bet · H901SoU16 · 2022-05-09 00:00:00 — De vänder sig främst till beslutsfattare inom hälso- och sjukvården. planerar att utvärdera vården vid obesitas , med utgångspunkt i riktlinjernas indikatorer. Prevention barnfetma – för en jämlik hälsostart i livet Prevention barnfetma är ett nationellt initiativ som har som syfte att förebygga övervikt och fetma bland barn mellan noll och i och därmed bidra till att minska psykisk ohälsa, utveckling av diabetes typ 2 och hjärt-kärlsjukdomar. Inom Prevention barnfetma samverkar bl.a. SKR, , , , fem universitet, sex regioner, , patientorganisationen och Generation . Projektet genomförs i nära samarbete med kommuner, deras tillhörande regioner, och relevanta lokala aktörer i barnets närhet. En sammanhållen god och nära vård för barn och unga Som nämnts ovan beslutade regeringen att ge en särskild utredare i uppdrag att se över förutsättningarna för en mer sammanhållen god och nära vård för barn och unga (dir. 2019:93). överlämnades delbetänkandet Börja med barnen! En sammanhållen god och nära vård för barn och unga (SOU 2021:34). I betänkandet föreslår utredningen bl.a. att hälso- och sjukvårdens ansvar för att främja hälsa ska förtydligas i hälso- och sjukvårdslagen och att ett nationellt hälsovårdsprogram för barn och unga ska tas fram som ska gälla för hälsouppföljningen av alla barn och unga mellan noll och . överlämnade utredningen sitt slutbetänkande Börja med barnen! Följa upp hälsa och dela information för en god och nära vård till regeringen (SOU 2021:78). Utredningens förslag ska bidra till en samlad uppföljning av barns och ungas hälsa. Betänkandena bereds inom . Motionsyrkanden om kost och fysisk aktivitet m.m. behandlades senast i betänkande 2020/21:SoU15 Folkhälsofrågor. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (prot. 2020/21:79). antog ett nytt övergripande mål och en ny målstruktur för folkhälsopolitiken, där ett delmål är ett samhälle som främjar ökad fysisk aktivitet och bra matvanor för alla. Utskottet ser positivt på att och har fått i uppdrag av regeringen att ta fram förslag till nationella mål med indikatorer för att ge en tydlig inriktning för arbetet med hållbar och hälsosam livsmedelskonsumtion i (S2021/03523). Uppdraget ska slutredovisas . Utskottet välkomnar även det uppdrag som har att tillsammans med livsmedelsbranschen skapa förutsättningar för en överenskommelse om att sänka salt- och sockerhalten i livsmedel (N2020/02692). Myndigheten ska även ta fram kunskapsunderlag om hur intaget av energitäta och näringsfattiga livsmedel kan minska. Uppdraget ska slutredovisas . Utskottet noterar vidare att i Nationella riktlinjer för prevention och behandling vid ohälsosamma levnadsvanor ger rekommendationer om prevention och behandling vid ohälsosamma levnadsvanor. Rekommendationerna omfattar åtgärder för att stödja personer att förändra levnadsvanor som exempelvis ohälsosamma matvanor. Utskottet noterar även att arbetar med att ta fram nationella riktlinjer för vård vid fetma. Mot bakgrund av det arbete som bedrivs inom området anser utskottet att inte behöver vidta några åtgärder med anledning av motionerna 2021/22:970 (S) yrkande 2, 2021/22:2915 (SD), 2021/22:3696 (M) yrkande 31, 2021/22:3700 (M) yrkande 12 och 2021/22:4087 (MP) yrkande 3 bör avslås. Utskottet välkomnar att regeringen har tillsatt en kommitté för främjande av ökad fysisk aktivitet. Kommittén ska genom utåtriktat arbete bl.a. öka den allmänna kunskapen om de positiva effekter som fysisk aktivitet bidrar till. Det är även positivt att har publicerat ett kunskapsstöd om riktlinjer för fysisk aktivitet och stillasittande. Utskottet anser dock att specifika åtgärder behöver vidtas för att motverka fetma bland barn i . Insatser för att främja barns hälsa och rörelse behövs från tidig ålder. Utskottet anser att regeringen i samråd med relevanta aktörer och professioner bör se över hur det förebyggande arbetet mot barnfetma kan stärkas och utvecklas i hela landet. Utskottet föreslår att ställer sig bakom det som utskottet anför och tillkännager detta för regeringen. Därmed bör motionerna 2021/22:3510 (C) yrkande 6, 2021/22:3696 (M) yrkande 28, 2021/22:3977 (L) yrkande 11 och 2021/22:4173 (KD) yrkande 5 bifallas delvis. Utskottet anser inte att ska ta något initiativ med anledning av motion 2021/22:4173 (KD) yrkande 6. Yrkandet bör avslås. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om samordning av arbetet inom allergiområdet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig även bakom det som utskottet anför om statligt ansvar för pollenmätningar och tillkännager detta för regeringen. avslår motionsyrkanden om ett för matallergi. Jämför reservation 26 (S, L), 27 (SD, MP) och 28 (S, MP). Samordning av arbetet inom allergiområdet I partimotion 2021/22:4168 av m.fl. (KD) yrkande 42 föreslås ett tillkännagivande om en allergistrategi. Syftet med denna bör enligt motionärerna vara att synliggöra aktuell kunskap och bedöma vilka åtgärder som krävs för att färre ska drabbas och fler ska kunna leva ett gott liv trots sjukdomen. I kommittémotion 2021/22:3696 av m.fl. (M) yrkande 32 föreslås ett tillkännagivande om nationella riktlinjer för allergivården. Enligt motionärerna bör det finnas nationella riktlinjer för allergivården. Även i kommittémotion 2021/22:3809 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 59 föreslås ett tillkännagivande om att införa nationella riktlinjer för allergivården och i kommittémotion 2021/22:442 av m.fl. (V) yrkande 7 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen ska ge lämplig myndighet i uppdrag att ta fram nationella riktlinjer för hela allergiområdet. I kommittémotion 2021/22:442 av m.fl. (V) yrkande 6 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen ska ge lämplig myndighet i uppdrag att samordna arbetet med allergi inklusive det förebyggande arbetet. Enligt motionärerna bör ett svenskt allergiprogram tas fram. I kommittémotion 2021/22:3809 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 60 föreslås ett tillkännagivande om att ge lämplig myndighet i uppdrag att inrätta ett nationellt för matallergi. Även i motion 2021/22:3401 av (MP) föreslås ett tillkännagivande om att verka för inrättandet av ett nationellt för matallergi och födoämnesöverkänslighet. I kommittémotion 2021/22:3696 av m.fl. (M) yrkande 33 föreslås ett tillkännagivande om pollenmätningar i hela landet. I kommittémotion 2021/22:3809 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 61 föreslås ett tillkännagivande om att verka för att pollenmätningarna ska få en statlig finansiering. Nationellt programområde lung- och allergisjukdomar regioner har med stöd av regeringen och SKR ett gemensamt system för kunskapsstyrning med syftet att göra vården mer kunskapsbaserad, jämlik, resurseffektiv och av högre kvalitet (). Det finns 26 nationella programområden (NPO) som leder kunskapsstyrningen inom sitt respektive område. Det nationella programområdet lung- och allergisjukdomars huvudsakliga uppdrag är att leda och samordna kunskapsstyrningen inom lung- och allergisjukdomar. I uppdraget ingår bl.a. att – kartlägga, följa upp och analysera området – bidra i arbetet med användning och utveckling av relevanta – identifiera kunskapsluckor och när kunskapsstöd saknas – bidra i arbetet med eventuella statliga satsningar – samverka med myndigheter inom aktuellt område. Uppdraget omfattar hela vårdkedjan inom det aktuella området. När det gäller insatsområdet matallergi finns bl.a. följande uppdrag: – färdigställa nationellt vårdförlopp (planeras att gå ut på remiss ) – fortsätta med arbetet för framtagande av ett nationellt vårdprogram – ta fram en kommunikationsstrategi och material för stöd till införande av kunskapsstöd för matallergi – verka för att nationella riktlinjer för matallergi riktade till specialistvården tas fram av . nationella riktlinjer är ett stöd vid prioriteringar och ger vägledning om vilka behandlingar och metoder olika verksamheter i vård och omsorg bör satsa resurser på (). För att följa upp utvecklingen och kvaliteten i vården och omsorgen tar fram målnivåer och utvärderingar med utgångspunkt från de nationella riktlinjerna. CfA) är ett s.k. excellenscentrum inom () med uppdrag att utveckla och stödja allergiforskning på både regional och nationell nivå. Det långsiktiga målet är att förbättra livskvaliteten för barn och vuxna med allergier och annan överkänslighet. CfA arbetar för att stödja samarbete mellan enskilda forskargrupper och för att främja klinisk forskning inom primär- och specialistvård. CfA arbetar även med kunskapsspridning mot allmänheten och beslutsfattare. Nationellt för matallergi och födoämnesöverkänslighet pågår matallergiprojektet mat för alla. I projektet arbetar , CfA och Livsmedelsföretagen tillsammans med att bygga upp ett nationellt för matallergi och födoämnesöverkänslighet. Det övergripande målet är att personer med allergi eller överkänslighet mot mat ska kunna leva sitt liv utan symtom eller rädsla för allvarliga reaktioner. Kunskapscentrumet ska rikta sig till personer med matallergi, intoleranser eller överkänslighet mot mat och till föräldrar med barn som lever med matallergi. Även professionen som arbetar med matallergi eller kommer i kontakt med matallergi i sitt arbete är central i projektet. Sektorer som projektet har nära samarbete med och som uttrycker tydliga behov av riktlinjer och vägledning på området matallergi är offentlig verksamhet, livsmedelsindustri, skolor och förskolor, akademi, besöksnäring, livsvetenskap, hälso- och sjukvård och patientorganisationer. Målsättningen är att det nationella kunskapscentrumet ska starta . Finansiärer är och Allmänna arvsfonden. I budgetpropositionen föreslog regeringen att ska tillföras för att samordna pollenövervakningen i (prop. 2021/22:1 utg.omr. Medlen ska användas till en nationell pollenövervakning baserad på upp till 20–25 mätstationer i hela landet. Långsiktigt bedöms åtgärden vara kostnadseffektiv då t.ex. sjukskrivningar på grund av pollenallergi kan undvikas. biföll regeringens förslag i denna del (bet. 2021/22:KrU1, rskr. 2021/22:82–85). Motionsyrkanden om bl.a. astma och allergi behandlades senast i betänkande 2016/17:SoU7 Folkhälsofrågor. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (prot. 2016/17:108). Utskottet anser att det behövs ett samlat ansvar för att synliggöra aktuell kunskap och bedöma vilka åtgärder som krävs för att färre ska drabbas av allergiska besvär och för att fler ska kunna leva ett gott liv trots sjukdomen. Utskottet anser även att det vore värdefullt med nationella riktlinjer för hela området allergi som gör att vårdgivare och andra aktörer kan utgå från samma kunskapsmaterial. Utskottet anser därför att regeringen bör ge en lämplig myndighet i uppdrag att samordna det förebyggande arbetet inom allergiområdet samt verka för att vården av personer med allergier ska bli mer jämlik. Utskottet föreslår att ställer sig bakom det som utskottet anför och tillkännager detta för regeringen. Motionerna 2021/22:442 (V) yrkandena 6 och 7, 2021/22:3696 (M) yrkande 32, 2021/22:3809 (SD) yrkande 59 samt 2021/22:4168 (KD) yrkande 42 bör bifallas delvis. Utskottet anser inte att bör vidta några åtgärder med anledning av motionerna 2021/22:3401 (MP) och 2021/22:3809 (SD) yrkande 60 om att skapa ett för matallergier. Motionsyrkanden bör avslås. Enligt utskottets mening är det av stor vikt att det finns pollenmätningar i hela landet. För att säkerställa detta anser utskottet att regeringen bör se över hur staten kan ta över det långsiktiga ansvaret för pollenmätningar i . Utskottet föreslår att ställer sig bakom det som utskottet anför och tillkännager detta för regeringen. Motionerna 2021/22:3696 (M) yrkande 33 och 2021/22:3809 (SD) yrkande 61 bör bifallas delvis. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som beretts i förenklad ordning. Jämför särskilt yttrande 4 (M), 5 (SD), 6 (C), 7 (V), 8 (KD) och 9 (L). I betänkandet behandlas motionsyrkanden som tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare i bl.a. betänkande 2020/21:SoU15 Folkhälsofrågor. Utskottet avstyrker motionsyrkandena med hänvisning till detta. Folkhälsofrämjande informationsinsatser, punkt 1 (M, C, V, KD, MP) av Acko Ankarberg (KD), (M), (C), (V), (MP), (KD), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:442 av m.fl. (V) yrkande 4, 2021/22:3510 av m.fl. (C) yrkande 13, 2021/22:3696 av m.fl. (M) yrkande 34 och 2021/22:4173 av m.fl. (KD) yrkande 1. Enligt vår mening är det viktigt att förståelsen kring folkhälsofrämjande insatser ökar bland befolkningen i stort. Vi anser därför att regeringen ska ge och andra relevanta aktörer ett långsiktigt uppdrag att genomföra regelbundna informationsinsatser i fråga om vikten av folkhälsofrämjande insatser. Regeringen bör även ge i uppdrag att identifiera områden inom folkhälsan där nationella informationskampanjer kan främja goda levnadsvanor. Slutligen bör få i uppdrag att utveckla information till de grupper som är i störst behov av hälsokommunikation, t.ex. i syfte att stärka hälsokompetensen i utsatta områden. Evidensbaserade folkhälsofrämjande projekt, punkt 2 (SD, KD) av Acko Ankarberg (KD), (SD), (SD), (KD) och Per Ramhorn (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3805 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2021/22:4173 av m.fl. (KD) yrkande 2. Vi anser att evidensbaserade metoder och projekt inom folkhälsoområdet måste tillgängliggöras nationellt för att kvalitetssäkra det förebyggande folkhälsoarbetet. De projekt som har evidensbaserade goda förebyggande effekter måste aktivt förvaltas och genomföras. Regeringen bör ge lämplig myndighet i uppdrag att se till att detta görs. Övriga folkhälsofrämjande frågor, punkt 3 (SD, L) av (SD), (SD), Per Ramhorn (SD) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3977 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2021/22:442 av m.fl. (V) yrkandena 1, 3 och 5, 2021/22:3510 av m.fl. (C) yrkande 11 och 2021/22:3699 av m.fl. (M) yrkande 12. För att fullt ut främja hälsa behövs en helhetssyn där sjukvård och förebyggande folkhälsoarbete hänger samman. Därför behövs det en sammanhållen nationell strategi för hälsa där folkhälsofrågorna integreras i alla samhällssektorer: utbildning, integration, arbetsmarknad, fysisk samhällsplanering, samverkan med civilsamhället etc. Folkhälsofrågorna behöver ha ett brett samhällsperspektiv och inkludera frågor som jämlikhet, delaktighet, språkkunskaper och jämställdhet. Regeringen bör vidta åtgärder i enlighet med detta. Övriga folkhälsofrämjande frågor, punkt 3 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3699 av m.fl. (M) yrkande 12 och 2021/22:442 av m.fl. (V) yrkandena 1, 3 och 5, 2021/22:3510 av m.fl. (C) yrkande 11 och 2021/22:3977 av m.fl. (L) yrkande 1. Vem som helst kan drabbas av kognitiv sjukdom, såväl människor som har en osund livsstil som människor som har en sund livsstil. Dock finns det faktorer som kan spela in och som är påverkbara. Vuxna individer har ett stort eget ansvar och alla i samhället ett gemensamt ansvar för att informera, motivera och sprida kunskaper och erfarenheter. Vi anser att regeringen bör ta initiativ till hälsofrämjande insatser som ger individen bättre förutsättningar att förebygga kognitiva sjukdomar. Övriga folkhälsofrämjande frågor, punkt 3 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3510 av m.fl. (C) yrkande 11 och 2021/22:442 av m.fl. (V) yrkandena 1, 3 och 5, 2021/22:3699 av m.fl. (M) yrkande 12 och 2021/22:3977 av m.fl. (L) yrkande 1. Enligt min mening behöver kraven höjas på alla regioner att bedriva ett systematiskt förebyggande hälsoarbete. Alla invånare ska kunna få högkvalitativt stöd, hjälp och råd från sin region för att kunna förhindra att de drabbas av undvikbara livsstilssjukdomar och olika slags ohälsa. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder för att bidra till detta. Övriga folkhälsofrämjande frågor, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:442 av m.fl. (V) yrkandena 1, 3 och 5 samt 2021/22:3510 av m.fl. (C) yrkande 11, 2021/22:3699 av m.fl. (M) yrkande 12 och 2021/22:3977 av m.fl. (L) yrkande 1. De sociala hälsoklyftorna är tydliga redan bland barn och unga, som förutsättningarna att vända en negativ utveckling är gynnsammare om insatser kan sättas in . Regeringen bör därför enligt min mening ge i uppdrag att ta fram förslag på en handlingsplan för att minska hälsoklyftorna bland barn och unga samt tydligt peka ut de områden som ska prioriteras. Regeringen bör även ge i uppdrag att kartlägga och sammanställa hur folkhälsan har utvecklats och utifrån denna kartläggning peka ut de mest prioriterade områdena för folkhälsoarbetet. På nationell nivå fördelas statsbidrag till regionerna för att en god och jämlik vård ska kunna ges över hela landet. Dessvärre är ambitionen långt ifrån förverkligad och mycket mer behöver göras. Därför anser jag att regeringen tydligare bör ange folkhälsa som ett mått vid regional tilldelning av statsbidrag. Övriga folkhälsofrämjande frågor, punkt 3 (KD) av Acko Ankarberg (KD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:442 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2021/22:442 av m.fl. (V) yrkandena 3 och 5, 2021/22:3510 av m.fl. (C) yrkande 11, 2021/22:3699 av m.fl. (M) yrkande 12 och 2021/22:3977 av m.fl. (L) yrkande 1. De sociala hälsoklyftorna är tydliga redan bland barn och unga, som förutsättningarna att vända en negativ utveckling är gynnsammare om insatser kan sättas in . Regeringen bör därför ge i uppdrag att ta fram förslag på en handlingsplan för att minska hälsoklyftorna bland barn och unga samt tydligt peka ut de områden som ska prioriteras. Övriga folkhälsofrämjande frågor, punkt 3 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:442 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 3 samt 2021/22:3977 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2021/22:442 av m.fl. (V) yrkande 5, 2021/22:3510 av m.fl. (C) yrkande 11 och 2021/22:3699 av m.fl. (M) yrkande 12. För att fullt ut främja hälsa behövs en helhetssyn där sjukvård och förebyggande folkhälsoarbete hänger samman. Därför behövs det en sammanhållen nationell strategi för hälsa där folkhälsofrågorna integreras i alla samhällssektorer: utbildning, integration, arbetsmarknad, fysisk samhällsplanering, samverkan med civilsamhället etc. Folkhälsofrågorna behöver ha ett brett samhällsperspektiv och inkludera frågor om jämlikhet, delaktighet, språkkunskaper, jämställdhet och mycket annat. Regeringen bör vidta åtgärder i enlighet med detta. Vidare anser jag att regeringen bör ge i uppdrag att ta fram förslag på en handlingsplan för att minska hälsoklyftorna bland barn och unga samt tydligt peka ut de områden som ska prioriteras. Regeringen bör även ge i uppdrag att kartlägga och sammanställa hur folkhälsan har utvecklats och utifrån denna kartläggning peka ut de mest prioriterade områdena för folkhälsoarbetet. Internationellt hälsosamarbete, punkt 4 (SD) av (SD), (SD) och Per Ramhorn (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2573 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 6. När världen står inför naturkatastrofer, konflikter eller pandemier krävs goda samarbeten mellan olika länder för att kunna skydda invånarna – ett arbete som kräver såväl vilja och engagemang som goda rutiner. Därtill krävs tillit till att systemet med ett ömsesidigt samarbete fungerar med en hög grad av transparens. I syfte att förbättra samarbetet anser vi även att det befintliga nordiska hälsosamarbetet måste utvärderas. Regeringen bör vidta åtgärder för att detta sker. Smittspårning, punkt 5 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4197 av m.fl. (MP) yrkande 10. Lärdomarna från covid-19-pandemin behöver tas om hand. Bland annat behöver en bättre smittspårning skapas. Regeringen bör se till att hälso- och sjukvården har en strategi för effektiv smittspårning samt för aktiv bekämpning av smitta som är tillräckligt robust för att fungera även med stora störningar i samhällets infrastruktur. Hivprevention, testning och kunskapshöjande insatser, punkt 6 (S) av (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: 2021/22:442 av m.fl. (V) yrkandena 8 och 9, 2021/22:3509 av m.fl. (C) yrkande 31, 2021/22:3510 av m.fl. (C) yrkandena 19 och 20, 2021/22:3763 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2021/22:4004 av m.fl. (L) yrkande 4. Regeringen beslutade om en ny strategi mot hiv/aids och vissa andra smittsamma sjukdomar. Enligt strategin är det övergripande målet för samhällets insatser att begränsa spridningen av hiv och andra sexuellt överförda och blodburna infektioner samt att begränsa konsekvenserna av dessa infektioner för samhället och den enskilde. Vi anser att denna strategi är viktig i det hivpreventiva och kunskapshöjande arbetet. När det gäller tillgången till PREP noterar vi att vid Kommuner och Regioner rekommenderar att regioner använder läkemedelsprofylax för att minska risken för hivinfektion i vissa riskgrupper. Förskrivningen bör göras inom läkemedelsförmånen. Regionerna har ett stort ansvar när det gäller både förskrivning av PREP och hivtestning. Vi anser inte att det behövs något tillkännagivande till regeringen om hivprevention, testning och kunskapshöjande insatser. Övriga frågor om hiv, punkt 7 (M, KD) av Acko Ankarberg (KD), (M), (KD), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3763 av m.fl. (M) yrkandena 1–3 och 7. har historiskt sett varit mycket framgångsrikt i bekämpningen av hiv och var först med att nå 90-90-90-mål. håller dock på att missa det första målet om att diagnostisera hiv och riskerar att inte nå Agenda 2030-målet om att eliminera hivepidemin till 2030. Regeringen bör därför höja målet till 95-95-95 samt införa ett fjärde 95-mål när det gäller livskvalitet. Vi anser även att regeringen bör ge i uppdrag att ta fram nationella riktlinjer för hivvården. Slutligen anser vi att regeringen bör utse ett hivråd med relevanta aktörer och intressenter. Övriga frågor om hiv, punkt 7 (SD) av (SD), (SD) och Per Ramhorn (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3763 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2021/22:3763 av m.fl. (M) yrkandena 2, 3 och 7. Vi anser att regeringen bör ge i uppdrag att ta fram nationella riktlinjer för hivvården. Övriga frågor om hiv, punkt 7 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: