bet · H901UbU7 · 2022-02-04 00:00:00 — 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om rättvis meritvärdering och behov av förändringar relaterat till behörighet och urval till högre studier i samband med en övergång till ämnesbetyg och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ämnesbetyg fr.o.m. och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen avslår regeringens förslag i den del som innebär att termen kunskapskrav ska ersättas av termen betygskriterier när det gäller det lägsta godkända betyget. 4.Riksdagen avslår regeringens förslag i den del som innebär att kunskapskrav ska ersättas av kriterier för bedömning av kunskaper när det gäller att beskriva den lägsta godtagbara kunskapsnivån hos en elev vid slutet av en årskurs i de årskurser och skolformer där betyg inte sätts. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att prövning på högre nivå i ett ämne måste föregås av betyg eller prövning i samma ämne på lägre nivå och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen avslår regeringens förslag i den del som innebär att varje språk ska vara ett eget ämne vid modersmålsundervisning i gymnasiesärskolan. 7.Riksdagen avslår regeringens förslag i den del som innebär att elever på introduktionsprogram kan gå in på en högre ämnesnivå, utan att först behöva genomföra prövning i underliggande kurser. 2021/22:4270 av m.fl. (L): 1.Riksdagen avslår propositionen i den del som avser att ta bort kunskapskraven ur skolans styrdokument. 2.Riksdagen avslår propositionen i den del som avser att ta bort kunskapskrav och kravnivåer även i de lägre årskurser där betyg inte sätts. 2021/22:4271 av m.fl. (KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om rättvis meritvärdering och behovet av förändringar relaterat till behörighet och urval till högre studier och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen avslår regeringens förslag i den del det innebär att termen kunskapskrav ska ersättas av termen betygskriterier när det gäller det lägsta godkända betyget. 3.Riksdagen avslår regeringens förslag i den del det innebär att kunskapskrav och kravnivåer ska ersättas av kriterier för bedömning av kunskaper när det gäller att beskriva den lägsta godtagbara kunskapsnivån hos en elev vid slutet av en årskurs i de årskurser och skolformer där betyg inte sätts. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att digitala och externt rättade nationella prov behöver komma på plats för att motverka att en övergång till kompensatorisk betygsättning leder till en mer olikvärdig betygsättning, och detta tillkännager för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur undervisande lärare kan kompletteras av oberoende lärare och fristående examinatorer vid betygsättning och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en modell för hur betygen på gruppnivå ska korrelera med resultaten i de nationella proven och tillkännager detta för regeringen. 2021/22:4275 av m.fl. (M): 1.Riksdagen avslår regeringens förslag i den del det innebär att termen kunskapskrav ska ersättas av termen betygskriterier i alla årskurser och i de olika skolformerna. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ersätta termen kunskapskrav med kunskapskriterier i alla skolformer och årskurser där betyg sätts och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att risken för sämre likvärdighet med en ny princip för betygsättning kan motverkas genom införande av centralt och externt rättade nationella prov, och detta tillkännager för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att risken för betygsinflation med en ny princip för betygsättning kan motverkas genom införande av centralt och externt rättade diagnostiska prov i de ämnen och årskurser där nationella prov inte utförs, och detta tillkännager för regeringen. Att bli bedömd kan definiera en människa. I skolan ska betyg spegla elevers kunskaper, men risken för att den som får ett betyg tar det som en bedömning av den egna dugligheten är tämligen överhängande. Få saker är så reproducerande som den egna självbilden. Den som får en återkoppling som ger känslan av att vara okunnig i något kommer bara att i sällsynta fall uppfatta det som motiverande. Risken är överhängande att den som får veta att den är underkänd i stället ger upp och identifierar sig själv som just okunnig. Om den återkoppling en människa får dessutom till största delen baserar sig på hennes sämsta prestation är det inte konstigt att en sådan hård dom leder till ångest, stress och dåligt mående inför och vid varje bedömningstillfälle. Vi har alla bättre och sämre dagar. Den senaste betygsreformen har lett till att vi nu har ett system som tillskriver elevers sämsta dagar störst vikt. Det är orättvist, det skapar onödig stress och press och det leder till att elever får sämre hälsa och mindre rättvisande betyg. Därför, fru talman, är det en stor och viktig reform som vi ska debattera . Reglerna om betygssättning, som de nu ser ut, säger att en elev måste leva upp till minst de definierade kunskapskraven för en viss nivå för att få ett visst betyg. Kraven för nivåerna A, C och E är definierade. För de mellanliggande betygsnivåerna B och D ska alla krav för det närmast underliggande betyget vara uppfyllda och till övervägande del kraven för ett högre betygssteg. För att illustrera: Den som talar spanska på E-nivå men läser, skriver, förstår och kan om spanskspråkiga områden på A-nivå kan därför som högst få betyget D. I sin sämsta tillämpning tolkas bestämmelsen som att en elev som har presterat lågt på ett prov aldrig kan få ett högt betyg. Detta skapar såklart en enorm stress vid varje bedömning som en elev utsätts för. När det gäller kursbetygen i gymnasieskolan hamnar de direkt i slutbetyget, det vill säga att den som får ett lågt betyg i ämnet svenska i den första årskursen inte kan höja betyget . Den har ovillkorligen det låga betyget i sitt slutbetyg även om elevens kunskaper utvecklas 2 och 3 så att den får ett högt kursbetyg i överliggande, mer avancerade kurser. Detta skapar en fragmentiserad utbildning, det försämrar helhet och kontinuitet i elevens kunskapsutveckling och det ger i någon mån inte en rättvisande bild av elevens kunskaper vid examenstillfället. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Ämnesbetyg - betygen ska bättre spegla elevers kunskaper Sammantaget leder dessa båda paket av bestämmelser till att elever, ofta med rätta, känner sig bedömda på sin sämsta prestation. Inget kan väl skapa en sämre arbetsmiljö. Hur skulle du som lyssnar på det här må om du på jobbet, i relationen, i fotbollslaget och i förtroendeuppdraget ständigt blev bedömd på din sämsta prestation? Därför är det otroligt välgörande, stora och viktiga reformer som finns i propositionen. Vi bygger med detta om gymnasieskolan så att den blir ämnesutformad i stället för kursutformad för att det gynnar elevernas lärande och större helheter snarare än detaljer. Poängsystemet som anger omfattningen av en kurs, numera ämnen och nivåer, behålls. Ämnen som omfattar många poäng föreslås delas upp i flera nivåer. Ett betyg ska sättas vid varje genomgången nivå. Ett godkänt betyg på en överliggande nivå ersätter betygen även på de underliggande nivåerna. Det gör att dåliga dagar eller perioder av låg motivation inte måste påverka en elevs slutbetyg. Detta kommer också att göra att slutbetyget ger en mer rättvisande bild av vad eleven har med sig för kunskaper efter genomgången gymnasieutbildning. Det är liksom de kunskaper en elev går ut med som är relevanta för antagning till vidare studier och för eventuella framtida arbetsgivare att ta del av, och inte eventuella misslyckanden på vägen dit. Skiftet från kurser till ämnen är alltså viktigt, och det ska gälla även gymnasiesärskolan, komvux och komvux som särskild utbildning på gymnasial nivå. Vi ändrar också reglerna för betygssättning så att lärares professionalitet stärks. Lärare ska framöver göra en sammantagen bedömning av en elevs kunskaper och sätta det betyg som bäst motsvarar kunskaperna snarare än att bocka av rutor i en matris. Det kommer att göra att betygen bättre speglar elevernas kunskaper. Det bör också minska stressen hos eleverna och öka deras motivation och lust till fortsatt lärande. På totalen kommer detta att gynna elevernas mående och lärande. Alla betygskriterier för ska vara uppfyllda för att elever ska kunna få betyget E, det lägsta godkända. Den bestämmelsen finns , och den lämnar vi orörd. Detta brukar kallas den hårda godkäntgränsen. Den, tillsammans med rigida behörighetsregler till gymnasieskolan, har lett till att mellan av varje årskull som lämnar årskurs 9 är obehöriga att fortsätta på nästa steg i utbildningskedjan. De hamnar i stället på gymnasieskolans introduktionsprogram, och en alltför liten andel av de elever som hamnar där tar till slut sin studentexamen. Det är ett samhällsekonomiskt nederlag att dessa individers inträde på arbetsmarknaden försenas eller omöjliggörs, och det leder såklart till mänskligt lidande i form av upplevda misslyckande och tappad geist. Därför tycker jag det är ett viktigt påpekande som finns i propositionen att regeringen avser att se över den hårda godkäntgränsen och behörighetsreglerna till gymnasieskolan. Notera, fru talman, att det inte innebär att sänka kraven. Det innebär bara ställningstagandet att utslagningen i övergången mellan grundskola och gymnasieskola måste upphöra. Den rådande ordningen säger att legitimerade lärare beslutar om elevers betyg. Rektor ansvarar för att bestämmelser om betygssättning tillämpas korrekt. Utredningen som föregick propositionen konstaterar krasst att i ett sådant helt decentraliserat system med målrelaterade betyg kan betygssättningen aldrig bli likvärdig. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Ämnesbetyg - betygen ska bättre spegla elevers kunskaper Betygen är valutan på skolmarknaden, och skolenheterna själva bestämmer dess värde. Skolor vars anställda har absolut makt över vilka betyg som sätts använder betyg som konkurrensverktyg eftersom betyg betraktas som ett mått på skolans resultat och kvalitet. Denna ordning leder såklart till betygsinflation. Det betyder att betygen blir allt högre som kunskaperna inte ökar i samma takt. Det urholkar i praktiken värdet på varje givet betyg. Vi socialdemokrater vill återta den demokratiska kontrollen över skolan. Men utskottsmajoriteten, i det här fallet bestående av M, KD, SD och L, vill såklart inte göra något åt det grundläggande systemfelet, alltså att skolhuvudmän som konkurrerar med varandra om eleverna kan tjäna pengar på att ha högre betygsresultat. De högerkonservativa vill täcka över det här systemfelet genom att införa digitala och externt rättade nationella prov som betygen kan ankras i. Och missförstå mig inte, fru talman - det råder total politisk enighet om att de nationella ämnesproven ska digitaliseras och rättas centralt. Det är också därför en majoritet av ledamöterna här i kammaren tycker att ett sådant tillkännagivande till regeringen är överflödigt. Regeringen jobbar nämligen redan med digitalisering och med att införa extern rättning proven. Därför yrkar jag bifall till reservation nummer 2. Den här debatten handlar om en stor och genomgripande reform för att göra elevernas kunskapsutveckling och psykiska hälsa bättre, för att stärka lärarna i deras professionella yrkesutövning och för att elevers betyg bättre ska spegla de kunskaper de erövrat . Den nya princip för betygsättning som regeringen föreslår gör termen betygskriterier mer lämplig än termen kunskapskrav. Det är detta det högerkonservativa blocket lyckats uppbåda som sin starkaste oppositionspolitik i det här ärendet: att ifrågasätta begreppsbytet från kunskapskrav till betygskriterier. Jag tycker att det är futtigt, fru talman, att när vi har att göra med en reform av den här digniteten börja vränga på orden för att själva försöka framstå som tuffa och hårda kravpartier. Jag vill påpeka att reformen inte på något sätt kommer att sänka kraven. Den kommer däremot att göra elevernas mående och kunskapsutveckling bättre och ge större autonomi till lärarprofessionen. Jag ber om ursäkt för att jag har dragit över talartiden något. I detta anförande instämde (S). har misslyckats med skolan. sa att nu skulle få lägsta arbetslöshet. Hon sa också att den grova brottsligheten och andelen underkända elever i skolan skulle halveras. Frågan är då hur det har gått. Inget vidare, är det korta betyget. lägsta arbetslöshet har tvärtom kommit att bli en av de högsta, antalet gängmord och skjutningar har tvärtom satt ett oönskat rekord och ungefär lika många barn och elever slås ut som när regeringen tillträdde. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Ämnesbetyg - betygen ska bättre spegla elevers kunskaper 16 000 barn i årskurs 9 saknar fullständiga betyg i och är alltså inte behöriga till gymnasiet. Fler än vart fjärde barn i årskurs 6 är underkända i ett eller flera ämnen. Lägger man på detta allvarliga brister i studiero och att lärare inte fullt ut kan utföra sitt viktiga arbete ser man att det har varit ett antal förlorade år med Socialdemokraterna. Vi behöver en ny inriktning på utbildningspolitiken. En viktig del i detta är ett helt annat fokus på just kunskap och resultat. välkomnar införandet av ett betygssystem med ämnesbetyg. Det är både rimligt och riktigt att göra en samlad bedömning av vad eleverna kan. Det är klokt att försöka göra det tydligare för elever och lärare vad man förväntas kunna och hur betygsättningen ska gå till. Men jag tycker också att det finns några "men", fru talman. Ändrade betyg måste kompletteras med att man också gör en helt annan uppföljning av kunskapsresultaten. Det är tid att införa rättvisa nationella prov, centralt rättade. Första gången fattade beslut om detta var . och har inte gjort något för att införa dessa rättvisa nationella prov. Det är en nästan lika stor skandal som Pisafusket. Om man kan få likvärdig rättning vid nationella prov kan det ligga till grund för att motverka betygsinflation i den svenska skolan. Vi vill gärna komplettera det med ett erbjudande om att också kunna ha digitala diagnostiska prov för att kunna ge både elever och föräldrar ett verktyg till för att titta på hur skolan utvecklas och vad elever faktiskt lär sig. På det här temat, fru talman, föreslår regeringen att ordet kunskapskrav ska strykas i skolans styrdokument och att kravnivåer på olika sätt ska slopas. I stället för ord som kunskapskrav ska man prata om betygskriterier och kriterier för bedömning. Regeringen föreslår också att helt enkelt slopa kunskapskraven för de yngsta barnen och i stället prata om, som man uttrycker det, kriterier för bedömning. Det är mycket möjligt att det här blir bra, men det är faktiskt inte självklart att det blir det. Den svenska skolan behöver inte mindre fokus på kunskap och uppföljning; tvärtom behövs det mer fokus på kunskap och uppföljning. Därför vill jag helt enkelt höja ett varningens finger i sammanhanget. Då kan någon säga att detta är semantik, att det är språk. Jag skulle snarare säga att det handlar om en tydlighet om vikten av kunskap i sammanhanget. Låt mig summera, fru talman: välkomnar ett utvecklat betygssystem med ämnesbetyg. Det är rimligt och riktigt att göra en samlad bedömning av vad eleverna kan. Detta räcker dock inte. Det måste paras med andra aktiviteter. Vi måste bryta med den rätt slappa inställning regeringen har till kunskap och uppföljning och helt enkelt ge lärarna ordentliga verktyg att fullfölja sitt viktiga arbete. Det behövs centralt rättade och likvärdiga nationella prov samt en möjlighet för de skolor som vill att använda även centrala diagnostiska prov. Ytterst behövs naturligtvis ett helt annat fokus som en bärande bit i den svenska utbildningspolitiken: ett fokus på kunskap. Allra sist vill jag yrka bifall till reservation nummer 3. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Ämnesbetyg - betygen ska bättre spegla elevers kunskaper Skolpolitiken behöver en ny inriktning, säger från talarstolen. Det stora problemet är att inte visar något intresse alls för att ge skolpolitiken en ny inriktning. vill ju bevara det status quo av defekta system som utgör den svenska marknadsskolan och som är den huvudsakliga anledningen till den betygsinflation vi ser. vill inte ändra i finansieringen. vill inte ändra i urvalsreglerna. vill inte ändra i etableringsrätten. vill inte stoppa vinsterna. vill inte ha insyn i friskolorna - allt detta som skapar det defekta i det svenska skolsystemet, som verkligen skulle behöva en ny inriktning för att motverka segregation, för att motverka läckaget av skattemedel och för att ge en rättvisare resursfördelning. Den inriktningen vill inte ha. vill bevara systemet som det är. Då kommer man att ha betygsinflation. Då kommer vi att fortsätta den här resan. Eller också behöver man sätta plåster på såret, täcka över det med något. Vi kan täcka över det med förslaget om att ankra betygen i de nationella ämnesproven. Det verkar vara det som är bästa idé. stod och lovade att Socialdemokraterna skulle leverera lägsta arbetslöshet, en halvering av gängmord och skjutningar och en halvering av andelen underkända elever. kan vi mäta hur det har gått. Den lägsta arbetslösheten i har tvärtom blivit en av de högsta. sätter oönskade rekord när det gäller otrygghet och brottslighet. Ungefär lika många elever slås ut i den svenska skolan nu som när tillträdde i sin statsrådsroll. Detta visar om något att vi måste ändra utbildningspolitiken till att ha ett helt annat fokus på kunskap. Vi måste uppvärdera lärarnas roll och uppgift, helt enkelt så att lärarna ska leda undervisningen och bestämma i klassrummet. Fokus ska vara på fakta och kunskap. Vi måste ha helt andra verktyg för att följa upp och titta på hur det går för elever och för skolor. Vi kan stanna upp, fru talman, vid diskussionen om de centralt rättade rättvisa nationella proven. krävde att sådana skulle införas. Vad är då vikten av detta? Det handlar om att barn ska veta att man får en likvärdig bedömning när man gör proven. Detta ligger bland annat till grund för betygsättningen. Det är också viktigt för att veta hur det går i den svenska skolan i största allmänhet - mellan olika klassrum, mellan skolor, mellan kommuner och ytterst i landet som helhet. De nationella proven är inte jämförbara från till ett annat. De har en orättvis rättning och kan därigenom bland annat inte stävja betygsinflation. Detta är ett moras från regeringens sida, att man inte har tagit tag i någonting som vore en rimlig och riktig reform - såklart tillsammans med mycket annat, fru talman. Då är vi tillbaka vid ordning och reda, fokus på kunskap och återupprättande av lärarnas roll och auktoritet. Det är det som är vägen framåt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Ämnesbetyg - betygen ska bättre spegla elevers kunskaper Vi är överens om att vi vill se digitala och externt rättade nationella ämnesprov införda. Vi har också lagstiftat om en tydligare koppling mellan betygsättning och resultaten på de nationella ämnesproven vid makten. Det är ju så: Vi har ett system som inte fungerar. Som jag sa i mitt anförande leder det betygssystem vi har fel. Det leder till stress, press och ökad psykisk ohälsa. Det leder till en dålig bild av vilka kunskaper eleverna har när de är färdiga med gymnasieskolan. Det leder till orättvisa betyg. Det där är ett betygssystem som parti är ansvarigt för. Det var tillsammans med resten av Alliansen som införde det här betygssystemet som vi nu är överens om att vi måste ändra. Lite hälsosam självkritik skulle alltså kunna vara på sin plats i det här sammanhanget, kan jag tycka. Vi är också överens om att utslagningen måste upphöra. Det är glädjande, tycker jag, att påstående om att utslagningen måste upphöra inte kan tolkas som något annat än att han också tycker att övergången mellan grundskola och gymnasieskola måste fungera för betydligt fler elever än vad den gör . Jag antar att också är positivt inställd till den översyn av den hårda godkäntgränsen och behörighetsreglerna till gymnasieskolan som regeringen i den här propositionen aviserar att man tänker inleda. Låt oss se på betyget med den regering som stöder. Vi kan se att när det gäller löftet om att få bort, eller halvera, som sa, andelen underkända elever är man inte ens i närheten av att nå det. Då måste vi göra någonting annat. Fortsätter vi som funkar det inte. Det finns absolut skäl till självkritik. Jag ska vara tydlig med det. Betygssystemet är ett typexempel. Jag och var delaktiga i utformandet av det tidigare, kursbaserade systemet, och vi kan bara konstatera att det är bättre att ha ett ämnesbaserat betygssystem. Det är ett exempel, och jag kan ge flera andra. Det handlar till exempel om inspektionen av skolor. För mig är det helt ofattbart att vi kan ha en inspektion som är så tandlös att man inte kan klippa till mot dåligt fungerande skolor på ett sätt som man borde kunna göra. Trots det har vi inte kunnat se några lagskärpningsåtgärder från regeringens sida på ett så viktigt område. Vi kommer tillbaka till diskussionen om de viktiga nationella proven, fru talman. Där kom faktiskt ett besked så sent som i går från regeringen och . Det senaste budet är att de ska införas . Det är alltså fattade ett beslut, och säger man 2029. Det är totalt . En hel generation av ungdomar missar en chans att få rättvisa nationella prov. Jag måste säga att jag tycker att det är erbarmligt att man inte kan göra det snabbare. Det är också en tydlig prioritet för en ny regering, hoppas jag, att vända på detta. Vi kommer från , i samling med andra partier, att ha fokus på kunskap och på att göra reformer som utvecklar lärarnas roll. Vi kommer också att välja bort vissa förslag - det tycker jag att man ska vara tydlig med. Socialdemokraterna och föreslår att man i sociala experiment ska bussa elever till dåligt fungerande skolor. Det är inte aktuellt, utan vi ska värna föräldrarnas roll och inflytande när det gäller att kunna välja förskola och skola. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Ämnesbetyg - betygen ska bättre spegla elevers kunskaper Jag kan börja med att säga att ställer sig bakom alla våra reservationer, men för tids yrkar vi bifall endast till reservation nummer 1. Regeringen föreslår i denna proposition åtgärder som syftar till att betygen bättre ska spegla elevers kunskaper. Det är bra, men det är att det sker, för vi har fått vänta på förbättringar i nuvarande betygssystem trots alla våra försök att föra fram detta i debatter, lagda motionsförslag och så vidare. Tyvärr fortsätter regeringens senfärdighet genom att man i propositionen meddelar att man vill vänta ända till 2025 i stället för, som vi föreslår, med ett genomförande av ämnesbetyg, som vi tycker är bra. Att vänta så länge med något som är bra är inget som gynnar våra elever. Om vi hade suttit i regeringsställning skulle vi inte ha väntat så länge med att skapa en bra skola, alltså med reformer som gör skolan bra. För sådana har vi absolut i denna proposition. Propositionen handlar dels om införandet av en sammantagen bedömning av elevers kunskaper i förhållande till betygskriterier vid betygssättning, dels om införandet av ämnesbetyg i gymnasieskolan, gymnasiesärskolan, vuxenutbildning på gymnasial nivå och komvux som särskild utbildning. är positiva till att det görs nödvändiga reformer av rådande betygssystem. måste vi beklaga att det behöver göras. har vi haft inte mindre än tre olika betygssystem där varje förändring föranletts av brister i det tidigare systemet. , under , tillämpades ett relativt betygssystem med en skala från 1 till 5, som jag själv känner igen, där betygen skulle fördelas efter en normalfördelningskurva. Som riktmärke använde man bland annat standardprov i och centralprov i gymnasieskolan.