· H901JuU35 · 2022-06-01 09:00:56 — De lagförslag som antas här är absolut steg på vägen för att lyckas, men för att på allvar få bukt med den grova kriminaliteten i vårt land krävs mer - på många olika områden. Flera frågor avhandlas och debatteras i andra utskott än i justitieutskottet. Jag hoppas att vi framöver med gemensamma krafttag, beslutsamhet och fokus på det som verkligen har effekt kan genomföra det som behövs på ett genomtänkt sätt. Vi diskuterar en väldigt viktig proposition. Jag kommer att fokusera på att gå emot någonting som väldigt många andra partier önskar genomföra. yrkar bifall till reservation 1, där vi argumenterar emot regeringens förslag om kronvittnen. Bakgrunden till propositionen är ju, som alla har nämnt, en mycket allvarlig brottsutveckling med grov och organiserad brottslighet som vi naturligtvis måste hantera seriöst. Men vi får inte bidra till impulser som riskerar att leda till ytterligare brott; det vore kontraproduktivt. Det är en intressant proposition med delvis motsägelsefulla reformförslag - å ena sidan viktiga förslag om ökad trygghet för bevispersoner, vittnen och målsägande, bland annat via ökat sekretesskydd och andra insatser, å andra sidan ett riskabelt förslag om kronvittnen. Dessutom innehåller propositionen förslag på en serie straffskärpningar som kan gagna rättssäkerheten men som aldrig får ses som en seriös lösning på problematiken i stort. Förslaget om kronvittnen syftar inte till straffskärpning utan till strafflindring i utbyte mot uppgifter om andras brottslighet. Vi har andra regler om strafflindring i vår brottsbalk . Det anges att domstolen i skälig omfattning ska beakta om en tilltalad har angett sig frivilligt eller lämnat uppgifter som är av väsentlig betydelse för att utreda brottet. Här premieras alltså den som aktivt visar att den ångrar brottet och så att säga vill lägga korten på bordet. Det går inte att ifrågasätta som något problematiskt. Kronvittnessystemet är både likt och mycket olikt den strafflindring som vi sett . Kronvittnessystemet går ut på strafflindring om den misstänkte lämnar uppgifter om andras brottslighet. Lagrådet har kallat den situation som uppstår för en moment 22-problematik. För att uppgifterna ska kunna anses tillförlitliga fordras att personen utlovas en ganska stor belöning för att leverera dem. Om man avstår från att ge positiva incitament att lämna uppgifterna blir systemet i stället ineffektivt. Det här blir en balansgång. Det som är önskvärt ur effektivitetssynpunkt får oönskade effekter ur rättssäkerhetssynpunkt. Risken finns att uppgifter kommer att lämnas i större utsträckning än . Det påverkar bevisvärderingen, som blir mer problematisk, och riskerar att få dåliga effekter. Det innebär också en risk för felaktiga domar. Justitiekanslern är också tveksam till förslaget, framför allt därför att det inte blir förutsägbart. vid både och , liksom , avstyrker förslaget. Deras skäl till det är framför allt att det kan ifrågasättas om detta kommer att uppnå avsedd effekt och att förslaget är förenat med risker, till exempel, som jag nämnde, risken för oriktiga uppgifter och risken att de som lämnar uppgifter utsätts för repressalier, vilket ju utgör en ny risk för brott. I remissvaren lyfts också fram att resursstarka brottslingar kan komma att utnyttja systemet så att det innebär att de som står längre ned i rang i hierarkin får ta konsekvenserna av andras brottslighet. Detta kan alltså öka riskerna för att särskilt unga medhjälpare drabbas hårt av beskyllningar. Om utpekandet skulle avse en mer jämbördig i den kriminella hierarkin är det befogat att ifrågasätta om den misstänkte kan känna tillit till att staten tar ansvar för uppgiftslämnarens och hans närståendes säkerhet. Det är uppenbart att risken för repressalier är hög för den som samarbetar med de brottsbekämpande myndigheterna. Lagrådet menar att det framstår som ytterst tveksamt att införa ett system med kronvittnen, och fördelarna överväger inte nackdelarna. Lagrådet avråder från att genomföra förslaget. Det gör också. Vi vill verkligen bekämpa den grova kriminaliteten och kriminalitet generellt. Men vi vill inte ge avkall på rättssäkerheten. Då går vi fel väg, som jag hoppas att jag har kunnat argumentera för. Det är förstås flera andra saker som vi skulle behöva hantera i relation till den grova kriminaliteten. Jag ska avsluta att instämma med det som tog upp om att vi behöver följa pengarna på olika sätt och att vi behöver följa orsakerna till kriminaliteten. Vi behöver arbeta väldigt starkt med att ha sociala åtgärder och välfärdsåtgärder som gör att det inte triggande och positivt att lockas in i kriminella gäng. Så kan vi i varje fall kupera nyrekryteringen. Det måste också prioriteras mycket starkt. "Man reagerar inte längre i någon större grad när man hör eller läser om en ny skjutning med dödlig utgång." Det är ett tragiskt citat som jag möter när jag är ute och träffar människor och diskussionen kommer in på det grova gängvåld som visar sig på många platser i vårt land. Det visar på en tragisk avtrubbning mot dessa hemska händelser. Trots att regeringen säger sig ha genomfört massiva åtgärder och ändrat och skärpt ett stort antal lagar uteblir det synliga resultatet. Inledningen av detta år har rekordnivåer på antal skjutningar med dödlig utgång. Det är 31 personer som har skjutits ihjäl . inträffade två dödsskjutningar i . Det är tydligt att det är svårt för polisen att reda ut dessa brott. Ansvarig polischef uttalade i en tv-intervju en förhoppning om att de senaste skjutningarna, som troligtvis hade ett stort antal vittnen, skulle kunna utgöra en vändpunkt som bryter den tystnadskultur som försvårat tidigare utredningar. Faktum är att tre av fyra gängmord förblir ouppklarade. Det är dags att samhällets rättsvårdande myndigheter får ytterligare möjligheter att bekämpa brottsligheten. Det visar sig inte minst i de listor på förändringar som rikspolischefen lämnat om nödvändiga lagändringar. Dock har detta inte alltid mötts upp med aktivitet i tillräckligt hög grad från regeringens sida. Det är dags att någon annan tar över ansvaret. behöver en ny regering som visar större lyhördhet mot polisens och rättsväsendets behov och efterfrågade förändringar. Regeringen har överlämnat en proposition med flera angelägna förslag, såsom höjt straff för övergrepp i rättssak och mened och införandet av ett kronvittnessystem. Det är särskilt välkommet att propositionen kommer , eftersom det är förändringar som regeringen länge motsatt sig och som man röstat ned i . Exempelvis ansåg Socialdemokraterna att nackdelarna övervägde fördelarna med ett system med kronvittnen när röstade om frågan för bara . Emellertid vann yrkande om att införa ett sådant system gillande. Det är bra att regeringen nu tillgodoser det tillkännagivandet och att det sker relativt snabbt. Det är inte alla tillkännagivanden som regeringen lyckas tillgodose på dryga . Emellertid är regeringens proposition inte tillräckligt omfattande för att på allvar komma till rätta med de allvarliga problem med tystnadskultur och skrämda vittnen som präglar , detta trots att har enorma problem med skjutvapenvåld som kan fortsätta att eskalera eftersom få vågar prata med polisen. Utredningen kom fram till att ett system med anonyma vittnen inte bör införas. delar inte den uppfattningen. Det gör inte heller , och , som alla förespråkar att ett system med anonyma vittnen införs. Ett av skälen till att regeringen säger nej är att systemet skulle användas sällan. Men det är ju själva poängen. Systemet ska användas endast i undantagsfall likt det görs i de länder i vår närhet som har detta system. I de fall där det finns goda skäl att tro att ett vittne eller dennes familj riskerar allvarliga repressalier från organiserade kriminella ska han eller hon kunna vittna anonymt. Att det inte är en vanlig företeelse är något positivt. Men det hindrar inte att det ändå skulle skydda just i de fall där det bör och kan användas. Vidare konstaterar regeringen att den som har skyddad identitet och är tjänsteman kan vittna anonymt. Således faller rättssäkerhetsargumentet, vilket även faller på att flera andra europeiska länder har system med anonyma vittnen som prövats av och godkänts i . Att systemet använts sparsamt i våra grannländer är naturligtvis bra. Men är relativt ensamt bland jämförbara länder med den problembild vi har med veckovisa gängrelaterade mord och en omfattande tystnadskultur som enligt polisens egna rapporter gör det svårt för myndigheten att utföra sitt arbete. Ett system med anonyma vittnen bör införas. Systemet med kronvittnen som regeringen föreslår är otillräckligt. Precis som skriver i sitt remissvar kommer systemet inte att vara tillförlitligt för den som medverkar i en utredning om annans brottslighet. Det går att ifrågasätta hur attraktivt systemet över huvud taget kommer att vara och om det alls kommer att gå att övertyga brottslingar att vittna när åklagare inte kan lämna strafflindringsgarantier till en gärningsman som vittnar om andras brottslighet. Ett kronvittnessystem kräver ett stort mått av förutsägbarhet och avsevärd strafflindring för att fungera. Om man ska våga vittna mot andra med koppling till grov brottslighet måste förutsättningarna vara klara. Det kan inte bara vara en förhoppning om strafflindring. Då riskerar systemet med kronvittnen att inte ge det utfall som man kan förvänta och inte heller bryta tystnadskulturens grepp. Det tycker inte bara vi utan också en majoritet i utskottet, och vi föreslår därför ett tillkännagivande till regeringen. välkomnar att regeringen vill höja straffen för övergrepp i rättssak och konstaterar att det är något som riktat ett tillkännagivande om. Vi är dock inte nöjda med straffskalan som regeringen föreslår. Om man försöker påverka en rättegång för att minska eller undvika straff måste samhället tydligt markera mot det. Straffet behöver vara högre än vad propositionen föreslår. Därför yrkar jag bifall till reservation 5. Vidare nämner behovet av resning till nackdel för den tilltalade ifall denne beviljats strafflindring på felaktiga grunder. En sådan förändring behöver genomföras. Den otrygghet som råder i vårt samhälle på grund av gängkriminellas våldsamma uppgörelser behöver stoppas. Det är flera talare och jag tror alla här i salen eniga om. För att det ska bli möjligt måste tystnadskulturen brytas genom att människor vågar vittna. Denna proposition är ett steg i rätt riktning. Men den borde, likt många andra propositioner från dagens regering, innehålla fler förslag på åtgärder. Det visar denna debatt och reservationerna på. Vi kristdemokrater och övriga oppositionspartier lyssnar till de rättsvårdande myndigheterna och rikspolischefens önskemål. Vi vill göra mer, mer än regeringen nu föreslår. Jag ställer mig därför bakom yrkanden och reservationer samt de tillkännagivanden som föreslås riktas till regeringen. Men i denna debatt yrkar jag som sagt bara bifall till reservation 5. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 17.)