bet · H901NU12 · 2022-02-18 00:00:00 — Permitteringar, uppsägningar och konkurser har på många håll blivit vardag. Här måste politiken göra insatser för att den svenska besöksnäringen ska återhämta sig och växa sig stark igen. I utredningen land att besöka – En samlad politik för hållbar turism och växande besöksnäring (SOU 2017:95) föreslås bl.a. att regeringen ska ta fram en nationell strategi för hållbar turism och växande besöksnäring i samverkan med berörda aktörer. Vi kan nu konstatera att regeringen har presenterat en strategi för hållbar turism och växande besöksnäring. Vi vill i detta sammanhang att regeringen ska ge relevant myndighet, exempelvis , i uppdrag att sammanställa en översyn av konkurrenskraften hos den svenska besöksnäringen. Översynen bör resultera i konkreta förslag. Det är även angeläget att regeringen återkommer till med en fördjupad analys och konkreta förslag till åtgärder vad gäller besöksnäringens möjligheter till återhämtning efter coronapandemins mest akuta fas. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Åtgärder för restaurang- och besöksnäringen, punkt 18 (M, SD) av (M), (M), (SD), (SD), (SD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3689 av m.fl. (M) yrkande 6. Den svenska besöksnäringen är satt under hård press, inte minst i spåren av pandemin och dess effekter på samhället i stort och på näringslivet. På många platser, både i städer och i mindre samhällen, är besöksnäringen helt avgörande och bidrar till ett stort antal arbetstillfällen. Den svenska besöksnäringen måste stärkas i hela landet. Det kräver en bred palett av reformer bestående av alltifrån samordning mellan myndigheter till konkreta regelförenklingar. Till exempel handlar det om att inte behöva lämna samma uppgifter till olika myndigheter. Lagar, regler och myndigheternas verksamheter måste utformas och tillämpas på ett sätt som minimerar företagens administrativa börda och gör det enkelt. har även fattat beslut om ett tillkännagivande om att Serverat bör breddas med ett större antal tjänster för att fler kommuner ska vilja ansluta sig. Vi menar att regeringen måste genomföra åtgärder som möjliggör detta. Även ett systematiskt arbete måste göras för att trycka undan kommande onödiga regler. På samma sätt bör onödiga regler som finns identifieras och, om det går, tas bort. Exempelvis kan frågan om personalliggare diskuteras. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Besöksnäringens långsiktiga konkurrenskraft, punkt 19 (SD, C) av (SD), (C), (SD), (SD) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:1628 av och (båda C) yrkande 1 och 2021/22:3242 av m.fl. (C) yrkande 1. För att svensk besöksnäring ska vara långsiktigt konkurrenskraftig behövs enligt vår mening en ny översyn av konkurrenskraften inom näringen. Besöksnäringen är en sysselsättningsmotor som skapar jobb över hela landet och kan bl.a. sysselsätta nyanlända, ungdomar och personer som saknar högre utbildning. Därför är det viktigt att identifiera och presentera incitament så att företagen kan växa och anställa fler. Eftersom många av besöksnäringens företag är små eller medelstora är det viktigt att ge dem rätt förutsättningar att anställa. Att anställa en person är kostsamt för ett litet företag och ofta ett hinder för att anställa. Vi vill därför att regeringen tillsätter en utredning som identifierar och presenterar incitament som förenklar för företag att växa och anställa inom turist- och besöksnäringen. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Främjandeuppdrag för att stimulera besöksnäringen, punkt 20 (SD, C) av (SD), (C), (SD), (SD) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2449 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2021/22:3242 av m.fl. (C) yrkandena 14–16. Besöksnäringen kommer som regel i kontakt med en eller flera myndigheter. Det är då viktigt att myndigheterna agerar på ett sätt som förenklar för den enskilda företagaren. Om myndigheterna får ett särskilt uppdrag att främja den inhemska besöksnäringen kan en stor positiv kraft utvecklas i denna riktning. Vi anser därför att alla myndigheter som kommer i kontakt med besöksnäringen utöver sina tillsynsuppdrag även bör få ett främjandeuppdrag, t.ex. regelförenkling, för att stimulera den inhemska besöksnäringen. Vidare anser vi att myndigheterna vid behov, där det är möjligt, också ska samordna sig kring främjandeuppdraget i syfte att ge företagen en väg in för att stimulera besöksnäringen. Därtill menar vi att myndigheterna ska ha en tydlig återrapporteringsplikt om sitt arbete med sina främjandeuppdrag. Lämpligen sker detta i den årliga myndighetsdialogen. Främjandeuppdragen kommer att tolkas olika utifrån myndighetens verksamhet men ska ytterst syfta till att stötta och utveckla besöksnäringen och ska inte i sig utgöra en källa till ytterligare regelkrångel. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Naturturism, punkt 21 (SD, C) av (SD), (C), (SD), (SD) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3242 av m.fl. (C) yrkande 9. Enligt vår uppfattning finns det goda förutsättningar att utveckla naturturismen. är stora naturområden skyddade av staten. Dessa områden behöver göras mer tillgängliga, exempelvis genom att rusta upp och sköta om vandringsleder. Därtill menar vi att staten bör ta ansvar för att öka tillgängligheten till och attraktionskraften i naturturismen genom regelförenklingar och förbättrade marknadsföringsinsatser. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övrigt om åtgärder för besöksnäringen, punkt 22 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3434 av m.fl. (M) yrkande 25, 2021/22:3687 av m.fl. (M) yrkandena 22 och 23 samt 2021/22:3689 av m.fl. (M) yrkande 12 och 2021/22:164 av (M), 2021/22:892 av (M), 2021/22:2098 av (C), 2021/22:2449 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 3, 2021/22:2451 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2021/22:2711 av (M) yrkande 1, 2021/22:2923 av (SD), 2021/22:3232 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 17 och 18, 2021/22:3242 av m.fl. (C) yrkandena 10, 23 och 25, 2021/22:3258 av och (båda M) yrkande 2 och 2021/22:3350 av (M) yrkande 1. Det är som är den ansvariga myndigheten för turismen i och som tar fram statistik som berör turism och besöksnäring. Bra statistik är en grund för att kunna fatta kloka beslut. måste krav på uppgiftslämnande ställas mot att det inte får bli för krångligt för den enskilda företagaren, varför vi anser att regeringen bör överväga att utveckla statistiken för besöksnäringen. Vi anser vidare att Tillväxtanalys bör få i uppdrag att i större utsträckning genomföra effektutvärderingar av näringspolitiken, varför även uppdraget att ta fram statistik om turistnäringen bör flyttas från till Tillväxtanalys. Dagens turister och gäster är resvana och kunniga och efterfrågar en allt högre nivå på kunskap från företag och medarbetare i besöksnäringen. Automatisering och teknisk utveckling ökar trycket på både specialisering och personligt bemötande. är ett av de länder i världen som i relation till landets BNP satsar mest på forskning och utveckling. Satsningarna på forskning och utveckling inom besöksnäringen är dock förhållandevis små. Jämfört med andra basnäringar saknar besöksnäringen en strategisk plats i nationell forsknings- och innovationspolitik. Vi anser därför att besöksnäringen behöver främjas i högre grad inom forsknings- och innovationspolitiken än vad som är fallet. Vidare vill vi framhålla att fritidsfisket har en stor potential att locka utländska turister till . Faktum är att när utländska turister söker information om på internet är det oftast i kombination med orden ”natur”, ”sjöar” och ”fiske”, enligt en undersökning som Visit har gjort. Fisketurism är en växande del av svensk besöksnäring som har stor potential att utvecklas då Sveriges insjöar, älvar och kuster erbjuder många skiftande fiskeupplevelser. bör därför tydliggöra för regeringen att den bör ge fisketurismen möjlighet att utvecklas. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övrigt om åtgärder för besöksnäringen, punkt 22 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:2449 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 3 samt 2021/22:2451 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 2021/22:164 av (M), 2021/22:892 av (M), 2021/22:2098 av (C), 2021/22:2711 av (M) yrkande 1, 2021/22:2923 av (SD), 2021/22:3232 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 17 och 18, 2021/22:3242 av m.fl. (C) yrkandena 10, 23 och 25, 2021/22:3258 av och (båda M) yrkande 2, 2021/22:3350 av (M) yrkande 1, 2021/22:3434 av m.fl. (M) yrkande 25, 2021/22:3687 av m.fl. (M) yrkandena 22 och 23 samt 2021/22:3689 av m.fl. (M) yrkande 12. På många håll i finns det goda möjligheter att främja en växande besöksnäring. Vad som gör näringen extra betydelsefull är dess arbetskraftsintensitet. Nya projekt och höjd omsättning leder snabbt till nya arbetstillfällen. Bland annat hästturism, stuguthyrning, aktivitetspaket med naturupplevelser samt jakt och fiske lämpar sig särskilt väl för landsbygden. Besöksnäringen som bransch har en stor potential att utvecklas ännu mer. Intresset utomlands för finns, och det finns en tilltro till framtiden hos företagen. För att stärka dessa företags förutsättningar menar vi att det är viktigt att satsa på infrastrukturen och förenklade regelverk och att stimulera till investeringar och utbildning, som det sker ett målinriktat arbete med att stärka attraktionskraft som besöksmål. Även goda boendemöjligheter och god tillgång på restauranger och annan service är en del i detta. Fram till att den globala covid-19-pandemin bröt ut var en turistnation med en relativt sett välmående besöksnäring. Pandemin medförde dock nationella och internationella restriktioner i syfte att begränsa smittspridningen och få branscher har lidit så stor skada av detta som besöks- och turistnäringen. Resebranschen, restauranger, konferensanläggningar och nöjesinrättningar har drabbats hårt av omständigheter de aldrig kunnat förutse när kunderna uteblivit. Många småföretagare har fått se sina livsverk gå omkull. Besöks- och turistnäringen behöver således de bästa av förutsättningar till en god återhämtning när pandemin är över eller under kontroll. Ett viktigt steg i detta är att undanröja obsoleta och hämmande regelverk, som t.ex. det s.k. danstillståndet, hotelltillståndet och regelverk kring personalliggare och kassaregister. Ytterligare ett exempel är det så kallade cateringtillståndet där regelverket är svårtolkat när det gäller om det finns krav på en lokal inomhus eller inte för att alkoholservering ska medges. Ett annat exempel på regelverk som uppfattas som omodernt är kravet på hur en meny ska vara utformad för att en restaurang ska kunna få alkoholtillstånd. Även regler som gäller för campingplatser kan verka fyrkantiga där bygglov måste finnas om en och samma husvagn står på samma plats medan bygglov inte behövs om samma plats är ständigt uthyrd men till olika . Logiken är inte glasklar och den försvårar för näringen. Vi menar att besöksnäringen måste ges förutsättningar att fortsätta växa, generera arbetstillfällen och ge ökade skatteintäkter. Då finns det inte utrymme för otidsenliga regler, såsom danstillstånd, cateringtillstånd och personalliggare. De regelverk som reglerar näringen bör i stället vara utformade så att de uppfattas som rimliga och lätta att förhålla sig till för såväl näringen som besökarna. Vi menar därför att regeringen bör se över de hämmande och obsoleta regelverk som reglerar besöksnäringen för att ytterligare stimulera turist- och besöksnäringen. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övrigt om åtgärder för besöksnäringen, punkt 22 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3242 av m.fl. (C) yrkandena 10, 23 och 25 samt 2021/22:164 av (M), 2021/22:892 av (M), 2021/22:2098 av (C), 2021/22:2449 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 3, 2021/22:2451 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2021/22:2711 av (M) yrkande 1, 2021/22:2923 av (SD), 2021/22:3232 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 17 och 18, 2021/22:3258 av och (båda M) yrkande 2, 2021/22:3350 av (M) yrkande 1, 2021/22:3434 av m.fl. (M) yrkande 25, 2021/22:3687 av m.fl. (M) yrkandena 22 och 23 samt 2021/22:3689 av m.fl. (M) yrkande 12. Besöksnäringen är viktig för , och dess tillväxt skapar arbetstillfällen både på landsbygden och i staden. Den fungerar dessutom som en inkörsport till arbetsmarknaden för såväl unga som många nyanlända. Även om besöksnäringen växer finns det ett antal flaskhalsar som gör att näringen inte når upp till sin fulla potential. En av förklaringarna är de matchningsproblem som finns, dvs. den kompetens som branschens arbetsgivare efterfrågar finns inte bland de arbetssökande. bör därför tydliggöra för regeringen att människonära tjänster inom exempelvis besöksnäringen och välfärden bör ges förutsättningar att växa och utvecklas då de i många fall erbjuder bl.a. ungdomar och nyanlända värdefulla ingångsjobb. Många av de förändringar som sker i besöksnäringen har sin bakgrund i delvis nya beteenden hos konsumenterna i kombination med en allt snabbare digitalisering. För företagen innebär digitaliseringen en mängd positiva effekter som t.ex. kortare väntetid för gäster, ökad kundkännedom, bättre och individanpassade tjänster samt inte minst lägre kostnader. Digitaliseringen kan å andra sidan medföra utmaningar som riskerar att hämma konkurrenskraften inom näringen om de inte åtgärdas. Konkurrenshindrande regler mellan plattformarna och företagen vad avser prissättning i olika marknadsföringskanaler behöver åtgärdas och s.k. boostade rankningar och andra marknadsföringsmetoder som ger konsumenterna en missvisande bild ska motverkas. Digitala marknadsplatser måste enligt vår mening präglas av sund konkurrens, transparens och fokus på konsumenternas möjligheter att fatta underbyggda beslut så att de blir en tillgång och inte ett hinder för branschens fortsatta utveckling. har även goda förutsättningar att bli värd för stora globala megaevent såsom infrastruktur, erfarenhet samt ordning och reda. Att arrangera stora evenemang sätter på kartan både som eventvärd och som turistland. Evenemanget kan ge stora intäkter och skapa arbetstillfällen och kunskap hos dem som arbetar med det. Vi vill därför att regeringen i den nationella strategin för besöksnäringen formulerar en strategi för internationella möten och evenemang samt tar en aktiv roll i att visa att nationen ställer sig bakom arrangörer och städer i ett urval av stora kultur- och idrottsevenemang. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övrigt om åtgärder för besöksnäringen, punkt 22 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3232 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 17 och 18 samt 2021/22:164 av (M), 2021/22:892 av (M), 2021/22:2098 av (C), 2021/22:2449 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 3, 2021/22:2451 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2021/22:2711 av (M) yrkande 1, 2021/22:2923 av (SD), 2021/22:3242 av m.fl. (C) yrkandena 10, 23 och 25, 2021/22:3258 av och (båda M) yrkande 2, 2021/22:3350 av (M) yrkande 1, 2021/22:3434 av m.fl. (M) yrkande 25, 2021/22:3687 av m.fl. (M) yrkandena 22 och 23 samt 2021/22:3689 av m.fl. (M) yrkande 12. Turismen har stor betydelse för hela landet. Branschen har under ett flertal år vuxit och fått allt större betydelse som en av flera tillväxtmotorer. är ett land som lockar besökare från när och fjärran. Landsbygden erbjuder särskilt goda förutsättningar för ekoturism. Nya nischade satsningar inom ekoturism, som t.ex. att bo på lantgård, är framgångsrika och detta gynnar landsbygden. Kopplingen till lokalproducerad mat förekommer också i allt större utsträckning. Besöksnäringen är en näring som jag anser att man behöver satsa på. Speciellt måste fjäll- och landsbygdsturismen uppvärderas. Den bör ses som en viktig näring ur ett regionalpolitiskt perspektiv och bör få en större del av de framtida infrastruktursatsningarna. Vidare bör staten i samarbete med kommuner, föreningar och företag ta ett ökat ansvar för att locka besökare till hela . Jag anser därför att regeringen bör lägga fram förslag till samverkansprogram för turistnäringen för att stärka näringen och bidra till säsongsförlängning. På många håll i men även i andra delar av världen tar kommunen en lokal avgift för den som övernattar där. Det innebär att man som gäst förutom att betala hotellägaren för sängplatsen också betalar en liten avgift till kommunen för den allmänna service man får man är där som besökare. På många platser i är avgiften per gästnatt, alltså . Genom att kommunerna själva ges möjlighet att besluta om en sådan s.k. bäddavgift och hur stor den i så fall ska vara, läggs makten över den lokala turistnäringens utveckling hos lokala beslutsfattare. Således anser jag att regeringen bör utreda möjligheten att införa lokala bäddavgifter. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Främjande av delningsekonomin, punkt 23 (M, L) av (M), (M), (L) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3378 av m.fl. (L) yrkandena 10 och 11 samt 2021/22:3756 av m.fl. (M) yrkandena 1, 7 och 8 samt 2021/22:3665 av m.fl. (C) yrkandena 20 och 21, 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 13 och 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 35. Delningsekonomin växer snabbt och är ett fenomen som uppstått i digitaliseringens kölvatten. Några av de stora fördelarna med en växande delningsekonomi är att resurser kan användas effektivare, varor och tjänster kan komma fler till del och det finns stora potentiella miljövinster av att dela och utnyttja resurserna bättre. För att delta i denna utveckling krävs dock en god uppkoppling men framför allt också kunskap och intresse. Delningsekonomin förändrar och utmanar också traditionella föreställningar om ekonomins funktionssätt, förhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare samt hur framtidens skattesystem ska utformas. Vi anser att som ett teknikvänligt samhälle med en hög grad av digitalisering har en fördel jämfört med andra länder när det gäller delningsekonomin. För att styra denna utveckling mot ett mer sammanhållet och resurseffektivt anser vi att regeringen bör ta fram en strategi för att upplysa och förmedla kunskap om delningsekonomin. Vi anser även att det finns ett behov av tydliga spelregler som bejakar delningsekonomins möjligheter och säkerställer konkurrens på rättvisa villkor. I har politiken och lagstiftningen dessvärre ännu inte hunnit anpassa sig. Det är allvarligt eftersom det riskerar att skapa ett glapp mellan gällande lagstiftning och den allmänna rättsuppfattningen, men också för att det riskerar att stoppa de fördelar som skapas när alla kan köpa, sälja, hyra och dela med ett minimum av administration. Vi anser således att regeringen bör förenkla och anpassa regelverken till ett digitaliserat och delande samhälle. Alla branscher som berörs är olika, varför regelverken enligt vår mening även behöver förenklas och utredas sektorsvis och därefter utformas utifrån branschspecifika behov. Regeringen bör således genomföra separata utredningar för de berörda branscherna i syfte att släppa in digitalisering och delningsekonomi på ett rättssäkert, ansvarsfullt och för branscherna välanpassat sätt. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Främjande av delningsekonomin, punkt 23 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:3665 av m.fl. (C) yrkandena 20 och 21 samt 2021/22:3378 av m.fl. (L) yrkandena 10 och 11, 2021/22:3756 av m.fl. (M) yrkandena 1, 7 och 8, 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 13 och 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 35. Dagens snabba teknikutveckling, inte minst kring digitalisering och olika applikationer av AI, skapar nya spännande möjligheter som kan underlätta för en mer cirkulär ekonomi där kunskapen och medvetenheten om produkters miljöpåverkan även ökar hos konsumenten. Digitaliseringen möjliggör också framväxten av nya företag och tjänster som specialiserar sig på reparation, återbruk, uthyrning och delning av produkter. behöver exempelvis inte alla hushåll äga en egen borrmaskin utan kan hyra en, med eller utan hantverkare, genom några knapptryckningar på telefonen. Det både skapar nya jobb och gynnar miljön genom att minska inköp av produkter som bara används någon enstaka gång. Vi vill se att politiken fortsätter att skapa goda förutsättningar och undanröjer hinder för en digitaliserad delningsekonomi som bygger på cirkulära affärsmodeller och gör det enkelt och lönsamt för individer att vara miljövänliga. Vi vill därför att regeringen skapar bättre förutsättningar för en delningsekonomi där tjänster för återbruk, reparation och delning av produkter ökar och tar vara på moderna digitala lösningar för att främja en konkurrenskraftig delningsekonomi. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Främjande av delningsekonomin, punkt 23 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4217 av m.fl. (KD) yrkande 35 och 2021/22:3378 av m.fl. (L) yrkandena 10 och 11, 2021/22:3665 av m.fl. (C) yrkandena 20 och 21, 2021/22:3756 av m.fl. (M) yrkandena 1, 7 och 8 samt 2021/22:4066 av m.fl. (MP) yrkande 13. Att möta samhälls- och hållbarhetsutmaningar på nya sätt, med ny affärslogik eller nya affärsmodeller kan vara viktiga element i hur företagande kan bidra till ekonomiskt, socialt och ekologiskt hållbar utveckling. Framväxten av nya affärsmodeller som delvis omkullkastar traditionellt företagande kan bidra till en mer hållbar utveckling genom utvecklingen av t.ex. delningsekonomi, kollaborativ konsumtion, social franchising eller företagande inom cirkulär ekonomi eller ekosystemtjänster. Sådana affärsmodeller minskar inte bara den negativa påverkan på miljö och klimat utan kan även bidra till innovationskraft, ökad konkurrenskraft och fler jobb. får man konstatera att företag som Uber och som spridit sig över världen med nya sätt att styras, få kunder och tjäna pengar, inte har självklara och utarbetade sätt att passa in i befintliga skattesystem, tydliga arbetsvillkor och redovisning av intäkter. Det är viktigt att nya affärsmodeller kan visa på en trovärdighet inför den lagstiftning som finns, och om det behövs är det viktigt att verka för att lagstiftningen förändras i en annan riktning i stället för att negligera problemen. Antalet delningsekonomiska transaktioner blir större. Vissa känner dock osäkerhet om vad det innebär att handla med andra privatpersoner, och plattformarna är inte så bra på att informera om rättigheter, skyldigheter och skattekonsekvenser.