bet · H901SkU14 · 2022-04-27 00:00:00 — Företag, kapital och fastighet I betänkandet behandlar utskottet kvarvarande motionsyrkanden från allmänna motionstiden /22 om beskattning, företagande och kapital. Utskottet föreslår med anledning av motionsyrkanden två tillkännagivanden till regeringen om att den ska utvärdera och föreslå åtgärder för att utveckla bl.a. den kustnära sjöfarten och systemet med tonnagebeskattning och göra en översyn av stämpelskatten på fartygsinteckningar med särskild inriktning på dess miljöstyrande effekt. Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden. Utskottet hänvisar bl.a. till att redan har tagit ställning i dessa frågor, att utredningar och beredningar pågår eller att tillkännagivanden inte behövs eftersom frågan redan är aktualiserad inom . I betänkandet finns 25 reservationer (M, SD, C, V, KD, L) och ett särskilt yttrande (V). Cirka 120 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /22. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Utdelning och kapitalvinster till delägare i fåmansföretag Skatteregler för ideell sektor Avdrag för sponsring av idrott Avdrag för sponsring av kultur 1.Företagande och investeringar, punkt 1 (M) 2.Företagande och investeringar, punkt 1 (SD) 3.Företagande och investeringar, punkt 1 (C) 4.Företagande och investeringar, punkt 1 (V) 5.Företagande och investeringar, punkt 1 (KD) 6.Företagande och investeringar, punkt 1 (L) 7.Utdelning och kapitalvinster till delägare i fåmansföretag, punkt 2 (SD) 8.Utdelning och kapitalvinster till delägare i fåmansföretag, punkt 2 (C) 9.Utdelning och kapitalvinster till delägare i fåmansföretag, punkt 2 (L) 10.Beskattning vid generationsskifte, punkt 3 (KD) 11.Skogskonton m.m., punkt 4 (M) 12.Skogskonton m.m., punkt 4 (SD) 13.Skogskonton m.m., punkt 4 (C) 14.Skogskonton m.m., punkt 4 (KD) 15.Skatteregler för ideell sektor, punkt 5 (SD) 16.Ränteavdrag, punkt 6 (SD) 17.Ränteavdrag, punkt 6 (KD) 18.Fastighetsskatt på elproduktion, punkt 7 (SD) 19.Boendebeskattning m.m., punkt 8 (SD) 20.Boendebeskattning m.m., punkt 8 (C) 21.Boendebeskattning m.m., punkt 8 (V) 22.Boendebeskattning m.m., punkt 8 (KD) 23.Avdrag för sponsring av idrott, punkt 10 (SD, C, V, KD, L) 24.Avdrag för sponsring av kultur, punkt 11 (C, KD, L) 25.Konstinköp, punkt 13 (C) Företag, kapital och fastighet (V) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /22 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2021/22:469 av m.fl. (V) yrkande 10, 2021/22:1962 av (M), 2021/22:2124 av (M) yrkande 4, 2021/22:2132 av (M), 2021/22:2383 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2021/22:2428 av m.fl. (SD) yrkandena 8, 9 och 11, 2021/22:2436 av m.fl. (SD), 2021/22:2533 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2021/22:2597 av m.fl. (V) yrkande 13, 2021/22:2885 av (M) yrkandena 2 och 3, 2021/22:3227 av m.fl. (C) yrkande 11, 2021/22:3638 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 5, 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkande 31, 2021/22:3685 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 36, 2021/22:3708 av m.fl. (M) yrkande 44, 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkande 29, 2021/22:3965 av m.fl. (L) yrkande 24, 2021/22:3966 av m.fl. (L) yrkandena 1–4, 2021/22:3968 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkandena 3 och 4, 2021/22:3987 av m.fl. (M) yrkande 9, 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkande 42, 2021/22:4037 av och (båda M) yrkande 5, 2021/22:4202 av m.fl. (KD) yrkande 11 och 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkandena 3 och 5. Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (C) Reservation 4 (V) Reservation 5 (KD) Reservation 6 (L) Utdelning och kapitalvinster till delägare i fåmansföretag 2021/22:414 av (M), 2021/22:599 av (M), 2021/22:2427 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2021/22:3380 av m.fl. (L) yrkande 17, 2021/22:3511 av m.fl. (C) yrkande 2, 2021/22:3685 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 31 och 2021/22:3968 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkande 1. Reservation 7 (SD) Reservation 8 (C) Reservation 9 (L) 2021/22:4202 av m.fl. (KD) yrkandena 15 och 16 samt 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 16. Reservation 10 (KD) 2021/22:1621 av Per Åsling (C) yrkande 5, 2021/22:1624 av Per Åsling (C), 2021/22:2456 av m.fl. (SD) yrkande 30, 2021/22:3139 av (M), 2021/22:3432 av m.fl. (M) yrkande 1, 2021/22:3682 av m.fl. (C) yrkandena 10 och 21, 2021/22:3685 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 27, 2021/22:3880 av m.fl. (KD) yrkandena 45 och 85–88 samt 2021/22:4202 av m.fl. (KD) yrkande 10. Reservation 11 (M) Reservation 12 (SD) Reservation 13 (C) Reservation 14 (KD) Skatteregler för ideell sektor 2021/22:2499 av m.fl. (SD) yrkande 14. Reservation 15 (SD) 2021/22:1685 av (S), 2021/22:1972 av (M), 2021/22:2124 av (M) yrkande 3, 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkande 30 och 2021/22:4222 av m.fl. (KD) yrkande 2. Reservation 16 (SD) Reservation 17 (KD) 2021/22:2390 av m.fl. (SD) yrkande 16 och 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkande 35. Reservation 18 (SD) 2021/22:312 av och (båda SD) yrkandena 3, 4, 11 och 12, 2021/22:835 av (S), 2021/22:1097 av (M), 2021/22:2537 av m.fl. (SD) yrkande 12, 2021/22:2539 av m.fl. (SD) yrkandena 4, 5, 7 och 8, 2021/22:2603 av Momodou m.fl. (V) yrkande 13, 2021/22:3221 av m.fl. (C) yrkande 9, 2021/22:3225 av m.fl. (C) yrkande 33, 2021/22:3242 av m.fl. (C) yrkande 11, 2021/22:3417 av (MP) yrkande 34, 2021/22:3589 av (M), 2021/22:3811 av (M) yrkande 3, 2021/22:3832 av (M) yrkande 1, 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkandena 26 och 31–33 samt 2021/22:4222 av m.fl. (KD) yrkande 16. Reservation 19 (SD) Reservation 20 (C) Reservation 21 (V) Reservation 22 (KD) 2021/22:304 av i (SD), 2021/22:369 av (SD), 2021/22:1702 av (M), 2021/22:1975 av (M) och 2021/22:1988 av (M) yrkande 1. Avdrag för sponsring av idrott 2021/22:1072 av (M), 2021/22:1643 av (C), 2021/22:2139 av (KD), 2021/22:3581 av m.fl. (C) yrkande 17, 2021/22:3666 av m.fl. (C) yrkande 14 och 2021/22:3685 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 35. Reservation 23 (SD, C, V, KD, L) Avdrag för sponsring av kultur 2021/22:3526 av m.fl. (C) yrkande 6 och 2021/22:4162 av m.fl. (KD) yrkande 25. Reservation 24 (C, KD, L) ställer sig bakom det som utskottet anför om den kustnära sjöfarten och systemet med tonnagebeskattning samt om stämpelskatten på fartygsinteckningar och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:354 av (KD), 2021/22:2519 av (M), 2021/22:2954 av m.fl. (SD) yrkandena 7 och 30, 2021/22:3394 av m.fl. (L) yrkande 33, 2021/22:3758 av m.fl. (M) yrkande 16, 2021/22:3879 av m.fl. (KD) yrkandena 37 och 42 samt 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkandena 20 och 25 samt 2021/22:2954 av m.fl. (SD) yrkande 6. 2021/22:3526 av m.fl. (C) yrkande 16. Reservation 25 (C) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (SD), (S), (V), (M), (SD), (KD), (S), (SD), (M), (S), (M), (C), (L) och (S). Ärendet och dess beredning Under höstens behandling av statsbudgeten ställde sig bakom skattepolitikens inriktning och de förslag till ändringar på skatteområdet som lades fram i budgetpropositionen. avslog de motioner som väckts under den allmänna motionstiden /22 och som innehöll förslag om skatteändringar som borde prövas tillsammans med beslutet om fastställande av regeringens förslag till inkomstberäkning (prop. 2021/22:1, yttr. 2021/22:SkU1y, bet. 2021/22:FiU1, rskr. 2021/22:46). I detta betänkande behandlar skatteutskottet kvarvarande motionsyrkanden från den allmänna motionstiden /22 om beskattningen av företag, kapital och fastigheter. Motionerna innehåller förslag på tillkännagivanden till regeringen om ändringar eller utredningar av olika regler i inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL, eller andra skattelagar. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om inriktningen av det fortsatta arbetet med företags- och kapitalbeskattningen. Jämför reservation 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (V), 5 (KD) och 6 (L). antog riktlinjer för skattepolitiken (prop. 2014/15:100 avsnitt 5.5, bet. 2014/15:FiU20, rskr. 2014/15:254). Enligt riktlinjerna är skattepolitikens främsta syfte att finansiera den gemensamma välfärden, olika samhällsfunktioner och andra offentliga utgifter. Skatterna ska tas ut på ett sätt som är förenligt med de övergripande målen för regeringens ekonomiska politik. Skattepolitiken ska vid sidan om att säkra goda och stabila skatteintäkter även skapa förutsättningar för en hållbar tillväxt och hög sysselsättning och ett rättvist fördelat välstånd samt bidra till ett miljömässigt och socialt hållbart samhälle. Skattepolitiken bör därutöver utformas enligt ett antal vägledande principer som handlar om ett legitimt och rättvist skattesystem, generella och tydliga regler, beskattning i nära anslutning till inkomsttillfället samt hållbara regler i förhållande till EU. Regeringen anser att skatteutgifter, dvs. stöd till hushåll och företag på budgetens inkomstsida till följd av särregler, t.ex. nedsatt skatt på vissa varor och tjänster, regelbundet bör omprövas. I partimotion 2021/22:4033 av m.fl. (M) yrkande 42 och kommittémotion 2021/22:3987 av m.fl. (M) yrkande 9 föreslås att skattelättnader för företag som köper utbildning till sina anställda ska införas för att det ska bli mindre kostnadskrävande att investera i sina medarbetare. I kommittémotion 2021/22:3638 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 5 föreslås en utredning om möjligheten att införa en skattelättnad för företag som köper utbildning till sina anställda för att det ska bli mindre kostnadskrävande att investera i sina medarbetare och att bolagsskatten ska sänkas. I kommittémotion 2021/22:3708 av m.fl. (M) yrkande 44 anges att investeringssparkontot ska vara ett enkelt sparande med låga trösklar samt präglat av förutsägbarhet och långsiktighet. Motionärerna föreslår därför att kontots kärnvärden ska värnas. I motion 2021/22:1962 av (M) föreslås en utredning om möjligheten att ha konkurrenskraftigare ägarskatter eftersom det finns betydande samhällsekonomiska vinster med att sänka kapitalinkomstskatten. I motion 2021/22:2124 av (M) yrkande 3 föreslås en översyn av möjligheten att införa ett s.k. pensions-ISK, dvs. en särskild sparform för pensionssparande utformat som dagens investeringssparkonto men med en lägre beskattning. I motion 2021/22:2132 av (M) föreslås att en översyn av lagstiftningen övervägs så att det blir lika lönsamt att investera i kompetensutveckling som i maskiner. I motion 2021/22:2885 av (M) yrkandena 2 och 3 föreslås att det ska övervägas att införa ett entreprenörskonto i likhet med den s.k. skogskontomodellen så att det ska gå att skjuta upp kapitalbeskattningen och få ett uppskov vid återinvesteringar. Motionärerna föreslår även att ett generösare riskkapitalavdrag införs. I motion 2021/22:4037 av och (båda M) yrkande 5 föreslås en översyn av möjligheten till skattelättnad för utbildningskostnaden för att uppmuntra företag att själva driva yrkesutbildningar. I kommittémotionerna 2021/22:2383 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2021/22:3954 av m.fl. (SD) yrkande 29 föreslås att skatten på investeringssparkonto återställs till nivån före den senaste höjningen och att den senaste höjningen av avkastningsskatten återställs. I kommittémotion 2021/22:2428 av m.fl. (SD) yrkandena 8, 9 och 11 föreslås att möjligheten för juridiska personer att använda investeraravdraget utreds, att nivån på investeraravdraget höjs samt att beräkningen av avgiftsunderlaget för investeringssparkonton återställs till den ursprungliga nivån vid införandet. I kommittémotion 2021/22:2436 av m.fl. (SD) föreslås en utredning om möjligheten för företag att kvitta förluster mot vinster, en s.k. carry back, inom bolagsskattesystemet. I kommittémotion 2021/22:2533 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2 föreslås att skatten på investeringssparkonto och kapitalförsäkring återställs till nivån före den senaste höjningen och att det införs en ny punkt 9 i 13 § i lagen om investeringssparkonto eftersom lagen bör moderniseras och göra det möjligt för innehavaren att delta i fler nyemissioner. I kommittémotion 2021/22:3227 av m.fl. (C) yrkande 11 föreslås att avdraget för forskning och utveckling förstärks eftersom det är ett viktigt instrument för att stärka tillväxten och företagens konkurrenskraft. I kommittémotion 2021/22:3684 av m.fl. (C) yrkande 31 föreslås en utredning om en utökad avdragsrätt för företag som investerar i klimatkompensation som lever upp till svenska myndigheters rekommendationer för att skapa nya incitament för klimatkompensation. I kommittémotion 2021/22:3685 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 36 föreslås en utredning om skattelagstiftningen relaterad till kryptovalutor. I kommittémotion 2021/22:2597 av m.fl. (V) yrkande 13 föreslås att regeringen skar återkomma till med ett förslag på en utflyttningsskatt för fysiska personer. I motion 2021/22:469 av m.fl. (V) yrkande 10 föreslås en utredning om huruvida inkomstskattelagens bestämmelser om fast driftställe är ändamålsenligt utformade för att inkludera utländska företag som i stor omfattning verkar i . I kommittémotion 2021/22:4202 av m.fl. (KD) yrkande 11 föreslås att en ny typ av entreprenörskonto för soloföretagare som schablonbeskattas införs för att bidra till nyföretagande och stärka egenanställdas flexibilitet när det gäller att ha många uppdragsgivare. I kommittémotion 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkandena 3 och 5 föreslås att bolagsskatten tillfälligt sänks för alla företag som gör investeringar för att stimulera till investeringar och därmed klimatomställning och digitalisering i näringslivet. Motionärerna föreslår också att investeraravdraget förändras så att det kan användas även av mindre investerare som tillsammans med andra blir ägare i egenskap av en juridisk person. I partimotion 2021/22:3965 av m.fl. (L) yrkande 24 anförs att det behövs nya och kraftfullare möjligheter till schablonbeskattning för att minska trösklarna till soloföretagande. I kommittémotion 2021/22:3966 av m.fl. (L) yrkandena 1-4 anförs att Liberalerna säger nej till straffbeskattning av vanliga småsparare eftersom höjningen av skatten på investeringssparkontot har äventyrat förtroendet för att investera i och fått stora konsekvenser för den långsiktiga spararen. Därför föreslår motionärerna att regleringen av investeringssparkonto förtydligas så att hinder mot deltagande i vissa nyemissioner undanröjs, att regleringen ska vara utformad på ett sätt som gör det lätt för vanliga sparare att förstå och följa reglerna samt en utredning av möjligheten till onoterade innehav på ett investeringssparkonto. I kommittémotion 2021/22:3968 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkandena 3 och 4 föreslås att reglerna om räntefördelning förenklas för att minska regelbördan och öka tryggheten för den stora gruppen enskilda näringsidkare som skapar tillväxt och skatteintäkter för . Motionärerna föreslår även en översyn av den skattemässiga regleringen av vinstandelslån för att underlätta denna låneform och stimulera investeringar i svenska innovationer. Utskottet anser att goda skattemässiga villkor för företagande är en förutsättning för att hela landet ska växa och en viktig del i politiken för stärkt konkurrenskraft. Ett starkt och konkurrenskraftigt näringsliv skapar fler jobb och säkrar välfärdens finansiering i hela landet. antog regeringens förslag om nya skatteregler för företagssektorn. Reglerna innefattar bl.a. en generell begränsning av ränteavdrag i bolagssektorn och ett avdragsförbud för ränteutgifter vid vissa gränsöverskridande situationer. En förenklingsregel infördes också som innebär att ett negativt räntenetto får dras av . Reglerna, som trädde i kraft , förväntas leda till att riskerna som är förknippade med lånefinansiering minskar och att aggressiv skatteplanering med ränteavdrag minskar. Vidare infördes ett primäravdrag genom en ändring i reglerna om värdeminskningsavdrag för hyreshus och vissa förändringar genomfördes också i reglerna för periodiseringsfonder och säkerhetsreserv. Bolagsskattens storlek har stor betydelse för tillväxt och investeringar i landet. För att förbättra ramvillkoren och stärka konkurrenskraften för företagen i sänktes bolagsskatten och expansionsfondsskatten från till (prop. 2017/18:245, bet. 2017/18:SkU25, rskr. 2017/18:398). De nya reglerna trädde i kraft . Bolagsskatten var dock (2019 och 2020) av offentligfinansiella skäl . Utskottet finner inte skäl att nu ändra sitt ställningstagande eller på annat sätt förorda förändringar av bolagsskatten. Sparformen investeringssparkonto infördes för att ge möjlighet att på ett enkelt sätt spara i finansiella instrument. Av offentligfinansiella och fördelningspolitiska skäl höjdes schablonavkastningen från statslåneräntan ökad till statslåneräntan ökad . I samband med förslaget gjorde regeringen bedömningen att sparande på investeringssparkonto också fortsättningsvis kommer att vara skattemässigt gynnat i förhållande till konventionell kapitalbeskattning och att den skattemässiga neutraliteten mellan olika sparformer kommer att öka. Utskottet hade ingen invändning mot höjningen av beskattningen och tillstyrkte förslaget (prop. 2017/18:1, yttr. 2017/18:SkU1y, bet. 2017/18:FiU1). I samband med behandling av regeringens skrivelse om investeringssparkonto (skr. 2018/19:30) uttalade utskottet bl.a. att det utgår från att regeringen noga följer utvecklingen och behovet av ett förändrat regelverk för investeringssparkontot. Eftersom både och regeringen har uppmärksammat frågan om behovet av förenklade regler fann utskottet inte skäl att rikta ett tillkännagivande till regeringen om att förenkla reglerna för investeringssparkonto för att möjliggöra börsintroduktioner och nyemissioner i större utsträckning (bet. 2018/19:SkU7). Med hänsyn till det anförda finner utskottet inte skäl att nu förorda en utredning av eller ytterligare ändringar av beskattningen av sparande på investeringssparkonto eller att föregripa den pågående beredningen. har inget formellt system för återföring av förluster, s.k. carry back. Reglerna om avsättning till periodiseringsfond fyller dock redan en sådan funktion. Syftet med periodiseringsfonderna är att underlätta företagets finansiering av investeringar med eget kapital och förstärka likviditeten. Genom att en periodiseringsfond kan upplösas när företaget går med förlust erbjuder systemet också en möjlighet till utjämning av en förlust mot tidigare års vinster. Eftersom periodiseringsfonderna erbjuder en möjlighet till förlustutjämning bakåt i tiden ansågs det inte nödvändigt vid införandet av dessa regler att också införa särskilda regler för förlustutjämning mot tidigare års vinster. Av systematiska och principiella skäl ansågs det viktigt att undvika att ha två skilda system för förlustutjämning bakåt i tiden (prop. 1993/94:50 Fortsatt reformering av företagsbeskattningen). Utskottet finner därför inte något skäl att förorda en utredning om möjligheten att kvitta förluster mot vinster inom bolagsskattesystemet. Utskottet finner inte heller något skäl att förorda en utredning om skattelagstiftningen relaterad till kryptovalutor. Investeraravdraget infördes för att främja tillgången till kapital för mindre företag och tillväxtföretag. Investeraravdraget ger tillväxtföretagen goda villkor att växa, utvecklas och anställa i . Genom att skapa incitament att tillföra eget kapital till dessa företag ökar soliditeten i företagen, vilket gör företagen mer robusta och livskraftiga. Vidare bidrar investeraravdraget till att jämna ut den skattemässiga behandlingen av investeringar som finansieras med eget respektive lånat kapital och till att sänka småföretagens kapitalkostnader. antog regeringens förslag till anpassning av investeraravdraget till kommissionens riktlinjer om statligt stöd för riskfinansieringsinvesteringar. Investeraravdrag får därmed inte göras om den skattskyldige eller någon närstående under något av de två beskattningsåren närmast före det år när förvärvet görs (förvärvsåret) eller under förvärvsåret fram till tidpunkten för förvärvet direkt eller indirekt innehar eller har innehaft andelar i det företag i vilket andelar har förvärvats eller i ett annat företag inom samma koncern. Den nya bestämmelsen trädde i kraft . För att ge företagen incitament att öka och tidigarelägga sina investeringar och skapa förutsättningar för återhämtningen av ekonomin gäller en tillfällig skattereduktion för investeringar i inventarier som anskaffas under . Rätt till skattereduktionen har fysiska och juridiska personer med inkomst av näringsverksamhet, om de innehar eller har innehaft inventarier som ingår i ett underlag för skattereduktion. Med hänsyn till det anförda finner utskottet inte skäl att nu förorda ytterligare förändringar av bestämmelserna om investeraravdraget. Utformningen av skatteincitament för forskning och utveckling har utretts dels i ett delbetänkande av (Skatteincitament för forskning och utveckling, SOU 2012:66), dels i utredningen om utveckling av innovations- och entreprenörskapsklimatet i (, Entreprenörskap i det tjugoförsta århundradet, SOU 2016:72). I vid bemärkelse innebar utredningsuppdragen att identifiera hinder och möjligheter och lämna förslag på åtgärder, för att förbättra och utveckla innovations- och entreprenörskapsklimatet i . Dessa utredningar utredde bl.a. förslag om patent- och innovationsboxar men valde att inte gå vidare med dessa eftersom de ansåg att nackdelarna – högt skattebortfall, komplicerat regelverk, brist på kunskap om vilka effekter patentboxar och liknande har på forskning och utveckling totalt sett m.m. – övervägde fördelarna. infördes ett skatteincitament för forskning och utveckling (prop. 2013/14:1 Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 6.9). Reglerna innebär att det vid beräkningen av arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med forskning eller utveckling ska göras avdrag av avgiftsunderlaget för dessa personer. För att förbättra möjligheterna för företag att bedriva forskning och utveckling föreslog regeringen i budgetpropositionen att nedsättningen av arbetsgivaravgifterna för personer som arbetar med forskning eller utveckling ska förstärkas (prop. 2019/20:1 s. 223). beslutade i enlighet med förslaget (bet. 2019/20:SfU15). För att underlätta för svenska företag att investera mer i ny teknik och högt kunskapsinnehåll har nedsättningen av arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med forskning och utveckling förstärkts ytterligare fr.om. Skatteundandragande, regelöverträdelser och brottslighet i arbetslivet har blivit ett allt större samhällsproblem. Långa entreprenörskedjor och bristande reglering när det gäller systemet för arbetskraftsinvandring har lett till att det finns aktörer inom flera branscher som har satt i system att utnyttja utländsk arbetskraft och kringgå skattelagstiftningen. Regeringen har vidtagit ett antal åtgärder för att bekämpa arbetslivskriminaliteten. Polisen har fått större befogenheter att kontrollera arbetsgivare i vissa branscher och sanktionsavgifterna för arbetsgivare som utnyttjar arbetskraft har fördubblats. Regeringen tillsatte vidare en nationell delegation för att motverka arbetslivskriminalitet som har fått i uppdrag att stödja myndigheterna. Den s.k. överlämnade sin slutrapport svart till vitt–Vänd den osunda utvecklingen i byggbranschen. I slutrapporten föreslås en rad åtgärder för att upptäcka och motverka arbetslivskriminalitet bl.a. minskad sekretess mellan myndigheter, ändrad sekretess för företagens skattekonton och bättre samarbete mellan företag. Mot bakgrund av det anförda är utskottet inte berett att förorda ändrade bestämmelser om fast driftställe för att utländska företag som är verksamma i ska omfattas av bestämmelserna. Utskottet anser att miljöskatter och andra ekonomiska styrmedel är centrala för att uppnå miljömål och avgörande för att minska vår miljö- och klimatpåverkan. Regeringen har i budgetpropositionen tydliggjort att klimatet är och förblir vår tids ödesfråga. Omställningen till en fossilfri och cirkulär ekonomi är nödvändig för att ska uppnå sina miljö- och klimatmål, för att nå de globala målen i Agenda och för att bibehålla näringslivets konkurrenskraft globalt. Den senaste rapporten från FN:s klimatpanel IPCC visar dock att takten i klimatomställningen måste öka, både i och globalt.