bet · H901SoU24 · 2022-04-25 00:00:00 — En fast omsorgskontakt i Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till ändringar i socialtjänstlagen. Förslagen innebär att den som har hemtjänst ska kunna erbjudas en fast omsorgskontakt, om det inte bedöms vara uppenbart obehövligt. Vidare ska endast den som har yrkestiteln undersköterska kunna få utses till fast omsorgskontakt. Syftet med förslagen är att tillgodose den enskildes behov av trygghet, kontinuitet, individanpassad omsorg och samordning. Kravet på att erbjuda en fast omsorgskontakt föreslås träda i kraft . föreslås det bli ett krav att den som utses till fast omsorgskontakt ska ha yrkestiteln undersköterska. Vissa övergångsbestämmelser föreslås också. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. I betänkandet finns sju reservationer (M, SD, V, KD). Proposition 2021/22:116 En fast omsorgskontakt i . Åtta yrkanden i följdmotioner. Utskottets förslag till riksdagsbeslut 1.Bestämmelse om behörighet att kunna utses till fast omsorgskontakt, punkt 1 (M) 2.Lagstiftningens framtida utformning, punkt 3 (SD) 3.Kompetensförsörjning, punkt 4 (M, KD) 4.Kompetensförsörjning, punkt 4 (SD) 5.Samordning och samverkan, punkt 5 (M) 6.Samordning och samverkan, punkt 5 (V) 7.Utvärdering av lagstiftningen, punkt 6 (M, SD, KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Bestämmelse om behörighet att kunna utses till fast omsorgskontakt antar 3 kap. 3 d § regeringens förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453). Därmed bifaller proposition 2021/22:116 i denna del och avslår motion 2021/22:4421 av m.fl. (M) yrkande 1. Reservation 1 (M) antar regeringens förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) i de delar som inte omfattas av utskottets förslag ovan. Därmed bifaller proposition 2021/22:116 i denna del. 2021/22:4415 av m.fl. (SD) yrkande 1. Reservation 2 (SD) 2021/22:4415 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2021/22:4421 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 4. Reservation 3 (M, KD) Reservation 4 (SD) 2021/22:4410 av m.fl. (V) och 2021/22:4421 av m.fl. (M) yrkande 2. Reservation 5 (M) Reservation 6 (V) 2021/22:4415 av m.fl. (SD) yrkande 2. Reservation 7 (M, SD, KD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: Acko Ankarberg (KD), (S), (M), (S), (M), (SD), (S), (SD), (S), (S), (SD), (MP), (KD), (C), (L), (V) och (M). I betänkandet behandlar utskottet proposition 2021/22:116 En fast omsorgskontakt i och åtta yrkanden i tre följdmotioner. Regeringens förslag till riksdagsbeslut och förslagen i motionerna finns i bilaga 1. Regeringens lagförslag finns i bilaga 2. I ärendet har utskottet även tagit emot en skrivelse. I propositionen finns en redogörelse för ärendets beredning fram till regeringens beslut om propositionen. Betänkandet är disponerat så att utskottet inleder med att behandla regeringens lagförslag och ett motionsyrkande om att ändra en del av regeringens lagförslag. Därefter behandlas motionsyrkanden som innehåller förslag på tillkännagivanden till regeringen. Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen. Förslaget innebär att den som har hemtjänst ska kunna erbjudas en fast omsorgskontakt, om det inte bedöms vara uppenbart obehövligt. Därmed avslår ett motionsyrkande om behörigheten att kunna utses till fast omsorgskontakt. Jämför reservation 1 (M). blir undersköterska en skyddad yrkestitel på hälso- och sjukvårdens område, i verksamhet enligt socialtjänstlagen (2001:453), förkortad SoL, och lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (bet. 2020/21:SoU30, rskr. 2020/21:376). räknat från ikraftträdandet ska den som vid ikraftträdandet är tillsvidareanställd med yrkestiteln undersköterska dock få fortsätta att använda titeln även om han eller hon inte har fått bevis om rätt att använda den. ska även bevis om rätt att använda yrkestiteln undersköterska kunna ges till den som har en utbildning med inriktning mot vård och omsorg från gymnasieskolan eller vuxenutbildning enligt de bestämmelser om utbildningsinnehåll som gäller eller har gällt före . Genom att införa en skyddad yrkestitel för undersköterskor ska kompetensen för yrkesgruppen säkerställas samt kvaliteten och säkerheten i vården och omsorgen upprätthållas. Enligt 3 kap. 3 § första stycket SoL ska insatser inom vara av god kvalitet. För utförande av uppgifter inom ska det finnas personal med lämplig utbildning och erfarenhet, enligt 3 kap. 3 § andra stycket samma lag. Den som har hemtjänst ska enligt regeringens förslag erbjudas en fast omsorgskontakt, om det inte bedöms vara uppenbart obehövligt. Den fasta omsorgskontakten ska tillgodose den enskildes behov av trygghet, kontinuitet, individanpassad omsorg och samordning när hemtjänstinsatsen verkställs (4 kap. 2 b § SoL). Regeringens förslag innebär även att endast den som har bevis om rätt att använda yrkestiteln undersköterska enligt 4 kap. 5 a § patientsäkerhetslagen (2010:659) ska få utses till fast omsorgskontakt (3 kap. 3 d § SoL). Regeringen pekar på att tog fram allmänna råd om grundläggande kunskaper hos personal som arbetar i omsorg om äldre (SOSFS 2011:12). I dessa råd anges bl.a. att den personal som omfattas av de allmänna råden bör ha kunskaper och förmågor om exempelvis kommunikation, regelverk, det normala åldrandet, åldrandets sjukdomar, skötsel av hemmet, omsorg i livets slutskede, hälso- och sjukvård m.m. Dessa råd gäller alltjämt. har Inspektionen för vård och omsorg i sina årliga tillsynsrapporter pekat på att det fortfarande finns brister i kompetensen hos dem som arbetar inom äldreomsorgen. Det kan exempelvis handla om att legitimerad personal delegerar hantering av läkemedel till personal som inte har tillräcklig erfarenhet, kunskap eller språklig kompetens för att kunna utföra uppgiften på ett säkert sätt. Det finns enligt regeringen anledning att tro att dessa brister inte endast förekommer när det gäller äldre personer som har hemtjänst. Det är regeringens sammantagna bedömning att de särskilda kompetenskrav som bör ställas på den som utses till fast omsorgskontakt medför att hon eller han ska vara undersköterska. När det gäller frågan om även annan personal än undersköterska ska kunna utses till fast omsorgskontakt anför regeringen följande. För att rätt kompetens ska användas på rätt plats och mot bakgrund av att den fasta omsorgskontaktens kärnkompetens bör vara omsorgsarbete är det inte ändamålsenligt att utse legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal till fasta omsorgskontakter. Bestämmelsen i 4 kap. 2 b § SoL om att den som har hemtjänst ska erbjudas en fast omsorgskontakt ska enligt regeringens förslag träda i kraft . Bestämmelsen i 3 kap. 3 d § SoL om att endast den som har bevis om rätt att använda yrkestiteln undersköterska får utses till fast omsorgskontakt, ska träda i kraft . Fram t.o.m. får den som vid ikraftträdandet av 3 kap. 3 d § är tillsvidareanställd med yrkestiteln undersköterska utses att vara fast omsorgskontakt, trots att han eller hon inte har fått bevis om rätt att använda yrkestiteln undersköterska. I kommittémotion 2021/22:4421 av m.fl. (M) yrkande 1 föreslås att beslutar att anta 3 kap. 3 d § i regeringens förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen med den ändringen att paragrafen ska ha lydelsen att i verksamhet enligt denna lag får endast den som har ett sådant bevis om rätt att använda yrkestiteln undersköterska som avses i 4 kap. 5 a § patientsäkerhetslagen eller annan reglerad yrkestitel inom hälso- och sjukvården och omsorgen utses till fast omsorgskontakt. Motionärerna anser att även personer med en annan reglerad yrkestitel inom hälso- och sjukvården och omsorgen än undersköterska ska kunna utses till fast omsorgskontakt i . finns det i vissa fall en omsorgskontakt som arbetar som en del av ett tvärprofessionellt team där målet är att åstadkomma god kontinuitet i såväl omsorgen som vården kring omsorgstagaren. Bestämmelse om behörighet att kunna utses till fast omsorgskontakt Behoven hos omsorgstagare med hemtjänst är ofta komplexa och omfattande, vilket ställer särskilda krav på kompetens för att den som utses till en fast omsorgskontakt ska kunna utföra sitt arbete på ett tryggt och säkert sätt. När det gäller frågan om även annan personal än undersköterskor ska kunna utses till fast omsorgskontakt vill utskottet anföra följande. Den fasta omsorgskontakten kommer att behöva utföra såväl kvalificerade omsorgsinsatser som medicinska uppgifter samt ha utökat ansvar för att planera och genomföra insatserna i . För att rätt kompetens ska användas på rätt plats och mot bakgrund av att den fasta omsorgskontaktens kärnkompetens bör vara omsorgsarbete, anser utskottet liksom regeringen att den fasta omsorgskontakten ska vara undersköterska. Utskottet anser därför att bör anta regeringens lagförslag om att bara den som har bevis om rätt att använda yrkestiteln undersköterska enligt bestämmelserna i patientsäkerhetslagen ska få utses till fast omsorgskontakt. Motion 2021/22:4421 (M) yrkande 1 avstyrks därmed. Det har inte väckts någon motion som går emot att antar regeringens lagförslag i övrigt. Utskottet anser att av de skäl som anförs i propositionen bör anta regeringens lagförslag i övrigt. Utskottet övergår nu till att behandla motionsyrkanden om tillkännagivanden. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om lagstiftningens framtida utformning. Jämför reservation 2 (SD). Som framgår ovan innebär regeringens förslag att den som har hemtjänst ska erbjudas en fast omsorgskontakt om det inte bedöms vara uppenbart obehövligt (4 kap. 2 b § SoL). Den fasta omsorgskontakten ska tillgodose den enskildes behov av trygghet, kontinuitet, individanpassad omsorg och samordning när hemtjänstinsatsen verkställs. Uttrycket ”uppenbart obehövligt” syftar till att markera huvudregeln, dvs. att den enskilde ska erbjudas en fast omsorgskontakt, och att utrymmet för avsteg från den skyldigheten är mycket begränsat. Sådana situationer kan t.ex. vara omsorgstagare som endast har trygghetslarm, matdistribution eller hjälp med städning eller inköp. Emellertid är det enligt regeringen inte typen av eller antalet insatser som ska avgöra om en fast omsorgskontakt behöver erbjudas eller inte. Det finns tvärt om omsorgstagare med ett begränsat antal insatser som trots det kan behöva stöd med att planera och strukturera vardagen och ha behov av att samordna kontakter till andra yrkesgrupper och myndigheter. Även omsorgstagare med begränsade sociala nätverk och måttliga kognitiva nedsättningar kan behöva en omsorgskontakt även utan att ha något stort behov av hemtjänstinsatser. Regeringen anger att det alltid bör göras en bedömning i varje enskilt fall, sett till syftet med den fasta omsorgskontakten. När det gäller att beakta individens egen syn på behovet bör erbjudandet om den fasta omsorgskontakten utformas och framföras på ett sätt som är anpassat efter omsorgstagarens förmågor och förutsättningar. kunskapsstöd om hur vuxna personer med funktionsnedsättning respektive äldre kan stödjas för att ta till sig information och uttrycka sin vilja, bör enligt regeringen med fördel kunna användas även i dessa fall. I kommittémotion 2021/22:4415 av m.fl. (SD) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att alla som har hemtjänst bör erbjudas en fast omsorgskontakt. Enligt motionärerna finns det risk för att omsorgstagare behandlas olika och att erbjudandet om en fast omsorgskontakt kan komma att variera över landet. Förslaget i den del det avser att kunna göra undantag när det bedöms vara uppenbart obehövligt bör tas bort. har fått i uppdrag att ta fram ett vägledningsmaterial för hur arbetet med den fasta omsorgskontakten mer specifikt bör planeras och bedrivas för att uppnå de avsedda målen och säkerställa ett ändamålsenligt genomförande av reformen (S2022/01824). Uppdraget ska redovisas . Som framkommer ovan tillstyrker utskottet förslaget om en fast omsorgskontakt. Den som har hemtjänst ska således erbjudas en fast omsorgskontakt om det inte är uppenbart obehövligt. Utskottet delar regeringens uppfattning att de omsorgstagare som uppenbart inte är i behov av en fast omsorgskontakt inte heller ska erbjudas en sådan. Det är som regeringen påpekar den enskilda omsorgstagarens behov som ska ligga till grund för och styra erbjudandet om fast omsorgskontakt och andra insatser som ges av . Utskottet noterar och ställer sig bakom det som regeringen anför om att uttrycket ”uppenbart obehövligt” syftar till att markera huvudregeln, dvs. att den enskilde ska erbjudas en fast omsorgskontakt, och att utrymmet för avsteg från den skyldigheten är mycket begränsat. Utskottet bedömer att den föreslagna regleringen bör kunna verka för en mer enhetlig tillämpning av funktionen i hela landet samt utgöra ett tydligt mandat för hemtjänstutövarna att utveckla rollen som fast omsorgskontakt. Vidare noterar utskottet att nu har fått i uppdrag att ta fram en vägledning som stöd för hur arbetet med den fasta omsorgskontakten ska planeras och bedrivas för att säkerställa ett ändamålsenligt genomförande av reformen. Utskottet förutsätter att regeringen noga följer utvecklingen och vid behov vidtar åtgärder om det skulle visa sig att det behövs. Motion 2021/22:4415 (SD) yrkande 1 avstyrks med det ovan anförda. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om kompetensförsörjning. Jämför reservation 3 (M, KD) och 4 (SD). Som redan framkommit har beslutat om att yrket undersköterska ska regleras genom en skyddad yrkestitel. Den nya lagstiftningen ska börja tillämpas från och innebär att det krävs ett bevis som är utfärdat av för att få använda yrkestiteln. Grunden för att få ett sådant bevis kommer att vara utbildningsinnehållet i gymnasieskolans vård- och omsorgsprogram eller yrkespaketet för undersköterska i vuxenutbildning (bet. 2020/21:SoU30, rskr. 2020/21:376). I Socialstyrelses allmänna råd om grundläggande kunskaper hos personal som arbetar i omsorg om äldre finns som nämnts rekommendationer om personalens grundläggande kunskaper inom kommunikation (SOSFS 2011:12). Regeringen anför att en rad initiativ har tagits för att öka bemanningen och säkerställa kompetensen inom äldreomsorgen. –2018 avsattes totalt för att öka bemanningen inom äldreomsorgen. Genom satsningen har drygt 19 000 årsarbetare tillkommit, vilket motsvarar i genomsnitt 4 800 årsarbetare . Huvuddelen av medlen har använts till att öka tillgången på personal som arbetar nära de äldre. till vilka yrkesgrupper som satsningen finansierat är undersköterskor den största gruppen. Både kommunala och enskilda utförare har tagit del av medlen. En uppföljning av satsningen visar att grundbemanningen i vissa kommuner har ökat både genom nyanställning av personal och genom en ökning av sysselsättningsgraden för redan anställda. Det har i sin tur bidragit till en bättre kontinuitet i bemanningen eftersom möjligheterna att schemalägga personalen så att de i högre utsträckning kan möta samma omsorgstagare har förbättrats. införde regeringen kompetenssatsningen Äldreomsorgslyftet. Satsningen gav ny och befintlig personal möjlighet att på betald arbetstid genomgå utbildning till vårdbiträde eller undersköterska inom vuxenutbildning eller motsvarande utbildning på folkhögskola. finansierades kostnaden för den tid den anställde var frånvarande på grund av studier till vårdbiträde eller undersköterska. Utöver att utbilda sig till undersköterska eller vårdbiträde gavs personalen möjlighet att fortbilda sig genom kompetenshöjande utbildningar inom vård och omsorg. Första linjens chefer som arbetar inom vård och omsorg om äldre fick också möjlighet att utbilda sig på arbetstid. Äldreomsorgslyftet har förstärkts med ytterligare medel, vilket innebär att satsningen omfattar . Satsningen bedöms bidra till att underlätta möjligheterna att utbilda sig till undersköterska inför den planerade regleringen av yrket. Parallellt med regeringens kompetenssatsning Äldreomsorgslyftet ingick kommuner och Regioner och en överenskommelse om att de kommuner som tar del av satsningen ska erbjuda tillsvidareanställningar på heltid. Regeringen tillsatte 2019 en särskild utredare som fungerat som nationell samordnare. Samordnaren har arbetat med att skapa förutsättningar för en hållbar kompetensförsörjning inom kommunalt finansierad vård och omsorg om äldre. Samordnaren överlämnade sitt betänkande välja vård och omsorg – En hållbar kompetensförsörjning inom vård och omsorg om äldre (SOU 2021:52) . Beredning pågår i . I kommittémotion 2021/22:4421 av m.fl. (M) begärs i yrkande 3 ett tillkännagivande om att stärka vårdens och omsorgens medarbetare i . Det bör tas fram en gemensam strategi för att kompetens- och personalförsörjning ska kunna tillgodoses långsiktigt inom äldreomsorgen. I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att det bör införas språkkrav inom . Enligt motionärerna är det avgörande att personalen inom behärskar det svenska språket för att t.ex. kunna läsa och förstå dokumentation, vård och omsorgsprogram samt läkemedelslistor. m.fl. (SD) begär i kommittémotion 2021/22:4415 yrkande 3 ett tillkännagivande om kompetensförsörjningen av undersköterskor. Motionärerna anser att det bör tas fram en kompetensförsörjningsplan som sträcker sig och som kan ge stöd för bl.a. regelbundna uppföljningar med mätbara mål för att tillgodose kvalitet, bemanning och kompetenstillförsel samt behov av undersköterskor i . Tillkännagivande om kunskapskrav i det svenska språket Utskottet föreslog i 2020/21:SoU9 ett tillkännagivande om kunskapskrav i det svenska språket. Utskottet anförde följande i betänkandet (s. 43, 1 res. S, MP, V och särskilt yttrande SD): Enligt utskottet är det viktigt att äldreomsorgens personal behärskar det svenska språket. Detta är en säkerhetsaspekt så att föreskrifter, dokumentation, vård och omsorgsprogram samt läkemedelsföreskrifter m.m. kan följas. Utskottet anser därför att regeringen bör se över vilka kunskapskrav i det svenska språket som ska gälla för äldreomsorgens personal. Utskottet föreslår att ställer sig bakom det som utskottet anfört och tillkännager detta för regeringen. Motionerna […] bör bifallas. Motionerna […] bör bifallas delvis. Övriga motionsyrkanden om kunskapskrav i det svenska språket avstyrktes. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2020/21:216). I skrivelse 2020/21:75 anför regeringen följande när det gäller frågan om kunskapskrav i det svenska språket. I betänkande SOU 2021:52 uppmärksammades bl.a. bristande språkkunskaper i svenska språket och att arbetsgivarna bör ta ett större ansvar för att utbildningsnivån höjs inom vården och omsorgen. För att stödja den fortsatta utvecklingen av äldreomsorgen föreslogs att regeringen skulle inrätta ett nationellt för äldreomsorg. gav regeringen i uppdrag att föreslå hur ett sådant kan inrättas och organiseras vid myndigheten (S2021/08232). Regeringen avser att återkomma i frågan i budgetpropositionen . anger i en rapport att ett arbete pågår inom myndigheten med att inrätta och organisera det nationella kompetenscentrumet för äldreomsorg. Centrumet kommer att bli ett tillskott och en förstärkning av myndighetens befintliga arbete samt fungera som ett nav för äldrefrågor och samarbeta med andra delar av myndigheten. Centrumet ska öka den nationella kunskapen, bl.a. genom att följa och analysera utvecklingen inom kommunerna, återföra kunskap och evidens, stödja genomförandet av bästa tillgängliga kunskap och ändamålsenliga arbetssätt samt främja bred samverkan över huvudmanna- och professionsgränser. har enligt regleringsbrevet i uppdrag att tillhandahålla insatser för att förbättra kunskapen i det svenska språket bland anställda i äldreomsorgen. ska prioritera insatser som kan sättas in snabbt och sträva efter att sprida insatserna över hela landet. Uppdraget pågår –2024 och ska slutredovisas . har fått i uppdrag att ta fram ett stöd som ska underlätta för verksamheter inom äldreomsorgen att bedöma vilka kunskaper i svenska språket som personalen behöver för arbetsuppgifter inom den del av äldreomsorgen som avser kommunernas socialtjänst (S2022/02057). Syftet är att stärka förutsättningarna för en god vård och omsorg om äldre. Uppdraget ska redovisas till regeringen . Som framgår arbetar regeringen med att öka bemanningen och säkerställa kompetensen inom äldreomsorgen. Även förslaget i denna proposition om att införa en fast omsorgkontakt bör ses som ett led i detta arbete. Utskottet noterar att betänkandet välja vård och omsorg – En hållbar kompetensförsörjning inom vård och omsorg om äldre (SOU 2021:52) bereds i . Utskottet anser att regeringens pågående arbete bör avvaktas. Motion 2021/22:4421 (M) yrkande 3 om att stärka vårdens och omsorgens medarbetare i och motion 2021/22:4415 (SD) yrkande 3 om kompetensförsörjningen av undersköterskor avstyrks därför. När det gäller motionsyrkandet om språkkrav i berörs det i ovan nämnda tillkännagivande om kunskapskrav i det svenska språket för äldreomsorgens personal. har redovisat uppdraget om att inrätta ett vid myndigheten för att stödja den fortsatta utvecklingen inom äldreomsorgen. Vidare har i uppdrag att tillhandahålla insatser för att förbättra kunskapen i svenska språket bland anställda i äldreomsorgen. Dessutom har fått i uppdrag att ta fram ett språkbedömningsstöd för verksamheter inom äldreomsorgen. Det framkommer också att regeringen avser att återkomma i frågan i budgetpropositionen . Motion 2021/22:4421 (M) yrkande 4 avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om samordning och samverkan. Jämför reservation 5 (M) och 6 (V). Inom hälso- och sjukvården gäller enligt 6 kap. 2 § patientlagen (2014:821) att en fast vårdkontakt ska utses för patienten om han eller hon begär det, eller om det är nödvändigt för att tillgodose hans eller hennes behov av trygghet, kontinuitet, samordning och säkerhet. När det gäller förhållandet mellan den fasta vårdkontaktens respektive omsorgskontaktens uppdrag konstaterar regeringen följande. Vårdkontakten ska främst tillgodose behov inom hälso- och sjukvården, medan omsorgskontakten ska tillgodose behov som uppstår inom och avser område när en hemtjänstinsats verkställs. Det kan naturligtvis uppstå situationer då den fasta vårdkontaktens och den fasta omsorgskontaktens ansvar formellt sett överlappar varandra, men det bör enligt regeringen inte innebära att den fasta omsorgskontaktens roll kan anses vara oklar. I kommittémotion 2021/22:4421 av m.fl. (M) begärs i yrkande 2 ett tillkännagivande om att genomföra en genomlysning av gränsdragningen mellan hälso- och sjukvårdenslagen och socialtjänstlagen när det gäller omsorg och omvårdnad. Samordningen och samverkan mellan huvudmännen bör underlättas. m.fl. (V) begär i kommittémotion 2021/22:4410 ett tillkännagivande om att regeringen bör ta initiativ till styrning mot tvärprofessionella team runt omsorgstagare som har hemtjänst. Genom tvärprofessionella team kan omsorgen och vården organiseras så att omsorgs-tagaren får besök av så få personer som möjligt som den medicinska kompetensen kring varje enskild omsorgstagare stärks likväl som tillgången till rehabiliteringsinsatser. Som framkommer ovan har fått i uppdrag att ta fram ett vägledningsmaterial om hur arbetet med den fasta omsorgskontakten mer specifikt bör planeras och bedrivas för att uppnå de avsedda målen för att säkerställa ett ändamålsenligt genomförande av lagförslaget. Uppdraget ska redovisas . Vidare har , som framgår ovan, redovisat uppdraget om att föreslå hur ett nationellt för äldreomsorg kan inrättas och organiseras vid myndigheten. Kompetenscentrumet ska ha en central roll och kännetecknas av bl.a. tvärprofessionell samverkan med relevanta aktörer. Centrumet ska redovisa sitt arbete i en särskild plan som lämnas och som innehåller en analys av det långsiktiga arbetet samt information om vilka utvecklingsområden som prioriteras kommande år.