bet · H901TU5 · 2022-01-28 00:00:00 — ska tillförsäkra en tillfredsställande tillgänglighet som har sin utgångspunkt i invånarnas behov av personresor och näringslivets behov av godstransporter men ska också skapa förutsättningar för regional utveckling. uppdrag om den framtida statligt upphandlade färjetrafiken till gav regeringen i uppdrag att analysera alternativa modeller för den framtida statligt upphandlade färjetrafiken till . Därtill ska ett alternativ där staten driver Gotlandstrafiken i egen regi analyseras. I uppdraget ingår bl.a. att – beskriva effekter och konsekvenser i förhållande till de transportpolitiska målen av de olika alternativen – redovisa en bedömning av samhällsekonomisk effektivitet samt kostnader och finansiering för de olika alternativen fördelat över tid – analysera och beskriva miljöeffekter av de olika alternativen inklusive hur de olika alternativen kan utformas för att uppnå en fossilfri Gotlandstrafik – ämna förslag till vilken modell som bör gälla för nästa upphandling och beskriva en föreslagen fortsatt process fram till upphandling. redovisade sitt uppdrag. föreslår att modellen med statligt ägda fartyg och upphandlad drift används för framtida trafik då den ger ökad möjlighet till konkurrens och bedöms ge lägre kostnader för staten. framför att om modellen införs behöver staten hantera fartygen i ett eget rederi. framför att mot bakgrund av att har en stor rederiverksamhet och hanterar ett flertal fartygstyper bedömer verket att deras förmåga är något bättre än . skulle i så fall ansvara för att designa, bygga och förvalta fartygen. bedömer att det inte är möjligt för staten att etablera ett rederi och anskaffa fartyg redan till nästa trafikperiod . Nästa upphandling genomförs därför likt tidigare som en sammanhållen upphandling av fartyg och drift. Statligt ägda fartyg kan komma i fråga först i den därpå kommande upphandlingen. har i uppdraget även belyst frågan om hur Gotlandstrafiken ska kunna bli fossilfri till 2045. Vägen till fossilfrihet innehåller ett antal valmöjligheter kring vilken trafik som ska köras och i vilken takt klimatgaser ska reduceras samt fossilfria bränslen införas. Dessa val påverkar kostnaderna för trafiken. Frågan om trafikering och klimatmål samt tidpunkt för en eventuell upphandling med statliga fartyg kommer att hanteras i arbetet med kommande upphandlingar. redovisning är föremål för remissbehandling till . Skriftliga frågor och interpellationer Infrastrukturminister har i svaret på en skriftlig fråga (fr. 2020/21:1971) framhållit att det inte finns några planer på att ta bort som hamn för Gotlandstrafiken. Infrastrukturministern har i svaret på en annan skriftlig fråga (fr. 2019/20:1228) framfört bl.a. att staten upphandlar färjetrafik till för att säkerställa tillgång till väl fungerande klimatsmarta kommunikationer. Det handlar om att skapa förutsättningar för människor att leva och utvecklas på . Näringslivet behöver möjligheter till godstransporter och samhällsviktiga funktioner behöver garanteras regelbundna och anpassade sätt att transportera bl.a. farligt gods. Utskottet har behandlat frågor om Gotlandstrafiken tidigare, senast i betänkande 2020/21:TU7. Utskottet påminde om att har regeringens uppdrag att, inom ramen för de transportpolitiska målen och angivna medelsramar, ingå och ansvara för statens avtal om linjesjöfart till . Utskottet avstyrkte motionsyrkandena och beslutade i linje med utskottets betänkande. Utskottet vill inledningsvis understryka betydelsen av att skapa förutsättningar för människor att leva och utvecklas på . Näringslivet behöver också möjligheter till godstransporter och samhällsviktiga funktioner behöver säkerställas. Utskottet påminner om att det saknas kommersiell bärkraft för trafik i den omfattning som krävs för att Region ska anses kunna leva och utvecklas. har därför regeringens uppdrag att, inom ramen för de transportpolitiska målen och angivna medelsramar, ingå och ansvara för statens avtal om linjesjöfart till . Utskottet vill vidare peka på det uppdrag som regeringen gav att analysera alternativa modeller för den framtida statligt upphandlade färjetrafiken till samt ett alternativ där staten driver Gotlandstrafiken i egen regi. redovisade sitt uppdrag och det är nu föremål för remissbehandling till . Utskottet anser inte att det finns anledning att föregripa beredningen av utredning men förutsätter att den fortsatta beredningen kommer att tillförsäkra en tillfredsställande tillgänglighet, som har sin utgångspunkt i invånarnas behov av personresor och näringslivets behov av godstransporter, och skapar förutsättningar för regional utveckling. Motionerna 2021/22:2596 (V) yrkandena 12–14, 2021/22:2693 (S) och 2021/22:3394 (L) yrkande 39 avstyrks därmed. Ökad och hållbar kollektivtrafik, punkt 1 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3679 av m.fl. (C) yrkandena 5 och 11 samt 2021/22:3198 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2 samt 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 28. Jag anser att andelen resor med kollektivtrafik behöver öka. Detta är viktigt för att minska klimatutsläppen men också för att minska trängseln på våra vägar. tar många människor bilen trots att de gärna hade rest med bussen, pendeltåget eller spårvagnen om det hade funnits möjlighet att göra det. Jag anser därför att förutsättningarna för kollektivtrafiken samt för resor med kollektivtrafiken behöver förbättras. Jag är medveten om att kollektivtrafik är en fråga för regionala och kommunala överväganden, men för att stödja och uppmuntra kommuner och regioner att öka kollektivtrafiken anser jag att det bör införas en kollektivtrafikbonus. Jag anser därför att regeringen bör vidta åtgärder i linje med vad jag har framfört. Ökad och hållbar kollektivtrafik, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3198 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2 samt 2021/22:3679 av m.fl. (C) yrkandena 5 och 11 samt 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 28. Jag vill peka på att flera utredningar och rapporter har presenterat möjliga åtgärder för att minska klimatpåverkan från våra transporter och för att öka andelen persontransporter med kollektivtrafik. Jag vill särskilt lyfta fram att Partnersamverkan för en förbättrad kollektivtrafik tog fram en rapport som redogör för möjligheterna till fördubblad marknadsandel för kollektivtrafik till 2030. I rapporten konstateras det att det kommer att krävas betydande insatser för att nå en marknadsandel på , som är branschens målsättning. Jag anser att det behövs kraftfulla åtgärder för att stödja de regionala kollektivtrafikmyndigheterna för att så snart pandemin är över få tillbaka resenärerna och förtroendet för kollektivtrafiken. Jag anser därför att regeringen bör återkomma till med förslag på en handlingsplan för hur mål om fördubblad marknadsandel för kollektivtrafiken ska realiseras. Det ska vara enkelt och ekonomiskt lönsamt att välja de klimatsmarta alternativen. Jag vill påminna om att effektiva helhetssatsningar och en stadsplanering med ett tillgängligt och sammanhållet kollektivtrafiksystem i kombination med ett lägre pris för kollektivtrafiken har visat sig vara ett framgångsrikt sätt för att minska bilismen och för att uppnå hållbara städer. Mot bakgrund av att resor med kollektivtrafik ökar med en sådan kombinerad satsning har satsningen också inneburit ökade intäkter i kollektivtrafiken. En sådan helhetssatsning kräver mer resurser inledningsvis men har, om den planeras rätt, sedan möjlighet att bli självbärande. Jag anser därför att regeringen bör se till att det genomförs en översyn av möjliga åtgärder som sänker taxorna i kollektivtrafiken och stärker kollektivtrafikens konkurrenskraft när det gäller resekostnaden för motsvarande resor med personbil. Ökad och hållbar kollektivtrafik, punkt 1 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4199 av m.fl. (L) yrkande 28 och 2021/22:3198 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2 samt 2021/22:3679 av m.fl. (C) yrkandena 5 och 11. Jag vill understryka betydelsen av att samtliga vägtransporter inom EU blir helt fossilfria. Jag kan dock konstatera att klimatarbetet har kommit långt inom kollektivtrafiken och det är mycket positivt att en stor del av kollektivtrafiken i städerna också är fossilfri. Jag anser att arbetet måste fortgå och att regeringen bör verka för att all kollektivtrafik på väg eller spår ska drivas av el eller fossilfria bränslen 2030. Nya mobilitetslösningar, punkt 2 (C, L) av (C) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3378 av m.fl. (L) yrkande 14, 2021/22:3394 av m.fl. (L) yrkande 49 och 2021/22:3679 av m.fl. (C) yrkande 10. Vi vill framhålla att digitaliseringslösningar kan underlätta för människor att göra klimatsmarta val i trafiken. Bilpooler, elcyklar och framöver även självkörande bilar kan bli en del av framtidens kollektivtrafik, liksom delningsekonomins nya koncept för taxi. Vi anser att lagstiftningen som rör kollektivtrafiken ska vara utformad så att den möjliggör för nya kollektiva transportlösningar. Vi anser därför att regeringen bör göra en översyn av regelverken som rör kollektivtrafiken och se till så att regelverket underlättar för nya och effektiva transportmedel. Jämställd och jämlik kollektivtrafik, punkt 3 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3679 av m.fl. (C) yrkande 4 och 2021/22:3198 av m.fl. (V) yrkandena 3 och 4. Jag vill inledningsvis slå fast vikten av att vårt transportsystem är likvärdigt i förhållande till kvinnors respektive mäns olika behov. Transporter är grundläggande för vår vardag, och jämställda transporter handlar om att ge kvinnor och män lika förutsättningar. Jag vill starkt betona att kvinnor och män ska ha samma möjlighet att påverka planeringen av transporter och transportinfrastruktur. Jag kan konstatera att kvinnor respektive män reser på olika sätt. Kollektivtrafik nyttjas främst av kvinnor, medan män väljer bilen i större utsträckning. Kvinnor reser mer hållbart genom att de reser kollektivt och inte utsätter sig själva och andra för lika stora risker i trafiken. För att utforma ett mer jämställt och därmed mer hållbart transportsystem krävs att både kvinnor och män deltar i samtal och beslut som berör transportsystemet. Det är viktigt att inkludera jämställdhetsaspekten även när miljömålen formuleras i samband med trafikplanering. Jag vill uppmärksamma att gruppen kvinnor har mindre arbetsmarknadsregioner än vad män har på grund av brister i kollektivtrafiken. I syfte att uppnå en mer jämställd arbetsmarknad är det därför en nödvändighet för att förstora sina funktionella regioner med hjälp av utbyggd transportinfrastruktur. Jag kan konstatera att många invånare, särskilt kvinnor, känner oro inför att vistas i det offentliga rummet, bl.a. med hänsyn till könsrelaterat våld. Detta bör beaktas i planeringsarbetet när det gäller allt från utformning och ljussättning av gångtunnlar till återvändsgränder, grönområden och andra platser med begränsad insyn. Det finns också en delvis otrygg och hotfull miljö i kollektivtrafiken, och det riskerar att minska viljan hos den enskilde att åka kollektivt. Det är därtill ett allvarligt arbetsmiljöproblem. Mot denna bakgrund anser jag att regeringen bör främja ett mer jämställt nyttjande av kollektivtrafiken. Jämställd och jämlik kollektivtrafik, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3198 av m.fl. (V) yrkandena 3 och 4 samt 2021/22:3679 av m.fl. (C) yrkande 4. För att få ett transportsystem som är inkluderande och rättvist fördelat och som kan bidra till att minska de socioekonomiska klyftorna anser jag att det behövs mer kunskap om hur transportsystemet fungerar för olika grupper av resenärer. Jag kan dock konstatera att vi har tillräckligt med kunskap för att veta att det finns stora grupper som är beroende av kollektivtrafiken för sina transporter men som missgynnas både i planeringen av trafiken och av priserna för att använda den. Jag är medveten om att kollektivtrafiken anses vara en fråga för det regionala självbestämmandet. Jag vill dock påtala att många av besluten om regional kollektivtrafik motverkar de nationellt beslutade transportpolitiska målen om bl.a. klimat, jämlikhet och jämställdhet. Jag anser därför att regeringen ska ta fram en handlingsplan för hur kollektivtrafik och transportplanering kan öka tillgängligheten för socioekonomiskt svaga grupper och bidra till ett socialt jämlikt och jämställt transportsystem. Jag vill framhålla att vid infrastrukturplanering och trafikplanering tas tyvärr sällan hänsyn till hälsoeffekter för de boende i närheten eller till vilka sociala konsekvenser planerna får. Detta är något som drabbar främst ekonomiskt svaga områden. Jag anser därför att regeringen ska återkomma till med förslag på hur användandet av sociala konsekvensbedömningar och hälsokonsekvensbedömningar vid planering av infrastruktur och kollektivtrafik ska främjas. Kollektivtrafik i hela landet, punkt 4 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3679 av m.fl. (C) yrkande 9 och 2021/22:1339 av (S), 2021/22:3394 av m.fl. (L) yrkande 48, 2021/22:3856 av m.fl. (S) och 2021/22:3879 av m.fl. (KD) yrkande 62. Jag vill understryka vikten av att underlätta för människor att resa med kollektivtrafik över länsgränser. Jag anser därför att regeringen bör initiera en översyn av den regionala kollektivtrafiken i syfte att utreda möjligheten till ett utvecklat huvudmannaskap. Kollektivtrafik i hela landet, punkt 4 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3879 av m.fl. (KD) yrkande 62, 2021/22:3394 av m.fl. (L) yrkande 48 och 2021/22:1339 av (S), 2021/22:3679 av m.fl. (C) yrkande 9 och 2021/22:3856 av m.fl. (S). Jag vill framhålla att en väl fungerande och tillgänglig kollektivtrafik är av stor betydelse för att minska transportsektorns miljöpåverkan men också för att öka tillgängligheten för människor till bl.a. arbetet eller skolan. Det ska vara enkelt och smidigt att ta sig till jobbet eller till skolan. Effektiva kommunikationer och transporter är också avgörande för att företag ska kunna utveckla sin verksamhet även på mindre orter. Jag anser därför att det behövs en rad åtgärder för att säkra goda kommunikationer i hela landet, såsom bl.a. underhåll och nybyggnad av järnvägar och vägar samt satsningar på kollektivtrafiken. Jag är medveten om att kollektivtrafiken i första hand är kommunernas och regionernas ansvar, men staten bör också bidra till att öka förutsättningarna att åka kollektivt. Jag vill därför framhålla att regeringen ska se till att investeringarna i kollektivtrafik på landsbygden ökar. Kollektivtrafik i hela landet, punkt 4 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3394 av m.fl. (L) yrkande 48, 2021/22:3879 av m.fl. (KD) yrkande 62 och 2021/22:1339 av (S), 2021/22:3679 av m.fl. (C) yrkande 9 och 2021/22:3856 av m.fl. (S). En väl fungerande kollektivtrafik lägger grunden för transportsystemet i hela . Resor med buss, spårväg, tunnelbana och pendeltåg minskar utsläppen men också trängseln på vägarna. Jag vill framhålla att en välfungerande kollektivtrafik även är central för att människor enkelt ska kunna ta sig till jobbet och till skolan. Ökat kollektivt resande bidrar också till att uppfylla de transportpolitiska mål som har beslutat om. Jag anser därför att kollektivtrafiken behöver byggas ut på ett ansvarsfullt sätt i hela landet och att regeringen bör verka för detta. Kollektivtrafik på vatten, punkt 5 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2954 av m.fl. (SD) yrkande 15 och 2021/22:3879 av m.fl. (KD) yrkande 43. Vi kan tyvärr konstatera att trots att en stor del av befolkning bor vid kusten består av kollektivtrafik av båttrafik. Vi kan konstatera att belastningen på kollektivtrafiken på land ökar. Vi vill framhålla att det är viktigt att så många människor som möjligt har tillgång till en välfungerande kollektivtrafik. Vår uppfattning är därför att det finns en stor potential i att utveckla kollektivtrafiken på vatten. Det kan man bl.a. göra genom att se över upphandlingsreglerna och möjligheterna för fastighetsägare att bygga hållplatser vid sina fastigheter. Vi anser att regeringen bör vidta åtgärder i linje med vad vi har framfört. Kollektivtrafik på vatten, punkt 5 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3879 av m.fl. (KD) yrkande 43 och 2021/22:2954 av m.fl. (SD) yrkande 15. Jag vill påminna om att kollektivtrafiken på vatten kan avlasta kollektivtrafiken på land. Sjötrafik är ett effektivt transportmedel som kan transportera många resenärer i storstäderna och har därför också potential att möjliggöra för framtida bostads- och arbetsmarknadsområden. Jag kan dock tyvärr konstatera att vattenvägarna är underutnyttjade. Jag anser därför att det är viktigt att ha med kollektivtrafik på vatten i planeringen av den framtida infrastrukturen. Det kan göras genom att bl.a. tillgängliggöra kajer och genom ett gemensamt biljettsystem för kollektivtrafik på vatten. Jag anser därför att regeringen ska ge i uppdrag att samverka med kommuner och regioner för att stödja utbyggnaden av kollektivtrafik på vatten. Gränsöverskridande kollektivtrafik, punkt 6 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3248 av m.fl. (C) yrkande 5.1. Jag vill inledningsvis framhålla att för att människor fullt ut ska kunna dra nytta av den fria rörligheten inom är det centralt att transporter och kommunikationer fungerar på ett tillfredsställande sätt. Jag anser därför att samarbetet inom bör öka när det gäller bl.a. utbyggnaden av kollektivtrafik, och de nordiska länderna bör också sträva efter en gemensam planering av infrastrukturprojekt som är av betydelse för gränsregioner och rörligheten inom . Jag vill också peka på att den moderna tekniken gör det möjligt med gemensamma biljettsystem inom kollektivtrafiken. Enligt min mening behövs det således former för ett tätare samarbete över nationsgränserna mellan infrastrukturmyndigheter, kommuner och regioner. Jag anser därför att regeringen bör verka för ett ökat nordiskt samarbete när det gäller kollektivtrafik och gemensamma biljettsystem. Frågor om färdtjänst, punkt 7 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:386 av (SD), 2021/22:2499 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2021/22:2968 av m.fl. (SD) yrkandena 103 och 104 samt 2021/22:3806 av m.fl. (SD) yrkandena 34–39, 2021/22:813 av (S), 2021/22:869 av (M) och 2021/22:3198 av m.fl. (V) yrkande 10 i denna del och 2021/22:3158 av (M), 2021/22:3394 av m.fl. (L) yrkande 50, 2021/22:3605 av (M), 2021/22:3879 av m.fl. (KD) yrkande 64 och 2021/22:4065 av m.fl. (MP) yrkandena 31 och 32. Vi vill inledningsvis framhålla att en fungerande färdtjänst innebär att personer med funktionsnedsättning kan leva ett rörligare och rikare liv. Enligt vår uppfattning ska färdtjänst vara en flexibel samhällsservice och personer med funktionsnedsättning ska kunna arbeta, vara föräldrar och ha en meningsfull fritid. Utan möjligheter att förflytta sig smidigt till en rimlig kostnad går det inte att vara aktiv och delaktig i samhället. Vi har tagit del av att tolkningen av regelverket när det gäller färdtjänst skiljer sig åt mellan olika regioner, vilket leder till stora regionala skillnader i den praktiska tillämpningen. Vi anser att alla medborgare ska ha tillgång till samma samhällsfunktioner oavsett bostadsort. Vi vill därför att regeringen slår fast ett stärkt rättighetsperspektiv i färdtjänstlagen. Enligt vår mening ska det vidare framgå av lagens syfte att färdtjänsten ska göra det möjligt för personer med funktionsnedsättning att, precis som andra, fritt bosätta sig, arbeta, studera och ha en aktiv fritid. Lagen bör även tydliggöra att resenären har rätt att göra korta uppehåll under resan, för att exempelvis lämna och hämta barn i förskola eller skola. Vi anser vidare att regeringen bör se till att införa ett fritt antal färdtjänstresor i landets alla regioner och att barn alltid, utan kostnad, ska kunna vara medresenärer. Vi vill peka på att ytterligare ett sätt att stärka rättighetsperspektivet är att lagstadga om rätten till färdtjänst i en annan kommun. Vidare anser vi att det är hög tid att se över systemet med färdtjänst och sjuktransporter. Färdtjänsten bör därför återföras till socialtjänstlagen. Det finns tyvärr exempel på att färdtjänstbilar aldrig dyker upp. Personen med funktionsnedsättning som har beställt bilen blir istället stående på trottoaren och väntar förgäves. Det kan få till följd att han eller hon missar den planerade resan och dessutom kanske inte får tillbaka pengarna. Det handlar om att personer med funktionsnedsättning ska kunna lita på att färdtjänsten anländer i lika hög grad som vid en vanlig beställd resa. Även om den utfärdande myndigheten är skyldig att bedriva tillsyn kan det vara svårt att få rättelse för den som har en funktionsnedsättning. Vi anser därför att regeringen behöver se till att det genomförs en översyn av färdtjänstens funktion och tillsyn samt sanktioner och kompensation till drabbade kunder. Vi vill understryka att en utebliven upphandling inte är en tillräcklig sanktion. Behovet av översyn av färdtjänsten handlar också om att näringslivet ska vara väl fungerande och oseriösa aktörer inte ska få fördelar framför seriösa aktörer. Vi anser vidare att regeringen behöver se till att det görs en översyn av bl.a. färdtjänstlagen men också av andra relevanta lagar som försvårar parasportande. Nuvarande regelverk och bristen på synkronisering utgör hinder för parasportande bl.a. genom att man ibland inte kan ha med sig sin utrustning eller ta sig till sina träningar eftersom vissa personer har ett bestämt maximalt antal färdtjänstresor. Vi anser att regeringen bör vidta åtgärder i linje med vad vi har anfört. Frågor om färdtjänst, punkt 7 (KD, L) av (KD) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3394 av m.fl. (L) yrkande 50 och 2021/22:3879 av m.fl. (KD) yrkande 64, 2021/22:2968 av m.fl. (SD) yrkandena 103 och 104, 2021/22:3158 av (M) och 2021/22:3198 av m.fl. (V) yrkande 10 i denna del och 2021/22:386 av (SD), 2021/22:813 av (S), 2021/22:869 av (M),