fasa ut kol redan börjat genom EU:s system för handel med utsläppsrätter, EU ETS, som sätter ett pris på utsläpp. Priset har ökat och gjort det olönsamt att elda kol. minskade användningen av kol med i . Det blir inte enkelt att enas om ett globalt pris på utsläpp. Men för att underlätta förhandlingarna måste viktiga principer respekteras: För det första måste den nationella suveräniteten värnas. Skatten ska tas in på nationell nivå och det ska inte finnas några krav på hur intäkterna ska användas. För det andra får skatten inte ersätta redan fungerande och ambitiösa system för prissättning av koldioxidutsläpp, såsom EU ETS eller nationella koldioxidskatter. I stället ska ett globalt minimipris komplettera dessa system. För skulle det alltså inte innebära någon förändring av koldioxidskatten, däremot skulle fler länder vara med och betala för sina utsläpp. Det har inte tidigare gjorts några seriösa försök att komma överens om ett pris på utsläpp under FN:s klimatkonferenser. Vi menar att det är hög tid . Lika självklart som att klimatministrarna deltar på klimattoppmöten borde det vara att finansministrarna gör det. Vi vill värna bioenergin på EU-nivå. har precis släppt förslag på ändringar av förnybarhetsdirektivet där man föreslår ändringar av hållbarhetskriterierna. Förslaget ser ut att kraftigt försämra förutsättningarna för att använda biomassa för energi. bör med kraft arbeta för bättre villkor för att möjliggöra fortsatt kraftvärmeproduktion i . bör begära energi- och koldioxidskattebefrielse för biooljor på EU-nivå, som man har gjort för biodrivmedel. Energiskatt, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2455 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkandena 12 och 13 samt 2021/22:760 av Per Schöldberg och (båda C), 2021/22:1737 av (M), 2021/22:2825 av (M) yrkande 1, 2021/22:3436 av m.fl. (M) yrkandena 45 och 46, 2021/22:3511 av m.fl. (C) yrkande 23, 2021/22:3665 av m.fl. (C) yrkande 7, 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkandena 79, 86, 92 och 93, 2021/22:3688 av m.fl. (M) yrkande 30, 2021/22:3881 av m.fl. (KD) yrkande 6, 2021/22:4030 av m.fl. (M) yrkandena 3–5, 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 9, 2021/22:4195 av m.fl. (KD) yrkande 27 och 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 22. är ett nordligt beläget land med ett kallt klimat stora delar av året. Det innebär att vi är beroende av energi för uppvärmning. Svensk industri och energisektor behöver också villkor som är jämlika och gynnsamma. Därför förespråkar vi att energibeskattningen ses över ur ett internationellt perspektiv så att svensk industri kan ges optimala förutsättningar att verka på en konkurrensutsatt marknad. För att energimarknaden ska fungera behöver rättvisa villkor gälla. Det innebär att sådana inslag som särskilda skattereduktioner för vissa aktörer på energimarknaden, eller särskilda straffskatter för andra aktörer, skapar en särskild obalans och orättvisa villkor. Det innebär att vissa aktörer kan erbjuda andra prisnivåer och det sätter marknadsmekanismen ur spel. förespråkar därför en översyn över subventioner och reduktioner på energimarknaden för att skapa stabilitet, rättvisa och effektivitet. står för endast drygt av världens totala utsläpp av växthusgaser. Detta är i paritet med andel av världens befolkning. andel är ännu lägre om hänsyn tas till förändrad markanvändning. Därför är det inte rimligt att utan vidare ska ta på sig betydligt större utsläppsminskningar än andra länder. linje vid förhandlingar i EU och på global nivå måste vara att de nationer som släpper ut mest också ska ha de största åtagandena att minska sina utsläpp när det kommer till att fördela bördan inom EU och globalt. Det är orimligt att ska ges en gräddfil genom att betraktas som ett utvecklingsland. är på väg att bli världens största ekonomi och står för de största utsläppen. Det måste ställas hårdare krav på i de internationella klimatförhandlingarna. bör dessutom verka för en frivillig överenskommelse om införande av koldioxidskatt i stora utsläppsländer samt länder som är en del av . Informationssamhället har gjort att tillgången på data blivit lika fundamental som tillgången på energi. Över tid växer också mängden data som lagras i vår användning av informationsbaserade tjänster. På den globala arenan söker större dataföretag därför efter bra platser att lokalisera dataserverhallar. De nordiska länderna ligger bra till för detta ändamål eftersom klimatet är gynnsamt med låga temperaturer stora delar av året. Datorserverhallar genererar värme som trivs bra i ett klimat av kyla. står under en internationell konkurrens om att erhålla etableringar av datorhallar. Därför måste vi kunna hävda oss i den skattekonkurrens som råder. ska vara ett självklart val för dem som gör etableringar, och behöver även på lång sikt kunna behålla verksamheter. Vi vill vidare se att svenska dataföretag väljer att placera 16 sina serverhallar hemma i i stället för att flytta ut dem utomlands. Detta är viktigt, inte bara för näringslivets utveckling och för arbetstillfällen, utan också för möjligheten för att bli mindre sårbart i informationshanteringen, med en förutsättning att vara mer självständigt i datalagring när så är önskat. Det är en viktig fråga för sekretess och säkerhet utifrån geopolitiken. Därför behövs en utvärdering om på vilka nivåer skatter på serverhallar behöver ligga för att ska kunna vara konkurrenskraftigt internationellt. Energiskatt, punkt 1 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:760 av Per Schöldberg och (båda C), 2021/22:3511 av m.fl. (C) yrkande 23, 2021/22:3665 av m.fl. (C) yrkande 7 och 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkandena 79, 86, 92 och 93, 2021/22:2825 av (M) yrkande 1, 2021/22:3688 av m.fl. (M) yrkande 30 och 2021/22:4195 av m.fl. (KD) yrkande 27 och 2021/22:1737 av (M), 2021/22:2455 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2021/22:3436 av m.fl. (M) yrkandena 45 och 46, 2021/22:3881 av m.fl. (KD) yrkande 6, 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkandena 12 och 13, 2021/22:4030 av m.fl. (M) yrkandena 3–5, 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 9 och 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 22. För att vi ska gå mot ett mer hållbart samhälle behöver skattepolitiken vara långsiktigt hållbar. Att beskatta utsläpp av växthusgaser och miljöförstöring är därför viktigt för att klara av klimatomställningen. För att stärka svensk konkurrenskraft och bidra till fler jobb är det viktigt att detta kombineras med sänkta skatter på jobb och företagande. Jag vill fortsätta växla höjda skatter på miljöförstöring mot sänkta skatter på jobb och företagande. Därför vill jag fasa ut alla nedsättningar som finns av koldioxidskatten, men inte på bekostnad av branschers konkurrenskraft. En utfasning behöver därför gå hand i hand med sänkta kostnader för branscher som påverkas, eller någon annan form av kompensation som hjälper till att ställa om. Det totala kostnadstrycket för branschen ska med andra ord inte höjas, men alla företag och branscher måste betala fullt pris för sina utsläpp. De nuvarande miljöskatterna behöver utvärderas i syfte att stärka miljöstyrningen och minska de delar som inte styr mot en mer miljövänlig konsumtion. De miljöskatter som i utvärderingar inte har någon, eller har liten, miljöstyrande effekt bör antingen växlas mot bredare skattebaser eller göras om för att få en starkare miljö- och klimatstyrande effekt. Det bör även göras en grundlig översyn av skatter som kan motverka övergången till en mer cirkulär ekonomi. behöver förbättra dagens oförmånliga villkor för medlemmarna i energikooperativ. Medlemmarna i kooperativen ska i huvudsak ha samma ekonomiska förutsättningar som privatpersoner. En översyn behöver göras av svensk lagstiftning med syftet att sänka eller slopa energibeskattningen för medlemmar i kooperativ som köper egenproducerad förnybar el, tillåta investeringsavdrag för medlemmar i kooperativa föreningar och ta bort uttagsbeskattning av kooperativa föreningar som säljer till självkostnadspris. Syftet med den gröna skatteväxlingen är omställning. För att nya lösningar ska kunna tas fram behöver de miljöeffektiva teknikerna och företagen ges möjlighet att konkurrera med de gamla och redan etablerade, inte minst under den ekonomiska återhämtning som påbörjats efter coronapandemin. Skatteväxlingen innebär att verksamheter som påverkar miljön kommer att få högre kostnader och de som inte ställer om kommer att få det tuffare att konkurrera. Skatternas utformning och nivå ska styra så att miljövänligare alternativ främjas och de ska vara miljöstyrande, men inte onödigt administrativt tunga. generella styrmedel är mer effektiva än projektbaserade stöd, även om riktade satsningar kan behövas för att stödja omställning i vissa sektorer eller verksamheter. För att bibehålla sin miljöstyrande effekt bör miljöskatterna successivt höjas. Sådana höjningar bör göras för att driva en omställning, inte i syfte att stärka statskassan på medborgarnas bekostnad. Åtgärder i ska inte leda till export av miljöpåverkan. Vi har ett ansvar även för miljöpåverkan som uppstår utanför gränser och om svensk produktion läggs ned eller flyttar leder det till att vi i stället tvingas importera mat, material och varor som kan ha producerats med högre miljöpåverkan i en annan del av världen. Energiskatt, punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3881 av m.fl. (KD) yrkande 6 och 2021/22:4195 av m.fl. (KD) yrkande 27, 2021/22:2825 av (M) yrkande 1, 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkande 79 och 2021/22:3688 av m.fl. (M) yrkande 30 och 2021/22:760 av Per Schöldberg och (båda C), 2021/22:1737 av (M), 2021/22:2455 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2021/22:3436 av m.fl. (M) yrkandena 45 och 46, 2021/22:3511 av m.fl. (C) yrkande 23, 2021/22:3665 av m.fl. (C) yrkande 7, 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkandena 86, 92 och 93, 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkandena 12 och 13, 2021/22:4030 av m.fl. (M) yrkandena 3–5, 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 9 och 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 22. Beroendet av fossila bränslen är både en belastning på miljön och en säkerhetspolitisk risk. Det europeiska beroendet av rysk gas och kolkraft bidrar till utsläpp av koldioxid och politisk instabilitet. Flera EU-länder har inte ställt om från kolberoende, medan andra har ökat sitt beroende av fossila källor genom att stänga ned kärnkraft och investera för mycket i energikällor med oregelbunden produktion. ska fortsätta driva på för att EU ska vara ett klimat- och miljöpolitiskt föredöme globalt. har mycket låga koldioxidutsläpp från energiförbrukning, dvs. de utsläpp som kommer från el- och värmeanvändning i industri och hushåll. Detta beror på att en så stor del av den svenska industrins elförsörjning kommer från kärnkraft och vattenkraft. Koldioxidskatt på fossila bränslen och ett utvecklat utsläppshandelssystem inom EU är effektiva styrmedel för minskade utsläpp och ett bättre klimat. EU:s mål för minskade utsläpp och energieffektivisering spelar en central roll i arbetet mot miljöförstöring och klimatförändring. har länge varit pådrivande för att utveckla handeln inom EU med utsläppsrätter (ETS) som är ett kostnadseffektivt verktyg för att nå klimatmål. Systemet domineras av industrisektorn och energiproduktionen, och ingår även de flygoperatörer som flyger i EU. Fit for 55 är en samling förslag som syftar till att se över och uppdatera EU-lagstiftningen och införa nya initiativ med avsikt att se till att EU:s politik följer klimatmål om 55 procents utsläppsminskningar som rådet och enats om. Som en del av EU:s klimatpaket Fit for 55 skärps systemet med inkludering av både byggnads- och transportsektorn i EU:s utsläppshandelssystem. Den fria tilldelningen fasas ut och en gränsjusteringsmekanism (CBAM) införs. Sektorsvis bör i relation till införandet av utsläppssystemet beakta effekterna för vår konkurrenskraft. Vi har t.ex. redan världens högsta koldioxidskatter på transporter. Om kostnaden för transporter ökar till följd av ETS så till den grad att vår exportkraft reduceras, riskerar vi att svensktillverkad export ersätts av annan med större koldioxidavtryck. Effekten av Fit for 55 bör därför justeras så att kostnadsnivån inte urholkar svensk konkurrenskraft. förbereddes inför att skattebefrielsen för grödbaserade biobränslen för värmeproduktion skulle tas bort fr.o.m. det senaste årsskiftet som en konsekvens av statsstödsregler i EU. Jag har hävdat vikten av att får ett förlängt undantag eftersom grödbaserade biooljor är miljövänligare än fossila oljor. Biooljor används istället för fossil olja framför allt i reserv- och spetslastpannor inom fjärrvärmeproduktionen. kom besked från kommissionen om att skattebefrielsen för grödbaserade biodrivmedel skulle förlängas och gälla även . Jag vill upprepa vikten av att skattebefrielsen ska finnas kvar även efter nästa årsskifte och begär att regeringen verkar för ett fortsatt undantag. Energiskatt, punkt 1 (L) av Gulan Avci (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 22, 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 9 och 2021/22:760 av Per Schöldberg och (båda C), 2021/22:1737 av (M), 2021/22:2455 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2021/22:2825 av (M) yrkande 1, 2021/22:3436 av m.fl. (M) yrkandena 45 och 46, 2021/22:3511 av m.fl. (C) yrkande 23, 2021/22:3665 av m.fl. (C) yrkande 7, 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkandena 79, 86, 92 och 93, 2021/22:3688 av m.fl. (M) yrkande 30, 2021/22:3881 av m.fl. (KD) yrkande 6, 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkandena 12 och 13, 2021/22:4030 av m.fl. (M) yrkandena 3–5 och 2021/22:4195 av m.fl. (KD) yrkande 27. Koldioxidutsläppen från fossila bränslen ska upphöra. Det innebär att fossila bränslen behöver sluta användas. I en del sektorer kommer det att vara svårt att hitta alternativ till de fossila bränslena så att de kan fasas ut i den takt som krävs. Där är negativa utsläpp som kompenserar för utsläppen ett sätt att vinna tid. Andra utsläpp, t.ex. från jordbruket, är svårare att eliminera. Det behövs negativa utsläpp framöver för att kompensera för den typen av utsläpp. Det är också mycket sannolikt att människan kommer att släppa ut för mycket klimatgaser för att mål ska nås. Det innebär att negativa utsläpp kommer att behövas för att långsamt sänka koldioxidkoncentrationen i atmosfären. Fossila bränslen ska beskattas likvärdigt oavsett användningsområde. Energiskatt, punkt 1 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 9, 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 22 och 2021/22:760 av Per Schöldberg och (båda C), 2021/22:1737 av (M), 2021/22:2455 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2021/22:2825 av (M) yrkande 1, 2021/22:3436 av m.fl. (M) yrkandena 45 och 46, 2021/22:3511 av m.fl. (C) yrkande 23, 2021/22:3665 av m.fl. (C) yrkande 7, 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkandena 79, 86, 92 och 93, 2021/22:3688 av m.fl. (M) yrkande 30, 2021/22:3881 av m.fl. (KD) yrkande 6, 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkandena 12 och 13, 2021/22:4030 av m.fl. (M) yrkandena 3–5 och 2021/22:4195 av m.fl. (KD) yrkande 27. Om ska nå upp till åtagandena i måste vi omgående minska vårt fossilberoende kraftigt. anser att en viktig del i detta är att fasa ut de subventioner av fossilanvändning som finns genom skattenedsättningar, avdrag och särskilda undantag. Vissa branscher kommer att behöva kompenseras för de ökade kostnader som uppstår när fossila subventioner tas bort. Ett sådant stöd bör stimulera till en snabbare omställning till fossilfrihet. I regeringsställning har drivit igenom flera viktiga steg för att fasa ut fossila subventioner.