bet · H901JuU26 · 2022-05-10 00:00:00 — • Utrikes födda kvinnor Regeringens arbete slutar inte med åtgärderna i detta åtgärdsprogram. Regeringen har för avsikt att förstärka i synnerhet det våldsförebyggande arbetet ytterligare och avser därför presentera ett nationellt våldsförebyggande program . Därtill kommer regeringen att lämna en skrivelse till där regeringen redogör för sitt arbete på området inklusive nya beslutade åtgärder. För att ge våldsutsatta någonstans att vända sig för att få hjälp och vidare vägledning om hur de kan ta sig ur sin situation har det inrättats en nationell stödtelefon för våldsutsatta, den s.k. kvinnofridslinjen. Den drivs av Nationellt centrum för kvinnofrid (NCK) vid . I budgetpropositionen föreslog regeringen att skulle tillföras för att ge långsiktiga och goda förutsättningar för verksamheten med kvinnofridslinjen. Regeringen beslutade att bevilja för att fortsätta driva hjälplinjen Preventell . Preventell är en nationell telefonlinje som drivs i syfte att förebygga sexuellt våld genom vård och behandling mot sexuella riskbeteenden. Målgruppen är personer med självupplevt riskbeteende, tvångsmässig upptagenhet av sexuella tankar och handlingar, sexuellt intresse för barn och impulser att tvinga någon till sex. Även närstående och vårdgivare kan få råd och hjälp från Preventell att hantera frågor om sexuellt våld och oro för sexuella övergrepp. Regeringen har sedan starten gett bidrag till för att utveckla den nationella hjälptelefonen Preventell. Preventell startades av Anova, som är ett centrum vid för klinisk utredning och behandling inom områdena andrologi, sexualmedicin och transmedicin. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys (Vårdanalys) har på regeringens uppdrag granskat hur Preventell har bedrivits i förhållande till regeringens krav och regionernas möjligheter att själva utveckla hjälplinjen på nationell nivå (Stegvis skillnad – En granskning av hjälplinjen Preventells arbete för att förebygga sexualbrott, rapport 2019:1). Vårdanalys bedömer att en utveckling mot att lämna över ansvaret för förvaltning och finansiering av Preventell till regionerna är ett logiskt nästa steg för verksamheten. I rapporten anges att det finns flera fördelar med en övergång. Den främsta är att den medicinska rådgivning som Preventell bidrar med har goda förutsättningar att motivera personer att söka vård genom att kunna hänvisa vidare till behandlande enheter. Till dess att rätt förutsättningar för övertagande finns rekommenderar Vårdanalys fortsatt statlig styrning. Socialtjänstlagen (2001:453) har ändrats så att det fr.o.m. hör till socialnämndens uppgifter att verka för att personer som utsätter eller har utsatt närstående för våld eller andra övergrepp ska ändra sitt beteende. Vidare framgår på regeringens webbplats att länsstyrelserna och har fått i uppdrag av regeringen att ta fram information och vägledning om det nya ansvaret för att arbeta återfallsförebyggande. Vid fjolårets beredning från allmänna motionstiden /21 föreslog utskottet ett tillkännagivande om att det brottsutredande arbetet kring våld i nära relationer behöver effektiviseras (bet. 2020/21:JuU27 s. 13 f.). Utskottet anförde följande. Trots att våld i nära relation är ett så allvarligt samhällsproblem finns det enligt utskottet mycket som tyder på att det går att göra långt mycket mer åt detta än vad som görs och att arbetet för att motverka våld i nära relation inte är tillräckligt effektivt. Som framgår ovan visade och interngranskning av handläggningen av brott i nära relation bl.a. på behov av tillämpning av metodstöd och enhetliga rutiner för att bättre motverka våld i nära relation. Interngranskningen visade också att trots att det rör sig om allvarlig brottslighet ledde få utredningar om brott i nära relation till åtal. Utskottet anser att alla dessa brister måste åtgärdas. Brott i nära relation ska hanteras av de brottsutredande myndigheterna på samma sätt och med samma prioritet, resurser och noggrannhet som annan grov och allvarlig brottslighet. Enligt utskottets mening måste uppklarandeprocenten när det gäller dessa brott öka. Fler fällande domar kräver att fler ärenden drivs till åtal. Givetvis ska hanteringen och uppklarningen av brott i nära relation inte heller skilja sig åt beroende på var i landet brottet äger rum. Specialistkompetens måste därför finnas i hela landet. En nollvision för våld och förtryck i nära relationer, samt för sexualiserat våld, ska gälla i hela landet. Vad utskottet nu anfört bör ge regeringen till känna. följde utskottets förslag (rskr. 2020/21:345). I skrivelse 2021/22:75 (s. 119) anför regeringen att den i regleringsbrev gett myndigheten i uppdrag att redovisa hur utredningsresultatet har utvecklats gällande bl.a. brott i parrelation och brott mot barn samt vilka eventuella regionala skillnader som finns i utredningsresultat . ska vidare redovisa det utvecklingsarbete som bedrivs i organisationen i syfte att förbättra förmågan att utreda och förebygga dessa brott. ska även redovisa hur myndigheten följer upp och säkerställer att aktuella metodstöd och riktlinjer för utredningsarbetet tillämpas. Regeringen har också efterfrågat en redovisning från av hur det brottsutredande arbetet har utvecklats när det gäller brott i parrelation och brott mot barn. Detta görs i regleringsbrev . Myndigheterna ska lämna sina redovisningar i årsredovisningarna . Punkten är inte slutbehandlad. Utskottet föreslog även ett tillkännagivande om att det bör säkerställas att de som kommer i kontakt med utsatta i sin yrkesroll har relevanta kunskaper om våld i nära relationer (bet. 2020/21:JuU27 s. 13 f.). Utskottet anförde följande. Utskottet delar motionärernas uppfattning om att brottsoffer måste bli bemötta på ett korrekt sätt, med tydlig information, empati och förståelse. De som i sin yrkesroll kommer i kontakt med offer för våld i nära relation måste ha kunskaper om den normaliseringsprocess som är en del av våld i nära relation, samt om den bakomliggande problematiken som gör att den våldsutsatta ibland väljer att ta tillbaka sin anklagelse. Relationsbrottsärenden är svåra att utreda och ställer sådana krav att brotten kan klassificeras som ett särskilt kompetensområde. Regeringen bör därför säkerställa att de som ofta kommer i kontakt med offer för våld i nära relationer har relevanta kunskaper inom området. Vad utskottet nu anfört bör ge regeringen till känna. följde utskottets förslag (rskr. 2020/21:346). I skrivelse 2021/22:75 (s. 382 f.) anför regeringen att den har vidtagit åtgärder inom området, t.ex. genom att fördela medel till kommuner och regioner som kan användas för kompetensutveckling. Regeringen har även gett ett uppdrag till att samla och sprida kunskap i form av ett praktiskt inriktat metodstöd till arbetsgivare om våld i nära relationer och hedersrelaterat våld och förtryck och dess konsekvenser i arbetslivet. Vidare finns frågan med i regeringens åtgärdspaket för att intensifiera arbetet mot mäns våld mot kvinnor som presenterades och publicerades på regeringens webbplats . Punkt 38 i åtgärdspaketet handlar om förbättrad kompetens hos yrkesverksamma som möter våldsutsatta. Ärendet bereds inom . Punkten är inte slutbehandlad. Vid beredningen av motioner från allmänna motionstiden /19 (bet. 2018/19:JuU14 s. 15 f.) avstyrkte utskottet ett motionsyrkande om en s.k. lex Lotta-lagstiftning för att förhindra att kvinnor dödas av en närstående och om en som granskar ärenden där kvinnor dödats av en närstående. Utskottet hänvisade till att ändringar som syftar till att utredningsverksamheten ska bli mer effektiv och ändamålsenlig hade införts i lagen om utredningar för att förebygga vissa skador och dödsfall och att det därför saknades skäl för utskottet att ställa sig bakom ett sådant tillkännagivande som efterfrågades. följde utskottets förslag (rskr. 2018/19:182). Året efter vidhöll utskottet sin tidigare uppfattning att det saknades skäl för utskottet att ställa sig bakom ett tillkännagivande om en och avstyrkte ett motionsyrkande om detta (bet. 2019/20:JuU29 s. 22). följde utskottets förslag (rskr. 2019/20:233). föreslog dock utskottet att skulle göra ett tillkännagivande om att det bör tillsättas en utredning om kartläggning av dödligt våld i nära relationer (bet. 2020/21:JuU27 s. 13 f.). Utskottet anförde följande. Många våldsutsatta söker vård i nära anslutning till utövat våld. Det är också klarlagt att många av de personer som mördas av närstående har varit i kontakt med polisen, eller vården före mordet. Att så många av dem som utsätts för dödligt våld i nära relation har varit i kontakt med myndigheterna före mordet ger en tydlig fingervisning om att de inte har fått den hjälp som de har behövt. Utskottet anser därför att det bör tillsättas en utredning som tittar närmare på varför dessa hjälpsökande och sedermera våldsdödade har fallit genom samhällets skyddsnät trots kontakter med myndigheter och vården. Vad utskottet nu har anfört bör ge regeringen till känna. följde utskottets förslag (rskr. 2020/21:345). I skrivelse 2021/22:75 (s. 383 f.) anför regeringen att inkom med en rapport utifrån sitt permanenta uppdrag att bedriva utredningar enligt lagen (2007:606) om utredningar för att förebygga vissa skador och dödsfall. Ärendet bereds inom . Punkten är inte slutbehandlad. Utskottet behandlade motionsyrkanden om hjälplinjen vid oönskad sexualitet liknade de nu aktuella (bet. 2020/21:JuU17 s. 7 f.). Utskottet ansåg då att hjälplinjen har en viktig roll i det brottsförebyggande arbetet och att en långsiktig finansiering skulle förbättra möjligheterna att planera verksamheten. Regeringen borde därför göra en översyn av finansieringen till Preventell och då beakta de rekommendationer som Vårdanalys lämnade i sin granskningsrapport . Utskottet ansåg också att regeringen borde vidta åtgärder för att säkerställa att information om Preventell lämnas i tillräcklig utsträckning till personer som dömts för brott. Utskottet föreslog att skulle tillkännage detta för regeringen. följde utskottets förslag (rskr. 2020/21:240–242). I samband med behandlingen av proposition 2018/19:157 Straffrättsliga åtgärder mot utnyttjande av barn genom köp av sexuell handling avstyrkte utskottet ett motionsyrkande om målsägandestatus för brottet köp av sexuell tjänst (bet. 2019/20:JuU7 s. 12). Utskottet noterade att gällande rätt ger utrymme för att bedöma detta och fann därför inte skäl att vidta någon åtgärd med anledning av motionsyrkandet. följde utskottets förslag (rskr. 2019/20:36). Utskottet vidhöll denna uppfattning när utskottet behandlade ett liknande yrkande (bet. 2020/21:JuU27 s. 27). Vid beredningen av motioner från den allmänna motionstiden /20 föreslog utskottet ett tillkännagivande om att rättsväsendet ska se särskilt allvarligt på brott mot äldre och andra särskilt utsatta personer (bet. 2019/20:JuU29 s. 22 f.). Utskottet anförde följande. Det finns kriminella individer och organiserade ligor som särskilt riktar in sig på att begå brott mot äldre människor. Exempel på sådan brottslighet är gärningsmän som utgett sig för att vara från i syfte att råna äldre i deras hem, falska läkare som lurat äldre med erbjudande om nya mediciner och gärningsmän utklädda till hantverkare som stulit från ensamma äldre kvinnor. Brå påpekar i en rapport att äldre personer är en särskilt sårbar grupp för vissa typer av bedrägerier. Det gäller i första hand vissa faktura- och kortbedrägerier. Gemensamt för alla brott som begås mot äldre är att kriminella individer utnyttjar människor som typiskt sett har svårare att värja sig. För att öka tryggheten hos äldre och motverka denna typ av brottslighet behövs flera insatser. Förutom att skaffa en djupare kunskap kring äldres utsatthet för brott och genom informationsinsatser stärka äldres beredskap behöver också äldre få hjälp och stöd när de har drabbats av brott. Riktade stödinsatser och brottsofferstöd för äldre bör finnas i alla delar av vårt land. Utskottet anser att rättsväsendet ska se särskilt allvarligt på brott mot äldre och andra särskilt utsatta personer. Därför vill utskottet att regeringen ger i uppdrag att följa upp den straffskärpningsreform som genomfördes , som bl.a. syftade till att straffskärpningsgrunderna i skulle få större genomslag. Om det behövs bör ytterligare skärpningar föreslås. Vad utskottet nu anfört bör ge regeringen till känna. följde utskottets förslag (rskr. 2019/20:233). I skrivelse 2021/22:75 (s. 89) anförs att regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att bl.a. ta ställning till om det straffrättsliga skyddet för äldre och andra särskilt utsatta behöver förstärkas (dir. 2022:7). Uppdraget ska redovisas . Punkten är inte slutbehandlad. Våld i nära relationer m.m. Som framgår ovan har tidigare riktat flera tillkännagivanden till regeringen i de frågor som tas upp i motionerna som behandlas i detta avsnitt. Det pågår också ett omfattande arbete i många av frågorna. har t.ex. tillkännagett att en nollvision för bl.a. våld i nära relationer ska gälla över hela landet. Det saknas därför anledning för utskottet att ställa sig bakom ett sådant tillkännagivande om en nollvision mot våld i nära relationer som begärs i motion 2021/22:4210 (KD) yrkande 33. Vidare innehåller regeringens åtgärdsprogram för att bekämpa mäns våld mot kvinnor 2021–2023, som presenterades , 99 åtgärder för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor, ge ett starkare skydd och stöd för våldsutsatta kvinnor och barn samt förbättra kunskap om och metoder mot mäns våld mot kvinnor. I regleringsbrevet för anges att myndigheten bl.a. ska redovisa vilka eventuella regionala skillnader som finns i utredningsresultat och att myndigheten ska redovisa det utvecklingsarbete som bedrivs i organisationen i syfte att förbättra förmågan att utreda och förebygga brott i bl.a. parrelation. Utskottet är mot denna bakgrund inte berett att ta några initiativ till att säkerställa att varje polisregion ska ha en utredare som är specialiserad på prostitution och trafficking, våld i nära relationer samt sexualbrott och hedersbrott som anförs i motionerna 2021/22:3514 (C) yrkandena 1–3, 2021/22:3579 (C) yrkande 60 och 2021/22:3666 (C) yrkande 102 samt att specialistkompetens på brottsutredning om våld i nära relationer och sexualbrott ska finnas i hela landet som anförs i motion 2021/22:3666 yrkande 45. Utskottet anser inte heller att det finns skäl för att ta något sådant initiativ som begärs i motion 2021/22:3666 (C) yrkande 43 om att säkerställa att de brister som framkommer i och interngranskning av det brottsutredande arbetet om våld i nära relationer åtgärdas samt yrkande 44 i samma motion om att det måste säkerställas att uppklarandeprocenten av brott i nära relationer ökar. Utskottet är inte heller berett att ställa sig bakom det som begärs i motion 2021/22:455 (V) yrkande 8 om att tillsätta en utredning som ser över möjligheten att samla specialistkompetens på särskilda stödcenter för vuxna som utsatts för sexualbrott och våld i nära relationer. och har i samarbete genomfört en granskning inom området våld i nära relationer och sexualbrott mot vuxna. Syftet med granskningen var att bl.a. analysera om handläggningen motsvarar de krav som kan ställas och om det finns systematiska brister i arbetet. har börjat använda metodstödet Ett utvecklat bästa arbetssätt samt genomföra tidig bevissäkring. Dessutom har myndigheten haft riktade kompetenshöjande insatser till nyckelfunktioner inom brottsutredande verksamhet. Utskottet är mot denna bakgrund inte berett att ta sådana initiativ som framställs i motionerna 2021/22:2599 (V) yrkande 2 om att Brå bör ges i uppdrag att göra en bred översyn av hur polis och åklagare bedriver förundersökningar i ärenden om mäns våld mot kvinnor, våld mot barn och sexualbrott liksom när barn bevittnat våld, 2021/22:3579 (C) yrkande 61 och 2021/22:3666 (C) yrkande 103 om att det ska finnas åklagare året runt i hela landet med specifik kompetens om brott med särskilt utsatta brottsoffer, 2021/22:3514 (C) yrkandena 5 och 19, 2021/22:3579 (C) yrkande 63 samt 2021/22:3666 (C) yrkandena 47, 60 och 105 om att de som ofta i sin yrkesroll kommer i kontakt med offer för våld i nära relation ska ha relevanta kunskaper om detta. Utskottet anser inte att det har framkommit något som ger anledning för att ta initiativ till att öka allmänhetens kunskap om vad som juridiskt räknas som ett brott mot närstående på sätt som efterfrågas i motion 2021/22:2560 (SD) yrkande 4 eller att uppnå jämställdhet i det offentliga rummet samt trygga medborgarnas likvärdiga säkerhet som efterfrågas i motion 2021/22:2563 (SD) yrkandena 4 och 5. Utskottet avstyrker dessa motionsyrkanden. Som framgår ovan har den s.k. kvinnofridslinjen fått en permanent finansiering. Utskottet är mot denna bakgrund inte berett att tillkännage att regeringen bör ge i uppdrag att inrätta en akut hjälplinje, 115, för kvinnor utsatta för mäns våld som efterfrågas i motion 2021/22:2599 (V) yrkande 1. Inte heller yrkande 13 i samma motion om att regeringen bör ta initiativ till en utveckling av lokala trygghetsteam i syfte att stärka skyddet för kvinnor som utsatts för mäns våld finner utskottet skäl att ställa sig bakom. Motionsyrkandena avstyrks därför. Många våldsutsatta söker vård i nära anslutning till utövat våld. Det är också klarlagt att många av de personer som sedermera mördas av närstående, före mordet har varit i kontakt med polisen, , eller vården. har kontakten innefattat mycket tydliga och konkreta frågor som brottsanmälan eller annan insats mot våldet. har det i stället varit fråga om mer otydliga rop på hjälp eller i vart fall en kontakt. Att så många av de som utsätts för dödligt våld i nära relation har varit i kontakt med myndigheterna före mordet ger en tydlig fingervisning om att de inte har fått den hjälp som de har behövt. riktade ett tillkännagivande till regeringen om att det bör tillsättas en utredning som tittar närmare på varför hjälpsökande och sedermera våldsdödade har fallit genom samhällets skyddsnät trots kontakter med myndigheter och vården. Eftersom några konkreta åtgärder inte förefaller ha vidtagits av regeringen finns skäl för att återigen göra ett tillkännagivande om att regeringen bör tillsätta en sådan utredning. Därmed bifaller utskottet motionerna 2021/22:3514 (C) yrkande 6, 2021/22:3666 (C) yrkande 48 och 2021/22:2561 (SD) yrkande 5. I motion 2021/22:3666 (C) yrkande 99 begärs ett tillkännagivande om förebyggande insatser mot sexuell exploatering med syfte att minska efterfrågan på sexuella tjänster. Utskottet noterar att regeringen har avsatt medel –2023 genom uppdrag till för att stärka arbetet mot sexuell exploatering av barn, prostitution och människohandel. Utskottet är därför inte berett att ställa sig bakom det begärda tillkännagivandet och avstyrker motionen. I motion 2021/22:3666 (C) yrkande 100 begärs ett tillkännagivande om att stärka det brottsförebyggande arbetet och forskningen om vård och behandling av personer som dömts för sexualbrott. Som framgår ovan har socialtjänstlagen ändrats så att det fr.o.m. hör till socialnämndens uppgifter att verka för att personer som utsätter eller har utsatt närstående för våld eller andra övergrepp ska ändra sitt beteende. Utskottet konstaterar även att länsstyrelserna och har fått i uppdrag att ta fram information och vägledning om det nya ansvaret för att arbeta återfallsförebyggande. Det saknas därför enligt utskottet skäl att vidta någon åtgärd. Den nationella stödtelefonen Preventell startade för att förebygga sexuellt våld. Preventell riktar sig både till förövare som erbjuds adekvata behandlingsinsatser och till närstående och vårdgivare som behöver råd och hjälp att hantera frågor kring sexuellt våld och oro för sexuella övergrepp. har finansieringen av Preventell permanentats. Utskottet avstyrker därför motionerna 2021/22:3579 (C) yrkandena 57–59 och 2021/22:3666 (C) yrkande 101 om att långsiktigt säkra den nationella hjälplinjen. I motionerna 2021/22:3218 (C) yrkande 28, 2021/22:3579 (C) yrkande 62 och 2021/22:3666 (C) yrkande 104 begärs tillkännagivanden om att de som dömer i sexualbrottsmål ska ha genomgått en särskild utbildning om sexualbrott. Utskottet anser att det inte framkommit något som ger utskottet anledning att ta initiativ till några sådana åtgärder som motionärerna efterfrågar. I motion 2021/22:3218 (C) yrkande 27 begärs ett tillkännagivande om att sexualbrottsoffer i hela landet ska ha rätt till särskilt anpassat stöd. Utskottet är inte berett att ställa sig bakom det begärda tillkännagivandet och avstyrker motionsyrkandet. I fråga om målsägandestatus för offer för köp av sexuell tjänst vidhåller utskottet sin tidigare uppfattning att det saknas skäl att vidta någon åtgärd. Utskottet avstyrker därför motionerna 2021/22:3579 (C) yrkande 55 och 2021/22:3666 (C) yrkande 94. I motionerna 2021/22:3579 (C) yrkande 55 och 2021/22:3666 (C) yrkande 98 begär motionärerna ett tillkännagivande om att regeringen ska se till att ett uppsökande arbete online görs för att identifiera och erbjuda stöd till sexköpsoffer. Utskottet, som noterar att har fått i uppdrag att stärka sitt förebyggande arbete och genomföra insatser för att säkra skydd och stöd till utsatta inom prostitution och människohandel, är inte berett att ställa sig bakom det begärda tillkännagivandet och avstyrker motionsyrkandena. Brott mot äldre och personer med funktionsnedsättning Att känna sig trygg både hemma och utomhus borde vara en självklarhet, men senare års kriminalitet har gjort äldre människor alltmer rädda och otrygga. Det handlar om en grupp med ibland dåliga tekniska kunskaper och som även kan vara fysiskt svaga. Det bör därför utredas om brott som begås mot äldre ska straffas hårdare än och om ökad information kan förebygga och minimera dessa brott. Vad utskottet nu har anfört bör ge regeringen till känna. Därmed bifaller utskottet motionerna 2021/22:706 (C), 2021/22:1214 (C), 2021/22:3841 (M) yrkande 18 och 2021/22:4187 (KD) yrkande 13. I motion 2021/22:3787 (M) yrkande 20 begärs ett tillkännagivande om att öka kunskapen inom rättsväsendet om sexuellt våld mot personer med funktionsnedsättning. Utskottet noterar att Myndigheten för delaktighet har fått i uppdrag att inventera relevanta aktörers kunskap om våldsutsatthet bland personer med funktionsnedsättning och föreslå åtgärder (Åtgärdsprogram för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor 2021–2023 s. 67, p. Utskottet är därför inte berett att ställa sig bakom det begärda tillkännagivandet och avstyrker motionsyrkandet. Hedersrelaterat våld och förtryck m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. kriminalisering av underlåtenhet att anmäla eller annars avslöja äktenskapstvång och barnäktenskapsbrott samt att förbättra stödet och öka insatserna för att återföra minderåriga och andra personer som förts ut ur landet mot sin vilja i syfte att giftas bort. Jämför reservation 18 (M, KD, L), 19 (M, KD, L), 20 (V), 21 (L), 22 (SD) och 23 (L). I kommittémotion 2021/22:3785 av m.fl. (M) yrkande 25 begärs ett tillkännagivande om att underlåtenhet att anmäla eller annars avslöja äktenskapstvång och barnäktenskapsbrott bör kriminaliseras. I motion 2021/22:606 av (M) begärs ett tillkännagivande om att det bör införas ett strikt ansvar för föräldrar som låter sina barn ”försvinna”. I kommittémotion 2021/22:3788 av m.fl. (M) yrkande 12 begärs ett tillkännagivande om att förbättra stödet och öka insatserna för att återföra minderåriga och andra personer som förts ut ur landet mot sin vilja i syfte att giftas bort eller utsättas för förtryck i en hedersrelaterad eller patriarkal kontext. I kommittémotion 2021/22:2591 av m.fl. (V) yrkande 13 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör ge Brå i uppdrag att kartlägga omfattningen av hedersrelaterat förtryck.