bet · H901TU19 · 2022-06-14 00:00:00 — Promemorian Skärpta straff för olovlig körning och rattfylleribrott (utkast till lagrådsremiss) var på remiss 2022 (Ju2021/04215). beslutade regeringen om lagrådsremissen Skärpta straff för olovlig körning och rattfylleribrott. Där slår regeringen fast att det finns ett behov av skärpta straffrättsliga reaktioner vid upprepade och allvarliga fall av olovlig körning och rattfylleribrott. I lagrådsremissen föreslås att ett oaktsamhetsansvar införs för olovlig körning. Bland annat behandlas frågan om att köra bil med ett utländskt körkort som inte är giltigt i . I lagrådsremissen anges att lagändringarna bör träda i kraft . Förnyelse av svenska körkort utomlands Av EU:s körkortsdirektiv följer bestämmelser om körkortets förnyelse. Av artikel 7 i tredje körkortsdirektivet följer att ett körkort med behörigheten AM, A1, A2, A, B eller BE ska förnyas efter det att det har utfärdats eller senast förnyats. Ett körkort med behörigheten C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D eller DE ska förnyas från det att det har utfärdats. Förnyelse av körkort vid giltighetstidens utgång ska bl.a. förutsätta permanent bosättning på territoriet i den medlemsstat som utfärdar körkortet eller bestyrkande av att den sökande studerar där. Det följer av artikel 12 att med permanent bosättningsort avses den plats där en person normalt bor, dvs. under minst varje kalenderår, till följd av personlig och yrkesmässig anknytning eller, om personen saknar yrkesmässig anknytning, till följd av en personlig anknytning som präglas av nära band mellan personen och den plats där personen bor. Av 3 kap. 14 a § körkortslagen framgår att körkort får förnyas om körkortsinnehavaren är permanent bosatt i eller studerar här . Med begreppet permanent bosättning avses, enligt l kap. 3 § körkortslagen, bosättning under minst varje kalenderår till följd av personlig och yrkesmässig anknytning eller, om yrkesmässig anknytning saknas, till följd av personlig anknytning som präglas av nära band mellan en person och den plats där han eller hon bor. anförde infrastrukturministern som svar på interpellation 2019/20:197 att frågan om huruvida ska erkänna och byta ut körkort som utfärdats i länder utanför EES i vidare mån än är komplex och bl.a. innebär att trafiksäkerhet och andra säkerhetsaspekter samt rekommendationer från EU tas i beaktande. När det gäller frågan om förnyelse av svenska körkort för personer bosatta utanför EES lämnade regeringen i proposition 2016/17:83 förslag på ytterligare ändringar i körkortslagen som krävdes för att skulle uppfylla sina skyldigheter enligt det tredje körkortsdirektivet. Propositionen togs fram med anledning av att kommissionen, i en formell underrättelse och i ett motiverat yttrande till regeringen, identifierat ett antal frågor där den ansåg att inte hade uppfyllt sina skyldigheter enligt direktivet. Kommissionen påpekade att förnyelse av körkort för personer som har sin permanenta bosättningsort i ett tredjeland inte föreskrivs i direktivet. Kommissionen menade vidare att direktivet är tydligt på denna punkt; det krävs permanent bosättning i den utfärdande medlemsstaten för utfärdande av körkort, och utfärdandet kan inte baseras på medborgarskap eller liknande. Till följd av att godkände proposition 2016/17:83 ändrades körkortslagen så att den som vid utbytestillfället är permanent bosatt i ett land utanför EES inte kan förnya sitt svenska körkort (bet. 2016/17:TU11, rskr. 2016/17:205). I stället måste personen byta ut det svenska körkortet mot det nya landets körkort. får inte den som är permanent bosatt i ett annat land inom EES förnya sitt svenska körkort utan ska i stället kontakta körkortsmyndigheten i det land där han eller hon bor permanent för att få mer information. Regeringen anförde i propositionen att det inte är rimligt att förnyar svenska körkort för personer som bor permanent i ett tredjeland på den enda grunden att de har fått ett svenskt körkort. Regeringen anförde vidare att även om lagstiftarens intention har varit god – att möjliggöra för utlandssvenskar i ett tredjeland att förnya sitt körkort – går det inte att bortse från att ett körkort som förnyats i ett tredjeland gäller inom hela unionen. Regeringen bedömde därtill att det finns en risk för att körkort förnyas i förfalskningssyfte. Utskottet anslöt sig till regeringens uppfattning. Utskottet påpekade att lagändringen kan komma att innebära problem för t.ex. utlandssvenskar som arbetar för FN eller svenska biståndsorganisationer i ett tredjeland och är beroende av körkort. Utskottet utgick därför från att detta är en fråga som kommer att hanteras, t.ex. genom informationssatsningar. Utskottet påpekade vidare att personer som tillfälligt befinner sig utomlands inte påverkas av beslutet och att personer som flyttar tillbaka till eller ett annat land inom EES normalt inte behöver göra ett nytt förarprov för att få tillbaka sitt körkort. Den som är folkbokförd i men tillfälligt befinner sig utomlands för studier, arbete eller en längre resa kan förnya sitt svenska körkort och hämta ut det på en svensk ambassad eller ett konsulat. Motionsyrkanden om körkortsfrågor behandlades senast i utskottets betänkande 2020/21:TU6 Trafiksäkerhet. Utskottet föreslog att skulle avslå yrkandena, och biföll utskottets förslag. Utskottet framhöll att nuvarande regler om uppvisande och kontroll av körkort är tydliga. När det gäller körkortets utformning och innehåll konstaterade utskottet att reglerna är harmoniserade på EU-nivå. Utskottet lyfte fram behovet av en hög säkerhet i hanteringen av körkort. Utskottet konstaterade att det inte är förenligt med att utfärda eller förnya svenska körkort för personer som bor permanent utomlands. När det inledningsvis gäller motionsförslagen om körkortets utformning och innehåll vill utskottet påminna om att bestämmelserna om körkortets utformning och innehåll stegvis har harmoniserats inom EU . Syftet är att uppnå gemensamma körkortsbestämmelser för att på så sätt möjliggöra den gemensamma transportpolitiken. Mot bakgrund av att reglerna är harmoniserade på EU-nivå är utskottet inte nu berett att initiera en översyn av de EU-gemensamma körkortsreglerna. Utskottet konstaterar att det finns en möjlighet att komplettera svenska körkort med ett lagringsmedium men att det inte har funnits någon anledning att prioritera denna fråga. När det gäller motionerna om uppvisande och kontroll av körkort bedömer utskottet att nuvarande regler är både ändamålsenliga och tydliga. Utskottet vill understryka att en förare ska ha med sig ett giltigt körkort för det aktuella fordonet, och därför är det viktigt med fortsatta kontroll- och informationsinsatser. Utskottet bedömer vidare att reglerna är tydliga även i fråga om kontroll av utländska körkort. Utskottet har förståelse för att det kan uppstå svårigheter för polisen att kontrollera giltigheten för körkort som är utfärdade utanför EES och pekar här på att de bedömningar som görs i ett enskilt fall är en fråga för de rättstillämpande myndigheterna. Utskottet förutsätter att de ansvariga myndigheterna kan hantera denna fråga även i fortsättningen och finner därför inte anledning att vidta någon åtgärd. När det slutligen gäller frågan om förnyelse av svenska körkort för personer som är bosatta utanför EES vidhåller utskottet sin tidigare redovisade uppfattning i frågan. Skälen för EU-bestämmelserna om att en stat endast får utfärda och förnya körkort för personer som bor permanent i landet är att det landet har bäst förutsättningar att bedöma den enskildes förhållanden. Utskottet vidhåller sin uppfattning att det därför är mindre lämpligt, och inte förenligt med det tredje körkortsdirektivet, att utfärda eller förnya svenska körkort för personer som bor permanent utomlands. Det kan i sammanhanget även tilläggas att har initierat en översyn av körkortsdirektivet och arbetar med att förbereda ändringar i direktivet. Mot den bakgrunden avstyrker utskottet motionerna 2021/22:342 (SD) yrkande 8, 2021/22:490 (SD) yrkande 3, 2021/22:532 (M), 2021/22:794 (C), 2021/22:1147 (KD), 2021/22:1441 (M), 2021/22:2044 (SD), 2021/22:2968 (SD) yrkandena 77, 84 och 85 samt 2021/22:3757 (M) yrkandena 36 och 46. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om olika trafikmedicinska frågor. Utskottet konstaterar att nyttan med återkommande hälsokontroller av äldre förare redan har utretts. Utskottet menar vidare att systemet med läkares anmälningsskyldighet är effektivt och konstaterar att det finns en restriktivitet när det gäller att medge undantag från medicinska krav. Utskottet bedömer också att det är tveksamt om återkommande synkontroller skulle vara samhällsekonomiskt försvarbara och framhåller att frågan om synfältsbortfall bereds. Jämför reservation 36 (SD), 37 (L), 38 (SD, C, KD, L) och 39 (C, L). Trafikmedicinska bedömningar och tester för äldre I kommittémotion 2021/22:2968 anför m.fl. (SD) att ett införande av ett enklare test för att äldre ska få framföra fordon bör utredas (yrkande 93). Motionärerna lyfter fram att många äldre personer drabbas av sjukdomar och att allt färre läkare anmäler olämpliga bilförare till Transportstyrelsen, varför möjligheten att införa obligatoriska läkarkontroller av äldre körkortsinnehavare bör utredas. Dessutom anför motionärerna att möjligheten till dispens från medicinska krav på yrkesförare bör utredas (yrkande 15). Motionärerna konstaterar att när det gäller tunga behörigheter har betydande skärpningar införts och de menar att det är rimligt att förare tillåts fortsätta sin yrkesutövning till sin pensionering, givet att de underställs årliga kontroller för att säkerställa att de alltjämt har förmågan i behåll. I kommittémotion 2021/22:3394 uppmärksammar m.fl. (L) behovet av att införa en rikstäckande trafikmedicinsk kompetens (yrkande 55). Motionärerna anför att det tyvärr förekommer att personer tillåts köra bil trots att de av medicinska skäl inte borde göra det, och motionärerna menar att regeringen bör se till att trafikmedicinska bedömningar sker utan dröjsmål, med hög kompetens och med likhet över landet. Vidare understryker motionärerna behovet av att införa enhetliga nationella regler för bedömning av körförmågan (yrkande 56). Motionärerna menar att regeringen behöver se till att sådana utformas. I motion 2021/22:29 uppmärksammar (SD) behovet av att lämplighetspröva äldre förare. Motionären konstaterar att synen, hörseln och reaktionsförmågan påverkas när man blir äldre och anför bl.a. att många läkare väljer att sluta en muntlig överenskommelse med patienten om att han eller hon ska sluta köra bil men låter dem behålla körkortet för att t.ex. använda det som legitimation. I motion 2021/22:371 menar (SD) att körkortsinnehavare bör testas från . Motionären uppmärksammar att trafikolyckor mest orsakas av yngre förare men att även de äldre förarna bidrar till trafikolyckor, varför ett gratis test av förmågorna syn, hörsel, uppfattning och reaktion bör göras för att få behålla sitt körkort. I motion 2021/22:1728 menar (MP) att det bör utredas om ytterligare krav ska ställas på läkare så att personer som är olämpliga för bilkörning verkligen anmäls (yrkande 2). Motionären uppmärksammar bl.a. att det har framkommit att läkare har kommit överens med patienter som är olämpliga för bilkörning om att de inte ska köra och att de inte rapporterar det till Transportstyrelsen, varför det bör utredas hur det fungerar i praktiken och om ytterligare krav ska ställas. I kommittémotion 2021/22:2968 efterfrågar m.fl. (SD) en utredning av ett införande av synkontroller för förare (yrkande 94). Motionärerna konstaterar att synen förändras och föraren kanske inte uppfattar att synen blir sämre, och det är därför rimligt att man får göra en synundersökning vid förnyelse av körkort. I kommittémotion 2021/22:3679 anför m.fl. (C) att man, inom ramen för en utredning, bör låta undersöka det rimliga i att införa obligatoriska syntester för privatpersoner i samband med körkortsförnyelse efter en viss ålder (yrkande 66). Motionärerna betonar att förarens varseblivning genom sinnena måste vara tillförlitlig. I kommittémotion 2021/22:3878 tar m.fl. (KD) upp frågan om att införa syntester i samband med körkortsförnyelse (yrkande 9). Motionärerna menar att synnedsättning är ett vanligt förekommande problem hos en stor del av befolkningen och kan påverka trafiksäkerheten negativt. I kommittémotion 2021/22:3394 anför m.fl. (L) att behovet av att införa regelbundna synkontroller för privatpersoner bör utredas (yrkande 57). Motionärerna påminner om att förare av tyngre fordon ska kontrollera synen efter att de har fyllt men att det inte finns några motsvarande krav för privatpersoner. I motion 2021/22:1120 menar (M) att möjligheten att införa ett syntest vid körkortsförnyelse bör utredas. Motionären konstaterar att syntest enbart är ett krav när man tar sitt körkort men att det borde göras inför varje körkortsförnyelse. I motion 2021/22:1472 framhåller (KD) att obligatoriska synkontroller bör införas i samband med körkortsförnyelse senare i livet. Motionären betonar vikten av en god syn och konstaterar att var tionde bilist ser så dåligt att de inte skulle få ta körkort med den syn de har . I motion 2021/22:1728 uppmärksammar (MP) behovet av en översyn av vilka krav som ska ställas vid förnyelse av körkort (yrkande 1). Motionären menar att det vore lämpligt att vid förnyelse av B-körkort testa körkortsinnehavarens teoretiska kunskaper och att även bifoga ett synintyg. I kommittémotion 2021/22:3679 anför m.fl. (C) att Transportstyrelsen bör få i uppdrag att i ett första steg se till att återinföra möjligheten att nyttja simulatorn på () för att bedöma körförmågan hos personer som fått sitt körkort återkallat på grund av synfältsbortfall (yrkande 67). Motionärerna menar att det därtill skyndsamt måste tillsättas en utredning som undersöker hur ett nytt system för körprov på väg för personer med synfältsdefekter kan införas (yrkande 68). I kommittémotion 2021/22:3394 anför m.fl. (L) att möjligheten att använda ett simulatortest för att bedöma körförmågan hos personer som fått sitt körkort återkallat på grund av synfältsbortfall bör återinföras (yrkande 58). Dessa bör kunna få sin lämplighet som förare av motorfordon prövad eftersom flertalet personer med synfältsdefekter genom sitt körbeteende kan kompensera synfelet och framföra fordonet på ett trafiksäkert sätt. Motionärerna anser vidare att ett nytt system för körprov på väg för personer med synfältsdefekter bör utredas (yrkande 59). De påminner om tillkännagivande om att återinföra möjligheten att använda ett simulatortest för att bedöma körförmågan hos personer som har fått sitt körkort återkallat på grund av synfältsbortfall och att utreda ett nytt system för körprov på väg för personer med synfältsdefekter, där möjligheten att få utvärdera körförmågan i verklig trafikmiljö innan körkortet eventuellt dras in ska utredas. I motion 2021/22:3467 föreslår (M) att Transportstyrelsens beslut om körkortsåterkallelser till följd av synfältsnedsättningar ska vara evidensbaserade. Motionären menar att det är svårförståeligt att körkortsåterkallelser bland personer som har en medicinsk funktionsnedsättning såsom synfältsnedsättning är så vanligt förekommande. I motion 2021/22:3917 tar (C) upp behovet av att regeringen återkommer till med förslag till lagstiftningsändringar och/eller andra åtgärder som säkerställer möjligheterna för personer i hela att få en adekvat körlämplighetsbedömning. Motionären uppmärksammar indragna körkort på grund av synfältsbortfall vid stroke och konstaterar att det är svårt att bedöma körduglighet. Den rättsliga ramen för körkortslagstiftningen utgörs av EU:s körkortsdirektiv. Det andra direktivet, dvs. rådets direktiv /439/EEG om körkort, trädde i kraft och innebar bl.a. gemensamma minimikrav i fråga om fysisk och psykisk lämplighet att framföra motordrivna fordon. Att det är minimikrav som ställs innebär att medlemsstaterna får fastställa strängare krav för utfärdande eller förnyelse av körkort än de som framgår av direktivet. Kraven omarbetades inför det tredje körkortsdirektivet. Ändringarna följde av resultatet av arbetet i tre europeiska medicinska grupper inom områdena syn, diabetes och epilepsi. Övriga ändringar motiverades bl.a. av den medicinska utvecklingen och av de synpunkter som hade kommit fram . De medicinska kraven har reviderats vid ett antal tillfällen efter att det tredje körkortsdirektivet beslutades till följd av ny kunskap på området. De medicinska kraven för körkortsinnehav framgår av körkortslagen (1998:488). De närmare medicinska kraven för innehav av körkort och körkortstillstånd meddelas i Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (TSFS 2010:125) om medicinska krav för innehav av körkort m.m. (nedan medicinföreskrifterna). Dessa innehåller bestämmelser om bl.a. medicinska krav för innehav av körkortstillstånd, körkort, traktorkort och taxiförarlegitimation samt läkares anmälningsskyldighet enligt körkortslagen. Föreskrifterna införlivar de medicinska kraven i EU:s tredje körkortsdirektiv och specificerar kraven ytterligare. Trafikmedicinska bedömningar och tester för äldre Enligt Transportsstyrelsens körkortsstatistik fanns det 2020 totalt 6 731 000 körkortsinnehavare i , och av dessa var 1 862 000 . Enligt uppgifter från Transportstyrelsens olycksfallsdatabas rapporterades det sammanlagt 20 799 olyckor på svenska vägar med moped, mc, personbil, lastbil eller buss inblandade. Av dessa var förare inblandade i 1 067 olyckor, dvs. av samtliga olyckor. Av de 192 personer som omkom var 66 personer . Minimikraven i fråga om fysisk och psykisk lämplighet för att framföra motorfordon framgår av EU:s körkortsdirektiv. De medicinska kraven revideras återkommande inom ramen för EU:s arbete med körkortsdirektivet till följd av ny kunskap inom trafikmedicin. Infrastrukturministern anförde i sitt svar på interpellation 2019/20:68 att deltar aktivt i detta arbete. presenterade Transportstyrelsen sin rapport om sjukdomar och olycksinblandning hos äldre bilförare som myndigheten genomfört tillsammans med VTI. Där studerades om personbilsförare som är eller äldre och som har en sjukdomsdiagnos oftare är inblandade i trafikolyckor än förare i samma ålder och utan diagnos. Resultaten visar att förare med ålderstypiska sjukdomar som hjärt-kärlsjukdomar och synfunktioner inte har en hög sannolikhet att vara inblandade i en olycka. Förare med demens, en diagnos som också är starkt åldersberoende, har en lägre sannolikhet för olyckor än förare utan denna diagnos. Detta kan bero på att man ofta slutar att köra bil när man fått sin demensdiagnos. Slutsatsen i rapporten är att det inte finns något generellt behov av att gå vidare och fortsätta utreda allmänna periodiska hälsokontroller från en viss ålder. Däremot finns det några diagnosgrupper med en ökad sannolikhet för olycksinblandning som man i rapporten rekommenderar att de utreds närmare. Det gäller missbruks- och beroendesjukdomar, psykiska sjukdomar, epilepsi och diabetes. Dessa studier bör enligt Transportstyrelsen innefatta körkortsinnehavare i alla åldersgrupper. Mot denna bakgrund beslutade Transportstyrelsen 2019 att inte vidare utreda behovet av att införa åldersbaserade hälsokontroller. Myndigheten bedömer att konsekvenserna för körkortsinnehavare av behörighet B och den ökade kostnaden för hälso- och sjukvården inte står i proportion till den marginella säkerhetseffekt som förväntas uppnås med införande av allmänna hälsokontroller av äldre bilförare. Enligt Transportstyrelsens körkortsstatistik återkallades sammanlagt 5 176 körkort av medicinska skäl. Detta kan jämföras med 2019 då 5 520 körkort återkallades av medicinska skäl, vilket då var fler än något i tidsserien 1996–2019. Vid normalt åldrande är det enligt Transportstyrelsen bara påverkan på synen som har betydelse för trafiksäkerheten. Övriga förhållanden, som långsammare reaktioner och ökad stelhet, har mindre betydelse för lämpligheten att köra bil eftersom körerfarenhet, insikt och omdöme ofta uppväger detta. På sin webbplats informerar Transportstyrelsen om att det är bra om den som ser tecken på att en närstående inte beter sig som vanligt tar upp sina funderingar med en läkare. Enligt uppgift från myndigheten har vissa andra medlemsstater i EU återkommande hälsokontroller, inte bara synkontroller. publicerade en rapport om medlemsstaternas genomförande av det tredje körkortsdirektivet. Enligt studien har en majoritet av medlemsstaterna, , inga krav på återkommande hälsokontroller vid förnyelse av körkort i kategorierna A och B. De huvudsakliga skälen till att återkommande hälsokontroller inte ansågs motiverade var bl.a. den administrativa och finansiella börda som sådana kontroller skulle utgöra för den enskilde. I samband med den ändring i körkortslagen som beslutades (prop. 2009/10:198, bet. 2009/10:TU22, rskr. 2009/10:350) ändrades bl.a. läkares anmälningsskyldighet i syfte att avdramatisera anmälan och därmed göra det lättare att anmäla personer vars körkortsinnehav kan ifrågasättas av medicinska skäl. Ändringen innebär att läkare är skyldiga att anmäla en körkortsinnehavare som är medicinskt olämplig att ha körkort. gällde att personen skulle vara uppenbart olämplig att ha körkort. Frågan regleras i 10 kap. 5 § körkortslagen, där det föreskrivs att om en läkare vid undersökning av en körkortsinnehavare finner att körkortsinnehavaren av medicinska skäl är olämplig att ha körkort ska läkaren anmäla det till Transportstyrelsen. Innan anmälan görs ska läkaren underrätta körkortsinnehavaren. Anmälan behöver inte göras om det finns anledning att anta att han eller hon kommer att följa läkarens uppmaning att avstå från att köra körkortspliktiga fordon. Om en läkare vid undersökning eller genomgång av journalhandlingar finner det sannolikt att körkortsinnehavaren av medicinska skäl är olämplig att ha körkort och körkortsinnehavaren motsätter sig fortsatt undersökning eller utredning ska läkaren anmäla förhållandet till Transportstyrelsen. För att Transportstyrelsen ska kunna återkalla körkortet krävs det att läkarintyget som är underlag för bedömningen är skrivet av en läkare med specialistkompetens. Vilken kompetens som krävs beror på det aktuella medicinska förhållandet. Transportstyrelsen publicerar på sin webbplats information som riktar sig till bl.a. vården och optiker. betonade infrastrukturministern i sitt svar på fråga 2021/22:1252 att förare måste uppfylla de medicinska kraven för körkortsinnehav. Ministern betonade att det i Transportstyrelsens föreskrifter anges vilka läkare som får utfärda läkarintyg. För de högre körkortsbehörigheterna ställs i krav på att förare efter att de har fyllt ska visa att de fortfarande uppfyller hälsokraven genom att genomgå en läkarundersökning, där synen är en av flera hälsoaspekter som kontrolleras. Ett intyg om synprövning som avser både synskärpa och synfält ska enligt körkortsförordningen (1998:980) lämnas tillsammans med en ansökan om körkortstillstånd. Körkortsinnehavare som har fått avslag på sin ansökan om körkortstillstånd eller taxiförarlegitimation eller har fått sitt körkort eller traktorkort eller sin taxiförarlegitimation återkallad på grund av att de inte längre uppfyller de medicinska kraven kan ansöka om dispens. Före ansökan om undantag krävs ett beslut där det fastställts att föraren inte uppfyller de medicinska kraven i medicinföreskrifterna. Transportstyrelsen kan inte pröva ansökan om undantag förrän beslutet har vunnit laga kraft. Om myndighetens beslut överklagas prövas ansökan om undantag först efter att domstolarnas prövning är klar. Transportstyrelsen är enligt egen utsago restriktiv med att medge undantag från de medicinska kraven, och en förutsättning är att myndigheten bedömer att det kan ske utan fara för trafiksäkerheten.